Pokiaľ ide o dosahovanie týchto cieľov, jedným zo zámerov navrhovaného aktu o čipoch je zriadiť iniciatívu Čipy pre Európu (ďalej len „iniciatíva“) s cieľom podporovať budovanie rozsiahlych kapacít prostredníctvom investovania do cezhraničnej a otvorene prístupnej infraštruktúry pre výskum, vývoj a inovácie zriadenej v Únii, aby sa umožnil vývoj špičkových polovodičových technológií a polovodičových technológií novej generácie, ktorými sa posilnia kapacity EÚ v oblasti pokročilého navrhovania, integrácie systémov a výroby čipov, a to aj kladením dôrazu na startupy a scaleupy.

Zámerom návrhu aktu o čipoch je dosiahnutie strategického cieľa zvýšiť odolnosť ekosystému polovodičov v Európe a jeho podiel na svetovom trhu. Ďalším zámerom je uľahčiť včasné zavádzanie nových čipov zo strany európskeho priemyslu a zvýšiť jeho konkurencieschopnosť. Aby to bolo možné, priemysel musí prilákať investície do inovačných výrobných zariadení, musí mať kvalifikovanú pracovnú silu, ale zároveň musí byť schopný navrhovať a vyrábať najvyspelejšie čipy, ktoré budú formovať trhy zajtrajška, pričom musí rozvíjať kapacity a mať možnosť testovať a vytvárať prototypy inovačných návrhov prostredníctvom pilotných liniek v úzkej spolupráci s vertikálnymi odvetviami priemyslu. Sú to nevyhnutné kroky, ale nestačia, pokiaľ Európa nebude mať analytickú schopnosť zvyšovať transparentnosť hodnotového reťazca a nebude schopná využiť zvýšenú kapacitu s cieľom slúžiť spoločnému záujmu jednotného trhu v prípade krízy. Cieľom nie je to, aby sa Európa stala sebestačnou, keďže to nie je možné dosiahnuť. Únia musí zlepšiť svoje silné stránky a spolupracovať s tretími krajinami v rámci dodávateľského reťazca, v ktorom miera vzájomnej závislosti zostane naďalej silná.

·Európa by mala zaviesť primeraný rámec na významné zvýšenie svojej výrobnej kapacity do roku 2030,

Navrhovaným nariadením sa menia ustanovenia nariadenia Rady (EÚ) 2021/2085, ktoré sa vzťahujú na jeden z deviatich spoločných podnikov zriadených na základe uvedeného nariadenia, a to spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie, ktorý sa navrhovaným nariadením premenúva na spoločný podnik pre čipy. Spoločný podnik pre čipy sa zameriava na oblasti, v ktorých je preukázateľná pridaná hodnota v konaní na úrovni EÚ z dôvodu rozsahu, rýchlosti a miery úsilia potrebného na to, aby EÚ dosahovala svoje dlhodobé ciele podľa zmluvy a plnila strategické politické priority a záväzky. Navrhovaná iniciatíva by zároveň mala dopĺňať a upevňovať vnútroštátne činnosti a činnosti na nižšej než celoštátnej úrovni v rovnakej oblasti. Každé európske partnerstvo vrátane spoločného podniku pre čipy sa zakladá na dlhodobom strategickom výskumnom a inovačnom programe a je vhodné na riešenie komplexných cezhraničných výziev.

Návrh prispieva k cieľom častí balíka Fit for 55, ktoré sa zameriavajú na technologicky neutrálnu podporu ekologickejších vozidiel a palív. Cieľom revízie emisných noriem CO2 pre nové osobné automobily a dodávky je ďalšie znižovanie emisií skleníkových plynov z týchto vozidiel, čím sa zabezpečí jasný a realistický spôsob dosiahnutia mobility s nulovými emisiami. Už teraz rastie dopyt spotrebiteľov po vozidlách s nulovými emisiami, ako sú elektricky nabíjateľné vozidlá. Elektricky nabíjateľné vozidlá zvyčajne obsahujú viac ako dvojnásobný počet polovodičov na jedno vozidlo v porovnaní s vozidlami so spaľovacími motormi. Na riešenie zvyšujúcich sa požiadaviek elektrických vozidiel na výkon a energetickú účinnosť sú čoraz dôležitejšie vyspelé technológie balenia. Ciele návrhu sú teda v súlade s cieľmi balíka Fit for 55.

