[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 16.7.2008 KOM(2008) 460 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o štruktúre a sadzbách spotrebných daní z cigariet a iných tabakových výrobkov {SEK(2008) 2266}{SEK(2008) 2267} 1. ÚVOD Na základe článku 4 smernice rady 92/79/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii daní z cigariet[1] a článku 4 smernice rady 92/80/EHS z 19. októbra 1992 o aproximácii daní z tabakových výrobkov s výnimkou cigariet[2]je Európska komisia povinná každé štyri roky prehodnotiť bezproblémové fungovanie jednotného trhu, reálnu hodnotu spotrebných daní a všeobecné ciele zmluvy. Toto hodnotenie sa má týkať aj ustanovení smernice 95/59/ES z 27. novembra 1995 o iných daniach, ktoré ovplyvňujú spotrebu tabakových výrobkov, ako je daň z obratu[3]. Vzhľadom na charakter tabakových výrobkov je potrebné venovať mimoriadnu pozornosť zdravotným aspektom. V článku 152 zmluvy sa ustanovuje, že pri vymedzovaní a uskutočňovaní všetkých politík a činností Spoločenstva sa zabezpečuje vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia. V roku 2005 Európske spoločenstvo podpísalo Rámcový dohovor o kontrole tabaku (RDKT) Svetovej zdravotníckej organizácie. V článku 6 RDKT sa odporúčajú také daňové politiky, ktoré predstavujú prínos pri dosahovaní cieľov ochrany zdravia zameraných na znižovanie spotreby tabaku. Vypracovaniu tejto správy predchádzal širokých konzultačný proces. Vzhľadom na výsledok tohto konzultačného procesu útvary Komisie vykonali hodnotenie vplyvu. 2. ŠTRUKTÚRA SPOTREBNÝCH DANÍ Z CIGARIET Predmetom tejto správy je niekoľko možných zmien súčasnej štruktúry spotrebných daní z cigariet. Skúma sa v nej konkrétne možnosť zrušenia koncepcie najžiadanejšej cenovej kategórie (KNCK) ako porovnávacieho kritéria pre minimálne požiadavky. Okrem toho sa skúma, či je možné umožniť členským štátom väčšiu flexibilitu v oblasti určovania vzťahu medzi daňami ad valorem a osobitnými daňami, ako aj stanovovania úrovne minimálnej výšky spotrebnej dane z cigariet. 2.1. KNCK ako porovnávacie kritérium pre minimálne požiadavky Podľa súčasných úprav je KNCK porovnávacím kritériom pre minimálne požiadavky na cigarety. V súčasnosti musí spotrebná daň z cigariet byť aspoň 57 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní a musí predstavovať aspoň 64 EUR na 1 000 cigariet v prípade cigariet patriacich do KNCK. Ak sa k 1. januáru ktoréhokoľvek roka táto kategória zmení, členské štáty musia skontrolovať, či je naďalej v súlade s minimálnymi požiadavkami. Počas konzultačného procesu bolo KNCK predmetom častej kritiky: - KNCK je koncepcia, ktorá sa zaviedla pred 30 rokmi. V tom čase na vnútroštátnych cigaretový trhoch obyčajne dominovala jedna značka. Avšak súčasný priemerný trhový podiel KNCK je približne 35 %. - KNCK má fluktuačnú tendenciu z dôvodu zmien v spotrebiteľskom správaní, čo spôsobuje nestálosť daňových príjmov štátu. - Takisto to narúša cenovú súťaž medzi výrobcami tabakových výrobkov. Dominantní výrobcovia tabakových výrobkov môžu zvýšiť daňové zaťaženie svojich konkurentov. - V niektorých členských štátoch KNCK patrí do nízkej cenovej kategórie, zatiaľ čo v iných členských štátoch patrí do vysokej cenovej kategórie. Preto KNCK nemôže zabezpečiť jednotnú minimálnu úroveň vo všetkých členských štátoch. - Nakoniec zo zdravotného hľadiska nie je používanie KNCK ako referenčného bodu na stanovenie minimálnych daňových požiadaviek opodstatnené. Všetky cigarety bez výnimky škodia zdraviu, nielen tie, ktoré sú zaradené v KNCK. Preto sa Komisia domnieva, že používanie KNCK ako porovnávacieho kritéria pre minimálne požiadavky nie je v súlade s cieľmi vnútorného trhu. Okrem toho zrušením KNCK by sa podstatne zjednodušili úpravy, zlepšila prehľadnosť a zdôraznili by zdravotné ciele. V prípade zrušenia KNCK je možné vziať do úvahy dva prístupy: - Minimálnu peňažnú požiadavku, ktorú by bolo možné uplatniť na všetky cigarety na trhu. - Vzhľadom na daňové zásady týkajúce sa cigariet za posledných 35 rokov, by sa KNCK mohla nahradiť váženou priemernou cenou (VPC). 