Návrh Odporúčanie Rady o bezpečnosti pacientov vrátane prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou {COM(2008) 836 V KONEČNOM ZNENÍ} {SEC(2008)3004} {SEC(2008)3005} /* KOM/2008/0837 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 15.12.2008 KOM(2008) 837 v konečnom znení Návrh ODPORÚČANIE RADY o bezpečnosti pacientov vrátane prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou {COM(2008) 836 v konečnom znení} {SEC(2008)3004} {SEC(2008)3005} (PREDLOžENÝ KOMISIOU) Návrh ODPORÚČANIE RADY o bezpečnosti pacientov vrátane prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 152 ods. 4 druhý pododsek, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[3], keďže: (1) V článku 152 zmluvy sa ustanovuje, že činnosti Spoločenstva, ktoré dopĺňajú vnútroštátne politiky, sa zameriavajú na zlepšenie verejného zdravia, prevenciu ľudských chorôb a ochorení a odstraňovanie zdrojov nebezpečenstva pre zdravie ľudí. (2) Odhaduje sa, že 8 % až 12 % hospitalizovaných pacientov v členských štátoch EÚ počas poskytovania zdravotnej starostlivosti trpí v dôsledku nežiaducich udalostí[4]. (3) Nedostatočná bezpečnosť pacientov predstavuje závažný problém pre verejné zdravie a vysoké hospodárske zaťaženie pre obmedzené finančné prostriedky v oblasti zdravia. Veľkej časti nežiaducich udalostí sa dá predchádzať, a to v sektore nemocníc, ako aj v primárnej starostlivosti, pričom za väčšinu z nich zodpovedajú systémové faktory. (4) Návrh Komisie vychádza z činnosti Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) v oblasti bezpečnosti pacientov prostredníctvom jej Svetovej aliancie pre bezpečnosť pacientov, Rady Európy a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a tieto činnosti dopĺňa. (5) Komisia prostredníctvom 7. rámcového programu výskumu a vývoja podporuje výskum systémov zdravotníctva, najmä pokiaľ ide o kvalitu poskytovania zdravotnej starostlivosti v rámci témy Zdravie vrátane zamerania sa na bezpečnosť pacientov. Bezpečnosti pacientov sa tiež venuje osobitná pozornosť v rámci témy Informačné a komunikačné technológie. (6) V bielej knihe „Spoločne za zdravie: strategický prístup EÚ na obdobie 2008 – 2013“ z 23. októbra 2007[5] sa stanovuje bezpečnosť pacientov ako oblasť činnosti. (7) Dôkazy naznačujú, že členské štáty EÚ sú na rôznej úrovni rozvoja a implementácie účinných a komplexných stratégií bezpečnosti pacientov[6]. Zámerom tejto iniciatívy je preto vytvoriť rámec na podnietenie rozvoja politiky a budúcich činností v členských štátoch a medzi členskými štátmi s cieľom riešiť kľúčové otázky bezpečnosti pacientov, pred ktorými EÚ stojí. (8) Pacienti by mali byť informovaní a ich postavenie by sa malo posilniť prostredníctvom ich zapojenia do procesu bezpečnosti pacientov; mali by byť informovaní o úrovni bezpečnosti a o tom, ako môžu nájsť dostupné a zrozumiteľné informácie o systémoch podávania sťažností a nápravy. (9) Členské štáty by mali vybudovať alebo zdokonaliť komplexné systémy podávania správ a systémy učenia sa, aby bolo možné zachytiť rozsah a príčiny nežiaducich udalostí s cieľom vypracovať účinné riešenia a zásahy. Bezpečnosť pacientov by mala byť zahrnutá do vzdelávania a odbornej prípravy zdravotníckych pracovníkov aj poskytovateľov starostlivosti. (10) Na úrovni Spoločenstva by sa mali zhromažďovať porovnateľné a súhrnné údaje s cieľom zaviesť účinné a transparentné programy, štruktúry a politiky bezpečnosti pacientov a členské štáty by si mali vymieňať osvedčené postupy. S cieľom uľahčiť vzájomné učenie sa je potrebné vypracovať spoločnú terminológiu pre bezpečnosť pacientov a spoločné ukazovatele prostredníctvom spolupráce medzi členskými štátmi a Európskou komisiou s prihliadnutím na činnosť príslušných medzinárodných organizácií. (11) Nástroje informačných a komunikačných technológií, ako sú napríklad elektronické zdravotné záznamy alebo elektronické predpisovanie liekov, môžu prispieť k zlepšeniu bezpečnosti pacientov, napríklad prostredníctvom systematického