SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEJ RADE Správa o obchodných a investičných prekážkach z roku 2015 /* COM/2015/0127 final - 2015/ ( ) */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEJ RADE Správa o obchodných a investičných prekážkach z roku 2015 1. Úvod V správe o obchodných a investičných prekážkach (SOIP) z roku 2015 sa riešia niektoré z hlavných prekážok, ktorým čelia spoločnosti z Európskej únie (EÚ) na trhoch šiestich strategických hospodárskych partnerov EÚ[1], t. j. na trhoch Číny, Indie, Japonska, Mercosuru (Brazília/Argentína), Ruska a Spojených štátov amerických (USA). Jej hlavným cieľom je zvýšiť informovanosť o najvýznamnejších prekážkach obmedzujúcich obchod a opätovne potvrdiť dôležitosť cieleného a spoločného boja proti týmto prekážkam. Zatiaľ čo SOIP sa zameriava na „priority priorít“, Komisia pravidelne uverejňuje aj „správu o opatreniach s možným obmedzujúcim účinkom na obchod“ – alebo „správu o monitorovaní protekcionizmu“ – v ktorej je poskytnutý podrobnejší prehľad obchodných a investičných prekážok v rámci širšieho súboru tretích krajín[2]. SOIP a „správa o monitorovaní protekcionizmu“ sa teda navzájom dopĺňajú. V tomto piatom vydaní SOIP je poskytnutý najprv prehľad prebiehajúcich obchodných a investičných rokovaní EÚ (časť 2), potom sa v ňom sumarizujú kľúčové obchodné a investičné prekážky, ktoré si ponechali strategickí hospodárski partneri EÚ v roku 2014 (časť 3), pričom správu uzatvára (časť 4) prehľad rôznych stratégií, ktoré EÚ zaviedla na riešenie týchto prípadov. 2. Vytváranie obchodných a investičných príležitostí – prebiehajúce rokovania EÚ EÚ v záujme vytvorenia nových obchodných a investičných príležitostí postupuje podľa komplexného programu rokovaní, ktoré majú multilaterálny, plurilaterálny a bilaterálny rozmer. Dynamika rámca rokovaní môže tiež prispieť k vyriešeniu pretrvávajúcich obchodných prekážok. Pokiaľ ide o program multilaterálnych rokovaní EÚ, nedávno sa podarilo vyriešiť zostávajúce otázky týkajúce sa obchodných dohôd WTO v rámci tzv. balíka z Bali, predovšetkým pokiaľ ide o záležitosti týkajúce sa dohody o uľahčení obchodu. Toto otvára cestu pre úplné vykonávanie tejto prvej svetovej obchodnej dohody pod záštitou WTO. Na plurilaterálnej úrovni plynulo napredujú rokovania o dohode o obchode so službami (TiSA – Trade in Services Agreement). V dohľadnej dobe by sme mali byť schopní dosiahnuť dohodu o rozšírení zoznamu výrobkov v rámci dohody o informačných technológiách (ITA – Information Technology Agreement). Medzitým v júli 2014 EÚ a 13 ďalších členov WTO začali rokovania o liberalizácii svetového obchodu v oblasti ekologického tovaru. Cieľom tejto plurilaterálnej „iniciatívy v oblasti ekologického tovaru“ je odstránenie obchodných a investičných prekážok vo vzťahu k tovarom, službám a technológiám, ktoré prispievajú k zlepšeniu životného prostredia. EÚ zároveň pokračuje vo svojom ambicióznom programe bilaterálnych rokovaní s cieľom posilniť svoje obchodné a investičné postavenie na trhoch viacerých tretích krajín. Kľúčovou prioritou sú najmä rokovania so Spojenými štátmi americkými o Transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve (TTIP). Prostredníctvom ďalekosiahlej a ambicióznej dohody o TTIP, ktorej súčasťou by mali byť jasné ustanovenia o regulačnej spolupráci a regulačnej súdržnosti, sa nielen odstránia clá, ale sa aj prispeje k zníženiu nákladov súvisiacich s necolnými prekážkami obchodu. V decembri 2014 EÚ a Japonsko uzavreli ôsme kolo technických rozhovorov v súvislosti s dohodou o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom. Týmito rokovaniami sa EÚ snaží riešiť viacero problémov, ktoré majú nepriaznivý vplyv na podniky EÚ, predovšetkým clá, necolné prekážky a nedostatočný prístup na japonský trh verejného obstarávania. Na 16. samite EÚ – Čína, ktorý sa konal v novembri 2013 v Pekingu, EÚ a Čína začali rokovania o komplexnej investičnej dohode, ktorá by mala prinášať