Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru — Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade — Ďalšie posilnenie právneho štátu v Únii Súčasný stav a možné nasledujúce kroky

[COM(2019) 163 final]

(2019/C 282/07)

Spravodajcovia:

Jukka AHTELA

Karolina DRESZER-SMALEC

José Antonio MORENO DÍAZ

Konzultácia Európska komisia, 10. mája 2019 Právny základ článok 62 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 5. júna 2019 Prijaté v pléne 19. júna 2019 Plenárne zasadnutie č. 544 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 190/11/12

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV víta oznámenie Komisie a jej úsilie využiť na posilnenie právneho štátu iné nástroje. Keďže mnohé z nich majú rozdielne účely, je dôležité, aby sa v nich čo najviac posilnil aspekt právneho štátu a aby sa do ich uplatňovania čo najviac zapájala občianska spoločnosť.

1.2 Domnieva sa, že v oznámení bolo potrebné zaoberať sa podrobnejšie občianskou spoločnosťou, médiami a politickými problémami, aby bolo možné pochopiť súvislosti a zapojiť tých, ktorých sa to výraznejšie týka.

1.3 EHSV je presvedčený o tom, že obdobie reflexie by malo byť dlhšie, aby sa umožnila intenzívnejšia konzultácia a účasť občianskej spoločnosti v členských štátoch, a že z dlhodobého hľadiska by Komisia mala navrhnúť systematickejší mechanizmus konzultácií s organizáciami občianskej spoločnosti (OOS), pokiaľ ide o situáciu v oblasti základných práv a dodržiavanie zásad právneho štátu v členských štátoch.

1.4 Sú potrebné určité spôsoby ochrany OOS vykonávajúcich kontrolné činnosti, investigatívnych novinárov a nezávislých médií a medzi návrhmi, ktoré Komisia predloží na konci obdobia reflexie, musia byť výrazne zastúpené návrhy na ich ochranu a aktívnu úlohu v systéme včasného varovania.

1.5 EHSV víta zlepšenie prístupu OOS k finančným prostriedkom v novom viacročnom finančnom rámci, avšak sumu vyčlenenú v návrhu Komisie týkajúcom sa právneho štátu a základných práv, ako aj sumu vyčlenenú pre OOS považuje za nedostatočnú ( 1 ) . Okrem toho by EÚ mala zvážiť spôsoby, ako zabezpečiť lepšie hlavné financovanie OOS, ktoré vykonávajú činnosti v oblasti kontroly, zvyšovania povedomia, obhajoby a riešenia sporov, pokiaľ ide o základné práva a právny štát vo všetkých členských štátoch.

1.6 EHSV naďalej podporuje vytvorenie mechanizmu na úrovni EÚ na monitorovanie dodržiavania zásad právneho štátu a základných práv. EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné vytvoriť právne záväzný európsky mechanizmus, rámec, do ktorého sa aktívne zapojí Komisia, Európsky parlament a Rada a v ktorom bude EHSV zohrávať významnú úlohu zastupovaním občianskej spoločnosti. Súčasťou tohto mechanizmu by mala byť preventívna zložka, ktorá odborníkom a zástupcom občianskej spoločnosti umožní vyslať včasné varovanie o konkrétnom vývoji a diskutovať o návrhoch riešení so zapojením všetkých zainteresovaných subjektov. Takýto mechanizmus by takisto prispel k rozdeleniu bremena medzi inštitúcie a zväčšil ich spoločnú zodpovednosť za činnosti EÚ.

1.7 EHSV okrem toho navrhuje, aby sa uznali a upevnili jestvujúce platformy občianskej spoločnosti a na úrovni EÚ organizovalo každoročné Fórum o základných právach a právnom štáte so zapojením EHSV. Po prvé na to, aby rozhodujúci činitelia EÚ dostávali včasné varovanie o vznikajúcich problémoch týkajúcich sa hodnôt podľa článku 2 Zmluvy o EÚ priamo od zainteresovaných subjektov vrátane základných organizácií, a po druhé, aby sa uľahčilo vzájomné učenie a národná aj nadnárodná spolupráca všetkých zainteresovaných subjektov (podnikov, odborových zväzov, OOS, národných inštitúcií na ochranu ľudských práv a verejných orgánov).

1.8 EHSV sa domnieva, že v súčasnej situácii je potrebné znásobiť počet hlasov prichádzajúcich z jestvujúcich platforiem a základných organizácií. EHSV je jedinečný orgán, ktorý umožňuje skutočný dialóg medzi všetkými aktérmi OOS vrátane sociálnych partnerov zo všetkých členských štátov. Predstavuje to prínos k podpore rozmanitosti a vitality občianskej spoločnosti. Takéto fórum by OOS umožnilo vyslať včasné varovanie.

1.9 Ako vyplýva z nedávnej judikatúry, hrozby voči právnemu štátu ohrozujú vzájomnú dôveru, na ktorej je EÚ vybudovaná. Nezávislé súdy v členských štátoch sú baštou, ktorá zabezpečuje, že EÚ vrátane jej vnútorného trhu funguje bez problémov.