Digitálne technológie majú svoju vlastnú environmentálnu stopu, a to aj v dôsledku ich významnej spotreby energie. Odvetvie informačných a komunikačných technológií je zodpovedné za 5 – 9 % celkovej spotreby elektrickej energie vo svete a za viac ako 2 % všetkých emisií. Samotné dátové centrá zodpovedali v roku 2018 za 2,7 % dopytu po elektrine v EÚ, pričom do roku 2030, ak bude pokračovať súčasný vývoj, to bude 3,21 %. Takúto spotrebu energie je nutné znížiť. Návrh, najmä prostredníctvom prípravných zariadení a pilotných liniek, ktoré podporuje, povedie k navrhovaniu, testovaniu a validácii nových nízkopríkonových procesorov. Procesory sú základnými komponentmi serverov, ktoré zvládajú výpočtové zaťaženie v dátových centrách. Väčšie dátové centrá obsahujú milióny takýchto serverov a zlepšenia v oblasti spotreby energie procesormi môžu mať významný vplyv na celkovú spotrebu energie dátovým centrom. Takéto čipy s nízkoenergetickou stopou prispievajú aj k vedúcemu postaveniu EÚ v oblasti udržateľných digitálnych technológií.

Spoločný podnik pre čipy takisto vychádza z programu Horizont Európa, ktorý v oblasti polovodičov podporuje akademický výskum, vývoj technológií a inovácie, a dopĺňa ho. Spoločný podnik pre čipy sa zameria na podporovanie investícií do cezhraničných a otvorene prístupných infraštruktúr pre výskum, vývoj a inovácie, ktoré sú vytvorené v Únii, s cieľom umožniť vývoj polovodičových technológií v celej Európe. V rámci činností budovania kapacít podporovaných spoločným podnikom pre čipy sa môžu postupne zavádzať a využívať nové polovodičové technológie, ktoré sú výsledkom výskumných a inovačných akcií podporovaných v rámci programu Horizont Európa. Technologické kapacity zriadené v rámci spoločného podniku pre čipy sa zase sprístupnia pre výskumnú a inovačnú komunitu, a to aj pre akcie podporované prostredníctvom programu Horizont Európa.

Predsedníčka von der Leyenová vo svojom prejave na Svetovom ekonomickom fóre v januári 2022 uviedla, že „navrhneme náš európsky akt o čipoch začiatkom februára“ a že „nie je času nazvyš“. Popredné ekonomiky si chcú zabezpečiť dodávky najvyspelejších čipov, keďže to stále viac podmieňuje ich kapacitu konať (v oblasti hospodárstva, priemyslu aj armády) a stimuluje digitálnu transformáciu. Už teraz vo veľkej miere investujú a zavádzajú podporné opatrenia s cieľom inovovať a zvýšiť svoje výrobné kapacity alebo sa očakáva, že to čoskoro začnú robiť. Existujú náznaky že pre spoločnosti a výskumno-technologické organizácie z EÚ môže byť lákavé presunúť sa do iných regiónov. Je menej pravdepodobné, že medzinárodní aktéri rozšíria svoje existujúce zariadenia alebo zriadia nové výrobné zariadenia v EÚ bez úplne jasných informácií, napríklad o podmienkach investovania, možnostiach verejnej podpory, verejných investíciách v oblasti zručností, infraštruktúry a pokročilého výskumu a vývoja.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

·vytváranie kritického objemu investícií do spoločných priorít a zvyšovanie súkromných investícií do výskumu a inovácií,

Spoločný podnik pre čipy sa bude monitorovať a hodnotiť v súlade s článkami 50 a 52 nariadenia o programe Horizont Európa a prílohou III k uvedenému nariadeniu. Priebežné hodnotenia a hodnotenia ex-post budú podporované externými dodávateľmi a budú vstupovať do celkových hodnotení programu Horizont Európa. V súlade s kritériami stanovenými pre európske partnerstvá budú hodnotenia posudzovať najúčinnejší spôsob politickej intervencie v súvislosti so všetkými budúcimi činnosťami, ako aj prípadné obnovenie partnerstva v celkovom prostredí európskych partnerstiev. V prípade neobnovenia sa vypracujú primerané opatrenia s cieľom zabezpečiť postupné rušenie financovania rámcového programu v súlade s podmienkami a harmonogramom dohodnutými s partnermi v rámci partnerstva.

Navyše dlhodobé a pravidelné kontakty so zainteresovanými stranami z odvetvia, s členskými štátmi, priemyselnými zväzmi a so združeniami používateľov umožnili získanie značného množstva informácií a spätnej väzby relevantných pre návrh.

Článok 12 ods. 1 (Správa príspevkov zúčastnených štátov) sa mení s cieľom zohľadniť, že kritériá oprávnenosti stanovené v článku 18 programu Digitálna Európa by sa mali vziať do úvahy aj v pracovnom programe. Každý zúčastnený štát by mal okrem toho poveriť spoločný podnik hodnotením návrhov podľa prispievajúceho programu Únie.

Návrh

NARIADENIE RADY,

ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2021/2085, ktorým sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa, pokiaľ ide o spoločný podnik pre čipy

(Text s významom pre EHP)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 187 a článok 188 prvý odsek,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

keďže:

1.Nariadením Rady (EÚ) 2021/2085 sa zriaďujú spoločné podniky v rámci programu Horizont Európa, vrátane spoločného podniku pre kľúčové digitálne technológie.