výhody na obidvoch stranách tým, že zabezpečí, aby trhy boli otvorené pre investovanie v oboch smeroch. V marci 2014 EÚ a Mjanmarsko/Barma začali rokovania o investičnej dohode. Dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Singapurom bola z väčšej časti parafovaná v septembri 2013, hoci rokovania v oblasti ochrany investícií boli uzavreté až v októbri 2014. Obchodná dohoda s Peru a Kolumbiou sa predbežne uplatňuje v Peru od 1. marca 2013 a v Kolumbii od 1. augusta 2013. Takisto sa v júli 2014 uzatvorili rokovania o pristúpení Ekvádoru k dohode s Kolumbiou a Peru. Udržiavame aj kontakty s Bolíviou s cieľom preskúmať možnosti jej integrácie do tejto obchodnej dohody. Samit medzi EÚ a Kanadou 26. septembra 2014 v Ottawe znamenal zavŕšenie rokovaní o obchodnej dohode medzi EÚ a Kanadou (CETA). Očakáva sa, že dohodou sa odstráni viac než 99 % ciel medzi oboma ekonomikami a vytvoria sa značné nové možnosti prístupu na trh v oblasti služieb a investícií. Moldavsko a Gruzínsko podpísali 27. júna 2014 s EÚ dohody o pridružení, ktorých súčasťou sú aj prehĺbené a komplexné zóny voľného obchodu (DCFTA). Dohody sa predbežne uplatňujú od 1. septembra 2014. Ukrajina takisto 27. júna 2014 podpísala dohodu o DFCTA, rovnako ako aj zostávajúce časti dohody o pridružení, ktoré 21. marca 2014 ešte neboli podpísané. EÚ po podpísaní politických ustanovení dohody o pridružení 23. apríla 2014 jednostranne prijala autonómne obchodné opatrenia v prospech Ukrajiny, čím posunula vpred časť dohody o DFCTA týkajúcou sa znižovania ciel. Platnosť autonómnych obchodných opatrení sa predĺžila do konca roku 2015, pričom dátum nadobudnutia platnosti DFCTA sa posunul na 1. január 2016. Okrem toho sa EÚ angažuje v rokovaniach o dohodách o voľnom obchode s niekoľkými ďalšími tretími krajinami a regiónmi, konkrétne s Mercosurom, Indiou, Malajziou, Vietnamom a Marokom. 3. Súčasný stav, pokiaľ ide o hlavné obchodné a investičné prekážky pretrvávajúce v prípade strategických hospodárskych partnerov EÚ v roku 2014 a) Brazília/Argentína 1. Hoci Brazília v oblasti investícií vo všeobecnosti nerozlišuje medzi zahraničným a domácim kapitálom, niektoré odvetvia, predovšetkým mediálne a komunikačné odvetvie, letectvo, doprava a baníctvo, podliehajú obmedzeniam, pokiaľ ide o vlastníctvo zo strany zahraničných spoločností. 2. Diskriminačné dane a subvencie pre domácich výrobcov v Brazílii sú významným problémom v mnohých odvetviach. Najmä (opätovné) zavedenie vývozných subvencií v rámci programu Reintegra je dôvodom pre znepokojenie. Okrem toho, poskytovanie dotovaných pôžičiek alebo grantov zo strany Brazílie, podmienené splnením požiadaviek na miestny obsah, je aj naďalej problematické. Pokiaľ ide o daňové opatrenia, EÚ požiadala 19. decembra 2013 WTO o konzultácie o diskriminačných daňových výhodách, ktoré Brazília poskytuje v súvislosti s automobilmi, elektronikou, automatizovanými strojovými zariadeniami na priemyselné alebo profesionálne použitie a inými súvisiacimi tovarmi, ktoré sú vyrábané v Brazílii a ktoré spĺňajú určité požiadavky na miestny obsah. Okrem toho Brazília poskytuje daňové výhody vo forme bezcolných nákupov investičného majetku a vstupov domácim spoločnostiam, ktoré vyvážajú aspoň 50 % svojej produkcie. Po neúspešných konzultáciách s Brazíliou v roku 2014 EÚ podala 18. novembra 2014 podnet na tribunál WTO pre urovnávanie sporov. WTO zriadila 17. decembra 2014 tribunál, ktorý má vydať rozsudok v tejto veci. 3. Brazília prijala opatrenia, ktoré ďalej narúšajú podmienky účasti na verejnom obstarávaní zavedením preferenčných rozpätí na určité domáce výrobky pri postupoch verejného obstarávania. Opatreniami sa stanovujú marže v rozpätí od 8 do 25 % a týkajú sa celej škály odvetví. 