2.2. Minimálna peňažná požiadavka EÚ pre všetky cigarety Minimálna peňažná požiadavka na všetky cigarety by bola nielen riešením daňovej nestability, ktorú spôsobuje koncepcia KNCK, vytvorila by aj „daňovú podlahu“, čo by bol najlepší spôsob zblíženia cien a daní z cigariet na vnútornom trhu. Okrem toho je to jediná možnosť, ktorá by zabezpečila minimálnu cenu a daňovú úroveň na kontrolu tabaku a riešila zdravotné hľadisko pre všetky kategórie cigariet. 2.3. Dodatočná minimálna požiadavka EÚ na vážené priemerné ceny Komisia zvážila aj dôsledky uplatnenia 57 % pravidla na všetky cigarety. Z hodnotenia vplyvu jasne vyplýva, že by to zvýšilo spotrebné dane na cenovo výhodné a/alebo prémiové cigarety. V prípade zvýšenia 57 %, by sa postupne zmenili na čistú daň ad valorem . Preto by to nebolo v súlade s cieľom poskytnúť flexibilitu členským štátom v súvislosti so štruktúrou spotrebných daní. Okrem toho by uplatnenie 57 % pravidla na všetky cigarety neprispelo k zmenšovaniu rozdielu medzi cenami a daňami z cigariet na vnútornom trhu, a preto nie je odôvodnené ani z hľadiska vnútorného trhu ani zo zdravotného hľadiska. Alternatívnym riešením by bolo uplatniť 57 % pravidlo na základe vážených priemerných cien. Toto riešenie má mnoho výhod z hľadiska vnútorného trhu a zo zdravotného hľadiska: - Bolo by neutrálne voči cenovým kategóriám a vytvorili by sa rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov. - Členským štátom by sa umožnila flexibilita pri určovaní takých štruktúr zdaňovania (najmä vzťah medzi daňami ad valorem a osobitnými daňami), ktoré by boli najvhodnejšie z hľadiska požiadaviek vnútroštátneho trhu. - Vytvorilo by sa porovnateľné porovnávacie kritérium pre minimálne požiadavky na spotrebné dane z cigariet medzi členskými štátmi v EÚ. - Ľahšie by sa spravovalo ako systém založený na KNCK. Niektorí výrobcovia cigariet sa vyslovili za úplné zrušenie 57 % pravidla. Komisia sa však domnieva, že 57 % pravidlo zostáva hlavnou súčasťou acquis v oblasti zdaňovania tabakových výrobkov, keďže v súčasnosti v mnohých členských štátoch len pomerná požiadavka bráni v znížení úrovne zdanenia. Na záver s cieľom zjednodušiť úpravy, vytvoriť rovnaké podmienky pre podnikateľov, znížiť mieru rozdelenia trhov s tabakovými výrobkami a zdôrazniť zdravotné ciele, by sa koncepcia najžiadanejšej cenovej kategórie používaná ako referencia pre minimálne požiadavky mala nahradiť váženými priemernými cenami kombinovanými s peňažným minimom uplatňovaným na všetky cigarety. Dôvody, prečo by sa KNCK nemala naďalej používať ako porovnávacie kritérium pre minimá Spoločenstva by mali platiť aj v prípade ustanovení, týkajúcich sa významu osobitných spotrebných daní v rámci celkového daňového zaťaženia (článok 16 ods. 2 smernice 95/59/ES). Aj v tomto prípade by mala byť referenčnou hodnou VPC. 2.4. Viac flexibility v štruktúre spotrebných daní z cigariet Podľa súčasných pravidiel Spoločenstva musia spotrebné dane z cigariet obsahovať časť ad valorem a osobitnú časť. Dôraz, ktorý členské štáty kladú buď na časť ad valorem alebo na osobitnú časť závisí od cieľa uplatňovanej politiky (viď príloha 1, graf 2). V súčasnosti nesmie osobitná časť spotrebnej dane predstavovať menej ako 5 % alebo viac ako 55 % sumy celkového daňového zaťaženia na cigarety patriace do KNCK (pomerná spotrebná daň plus osobitná spotrebná daň a DPH). Dane ad valorem zvyšujú absolútne cenové rozdiely, a preto podporujú lacnejšie značky cigariet. V minulosti boli dane ad valorem uplatňované na to, aby sa zvýhodňovali lacnejšie miestne cigarety pred drahými medzinárodnými značkami. Avšak v súčasnosti sú dane ad valorem atraktívne najmä pre tie členské štáty, v ktorých existuje vyššie riziko vývoja monopolistickej situácie na trhu. Osobitné spotrebné dane znižujú relatívne cenové rozdiely a minimalizujú variabilitu cien. V dôsledku toho sú osobitné dane výhodnejšie zo zdravotného hľadiska a majú takisto mnoho iných výhod. V prípade, keby všetky spotrebné dane boli osobitnými daňami, by výsledkom bolo zmiernenie cenových rozdielov na úrovni EÚ o 50 %. Preto môže využívanie osobitných daní vo väčšej miere viesť k ďalšiemu zbližovaniu maloobchodných predajných cien v rámci EÚ. Okrem toho, keďže vychádzajú skôr zo spotrebovaných objemov ako z cien, sú osobitné spotrebné dane stabilnejšie, ľahšie sa predpovedajú a spravujú a zvyšujú stabilitu daňových príjmov. Na záver z hľadiska vnútorného trhu, rozpočtu, ako aj zo zdravotného hľadiska, majú osobitné spotrebné dane jasné výhody, a preto by bolo potrebné umožniť väčšiu flexibilitu tým členským štátom, ktoré kladú väčší dôraz na osobitné spotrebné dane. Avšak s cieľom predísť situácii výlučne osobitných spotrebných daní v jednom členskom štáte a výlučne spotrebných daní ad valorem v susednom členskom štáte, čo by viedlo k cezhraničnému toku prémiových značiek z prvého do druhého členského štátu a toku lacných značiek v opačnom smere, by bolo žiaduce dosiahnuť istú konzistenciu v štruktúrach spotrebných daní. 2.5. Flexibilita uplatňovať minimálne spotrebné dane z cigariet Väčšina členských štátov okrem spotrebných daní ad valorem a osobitných spotrebných daní uplatňuje aj minimálne spotrebné dane. To znamená, že každá škatuľka cigariet sa zdaňuje minimálnou výškou spotrebnej dane. Cieľom minimálnych spotrebných daní je poskytnúť členským štátom istú úroveň príjmov a zabezpečiť, aby sa cigarety nepredávali za ceny nižšie ako normálne trhové úrovne. Členské štáty môžu vyberať minimálne spotrebné dane, ale tieto dane nemôžu presiahnuť 100 % celkovej spotrebnej dane na KNCK. To znamená, že v niektorých krajinách, v ktorých KNCK je lacná cigareta, je použitie nástroja minimálnej spotrebnej dane obmedzené. V posledných rokoch sa trhový podiel lacnejších značiek cigariet vo väčšine členských štátoch výrazne rozšíril, čo spôsobuje buď znižovanie príjmov alebo znižovanie vplyvu zvyšovania daní na spotrebu cigariet. Preto niektoré členské štáty uviedli, že by privítali viac flexibility v súvislosti s lacnejšími značkami cigariet. Preto by sa mohla umožniť väčšia flexibilita pri súčasných požiadavkách EÚ prostredníctvom zrušenia obmedzenia úrovne minimálnej spotrebnej dane na KNCK, ktoré v súčasnosti platia v prípade iných tabakových výrobkov. 3. MINIMÁLNE SADZBY SPOTREBNÝCH DANÍ Z CIGARIET V tejto správe sa takisto hodnotí, či je možné zmeny v súčasnej štruktúre spotrebných daní z cigariet kombinovať zo zvýšením minimálnych sadzieb. V súčasnosti musí spotrebná daň z cigariet predstavovať aspoň 57 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní a od júla 2006 musí predstavovať aspoň 64 EUR na 1 000 cigariet v prípade cigariet patriacich do KNCK. Podľa aktov o pristúpení dostali nové členské štáty, okrem Malty a Cypru, výnimky na odloženie uplatňovania minimálnych spotrebných daní na obdobia od 31. decembra 2006 do 31. decembra 2009. 