skríningu potenciálneho vzájomného ovplyvňovania liekov alebo alergií. (12) Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) dospelo k odhadu, že infekcie spojené so zdravotnou starostlivosťou postihujú v priemere jedného z dvadsiatich hospitalizovaných pacientov. (13) Mala by sa vypracovať vnútroštátna stratégia, ktorá by dopĺňala stratégie zamerané na obozretné používanie antimikrobiálnych látok, ktorá zahrnie prevenciu a kontrolu infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou do vnútroštátnych cieľov v oblasti verejného zdravia a ktorej cieľom bude zníženie rizika výskytu infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou v zdravotníckych zariadeniach. Je nevyhnutné, aby sa na implementáciu zložiek vnútroštátnej stratégie vyčlenili potrebné zdroje ako súčasť základných finančných prostriedkov na účely poskytovania zdravotnej starostlivosti. (14) Prevencia a kontrola infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou by mali byť dlhodobou strategickou prioritou zdravotníckych zariadení. Všetky hierarchické úrovne a funkcie by mali spolupracovať s cieľom dosiahnuť správanie orientované na výsledky a organizačnú zmenu pomocou vymedzenia zodpovednosti na všetkých úrovniach, organizovania podporných štruktúr a miestnych technických zdrojov a zavádzania hodnotiacich postupov. (15) Dostupné údaje o infekciách spojených so zdravotnou starostlivosťou nepostačujú na to, aby umožnili zmysluplné porovnania medzi zariadeniami prostredníctvom sietí dohľadu, monitorovali epidemiológiu patogénov spojených so zdravotnou starostlivosťou a hodnotili a usmerňovali politiky v oblasti prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou. Z toho dôvodu by sa mali vybudovať alebo posilniť systémy dohľadu na úrovni zdravotníckych zariadení a na regionálnej a vnútroštátnej úrovni. (16) Na dosiahnutie uvedených cieľov v oblasti bezpečnosti pacientov vrátane prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou by členské štáty mali zabezpečiť komplexný prístup a prihliadnuť na najdôležitejšie prvky, ktoré majú skutočný vplyv na prevalenciu nežiaducich udalostí a z nich vyplývajúce zaťaženie, PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE: ČASŤ I: OPATRENIA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV I. Definície Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje vymedzenie pojmov stanovené v prílohe 1. II. Otázky všeobecnej bezpečnosti pacientov 1. Členské štáty by mali podporovať tvorbu a rozvoj vnútroštátnych politík a programov prostredníctvom: 2. určenia príslušného orgánu alebo orgánov zodpovedných za bezpečnosť pacientov na ich území; 3. zahrnutia bezpečnosti pacientov ako prioritnej otázky do politík a programov v oblasti zdravia na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni; 4. podporovania vývoja bezpečnejších systémov, postupov a nástrojov vrátane využívania informačných a komunikačných technológií. 5. Členské štáty by mali posilniť postavenie občanov a pacientov a informovať ich prostredníctvom: 6. účasti organizácií a zástupcov pacientov na vypracúvaní politík a programov v oblasti bezpečnosti pacientov na všetkých úrovniach; 7. informovania pacientov o riziku, úrovni bezpečnosti a prijatých opatreniach, aby sa obmedzili chyby alebo aby sa im predchádzalo a aby sa zabezpečil informovaný súhlas s liečbou s cieľom uľahčiť pacientom voľbu a rozhodovanie. 8. Členské štáty by mali zaviesť alebo posilniť systémy podávania správ a systémy učenia sa, pokiaľ ide o nežiaduce udalosti, ktoré: 9. poskytujú primerané informácie o rozsahu, druhoch a príčinách chýb, nežiaducich udalostí a udalostí, pri ktorých takmer došlo k pochybeniu; 10. vytvorením otvoreného a nestranného prostredia pre podávanie správ podnecujú zdravotníckych pracovníkov, aby aktívne podávali správy. Toto podávanie správ by sa malo odlišovať od disciplinárnych systémov a postupov členských štátov zameraných na zdravotníckych pracovníkov a mali by sa objasniť aj právne otázky, ktoré súvisia so zodpovednosťou zdravotníckych pracovníkov. 