4. V oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení sa dosiahol určitý, i keď nedostatočný pokrok, pokiaľ ide o dovoz mliečnych výrobkov, bravčového a hovädzieho mäsa z EÚ do Brazílie. Príslušný brazílsky orgán vykonáva 3 až 5-krát ročne audity a začal vykonávať audity v niektorých členských štátoch EÚ, ale hlavným problémom zostáva 50 doposiaľ nevybavených žiadostí členských štátov. Celkovo má Brazília stále zdĺhavý, zaťažujúci a nepredvídateľný postup sanitárnych a fytosanitárnych opatrení na povolenie dovozu z členských štátov EÚ. V roku 2014 Brazília oznámila nové právne predpisy a EÚ predložila konkrétne návrhy na zjednodušenie postupov pri dovoze. Brazília predstavuje dôležitý alternatívny trh voči Rusku, ktoré uvalilo zákaz na vývoz poľnohospodárskych výrobkov a potravín z EÚ. Pokiaľ ide o určité dovozné obmedzenia na hovädzie mäso z EÚ, ktoré súvisia s bovinnou spongiformnou encefalopatiou (BSE), Brazília zmenila svoje požiadavky na dovoz, ale ešte ich úplne nezosúladila s medzinárodnou normou OIE (Svetová organizácia pre zdravie zvierat). 5. V Argentíne zostáva naďalej problematickou požiadavka vyplniť v prípade každého dovozu „predbežné prísažné vyhlásenie dovozcu (DJAI)“. Odvolací orgán WTO pre urovnávanie sporov vydal 15. januára 2015 vo veci sporu týkajúceho sa predbežných prísažných vyhlásení dovozcu, ako aj vo veci niekoľkých ďalších neoficiálnych opatrení s obmedzujúcim účinkom na dovoz, ako sú napr. požiadavky rovnováhy dovozu, rozsudok. Odvolací orgán potvrdil predchádzajúci rozsudok tribunálu, ktorý konštatoval, že Argentína požiadavkou predbežného prísažného vyhlásenia dovozcu porušuje právne predpisy WTO. 6. Okrem toho, Argentína naďalej uplatňuje prísne obmedzenia presunu cudzích mien, dividend a licenčných poplatkov. Situácia sa ešte zhoršuje v dôsledku zvyšujúceho sa nedostatku devízových rezerv. Argentína zriadila nový orgán zložený zo zástupcov viacerých orgánov vrátane centrálnej banky, ktorého úlohou je vykonávanie prevodov a sledovanie platieb. 7. Argentína sa napokon rozhodla pre vnútroštátne zdaňovanie s cieľom regulovať dovoz luxusných áut, lodí, lietadiel a motocyklov a stanovila sadzbu „dane na luxusný tovar“ vo výške až do 50 % nad určitou prahovou hodnotou. Toto zdaňovanie má oveľa väčší dosah na autá najvyššej kategórie (a teda dovážané modely) ako na modely vyrobené v domácej produkcii. b) Čína 8. Čína uplatňuje výrazné obmedzenia zahraničných investícií. Čína by mala v prvom rade otvoriť odvetvia uzatvorené pre priame zahraničné investície (PZI) alebo podliehajúce požiadavkám týkajúcim sa zakladania spoločných podnikov vrátane prípadov, keď je takéto založenie spoločného podniku podmienené tým, aby bol väčšinovým vlastníkom čínsky podnik. Čína by tiež mala odstrániť ďalšie obmedzenia, ako napríklad požiadavky na presun technológií a požiadavky na miestny obsah, ako aj administratívne predbežné povolenia. Subvencovanie domácich výrobcov, a najmä štátnych podnikov (ŠP), je tiež významnou prekážkou investícií v Číne. Čína prijala určité jednostranné opatrenia súvisiace s investíciami. V novembri 2014 navrhla, že zreviduje svoj katalóg zahraničných investícií a odstráni niektoré obmedzenia. Hoci je revízia tohto katalógu vítaným opatrením, obmedzená škála nových otvárajúcich sa odvetví a uzatváranie iných v rámci tejto rozpracovanej revízie je skôr sklamaním. Ohlásené reformy v rámci pilotnej zóny voľného obchodu v Šanghaji nepostupujú adekvátne rýchlo. „Negatívny zoznam“ platný pre túto zónu (obsahujúci všetky odvetvia, v ktorých sa uplatňujú obmedzenia týkajúce sa zahraničných investícií, pričom vo všetkých ostatných odvetviach sú investície povolené) bol podrobený revízii v júli 2014. Hoci v prípade určitých odvetví došlo k zmierneniu niekoľkých obmedzení týkajúcich sa zahraničných investícií , podniky naďalej čelia mnohým významným prekážkam týkajúcim sa zahraničných investícií v danej zóne. Táto situácia sa bude monitorovať aj vzhľadom na nedávne vyhlásenie čínskych orgánov o otváraní nových zón voľného obchodu. 