1.10 Zohľadňovať by sa mali aj ekonomické aspekty právneho štátu. Vzájomná dôvera je hodnota, ktorú je ťažké vyčísliť z čisto ekonomického hľadiska, ale je jasné, že nedostatok dôvery spojený s politickým vplyvom v súdnictve alebo korupciou má negatívne hospodárske dôsledky. Ide o vec, ktorá si zaslúži väčšiu pozornosť a pri ktorej sú potrebné ďalšie údaje a výskum na úrovni EÚ.

1.11 Pri budovaní kultúry demokracie a právneho štátu musí kľúčovú úlohu zohrávať formálne aj neformálne vzdelávanie. Demokracia a právny štát by mali mať svoje miesto v srdciach a myslení všetkých európskych občanov. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla ambicióznu stratégiu komunikácie, vzdelávania a osvety občanov o základných právach, právnom štáte a demokracii.

2. Úvod a zhrnutie oznámenia

2.1 Situácia v dodržiavaní základných práv a zásad právneho štátu je veľmi znepokojujúca v celej EÚ, najmä preto, že v niektorých prípadoch bolo potrebné použiť článok 7 ZEÚ. Predložené oznámenie Komisie preto otvára úvahy o tom, ako by sa mohol zlepšiť stav právneho štátu v EÚ.

2.2 V oznámení sa pripomína význam právneho štátu ako základnej hodnoty Európskej únie, ktorá je základom demokratického systému a predpokladom ochrany základných práv. Právny štát zahŕňa okrem iného také zásady, ako je zákonnosť implikujúca transparentný, zodpovedný, demokratický a pluralistický postup prijímania zákonov; právna istota; zákaz svojvôle výkonnej moci; účinná súdna ochrana nezávislými a nestrannými súdmi, účinné súdne preskúmanie vrátane dodržiavania základných práv; deľba moci a rovnosť pred zákonom.

2.3 Komisia stanovila tri piliere účinného presadzovania zásad právneho štátu v EÚ: podpora: budovanie znalostí a spoločnej kultúry právneho štátu; prevencia: spolupráca a podpora na posilnenie právneho štátu na vnútroštátnej úrovni; reakcia: presadzovanie na úrovni Únie, ak vnútroštátne mechanizmy zlyhávajú. Presnejšie povedané, Komisia trvá na tom, že je potrebné podporovať normy právneho štátu, rozpoznávať varovné signály, prehlbovať osobitné vedomosti členských štátov, zlepšovať spoločnú schopnosť reagovať v prípade eskalácie a štrukturálnymi reformami riešiť nedostatky z dlhodobého hľadiska.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 EHSV víta túto konzultáciu, keďže uznáva význam súčasných výziev týkajúcich sa právneho štátu v EÚ. Počet takýchto výziev sa v posledných rokoch zvýšil, čo naznačuje riziko možného plného rozvinutia krízy právneho štátu a demokracie, najmä v niektorých členských štátoch. Treba v plnej miere uznať prítomnosť tejto krízy a urobiť vhodné opatrenia. Zahŕňa to aj odvážne preformulovanie hodnôt EÚ a solídne nástroje na predchádzanie ďalšiemu zhoršovaniu právneho štátu a na jeho nápravu.

3.2 EHSV už vyjadril svoje hlboké znepokojenie, pokiaľ ide o situáciu v oblasti základných práv a dodržiavanie zásad právneho štátu, a od roku 2016 požaduje dôraznejšie opatrenia ( 2 )

3.3 Je dôležité pripomenúť, že Európska únia nie je len spoločným trhom, ale aj úniou založenou na spoločných hodnotách, ako sa to uvádza v článku 2 Zmluvy. Okrem toho uznáva práva, slobody a zásady stanovené v Charte základných práv EÚ. Tieto hodnoty, na ktorých je Európska únia založená, tvoria základ integrácie a sú súčasťou európskej identity. Okrem toho, že sú kritériami na vstup do EÚ, následne ich členské štáty musia aj dodržiavať v praxi.

3.4 Právny štát existuje v trojstrannom vzťahu so základnými právami a demokraciou, pričom tieto tri hodnoty sú navzájom prepojené a neoddeliteľné. Zneužívaniu štátnej moci je možné zabrániť iba vtedy, keď sú tieto tri hodnoty zaručené v spojení jednej s druhou. Ochrana základných práv je pilierom, ktorý by sa mal ďalej rozvíjať ratifikáciou všetkých príslušných dokumentov (vrátane dohovorov OSN a Európskeho dohovoru o ľudských právach), stabilnejšou spoluprácou medzi inštitúciami EÚ a zlepšením podpory základných a kontrolných organizácií v celej Európe.