11. Členské štáty by mali presadzovať vzdelávanie a odbornú prípravu zdravotníckych pracovníkov v oblasti bezpečnosti pacientov prostredníctvom: 12. podporovania multidisciplinárneho vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti bezpečnosti pacientov pre všetkých odborníkov v oblasti zdravotníctva, ostatných zdravotníckych pracovníkov a príslušný riadiaci a administratívny personál v miestach poskytovania zdravotnej starostlivosti; 13. spolupráce s organizáciami, ktoré sú zapojené do odborného vzdelávania v oblasti zdravotnej starostlivosti, s cieľom zabezpečiť, aby sa bezpečnosti pacientov venovala náležitá pozornosť v študijných programoch vyššieho vzdelávania, priebežného vzdelávania a odbornej prípravy odborníkov v oblasti zdravotníctva. 14. Členské štáty by mali v spolupráci s Komisiou vhodne klasifikovať, kodifikovať a merať bezpečnosť pacientov s cieľom: 15. vypracovať spoločné vymedzenie pojmov a terminológiu s prihliadnutím na činnosti v oblasti medzinárodnej štandardizácie; 16. vypracovať súbor spoločných základných spoľahlivých a porovnateľných ukazovateľov na úrovni EÚ s cieľom identifikovať problémy bezpečnosti, zhodnotiť účinnosť zásahov zameraných na zlepšenie bezpečnosti a uľahčiť vzájomné učenie sa medzi členskými štátmi; 17. zhromažďovať a vymieňať si porovnateľné údaje a informácie o výsledkoch týkajúcich sa bezpečnosti pacientov z hľadiska druhu a počtu na úrovni EÚ s cieľom uľahčiť vzájomné učenie sa a vytvoriť základ pre stanovenie priorít. 18. Členské štáty by si mali vymieňať znalosti, skúsenosti a osvedčené postupy na európskej úrovni prostredníctvom: 19. výmeny osvedčených postupov a skúseností vyplývajúcich z ich úsilia zaviesť účinné a transparentné programy, štruktúry a politiky bezpečnosti pacientov vrátane systémov podávania správ a systémov učenia sa s cieľom riešiť nežiaduce udalosti v zdravotnej starostlivosti; 20. výmeny skúseností o účinnosti zásahov a riešení týkajúcich sa bezpečnosti pacientov a riešení na úrovni miest poskytovania zdravotnej starostlivosti, ako aj vyhodnocovania prenosnosti týchto skúseností. III. Prevencia a kontrola infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou 21. Členské štáty by mali prijať a implementovať vnútroštátnu stratégiu na prevenciu a kontrolu infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou, ktorej cieľom bude: 22. implementovať preventívne a kontrolné opatrenia na úrovni členských štátov s cieľom podporiť potlačenie infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou; 23. posilniť prevenciu a kontrolu infekcií na úrovni zdravotníckych zariadení; 24. vytvoriť alebo posilniť systémy aktívneho dohľadu na úrovni členských štátov a na úrovni zdravotníckych zariadení; 25. podporiť vzdelávanie a odbornú prípravu zdravotníckych pracovníkov na úrovni členských štátov a na úrovni zdravotníckych zariadení; 26. zvýšiť kvalitu informácií poskytovaných pacientom; 27. podporiť výskum. 28. Členské štáty by mali posúdiť zavedenie, podľa možnosti do jedného roka od prijatia tohto odporúčania, vhodný medzisektorový mechanizmus na koordinovanú implementáciu vnútroštátnej stratégie, ako aj na účely výmeny informácií a koordinácie s Komisiou, ECDC a ostatnými členskými štátmi[7]. IV. Ďalšie odporúčania 29. Členské štáty by mali oznámiť obsah tohto odporúčania organizáciám zdravotnej starostlivosti, profesijným organizáciám a vzdelávacím inštitúciám a nabádať ich, aby sa riadili navrhovanými prístupmi tak, aby sa kľúčové prvky mohli zaviesť do každodennej praxe. 30. Členské štáty by mali dopĺňať základné prvky stanovené v častiach II a III tohto odporúčania podpornými opatreniami stanovenými v prílohe 2. 