9. V oblasti verejného obstarávania EÚ naďalej nabáda Čínu, aby sa čo najskôr pripojila k Dohode o vládnom obstarávaní (GPA) a aby podľa nej zosúladila svoje právne predpisy. V januári 2015 Čína predložila revidovanú ponuku pripojenia sa ku GPA. EÚ víta pokrok v oblasti pokrytia na nižšej ako ústrednej úrovni, ale stále sú potrebné ďalšie výrazné zlepšenia, najmä pokiaľ ide o pokrytie štátnych podnikov. 10. Pokiaľ ide o dodržiavanie práv duševného vlastníctva v Číne, viaceré problémy pretrvávajú aj naďalej. Patria sem problémy týkajúce sa registrácie patentov a úžitkových vzorov nízkej kvality a zápisov ochranných známok, o ktoré sa požiadalo v zlej viere, ako aj zdĺhavé registračné postupy a administratívne náročné postupy legalizácie zahraničných dokladov. Navyše, ochrana proti porušovaniu práv duševného vlastníctva, ktorú predstavujú správne, justičné a colné orgány, je naďalej nedostatočná. Stále preto panuje veľká neistota, pokiaľ ide o ochranu obchodných tajomstiev, ktoré musia byť údajne v mnohých prípadoch čínskym orgánom/spoločnostiam sprístupnené. 11. Čína naďalej považuje za jediné „bezpečné“ informačné bezpečnostné technológie vyvinuté v Číne a koncept „národnej bezpečnosti“ aplikuje spôsobom, ktorý presahuje rámec bežných medzinárodných postupov. To predstavuje obrovskú prekážku pre zahraničné spoločnosti, ktoré sa zapájajú do hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o komerčné aplikácie v odvetví IT. Okrem toho, zahraničné spoločnosti sú naďalej blokované z účasti v orgánoch pre normalizáciu v oblasti bezpečnosti. 12. Podniky EÚ čelia mnohým sanitárnym a fytosanitárnym dovozným opatreniam platným v Číne. Existujúci zákaz na dovoz hovädzieho a ovčieho mäsa by sa mal zrušiť. Okrem toho by mali byť akceptované medzinárodné normy, napríklad v oblasti bezpečnosti potravín a zdravia zvierat. 13. EÚ je tiež znepokojená existenciou prekážok prístupu na čínsky trh v oblasti zdravia a kozmetiky. V oblasti zdravotníckych pomôcok a liekov by sa nový regulačný systém mal zosúladiť s medzinárodnými normami a postupmi v otázkach, ako sú klinické skúšky a požiadavky na registráciu. Pokiaľ ide o kozmetické výrobky, registračný postup týkajúci sa nových zložiek kozmetických výrobkov by sa mal zlepšiť a obmedziť na zložky predstavujúce vyššiu mieru rizika. Označovanie kozmetických výrobkov pomocou nálepiek by malo byť povolené a predpisy o testovaní by sa mali zosúladiť s medzinárodnými normami. c) India 14. V Indii spoločnosti z EÚ stále čelia veľkým prekážkam prístupu na trhy v odvetví IT a elektroniky. Žiadny ďalší významný pokrok nie je možné konštatovať v súvislosti s vykonávaním politiky preferenčného prístupu na trh pre vnútroštátne vyrobenú elektroniku vo verejnom obstarávaní z dôvodu bezpečnostných obáv po tom, ako India pozastavila príslušnú politiku v roku 2013 a výslovne vylúčila jej uplatnenie na neverejné obstarávania. India zastáva názor, že nie je viazaná žiadnymi záväzkami v rámci WTO (najmä nie Dohodou o vládnom obstarávaní, ktorú India nepodpísala). Očakáva sa, že India čoskoro oznámi kritériá v súvislosti s pridanou hodnotou v rámci jej programu verejného obstarávania. S účinnosťou od 3. januára 2015 platí v Indii povinnosť registrácie 15 kategórií výrobkov IT a spotrebnej elektroniky. Vyhláškou z 8. novembra 2014 bola táto povinnosť rozšírená na ďalších 15 výrobkov. Vykonávanie povinného vnútroštátneho testovania a certifikácie prvkov telekomunikačnej siete sa odložilo na 1. apríla 2015. Keďže významná časť týchto výrobkov sa na indický trh dováža, môže to mať osobitný dosah na obchod. 15. Pretrvávajú tiež problémy s vykonávaním certifikačného režimu indického úradu pre indické normy, pokiaľ ide o dovážané a vyvážané pneumatiky. Hlavné problémy predstavujú poplatky účtované za každú označenú pneumatiku, zdĺhavé postupy, inšpekcie tovární a požadované bankové záruky. 16. Od augusta 2013 India zmenila výklad a presadzovanie nariadení o bezpečnosti potravín, pokiaľ ide o ich označovanie a balenie (z roku 2011), a prijala reštriktívnejší prístup k používaniu nálepiek na obaloch, čím došlo k závažnému narušeniu obchodovania s potravinami. India nedávno vo všeobecnosti rozšírila svoje systémy označovania reštriktívnym spôsobom v mnohých odvetviach (napr. v odvetví kozmetických výrobkov, zdravotníckych pomôcok, IKT). 