3.5 EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa v zmluvách EÚ výslovne neuvádza, že všetky členské štáty by mali spĺňať kodanské kritéria ( 3 ) . Tieto kritériá by mali rovnako a neustále rešpektovať noví aj dlhoroční členovia EÚ. Poukazuje na to, že inštitúcie EÚ nemajú k dispozícii dostatočne silné a dobre navrhnuté nástroje, ktoré by v členských štátoch boli schopné chrániť pred súčasnými hrozbami zásadu právneho štátu, základné práva a pluralitnú demokraciu.

3.6 Súčasné výzvy nie sú zvládané včas a účinnými reakciami na úrovni členských štátov a EÚ: existujúce nástroje mali obmedzený vplyv na hnacie sily týchto výziev.

3.7 Najzávažnejšie problémy sú v niektorých členských štátoch, v ktorých sa silné politické subjekty postavili proti nezávislosti súdnictva, ako aj voči inštitúciám a organizáciám, ktoré vytvárajú a podporujú pluralistický demokratický systém. V oznámení sa tento základný aspekt dostatočne nezohľadňuje a uprednostňuje sa perspektíva, v ktorej sú inštitúcie – parlamenty, vlády a ministerstvá, ústavné súdy, stavovské orgány – oddelené od politickej a volebnej súťaže. Tento ústupčivý prístup k politike strán a voľbám zabraňuje všetkým vysvetleniam, prečo silní aktéri pracujú proti právnemu štátu a demokracii a prečo sa zdá, že sú zároveň populárni a nezastaviteľní. Politické, kultúrne a sociologické aspekty výziev týkajúcich sa právneho štátu, ktoré majú vplyv na demokracie, sú zásadnou oblasťou, ktorá sa doteraz v analýze a reakcii EÚ ignorovala. To čiastočne vysvetľuje nedostatky súčasného prístupu a nástrojov vrátane postupu podľa článku 7 ods. 1. Vďaka svojmu prepojeniu s celou občianskou spoločnosťou vrátane sociálnych partnerov má EHSV mimoriadne dobré postavenie na to, aby ponúkol priestor na lepšiu analýzu, diskusiu a reakciu na tieto politické, sociologické a kultúrne aspekty výziev týkajúcich sa demokracie a právneho štátu.

3.8 V posledných rokoch sa Komisia posunula smerom k vytvoreniu doplnkových a kumulatívnych mechanizmov na zaplnenie priestoru medzi nečinnosťou a opatrením poslednej inštancie. Zdá sa však, že sú nedostatočné, pokiaľ ide o súčasné výzvy, pretože dohodnuté opatrenia týkajúce sa uchopenia moci vo všetkých inštitúciách vrátane súdnictva, ktoré ak nemajú volebnú podporu, majú silnú podporu straníckych organizácií a straníckej klientely. Ani konsolidované demokracie nie sú v bezpečí pred postupným prenikaním autoritatizmu a porušovaním zásad právneho štátu. Obavy o bezpečnosť sa v čoraz väčšej miere používajú ako dôvod na spochybnenie alebo pozastavenie demokratických záruk. Niektoré vlády sťažujú prácu viacerých OOS pôsobiacich v prvej línii, namiesto toho, aby im vytvorili priestor na činnosť. Preto je nevyhnutné, aby EÚ zaujala proaktívnejší a preventívnejší prístup.

3.9 EHSV súhlasí s Komisiou, že nedávny populistický a autokratický vývoj si vyžaduje opatrenia všetkých orgánov EÚ a celej jej občianskej spoločnosti, aby sa zabezpečilo zachovanie hodnôt, na ktorých je EÚ vybudovaná. EHSV je zásadne proti akejkoľvek forme neliberálnej demokracie.

3.10 EHSV sa preto takisto domnieva, že obdobie reflexie by malo byť dlhšie, aby sa umožnila intenzívnejšia konzultácia a účasť OOS v členských štátoch.

3.11 Mnohé OOS informovali EHSV, že krátke konzultačné obdobia sú často problémom, ktorý súvisí s nedostatkom transparentnosti a zmysluplnej konzultácie, čo oslabuje kvalitu právnych predpisov a právneho štátu v členských štátoch. V tejto súvislosti sa EHSV domnieva, že Komisia by mala umožniť dôkladnejšie konzultácie s občianskou spoločnosťou, ktorej sa to priamo týka.

3.12 OOS, ochrancovia ľudských práv, oznamovatelia a novinári sú v prvej línii, keď sa situácia v oblasti právneho štátu zhoršuje, a vo veľmi zložitej situácii, keď sa v danom členskom štáte porušujú právne predpisy. Tieto organizácie sledujú situáciu a hlásia porušenia a práve z úrovne svojich základných organizácií môžu vyslať signály včasného varovania. EHSV sa preto domnieva, že ich úloha má mimoriadny význam, rovnako ako médiá a investigatívna žurnalistika. Na akýkoľvek udržateľný pokrok preto potrebujeme určité spôsoby ochrany OOS a médií. Návrhy týkajúce sa ich úlohy musia mať v návrhoch, ktoré Komisia predloží po období reflexie, popredné miesto.