2.Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie sa zaoberá jasne vymedzenými témami, ktoré umožňujú európskemu priemyslu ako celku navrhovať, vyrábať a používať najinovačnejšie technológie v oblasti elektronických komponentov a systémov.

3.Nariadením (EÚ) […] sa zriaďuje rámec na zvýšenie odolnosti Únie v oblasti polovodičových technológií, ktorým sa stimulujú investície, posilnia kapacity európskeho dodávateľského reťazca polovodičov a zintenzívni spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou. Na vytvorenie podmienok potrebných na posilnenie priemyselnej inovačnej kapacity v Únii sa zriaďuje iniciatíva Čipy pre Európu (ďalej len „iniciatíva“). Aby sa zabezpečilo konzistentné vykonávanie iniciatívy, Európska rada pre polovodiče by mala poskytovať poradenstvo rade verejných orgánov.

4.Činnosti podporované v rámci iniciatívy by sa mali financovať podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/695, ktorým sa zriaďuje program Horizont Európa, a podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa.

5.Cieľom iniciatívy je upevniť konkurencieschopnosť a odolnosť technologickej a priemyselnej základne v oblasti polovodičov pri súčasnom posilnení inovačnej kapacity jej ekosystému polovodičov, znížení miery závislosti od obmedzeného počtu spoločností z tretích krajín a geografických oblastí a posilnení jej kapacít navrhovať a vyrábať vyspelé komponenty. Tieto ciele by malo podporiť preklenutie medzery medzi vyspelými výskumnými a inovačnými kapacitami Únie a ich využívaním v priemysle. Iniciatíva by mala podporovať budovanie kapacít s cieľom umožniť navrhovanie, výrobu a integráciu systémov v oblasti polovodičových technológií novej generácie, zintenzívniť spoluprácu medzi kľúčovými aktérmi v celej Únii, čím sa posilnia európske dodávateľské a hodnotové reťazce v oblasti polovodičov, budú zásobovať kľúčové priemyselné odvetvia a vytvoria nové trhy.

6.Iniciatíva by sa mala vykonávať prostredníctvom akcií, ktoré by mali vychádzať zo silnej vedomostnej základne, ktorú nadobudol spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie. Spoločnému podniku pre kľúčové digitálne technológie by sa mala zadať úloha, aby prostredníctvom akéhokoľvek nástroja alebo postupu stanoveného v programe Horizont Európa alebo Digitálna Európa poskytoval finančnú podporu akciám financovaným v rámci iniciatívy. Spoločný podnik pre kľúčové digitálne technológie by sa mal okrem toho premenovať na spoločný podnik pre čipy. Počas obdobia trvania spoločného podniku pre čipy by sa malo vyčleniť aspoň 2,5 miliardy EUR na pilotné linky, infraštruktúry pre návrhy, kompetenčné centrá a iné činnosti budovania kapacít.

7.Na činnosti financované z prostriedkov spoločného podniku pre čipy by sa mal vzťahovať jeden pracovný program, ktorý by mala prijať správna rada. Pred prípravou každého pracovného programu by rada verejných orgánov, pri zohľadnení odporúčaní Európskej rady pre polovodiče a vstupných informácií od ostatných relevantných zainteresovaných strán vrátane prípadných plánov vypracovaných Alianciou pre procesy a polovodičové technológie, mala vymedziť časť pracovného programu týkajúcu sa činností budovania kapacít a výskumných a inovačných činností vrátane odhadov zodpovedajúcich výdavkov na ne. Na tento účel by rada verejných orgánov mala zahŕňať len Komisiu a verejné orgány z členských štátov. Na základe tohto vymedzenia by mal výkonný riaditeľ následne vypracovať pracovný program vrátane činností budovania kapacít a výskumných a inovačných činností a odhadov zodpovedajúcich výdavkov na ne.

8.Keď správna rada prijme pracovný program, hlasovacie práva v súvislosti s časťou pracovného programu týkajúcou sa budovania kapacít by mala mať len Komisia a členské štáty. Pokiaľ ide o časť pracovného programu týkajúcu sa výskumných a inovačných činností, hlasovacie práva by mali byť rovnomerne rozdelené medzi Komisiu, zúčastnené štáty a súkromných členov. Ak nebude možné prijať rozhodnutie v súvislosti s jednou z dvoch častí pracovného programu, pracovný program by sa mal prijať s tým, že bude obsahovať len tú časť, o ktorej sa prijalo kladné rozhodnutie.

9.Za výber projektov týkajúcich sa činností budovania kapacít by mala byť zodpovedná rada verejných orgánov. Na tento účel by rada verejných orgánov mala zahŕňať len Komisiu a verejné orgány z členských štátov.

10.Za výber projektov týkajúcich sa výskumných a inovačných činností by mala byť zodpovedná rada verejných orgánov.