17. V roku 2014 India zaviedla viacero opatrení, ktoré majú dosah na odvetvie kozmetických výrobkov v oblastiach, ako sú označovanie, testovanie na zvieratách a registračné požiadavky pre dovážané výrobky. Pokiaľ ide o označovanie, India v júli 2014 uverejnila požiadavky na označovanie vegetariánskeho a nevegetariánskeho pôvodu. Okrem toho, India zaviedla zákaz testovania kozmetických výrobkov na zvieratách spôsobom, ktorý by mohol viesť k zákazu prakticky celej škály široko používaných a nenahraditeľných zložiek, v prípade ktorých sa stále vykonáva testovanie na zvieratách, keďže neexistuje žiadna alternatívna metóda. d) Japonsko 18. Od začiatku rokovaní o komplexnej dohode o voľnom obchode pokračujú diskusie týkajúce sa necolných prekážok. V prípade niektorých z týchto prekážok (napr. ekologické potraviny, udeľovanie licencií veľkoobchodu s alkoholom) už Japonsko splnilo svoje záväzky, ktoré prijalo počas prípravnej fázy pred začatím rokovaní o dohode o voľnom obchode. V prípade niektorých iných necolných prekážok, ktoré sa Japonsko zaviazalo riešiť v rámci prvého roku rokovaní, bol dosiahnutý výrazný pokrok (napr. pokiaľ ide o lieky, prídavné látky v potravinách, hovädzie mäso, postupy povoľovania zdravotníckych pomôcok). Pretrvávajú však nevyriešené problémy, ktorými sa treba zaoberať ešte pred ukončením rokovaní. Okrem zoznamu, ktorý sa dohodol v rámci analýzy rozsahu pôsobnosti, EÚ predložila v decembri 2014 Japonsku druhý zoznam necolných opatrení, ktorý zahŕňa predovšetkým viaceré zostávajúce problémy týkajúce sa sanitárnych a fytosanitárnych opatrení. Diskusie s Japonskom o tomto druhom zozname stále pokračujú a cieľom EÚ je dosiahnuť včasný a významný pokrok. Rokovania zahŕňajú aj iné oblasti, v ktorých podniky EÚ čelia problémom pri podnikaní v Japonsku, ako napríklad verejné obstarávanie (o. i. v oblasti železničnej dopravy). e) Spojené štáty americké 19. EÚ je naďalej znepokojená obmedzeniami súvisiacimi s politikou preferovania amerických výrobkov (podľa zásady „Buy American“) pri verejnom obstarávaní v Spojených štátoch amerických. Tieto obmedzenia sa stále ešte vzťahujú na veľkú časť verejného obstarávania v Spojených štátoch amerických, v rámci ktorého je významná časť vyhradená pre miestne tovary a služby a zahraničné spoločnosti sú tak z verejného obstarávania vylúčené. Je jasné, že výrazný pokrok v tejto oblasti je dôležitým predpokladom pre úspešné uzavretie rokovaní o TTIP. Zásadný význam bude mať predovšetkým zabezpečenie lepšieho prístupu EÚ k subfederálnemu obstarávaniu v USA. 20. Ťažkosti súvisiace s ochranou práv duševného vlastníctva, najmä zemepisných označení EÚ pre potraviny a nápoje (najmä v odvetviach výroby vína, syra a mäsa) v USA, sú veľkým zdrojom frustrácie pre výrobcov v EÚ. Prebiehajúce rokovania o TTIP sú významnou príležitosťou na dosiahnutie lepšej ochrany zemepisných označení EÚ v USA. 21. V Spojených štátoch amerických tiež pretrváva mnoho prekážok týkajúcich sa sanitárnych a fytosanitárnych opatrení. Najväčšie znepokojenie pre EÚ naďalej predstavujú dovozné obmedzenia USA na ovčie a kozie mäso, ako aj na výrobky z vajec. Okrem toho, vybavovanie žiadostí o vývoz výrobkov živočíšneho pôvodu, ako napr. hovädzieho mäsa, určitých mliečnych výrobkov, živých lastúrnikov, ako aj rastlinných produktov, napr. jabĺk a hrušiek, z EÚ podlieha dlhým lehotám. Aj v tejto oblasti môžu rokovania o TTIP ponúknuť príležitosť na dosiahnutie pokroku pri riešení týchto problémov. f) Rusko 22. Rusko nesprávne uplatňuje svoje viazané colné sadzby v rámci WTO v prípade mnohých výrobkov vrátane papiera, spotrebičov/zariadení a poľnohospodárskych výrobkov, napr. palmového oleja. EÚ podala 31. októbra 2014 žiadosť o konzultácie v konaní o urovnaní