3.13 Najmä v budúcom viacročnom finančnom rámci (VFR) by sa mala zvýšiť podpora OOS, najmä tých, ktoré pôsobia v oblasti obrany hodnôt podľa článku 2. Hlavné financovanie by sa malo poskytnúť OOS na všetkých úrovniach – miestnej, národnej, európskej – na podporu budovania kapacít a činností v oblasti osvety, monitorovania a dokumentácie, obhajovania a riešenia sporov. Aby sa posilnila podpora EÚ v súvislosti s úlohou OOS v Európe, budúcim VFR by sa malo zabezpečiť, aby všetky príslušné fondy EÚ, najmä pre oblasť sociálnej a hospodárskej politiky a politiky súdržnosti, zahŕňali významnú úlohu občianskej spoločnosti pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní týchto politík. EÚ by tiež mala zvýšiť finančnú podporu nezávislosti a plurality médií v Európe a tento účel začleniť do všetkých príslušných politík EÚ vrátane politík hospodárskej súťaže. Aby sa zabezpečila politická prioritizácia týchto otázok, budúci podpredseda Európskej komisie zodpovedný za základné práva by mal byť zodpovedný aj za dohľad nad vhodným prostredím na činnosť občianskej spoločnosti, obhajcov ľudských práv a novinárov. EHSV opakuje aj svoju požiadavku, aby sa vytvorila funkcia ombudsmana EÚ pre slobody občianskeho priestoru, ktorému by títo aktéri mohli nahlasovať prípady zastrašovania alebo obmedzovaním ich činnosti ( 4 )

3.14 V súlade s mandátom, ktorý výboru zabezpečila ZFEÚ, je ako zástupca organizovanej občianskej spoločnosti intenzívne zapojený do budúcej prípravy zodpovedajúcich inštitucionálnych iniciatív.

3.15 Má osobitnú úlohu a povinnosť konať, ak je v EÚ činnosť jeho členov a občianskej spoločnosti vo všeobecnosti ohrozená. EHSV by mohol a mal zohrávať kľúčovú úlohu pri uľahčovaní výmeny informácií medzi všetkými zainteresovanými subjektmi o súčasnom stave právneho štátu v členských štátoch z pohľadu občianskej spoločnosti a (ako sieť včasného varovania) vysielať príslušné signály už predtým, ako sa objavia prvé príznaky problémov, ktorými sa zaoberá skupina Základné práva a právny štát.

3.16 V roku 2016 EHSV prijal stanovisko z vlastnej iniciatívy, v ktorom žiadal zintenzívnenie opatrení EÚ v oblasti základných práv a právneho štátu v členských štátoch, a následne vytvoril osobitnú skupinu s cieľom preskúmať, ako môže organizovaná občianska spoločnosť v apríli 2018 najlepšie prispieť.

3.17 Hrozby voči právnemu štátu ohrozujú vzájomnú dôveru, na ktorej je EÚ vybudovaná. Ako nedávny príklad sa to jasne ukázalo vtedy, keď Súdny dvor EÚ rozhodol, že sudca členského štátu nemusí nevyhnutne rešpektovať európsky zatykač vydaný členským štátom EÚ, ak existujú systémové alebo všeobecné nedostatky v oblasti právneho štátu v tomto vydávajúcom členskom štáte, a môžu ovplyvniť nezávislosť súdnej moci vo vydávajúcom členskom štáte a základné právo žalobcu na spravodlivý proces ( 5 )

3.18 Nezávislé vnútroštátne súdy sú baštou, ktorá zabezpečuje, že občania sa môžu spoľahnúť na dodržiavanie svojich práv v EÚ, európski podnikatelia môžu cezhranične obchodovať bez obáv, či sa zmluvné právo bude presadzovať nestranne a nezávisle, pracovníci zamestnaní v susednej krajine si môžu uplatňovať svoje práva a OOS môžu slobodne pôsobiť za hranicami bez diskriminačného zdaňovania solidárnych finančných prostriedkov zo zahraničia. OOS, sociálni partneri a rady zahraničných investorov adresovali EHSV svoje obavy zo zhoršovania právneho štátu a jeho závažného hospodárskeho vplyvu.

3.19 Pri budovaní kultúry demokracie a právneho štátu zohráva kľúčovú úlohu formálne aj neformálne vzdelávanie. Rozmanitosť politických kultúr v Európe túto úlohu sťažuje. Z minulosti však poznáme aj úspešné príklady vyučovania, šírenia a upevňovania demokratických hodnôt. Z dlhodobého hľadiska sú najlepšou ochranou proti narúšaniu demokracie a právneho štátu aktívni, vzdelaní a angažovaní občania. Liberálna demokracia, ako sa vymedzuje v skoršom stanovisku EHSV ( 6 ) , a právny štát, by mali mať svoje miesto v srdci a mysli každého európskeho občana a EÚ by mala byť v popredí na ceste k tomuto cieľu, napríklad podporou začlenenia týchto tém do učebných plánov na všetkých úrovniach školského vzdelávania a podporovaním akademických a profesijných výmen medzi občanmi a OOS pôsobiacimi v týchto oblastiach. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla ambicióznu stratégiu komunikácie, vzdelávania a osvety občanov o základných právach, právnom štáte a demokracii.