31. Členské štáty by mali podať Komisii správu o implementácii tohto odporúčania do dvoch rokov od jeho prijatia a následne na žiadosť Komisie s cieľom prispieť k následným činnostiam vychádzajúcim z tohto odporúčania na úrovni Spoločenstva. ČASŤ II: SPRÁVA KOMISIE 32. Komisia sa vyzýva, aby najneskôr do troch rokov od prijatia tohto odporúčania predložila Rade na základe informácií poskytnutých členskými štátmi správu o implementácii s cieľom zhodnotiť mieru účinnosti navrhovaných opatrení a posúdiť potrebu ďalšieho opatrenia. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA 1 VYMEDZENIE POJMOV Nežiaduca udalosť | Incident, ktorý má za následok ujmu spôsobenú pacientovi. Ujma znamená poškodenie štruktúry alebo funkcie tela a/alebo akýkoľvek škodlivý účinok, ktorý z nej vyplýva. | Antimikrobiálne látky | Látky, ktoré sa vyrábajú buď synteticky, alebo sú prirodzeným produktom baktérií, húb alebo rastlín a ktoré sa používajú na zničenie alebo potlačenie rastu mikroorganizmov vrátane baktérií, vírusov, húb a parazitov, najmä prvokov. | Infekcia spojená so zdravotnou starostlivosťou | Infekcie spojené so zdravotnou starostlivosťou (v nemocniciach sa tiež uvádzajú ako nozokomiálne alebo nemocničné infekcie) sú choroby alebo chorobné stavy (ochorenie, zápal) súvisiace s prítomnosťou infekčného činiteľa alebo jeho produktov v dôsledku pobytu v zdravotníckych zariadeniach alebo v dôsledku postupov týkajúcich sa zdravotnej starostlivosti. | Zdravotnícke zariadenie | Zariadenie, v ktorom zdravotnícki pracovníci poskytujú sekundárnu alebo terciárnu starostlivosť. | Odborník v oblasti zdravotníctva | Odborník, ktorého pracovná náplň zahŕňa poskytovanie zdravotníckych služieb a ktorý je zaregistrovaný príslušným orgánom členského štátu. | Zdravotnícky pracovník | Všetci pracovníci zapojení do priameho poskytovania zdravotnej starostlivosti. | Kontaktní pracovníci pre kontrolu infekcií | Odborníci v oblasti zdravotníctva pracujúci na klinických jednotkách/oddeleniach, ktorí pôsobia ako kontaktné osoby medzi jednotkami/oddeleniami a tímom pre prevenciu a kontrolu infekcií. Kontaktní pracovníci pre kontrolu infekcií pomáhajú pri presadzovaní prevencie a kontroly infekcií v rámci svojich jednotiek/oddelení a poskytujú spätnú väzbu tímu pre prevenciu a kontrolu infekcií. | Plán starostlivosti o pacientov | Písomný dokument, v ktorom sú uvedené pokyny na poskytovanie ošetrovateľskej alebo multidisciplinárnej starostlivosti. | Bezpečnosť pacientov | Právo pacienta neutrpieť zbytočnú ujmu alebo potenciálnu ujmu spojenú so zdravotnou starostlivosťou. | Primárna starostlivosť | Zdravotná starostlivosť poskytovaná odborníkmi v oblasti zdravotníctva v mieste bydliska, ktorí pôsobia ako prvé miesto poradenstva pre pacientov. | Procesný ukazovateľ | Ukazovateľ, ktorý sa týka súladu s dohodnutými činnosťami, ako je napríklad hygiena rúk, dohľad, štandardné operačné postupy. | Program | Široký rámec vytýčených cieľov, ktorý slúži ako základ na vymedzenie a plánovanie konkrétnych projektov. | Sekundárna starostlivosť | Špecializovaná zdravotná starostlivosť poskytovaná špecializovanými odborníkmi v oblasti zdravotníctva, ktorí vo všeobecnosti neprichádzajú do prvého kontaktu s pacientmi. | Štrukturálny ukazovateľ | Ukazovateľ týkajúci sa akéhokoľvek zdroja, ako je napríklad personál, infraštruktúra, výbor. | Terciárna starostlivosť | Špecializovaná zdravotná starostlivosť – zvyčajne na žiadosť odborníkov v oblasti zdravotníctva pôsobiacich v rámci primárnej alebo sekundárnej zdravotnej starostlivosti – poskytovaná špecializovanými odborníkmi v oblasti zdravotníctva pracujúcimi v zdravotníckom zariadení, ktoré má personál a vybavenie na špeciálne vyšetrenia a liečbu. | PRÍLOHA 2 PODPORNÉ OPATRENIA 1. Otázky všeobecnej bezpečnosti pacientov 33. Členské štáty by mali podporovať tvorbu a rozvoj vnútroštátnych politík a programov prostredníctvom: 34. zabezpečenia pravidelného preskúmania a aktualizácie jasne stanovených noriem bezpečnosti, ktoré sa uplatňujú na zdravotnú starostlivosť poskytovanú na ich území; 35. zabezpečenia aktívnej úlohy organizácií odborníkov v oblasti zdravotníctva v súvislosti s bezpečnosťou pacientov. 