sporu v rámci WTO. 23. V novom ruskom zákone o lokalizácii osobných údajov (federálny zákon č. 242), ktorý prezident Putin podpísal 21. júla 2014, je stanovená požiadavka uchovávania a spracovávania všetkých osobných údajov o ruských občanoch v Rusku, pričom na obchodné údaje sa neuplatňuje žiadna výnimka. Takéto celoplošné požiadavky na využívanie lokálnych serverov, ktoré platia bez výnimky pre obchodné údaje, sú neprimerané a mohli by mať škodlivé účinky na digitálnu ekonomiku ako takú. Táto skutočnosť predstavuje veľkú prekážku najmä pre európskych poskytovateľov cloud computingu a rozvoj cezhraničného trhu cloud computingu. EÚ je toho názoru, že takéto lokalizačné požiadavky by mali byť skôr obmedzené na špecifické, výnimočné prípady (napr. len vtedy, ak požiadavky v oblasti bezpečnosti údajov/ochrany súkromia nemožno zabezpečiť inak), a musia byť v úplnom súlade s príslušnými ustanoveniami práva WTO. 24. Mnohé problémy týkajúce sa sanitárnych a fytosanitárnych opatrení v Rusku pretrvávajú aj naďalej. EÚ požiadala 8. apríla 2014 o konzultácie v konaní o urovnaní sporu v rámci WTO s Ruskom, pokiaľ ide o obmedzenia dovozu živých ošípaných, bravčového mäsa a určitých výrobkov z ošípaných s pôvodom v EÚ v dôsledku výskytu afrického moru ošípaných v obmedzených oblastiach v Litve a Poľsku (blízko hraníc s Bieloruskom). Konzultácie nepriniesli žiadne výsledky a 22. júla 2014 bol zriadený tribunál WTO na urovnanie sporu. Od 1. júla 2013 sa stále uplatňuje zákaz vývozu zemiakov a iných rastlín, pričom k novým problémom sa radí zákaz dovozu odrezkov z hovädzieho mäsa z EÚ platný od 27. júna 2014, zákaz dovozu ovocia a zeleniny z Poľska (tento zákaz má vplyv najmä na dovoz jabĺk) zavedený 1. augusta 2014 a zákaz dovozu mäsových múčok, vedľajších jatočných produktov a tuku z EÚ od 22. októbra 2014. 25. Dňa 7. augusta 2014 Rusko vydalo zákaz poľnohospodárskych výrobkov a potravín z určitých krajín vrátane členských štátov EÚ, ktoré prijali sankcie voči Rusku v súvislosti so situáciou na Ukrajine. Tieto výrobky pokrývajú takmer všetky mäsové výrobky (hovädzie mäso, bravčové mäso, hydina a určité spracované mäsové výrobky), mlieko a mliečne výrobky, ovocie a zeleninu, ako aj ryby a kôrovce. Niektoré spracované poľnohospodárske výrobky sú takisto zakázané. 26. V oblasti technických prekážok obchodu hospodárske subjekty EÚ stále čelia viacerým horizontálnym prekážkam a prekážkam špecifickým pre konkrétne odvetvie z dôvodu administratívne náročných technických predpisov, ktorých súčasťou sú často zbytočne prehnané požiadavky na certifikáciu a posudzovanie zhody. V mnohých prípadoch sú technické predpisy, ktoré teraz prijíma Eurázijská hospodárska únia, nezlučiteľné s medzinárodnými normami. K významným príkladom nadmerne administratívne zaťažujúcich technických predpisov stanovených Eurázijskou hospodárskou úniou sú technické nariadenia o bezpečnosti spotrebného tovaru a tovaru určeného pre deti a mládež (okrem iných sa týkajú textílií, odevov a obuvi), ako aj návrh technického predpisu o bezpečnosti alkoholických výrobkov. 27. Rusko prijalo subvenčný program, ktorý zahŕňa subvencie pre výrobcov poľnohospodárskych zariadení a poľnohospodárskych strojov. V tomto programe sú stanovené subvencie pre výrobcov a nákupcov poľnohospodárskych strojov za určitých podmienok miestneho obsahu. Má to nepriaznivý účinok na vývozcov poľnohospodárskych strojov v EÚ (najmä kombajnov), ktorí majú veľký záujem o ruský trh. 28. Eurázijská hospodárska komisia uložila 14. mája 2013 antidumpingové clá na dovoz ľahkých úžitkových vozidiel z Nemecka a Talianska. V dôsledku tohto opatrenia sa vývoz ľahkých úžitkových vozidiel z EÚ do Ruska prakticky zastavil z dôvodu neprimerane vysokého cla. Tieto antidumpingové opatrenia sa majú uplatňovať počas 5 rokov a na vývoz z EÚ budú mať dosah v hodnote približne 180 miliónov EUR. Viaceré spoločnosti z EÚ pocítili drastické obmedzenie svojej prítomnosti na trhu v tomto trhovom segmente v Rusku. Komisia začala konanie o urovnaní sporu v rámci WTO a 20. októbra 2014 bol zriadený tribunál WTO pre urovnanie sporu. 