4. Pripomienky k existujúcim nástrojom

4.1 EHSV berie na vedomie nedostatky súčasných nástrojov, ktoré majú inštitúcie EÚ k dispozícii na ochranu hodnôt uvedených v článku 2. Na to, aby zabránili spoločným útokom proti právnemu štátu alebo ich napravili, majú konania o nesplnení povinnosti zvyčajne príliš malý záber. Okrem toho sa ukázalo, že je mimoriadne ťažké zabezpečiť dostatočnú politickú vôľu aktivovať postup uvedený v článku 7 Zmluvy o EÚ.

4.2 Pokiaľ ide o oznámenie Európskej komisie „Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu“z roku 2014 ( 7 ) , hoci je jednoduchšie ho aktivovať než článok 7, je jeho účinnosť neistá v prípade vlád, ktoré nie sú ochotné spolupracovať. Okrem toho sú prahy potrebné na jeho aktiváciu privysoké a oneskorene sa dosahujú. EHSV odporúča zlepšiť rámec právneho štátu, a to aj stanovením jasnejších kritérií, ukazovateľov a termínov, aby bolo možné lepšie posudzovať reakciu príslušných orgánov a sprievodné opatrenia EÚ.

4.3 Konania o nesplnení povinnosti a prejudiciálne rozhodnutia

4.3.1 V posledných rokoch Komisia začala niekoľko konaní o nesplnení povinnosti v súvislosti s hodnotami právneho štátu ( 8 ) . Takéto konanie by sa malo využiť vždy, keď je to možné, ale nemôže byť jediné, keďže nie všetky porušenia sa týkajú práva EÚ. Niektorí odborníci však tvrdia, že konanie o nesplnení povinnosti by sa mohlo začať podľa článku 258 ZFEÚ priamo pre porušenie článku 2 ZEÚ ( 9 ) , čo by sa mohlo ďalej skúmať.

4.3.2 Užitočným nástrojom môže byť aj prejudiciálne rozhodnutie. Existujú však rôzne prekážky, pokiaľ ide o to, primäť vnútroštátne súdy k odkazovaniu na prejudiciálne otázky Súdneho dvora EÚ a často ide o zdĺhavú procedúru.

4.4 Európsky semester

4.4.1 Hlavným cieľom európskeho semestra je poskytnúť rámec koordinácie hospodárskych politík v celej EÚ, ale zahŕňa aj boj proti korupcii, účinnosť súdnictva a reformu verejnej správy, čo môže viesť k prijatiu odporúčaní pre jednotlivé krajiny ( 10 ) . Nie vždy sú však zabezpečené účinné následné opatrenia.

4.4.2 Európsky semester bol kritizovaný za to, že sú doňho nedostatočne zapájaní sociálni partneri na úrovni EÚ aj členských štátov ( 11 ) a že členské štáty v súčasnosti uspokojivo uplatňujú len 20 % odporúčaní pre jednotlivé krajiny ( 12 )

4.4.3 Európsky semester je najmä nástrojom hospodárskej a sociálnej politiky, ktorým sa v členských štátoch usmerňujú a podporujú reformy. Jeho úloha pri sledovaní a propagovaní problematiky právneho štátu by sa však mohla posilniť viditeľnejším začlenením ukazovateľov právneho štátu vrátane tých, ktoré sa týkajú napr. problematiky právnej istoty a dostupnosti opravných prostriedkov pre podniky a zamestnancov. Aby sa zlepšilo dodržiavanie predpisov, malo by sa zlepšiť aj zapojenie občianskej spoločnosti a zabezpečiť lepšie monitorovanie.

4.5 Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície

4.5.1 Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície poskytuje informácie o súdnictve vo všetkých členských štátoch a môže byť podkladom k odporúčaniam pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. Porovnávací prehľad EÚ sa opiera o prieskumy medzi občanmi a spoločnosťami s cieľom zhodnotiť nezávislosť súdnictva ( 13 ) . EHSV však odporúča, aby sa do tohto prieskumu zahrnuli OOS.

4.6 Mechanizmus spolupráce a overovania

4.6.1 Mechanizmus spolupráce a overovania ( 14 ) bol vytvorený ako prechodné opatrenie na pomoc Rumunsku a Bulharsku po ich vstupe do EÚ na riešenie niektorých nedostatkov, ktoré sa týkali reformy súdnictva, korupcie a (v prípade Bulharska) organizovanej trestnej činnosti. Stanovil sa v ňom súbor kritérií, ktoré Komisia posudzuje a zároveň každoročne vykazuje dosiahnutý pokrok.

4.6.2 Tento mechanizmus sa osvedčil ako účinný nástroj. Posledná správa o Rumunsku však naznačuje zabrzdenie pokroku, hoci sa očakávalo skoré ukončenie. Vyvoláva to obavy, či je požiadavka dosiahnutia pokroku dostatočne dôrazná a či zmena musí byť jednoznačne zavedená ešte pred ukončením mechanizmu spolupráce a overovania.