36. Členské štáty by mali posilniť postavenie občanov a pacientov a informovať ich prostredníctvom: 37. informovania pacientov o postupoch podávania sťažností a dostupných opravných prostriedkoch a náprave, ak pri poskytovaní zdravotnej starostlivosti utrpia ujmu, a o uplatniteľných podmienkach; 38. posúdenia vývoja základných spôsobilostí v oblasti bezpečnosti pacientov (t. j. základných znalostí, prístupov a zručností potrebných na dosiahnutie bezpečnejšej starostlivosti) pre pacientov. 39. Členské štáty by mali zaviesť alebo posilniť systémy podávania správ a systémy učenia sa, pokiaľ ide o nežiaduce udalosti, ktoré: 40. poskytujú možnosti pacientom, ich príbuzným a iným neformálnym poskytovateľom starostlivosti, aby podávali správy o svojich skúsenostiach; 41. dopĺňajú iné systémy podávania správ o bezpečnosti, ako sú napríklad systémy pre farmakovigilanciu (dohľad nad liekmi) a zdravotnícke pomôcky a podľa možnosti predchádzajú viacnásobnému podávaniu správ. 42. Členské štáty by mali presadzovať vzdelávanie a odbornú prípravu zdravotníckych pracovníkov v oblasti bezpečnosti pacientov prostredníctvom: 43. zahrnutia bezpečnosti pacientov do vysokoškolského a postgraduálneho vzdelávania a sústavného odborného rozvoja odborníkov v oblasti zdravotníctva; 44. eventuálneho rozvoja základných spôsobilostí v oblasti bezpečnosti pacientov (t. j. základných znalostí, prístupov a zručností potrebných na dosiahnutie bezpečnejšej starostlivosti), ku ktorému by mali mať prístup všetci zdravotnícki pracovníci a príslušný riadiaci a administratívny personál; 45. poskytovania a šírenia informácií pre všetkých zdravotníckych pracovníkov o riziku, úrovni bezpečnosti a zavedených opatreniach s cieľom obmedziť chyby alebo im predchádzať a podporovať ich účasť. 46. Členské štáty by mali vhodne klasifikovať, kodifikovať a merať bezpečnosť pacientov prostredníctvom: 47. osobitnej pozornosti venovanej vymedzeniu pojmov, terminológii a medzinárodným činnostiam, ako je napríklad medzinárodná klasifikácia bezpečnosti pacientov vytvorená Svetovou zdravotníckou organizáciou a činnosť Rady Európy v tejto oblasti; 48. sprístupnenia ukazovateľov problémov bezpečnosti na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni miest poskytovania zdravotnej starostlivosti. 49. Členské štáty by si mali vymieňať znalosti, skúsenosti a osvedčené postupy na európskej úrovni prostredníctvom: 50. vzájomnej výmeny včasných varovaní týkajúcich sa bezpečnosti pacientov; 51. vzájomnej spolupráce a spolupráce s ECDC, Európskou komisiou a príslušnými medzinárodnými organizáciami. 52. Členské štáty by mali rozvíjať a podporovať výskum v oblasti bezpečnosti pacientov: 53. vrátane výskumu týkajúceho sa otázok a zásahov vo všetkých sektoroch systému zdravotnej starostlivosti a ekonomické náklady vyplývajúce z nežiaducich udalostí a zásahov. 2. Prevencia a kontrola infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou 54. Členské štáty by mali vypracovať vnútroštátne stratégie na prevenciu a kontrolu infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou: 55. Implementáciou preventívnych a kontrolných opatrení na úrovni členských štátov, najmä: 56. implementáciou štandardných opatrení na prevenciu a kontrolu infekcií vo všetkých miestach poskytovania zdravotnej starostlivosti na základe posúdenia rizika; 57. zahrnutím opatrení na prevenciu a kontrolu infekcií do plánov starostlivosti o pacientov; 58. zaistením toho, aby boli usmernenia a odporúčania dostupné na úrovni členských štátov; 59. podporou dodržiavania preventívnych a kontrolných opatrení používaním štrukturálnych a procesných ukazovateľov, ako aj výsledkov zavedených postupov akreditácie alebo certifikácie. 