4. Rozličné nástroje riešenia obchodných a investičných prekážok a) Prebiehajúce rokovania o dohodách o voľnom obchode EÚ je zapojená do rokovaní o dohodách o voľnom obchode so štyrmi spomedzi svojich šiestich strategických hospodárskych partnerov, ako aj do investičných rokovaní s Čínou. Hoci pokrok v rokovaniach s Indiou a Mercosurom bol nedostatočný, EÚ je naďalej odhodlaná podpísať ambiciózne dohody. Rokovania o TTIP a o dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom pokračujú rovnomerným tempom. Takisto prebiehajú bilaterálne rozhovory s viacerými ďalšími krajinami a regiónmi, ako sa uvádza v prehľade v oddiele 2. Napriek zlepšeným vyhliadkam na úplné uplatňovanie obchodných dohôd WTO v rámci tzv. balíka z Bali v blízkej budúcnosti a radu sľubných prebiehajúcich plurilaterálnych rokovaní, bilaterálne rokovania o dohode o voľnom obchode sú čoraz dôležitejším nástrojom na riešenie konkrétnych opatrení narúšajúcich obchodovanie na dôležitých trhoch tretích krajín. Rokovania o dohode o TTIP s USA majú mimoriadne dôležitý strategický rozmer, keďže komplexná dohoda obsahujúca jasné regulačné pravidlá by mohla nielen podporiť obchod medzi oboma zmluvnými stranami, ale aj vytvoriť inovatívny model regulačnej konvergencie a ísť celosvetovo príkladom. Prostredníctvom ambicióznej dohody s USA by sa tak mohla posilniť a ďalej premietať úloha EÚ ako globálneho regulačného lídra. Okrem modelu TTIP sa EÚ spolieha na rokovania o dohodách o voľnom obchode s cieľom riešiť dlhodobé prekážky na kľúčových trhoch, akým je napr. Japonsko, v prípade ktorého sa rokovania zakladajú na komplexnom prístupe, ktorého cieľom je riešenie širokého spektra necolných prekážok. Táto stratégia už priniesla konkrétne výsledky v rámci prebiehajúcich rokovaní a mohla by slúžiť ako vzor pre budúce rokovania o dohodách o voľnom obchode. Dohody o voľnom obchode takisto majú tú výhodu, že sa ich prostredníctvom rieši veľké množstvo významných prekážok súčasne a že prekračujú, ak je to možné, existujúce pravidlá medzinárodného obchodu. Takéto dohody môžu pomôcť zabrániť vzniku nových prekážok. Aj preferenčné obchodné dohody však majú svoje obmedzenia. Rokovania a plnenie týchto dohôd si vyžaduje čas a nevyhnutné vyvažovanie ústupkov spôsobuje, že nie všetky prekážky možno riešiť naraz. b) Plnenie a presadzovanie existujúcich dohôd o voľnom obchode Pokiaľ ide o plnenie a presadzovanie existujúcich dohôd o voľnom obchode, EÚ naďalej pracuje na plnom uplatňovaní všetkých uzatvorených dohôd. Aby sa zabezpečilo pretavenie obchodných príležitostí vytvorených rokovaniami do skutočných obchodných tokov v teréne, EÚ používa na zabezpečenie dodržiavania záväzkov prijatých tretími stranami o. i. svoju stratégiu pre prístup na trh. Programy EÚ týkajúce sa rokovaní na jednej strane a presadzovania dohôd na strane druhej sa teda navzájom dopĺňajú. Dohoda o voľnom obchode s Južnou Kóreou, ktorá nadobudla platnosť 1. júla 2011, je dobrým príkladom toho, ako je možné plnenie preferenčnej obchodnej dohody efektívne monitorovať. Napríklad, v súlade s ustanoveniami o spolupráci stanovenými v prílohe týkajúcej sa chemických látok k dohode o voľnom obchode si mohli Kórea a EÚ objasniť na zasadnutiach pracovnej skupiny pre chemické látky v rámci dohody o voľnom obchode viaceré otázky, pokiaľ ide o nové kórejské právne predpisy v tejto oblasti („K-REACH“). Podobne vďaka stretnutiam pracovnej skupiny pre lieky a zdravotnícke pomôcky v rámci dohody o voľnom obchode sa dosiahlo riadne plnenie špecifických záväzkov dohodnutých medzi oboma stranami v týchto odvetviach. Tento prístup, ktorý sa uplatňuje aj v rámci obchodnej dohody s Kolumbiou a Peru a so Strednou Amerikou, vytvára dobrý príklad pre rozvíjanie nášho prístupu k plneniu budúcich dohôd o voľnom obchode. c) Konania o urovnaní sporov v