4.6.3 Relevantnosť tohto mechanizmu pri riešení problémov týkajúcich sa právneho štátu v iných členských štátoch sa musí dôkladnejšie vyhodnotiť. Napriek rozdielom v angažovanosti rôznych vládnucich strán v týchto dvoch krajinách umožňuje existencia nástroja štruktúrovaný a nepretržitý dialóg medzi Európskou komisiou a členskou krajinou.

4.7 Služba Komisie na podporu štrukturálnych reforiem

4.7.1 Služba na podporu štrukturálnych reforiem poskytuje priamu podporu štátnym orgánom (skúmanie postupov, odborná príprava, analýzy, odborné poradenstvo) a zahŕňa riadenie a verejnú správu vrátane transparentnosti a protikorupčnej činnosti, ale ide v podstate o makroekonomický nástroj. Iba niekoľko projektov sa v podstatnej miere týkalo právneho štátu ( 15 )

4.7.2 EHSV odporúča väčšie využívanie konkrétnych úloh pri vydávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa právneho štátu a zapojenie OOS do reformných programov.

4.8 Európske štrukturálne a investičné fondy a fondy na podporu politiky spravodlivosti a bezpečnosti

4.8.1 Jednou z najväčších pák EÚ na presadzovanie dodržiavania zásad právneho štátu je financovanie. Európsky parlament 17. januára 2019 schválil mechanizmus (nástroj európskych hodnôt) na navýšenie financovania programu EÚ pre práva a hodnoty. Návrh Komisie týkajúci sa Fondu pre spravodlivosť, práva a hodnoty túto požiadavku celkom nespĺňa.

4.8.2 EHSV víta finančné prostriedky spojené s posilňovaním prístupu OOS k finančným prostriedkom z nového viacročného finančného rámca, avšak sumu vyčlenenú na právny štát a základné práva, ako aj sumu vyčlenenú pre OOS považuje za nedostatočnú ( 16 )

4.9 Nový mechanizmus na ochranu rozpočtu Únie v prípade, keď všeobecné nedostatky v oblasti dodržiavania zásady právneho štátu v členských štátoch majú vplyv na rozpočet alebo hrozí, že naň budú mať vplyv

4.9.1 EHSV návrh uvítal a odporučil, aby sám bol väčšmi zapájaný ( 17 ) . Okrem toho odporučil zmeniť návrh tak, aby obsahoval širšie ponímanie zásady právneho štátu, ktoré zahŕňa ochranu základných práv a zaručuje ochranu pluralitnej demokracie.

4.9.2 EHSV však v tomto prípade odporúča mimoriadnu obozretnosť, aby sa zabezpečilo, že nebudú ovplyvnení koneční príjemcovia. Je dôležité mať na pamäti a poskytnúť osobitné prostriedky na podporu tých nezávislých organizácií, ktoré sa vo svojom členskom štáte nachádzajú v mimoriadne chúlostivej situácii.

4.10 Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) s Európskou prokuratúrou (EPPO)

4.10.1 Korupcia je jednou z výziev pre právny štát. EÚ preto musí zabezpečiť, aby sa jej finančné prostriedky nezneužívali a neumožňovali korupciu.

4.10.3 OOS, obhajcovia ľudských práv, oznamovatelia a novinári zohrávajú dôležitú úlohu pri odhaľovaní podvodov, a preto EHSV pripomína význam štruktúrovaného dialógu s občianskou spoločnosťou a zvýšenej finančnej a politickej podpory týchto aktérov.

4.11 Proces pristúpenia k EÚ a susedská politika

4.11.1 V roku 2011 EÚ zaviedla nový prístup k finančným prostriedkom nástroja európskeho susedstva (ENI) s cieľom vyvinúť tlak na partnerské krajiny, aby sa angažovali za hodnoty a politické reformy EÚ ( 22 )

4.11.2 Politická podmienenosť je pozitívnou stránkou európskej susedskej politiky, ktorá funguje dobre s krajinami, ktoré majú záujem o reformu.

4.11.3 EÚ musí dôrazne dodržiavať svoj záväzok týkajúci sa politickej podmienenosti v susedskej politike a v procese pristúpenia k EÚ. Aby zostala dôveryhodná, musí interne uplatňovať tie isté kritériá. Pre každú krajinu, ktorá si želá vstúpiť do Európskej únie, je nevyhnutný pevný záväzok voči „európskym hodnotám“. Kandidátske krajiny musia splniť kodanské kritériá ( 23 ) . Je dôležité, aby EÚ prísne presadzovala tieto požiadavky. Posilnenie právneho štátu je nielen inštitucionálnou záležitosťou, ale vyžaduje si aj spoločenskú transformáciu.