60. Posilnením prevencie a kontroly infekcií na úrovni zdravotníckych zariadení. Odporúča sa zavedenie týchto štruktúr: - program na prevenciu a kontrolu infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou, ktorý sa zameria na také aspekty, ako sú organizačné a štrukturálne opatrenia, diagnostické a liečebné postupy (napr. dohľad nad antimikrobiálnymi látkami), požiadavky na zdroje, ciele týkajúce sa dohľadu, odborná príprava a informácie pre pacientov; - interdisciplinárny výbor pre prevenciu a kontrolu infekcií na účely vypracovania a monitorovania programu na prevenciu a kontrolu infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou; - tím pre prevenciu a kontrolu infekcií, ktorého úlohou bude implementovať program na prevenciu a kontrolu infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou. - Vybudovaním alebo posilnením systémov aktívneho dohľadu: - na úrovni členských štátov: - pravidelným organizovaním prieskumov v oblasti prevalencie; - vybudovaním a posilnením koordinovaných sietí dohľadu nad incidenciou sledovaných druhov infekcií s cieľom stanoviť vnútroštátne referenčné údaje spolu s procesnými a štrukturálnymi ukazovateľmi s cieľom posúdiť vnútroštátnu stratégiu; - zabezpečením dohľadu v reálnom čase a bezodkladného podávania správ príslušnému orgánu o hromadnom výskyte infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou; - podávaním správ o hromadnom výskyte a druhoch infekcií s významom pre EÚ alebo s významom na medzinárodnej úrovni v súlade s platnými právnymi predpismi; - na úrovni zdravotníckych zariadení: - zabezpečením kvality mikrobiologickej dokumentácie a záznamov pacientov; - dohľadom nad incidenciou sledovaných druhov infekcií spolu s procesnými a štrukturálnymi ukazovateľmi s cieľom hodnotiť implementáciu opatrení na kontrolu infekcií; - dohľadom v reálnom čase nad hromadným výskytom osobitných druhov infekcií a/alebo osobitných kmeňov patogénov spojených so zdravotnou starostlivosťou; - podľa možnosti používaním metód a ukazovateľov dohľadu odporúčaných Európskym centrom pre prevenciu a kontrolu chorôb a vymedzením prípadu podľa dohody na úrovni EÚ. - Podporovaním vzdelávania a odbornej prípravy zdravotníckych pracovníkov: - na úrovni členských štátov: - vymedzením a implementovaním špecializovanej odbornej prípravy a/alebo vzdelávacích programov v oblasti kontroly infekcií pre personál pre kontrolu infekcií a posilnením vzdelávania v oblasti prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou pre všetkých ostatných zdravotníckych pracovníkov; - na úrovni zdravotníckych zariadení: - poskytovaním pravidelných školení pre všetkých zdravotníckych pracovníkov vrátane riadiacich pracovníkov o základných zásadách hygieny a prevencie a kontroly infekcií; - poskytovaním pravidelných školení vyššieho stupňa určených pre personál poverený konkrétnymi úlohami týkajúcimi sa prevencie a kontroly infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou. - Zvyšovaním kvality informácií poskytovaných pacientom zo strany zdravotníckych zariadení: - presné a zrozumiteľné informácie o riziku infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou, o opatreniach implementovaných zdravotníckym zariadením v záujme ich predchádzania a o tom, ako môžu pacienti pomôcť pri prevencii infekcií; - konkrétne informácie (napr. o preventívnych a kontrolných opatreniach) pre pacientov, u ktorých sa vyskytujú patogény spojené so zdravotnou starostlivosťou alebo ktorí nimi boli infikovaní. - Podporovaním výskumu: - v oblasti epidemiológie, nových preventívnych a liečebných technológií a zásahov a v oblasti nákladovej efektívnosti týkajúcej sa prevencie a kontroly. [pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [4] Technická správa „Zlepšenie bezpečnosti pacientov v EÚ“, ktorú pre Európsku komisiu vypracovala RAND Cooperation a ktorá bola uverejnená v roku 2008. [5] KOM(2007) 630 v konečnom znení. [6] Projekt Zlepšenie bezpečnosti pacientov v Európe (SIMPATIE) financovaný v rámci Programu verejného zdravia Spoločenstva 2003 – 2008, www.simpatie.org [7] Činnosť tohto medzisektorového mechanizmu by mala dopĺňať činnosť medzisektorového mechanizmu uvedeného v odporúčaní Rady č. 2002/77/ES o opatrnom používaní antimikrobiálnych látok v humánnej medicíne alebo by sa mala do tejto činnosti zahrnúť.