rámci WTO Činnosť WTO v oblasti presadzovania plnenia obchodných dohôd zostáva dôležitým nástrojom presadzovania vždy, keď je to potrebné a vhodné. Konania o urovnaní sporov v rámci WTO EÚ naďalej často využíva. V roku 2014 EÚ iniciovala tri nové prípady urovnávania sporov v rámci WTO v prípade Ruska a jeden nový prípad v prípade USA (vo veci subvencií udelených spoločnosti Boeing). Viaceré ďalšie konania o urovnaní sporu v rámci WTO iniciované zo strany EÚ pred rokom 2014 stále prebiehajú. Napríklad 17. decembra 2014 bol zriadený tribunál WTO v prípade Brazílie vo veci daňových výhod pre domácich výrobcov automobilov, elektroniky a automatizovaných výrobkov. Urovnávanie sporov v rámci WTO zostáva najlepšou možnosťou v prípadoch, keď sa iné nástroje presadzovania ukážu ako nepostačujúce. Hoci takéto konania trvajú značný čas, ponúkajú možnosť riešiť významné prekážky systematickejším spôsobom a dosiahnuť právnu istotu v dlhodobom horizonte. Významný príklad úspešného konania iniciovaného EÚ sa týka obmedzení Číny, pokiaľ ide o vývoz vzácnych zemín, v prípade ktorých sa v januári 2015 Čína rozhodla zrušiť svoje vývozné kvóty. d) Výbory WTO EÚ je jedným z najaktívnejších členov WTO vo výbore pre technické prekážky obchodu a vo výbore pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia. Zasadnutia výboru pre technické prekážky obchodu a výboru pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia v Ženeve sú účinným nástrojom zdôraznenia znepokojenia EÚ v súvislosti s technickými predpismi a neopodstatnenými sanitárnymi a fytosanitárnymi opatreniami zavedenými v iných členských štátoch WTO, ako aj informovania, zvyšovania informovanosti a vytvárania spojenectiev s ostatnými dotknutými členmi WTO. Aktívny prístup EÚ sa neobmedzuje na činnosť vo výboroch pre technické prekážky obchodu a pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia, ale týka sa činnosti v rámci všetkých ostatných výborov WTO, a to hlavne vo výboroch zaoberajúcich sa dovoznými licenčnými konaniami, opatreniami vzťahujúcimi sa na obchod a subvenciami a vyrovnávacími opatreniami. e) Medzinárodné samity Medzinárodné samity tak na bilaterálnej, ako aj na multilaterálnej úrovni, na ktorých sa zúčastňuje EÚ a/alebo jej členské štáty, získali za posledné roky na význame, a mali by byť vnímané ako dôležitý nástroj odstraňovania konkrétnych obchodných a investičných prekážok. Hlavy štátov a vlád sa častejšie stretávajú, aby prebrali najdôležitejšie medzinárodné hospodárske problémy, ktoré často nemožno vnímať oddelene od početných skrytých obáv týkajúcich sa obchodu. Dobrou príležitosťou v tomto ohľade sú stretnutia skupiny G20. V rámci príprav EÚ na samity s účasťou VP/PK[3], Komisie a členských štátov by sa osobitná pozornosť mala venovať obchodným a investičným prekážkam zdôrazneným v rámci tejto správy. 5. Záver Z tohto piateho vydania SOIP vyplýva, že naši strategickí partneri naďalej udržiavajú rozličné významné obchodné a investičné prekážky, ktoré sa často ťažko odstraňujú. V súvislosti so súčasnou celkovou hospodárskou neistotou a vzhľadom na značné politické napätie existuje veľké riziko, že mnohé z týchto prekážok budú pretrvávať a nové prekážky budú vznikať na úkor všetkých. Kľúčovým preto pre úsilie EÚ o odstránenie prekážok zostáva väčšie odhodlanie na politickej úrovni, ako aj intenzívnejšie a aktívne vykonávanie stratégie EÚ pre prístup na trh. Najsľubnejšie výsledky predstavuje kombinované použitie rôznych nástrojov a zohľadnenie osobitných súvislostí týkajúcich sa každej jednej prekážky, ako aj reálnych možností jej vyriešenia. [1] Ako sa uvádza v oznámení Komisie s názvom „Obchod, rast a svetové záležitosti“, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/november/tradoc_146955.pdf [2] Jedenásta takáto správa je k dispozícii na http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/november/tradoc_152872.pdf [3] Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčka Európskej komisie