5. Návrhy do budúcnosti

5.1 EHSV od roku 2016 podporuje vytvorenie mechanizmu na úrovni EÚ na monitorovanie dodržiavania zásad právneho štátu a základných práv ( 24 )

5.2 EHSV sa domnieva, že je nevyhnutné vytvoriť právne záväzný európsky mechanizmus, rámec, do ktorého sa aktívne zapojí Komisia, Európsky parlament a Rada a v ktorom bude EHSV zohrávať významnú úlohu zastupovaním občianskej spoločnosti. Tento mechanizmus bude dopĺňať existujúce nástroje ( 25 ) a mal by zahŕňať preventívnu zložku, ktorá zainteresovaným subjektom (podnikom, odborovým zväzom, OOS, národným inštitúciám na ochranu ľudských práv a verejným orgánom) a odborníkom umožní identifikovať nedostatky na národnej úrovni, keď sa objavia, a diskutovať o ich riešení v počiatočnej fáze. Takýto mechanizmus by takisto prispel k rozdeleniu bremena medzi inštitúcie a zväčšil ich spoločnú zodpovednosť za činnosti EÚ v tejto oblasti.

5.3 Úloha EHSV v tejto oblasti by sa mala vnímať v kontexte jeho jedinečného zloženia a vzťahu medzi úrovňou EÚ a členských štátov. Ako hlavný zástupca občianskej spoločnosti výbor zahŕňa organizácie, ktoré sú pevne odhodlané venovať sa problematike právneho štátu a základných práv, ale aj sociálnym partnerom a ďalším kľúčovým hospodárskymi a sociálnym aktérom s ich národnými a európskymi členskými organizáciami. EHSV by preto mohol byť jasným prínosom ako zdroj jedinečných údajov a poznatkov z miestnej úrovne bez duplicity s inými relevantnými zdrojmi, pokiaľ ide o podporu, prevenciu a reakciu.

5.4 Ako prvý krok už EHSV začal organizovať zisťovacie pracovné cesty, aby získal prehľad o tom, ako občianska spoločnosť v jednotlivých členských štátoch vníma problémy. EHSV má v úmysle navštíviť všetkých 28 členských štátov ( 26 ) , ale na jeseň vydá správu o svojich zisteniach z 5 piatich návštev krajín. Hoci tieto návštevy nie sú súčasťou monitorovacieho mechanizmu, je dôležité vypočuť si názor národných OOS. EHSV preto ako ďalšie opatrenie navrhuje uznať a posilniť jestvujúce platformy občianskej spoločnosti a základné organizácie. Za súčasných okolností je potrebné, aby sa znásobili ohlasy, ktoré od nich prichádzajú.

5.5 Okrem toho by sa na európskej úrovni malo každoročne organizovať Fórum zainteresovaných strán pre základné práva a právny štát so zapojením EHSV. Po prvé na to, aby rozhodujúci činitelia EÚ dostávali včasné varovanie o vznikajúcich problémoch týkajúcich sa hodnôt podľa článku 2 Zmluvy o EÚ priamo od základných organizácií, a po druhé, aby sa uľahčilo vzájomné učenie, budovanie dôvery a spolupráca národných zainteresovaných subjektov, ako sú podniky, odborové zväzy, OOS, národné inštitúcie na ochranu ľudských práv a verejné orgány. Pokiaľ ide o formát a konkrétnu organizácia tohto fóra, treba sa inšpirovať existujúcimi modelmi Európskeho fóra pre migráciu a Európskej platformy pre obehové hospodárstvo. EHSV by poskytoval služby sekretariátu fóra a bol hostiteľom jeho stretnutí, ktoré by sa organizovali spoločne s Európskou komisiou.

5.6 EHSV sa domnieva, že za súčasných okolností je potrebné, aby sa znásobovali ohlasy a OOS by fórum umožnilo vysielať včasné varovanie. Na rozdiel od výročného kolokvia o základných právach, na ktorom sa zúčastňuje obmedzený počet kľúčových zainteresovaných subjektov, má fórum EHSV slúžiť ako otvorené fórum na podporu verejnej diskusie. Mandát Agentúry Európskej únie pre základné práva (FRA) je žiaľ obmedzený článkom 51 charty na zásahy v prípade niektorých porušení článku 2 Zmluvy o EÚ. Na jej fóre sa zúčastňujú najmä organizácie pre ľudské práva, zatiaľ čo EHSV zahŕňa organizácie presahujúce oblasť ľudských práv vrátane sociálnych partnerov a má skúsenosti s interakciou s organizáciami na európskej, národnej a miestnej úrovni v súvislosti s rôznou problematikou. Predstavuje to prínos k podpore rozmanitosti a vitality občianskej spoločnosti a zahŕňa dôležité hospodárske subjekty.

5.7 Zohľadňovať by sa mali aj ekonomické aspekty právneho štátu. Vzájomná dôvera je hodnota, ktorú je ťažké vyčísliť z čisto ekonomického hľadiska, ale je jasné, že nedostatok dôvery spojený s politickým vplyvom v súdnictve alebo korupciou má negatívne hospodárske dôsledky. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby viac pozornosti venovala dôsledkom zániku právneho štátu pre všetky zainteresované subjekty vrátane podnikateľského sektora a zhromaždila o týchto dôsledkoch viac údajov a analýz. Právna neistota, netransparentná tvorba právnych predpisov, nekalá hospodárska súťaž, diskriminačný prístup na verejné trhy a absencia ozajstného prístupu k opravným prostriedkom, to sú príklady dôsledkov zániku právneho štátu pre podnikateľský sektor, ktoré by sa mali lepšie zohľadňovať v analýze a reakcii EÚ, a to aj v rámci európskeho semestra.

5.8 Osobitným problémom je potreba väčšej podpory OOS (základné financovanie kontrolných organizácií). Je dôležité, aby EÚ zvážila spôsoby podpory OOS, investigatívnej žurnalistiky a médií, ktoré sledujú a oznamujú vznikajúce výzvy týkajúce sa článku 2. EHSV sa domnieva, že finančný nástroj na podporu OOS presadzujúcich hodnoty podľa článku 2 v členských štátoch je potrebný na dosiahnutie všeobecnej podpory verejnosti pre tieto hodnoty. V tejto súvislosti odkazuje na svoje súvisiace stanovisko týkajúce sa návrhov nového Fondu pre spravodlivosť, práva a hodnoty ( 27 ) a vyzýva Radu a Európsky parlament, aby pri rozhodovaní o viacročnom finančnom rámci na obdobie roku 2020 výrazne navýšili prostriedky tohto fondu.

V Bruseli 19. júna 2019 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Ú. v. EÚ C 367, 10.10.2018, s. 88.

(2) Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 8.

(3) Stanovené na zasadnutí Európskej rady v Kodani v roku 1993.

(4) Ú. v. EÚ C 81, 2.3.2018, s. 9.

(5) Súdny dvor EÚ, Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z 25. júla 2018 vo veci C-216/18 PPU.

(6) SOC/605 – Odolná demokracia prostredníctvom silnej a rozmanitej občianskej spoločnosti (Ú. v. EÚ C 228, 5.7.2019, s. 24).

(7) Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu, oznámenie Európskej komisie, 11. marca 2014.

(8) Rule of Law: European Commission launches infringement procedure to protect judges in Poland from political control, tlačová správa Európskej komisie, 3. apríla 2019.

(9) Michel Waelbroeck, Peter Oliver: Enforcing the Rule of Law in the EU: What can be done about Hungary and Poland?, 9. februára 2018.

(10) Ďalšie posilnenie právneho štátu v Únii – Súčasný stav a možné nasledujúce kroky, oznámenie Európskej komisie, 3. apríla 2019

(11) ETUC on European Semester Winter Package, tlačová správa Európskej konfederácie odborových zväzov, 27. februára 2019.

(12) A renewed role for the European Semester, bulletin BusinessEurope č. 2019-13, 11. apríla 2019.

(13) EU Justice scoreboard 2019, 3.3.3 Summary on judicial independence, Európska komisia 2019, s. 63.

(14) https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/effective-justice/rule-law/assistance-bulgaria-and-romania-under-cvm_en

(15) Služba na podporu štrukturálnych reforiem uviedla len 6 príkladov zamerania na zásady právneho štátu: stanovenie nezávislej analýzy prokuratúry v Bulharsku; reforma posudzovania zdravotného postihnutia v Českej republike, Grécku a Poľsku; zlepšenie účinnosti súdnictva v Chorvátsku; zlepšenie koordinácie vnútorných auditov v Rumunsku; zlepšenie riešenia prípadov oznamovania nekalých praktík v Taliansku; pomoc pri integrácii mladých migrantov a utečencov v Rakúsku.

(16) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 178.

(17) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 173.

(18) Boj proti podvodom súvisiacim s výdavkami EÚ: potrebné opatrenia, Európsky dvor audítorov, osobitná správa 1/2019.

(19) Organized Crime and Corruption Reporting Project, EC Adopts New Anti-Fraud Strategy, 1. mája 2019

(20) Stratégia Komisie pre boj proti podvodom: posilnené opatrenia na ochranu rozpočtu EÚ, oznámenie Európskej komisie, 29. apríla 2019.

(21) Internetová stránka Európskej prokuratúry.

(22) Momin Badarna: The ENP and its Political Conditionality Instrument: is it ineffective?, Young European Federalists, 15. septembra 2018.

(23) Oznámenie z roku 2018 o politike rozširovania EÚ, Európska komisia, 17. apríla 2018

(24) Ú. v. EÚ C 34, 2.2.2017, s. 8.

(25) Ako navrhuje Európsky parlament vo svojom uznesení z 27. januára 2014 o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii (2012), P7_TA(2014)1773, spravodajca: Louis Michel, 22. novembra, bod 9.

(26) 27 členských štátov, keď Spojené kráľovstvo vystúpi z EÚ.

(27) Ú. v. EÚ C 62, 15.2.2019, s. 178; Stanovisko, ktoré sa týka COM(2018) 383 final a COM(2018) 384 final.