3.1. Všeobecné pripomienky Z analýzy cien a sadzieb spotrebných daní z cigariet v EÚ vyplýva, že ešte stále existujú podstatné rozdiely medzi členskými štátmi. Po nedávnom rozšírením EÚ sa rozdiely medzi daňami a maloobchodnými predajnými cenami medzi členskými štátmi ešte zväčšili. To je však do istej miery spôsobené prechodnými obdobiami, ktoré sú ustanovené v aktoch o pristúpení. Keď všetky nové členské štáty splnia minimálnu požiadavku 64 EUR na 1 000 cigariet, cenové rozdiely sa znížia, ale cigarety budú stále viac ako 4 krát drahšie v niektorých členských štátoch v porovnaní s inými (viď prílohu 1, graf 1 a 3). 3.2. Vplyv rozdielov v DVMPC v členských štátoch a na vnútornom trhu Podstatné rozdiely v DVMPC (daň vrátane maloobchodnej predajnej ceny) medzi členskými štátmi vytvorili prostredie pre cezhraničné nakupovanie, pašovanie a podvody výlučne z daňových dôvodov. Odvetvie tabakových výrobkov je obzvlášť náchylné na tieto činnosti. V štúdii[4], ktorú zadala Komisia na základe hĺbkovej analýzy získaných údajov sa odhaduje, že v roku 2004 predstavovalo celkové trhové preniknutie približne 13 % trhu s tabakovými výrobkami v EÚ-25, pričom čo 4 % až 5 % predstavuje zákonné cezhraničné nakupovanie a 8 % až 9 % predstavuje nezákonný obchod. Avšak niektoré hlavné trhy s relatívne vysokými spotrebnými daňami, ktoré sa v mnohých prípadoch zaviedli na účely ochrany zdravia, čelia prílevu až viac ako 20 %. Naopak mnohé členské štáty, ktoré udržiavajú nízku úroveň daňovej sadzby priťahujú cezhraničné nakupovanie a nezákonný obchod, čím vytvárajú externé náklady iným členským štátom. 3.2.1. Cezhraničné nakupovanie Cezhraničné nakupovanie je úplne zákonné a je jednou z výhod vnútorného trhu, za predpokladu, že jednotlivci nakupujú výrobky na svoju osobnú spotrebu. Môže však spôsobovať problémy členským štátom s vyššími sadzbami zdaňovania. Cezhraničné nakupovanie cigariet v niektorých členských štátoch prudko narástlo v dôsledku podstatného zvýšenia sadzieb spotrebných daní, ktoré boli často zavedené z dôvodu ochrany zdravia. Okrem toho existuje zreteľný prílev lacných cigariet z niektorých nových členských štátov najmä do susediacich členských štátov EÚ-15. 3.2.2. Nezákonný obchod Nezákonný obchod sa týka tovaru pašovaného z tretích krajín (často falšovaných cigariet) ako aj „pašovania“ v rámci územia EÚ, pri ktorom jednotlivé osoby nakupujú tabakové výrobky v iných členských štátoch zdanlivo na vlastnú spotrebu a v skutočnosti ich predávajú bez toho, aby zaplatili spotrebnú daň v členskom štáte, kde sa skonzumujú. Pri pašovaní z tretích krajín podvodníci obchádzajú colné kontroly a pašujú výrobky rozličnými metódami (ukryté výrobky, falošné nápisy a nesprávne vyhlásenia, atď.) zo susediacich tretích krajín ako napr. Bielorusko, Rusko, Ukrajina, kde sú ceny a dane nízke. Ďalší zaznamenaný trend sú pašované falšované cigarety zo zámorských krajín (napr. Čína). Je ťažké odhadnúť objem pašovaného tovaru, ale je isté, že podiel falšovaných cigariet na trhu v niektorých krajinách stúpa. S cieľom obmedziť tieto negatívne vplyvy by mala existovať minimálna prahová hodnota spotrebnej dane pre celú EÚ na efektívnej úrovni s cieľom plniť ciele vnútorného trhu. Na druhej strane si pašovanie a falšované výrobky z tretích krajín vyžadujú posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach. 3.3. Zdravotné ciele Fajčenie je stále najčastejšou príčinou odvrátiteľnej smrti v Spoločenstve a jedným z hlavných dôvodov chorôb a úmrtnosti v EÚ. Zdaňovanie je súčasťou celkovej stratégie prevencie a odrádzania, ktorá obsahuje aj iné opatrenia zamerané na znižovanie dopytu, ako je ochrana pred vystavením tabakovému dymu, regulácia obsahu, atď. Podľa Svetovej banky cenové nárasty tabakových výrobkov sú najefektívnejším opatrením na prevenciu proti fajčeniu. Cenový nárast vo výške 10 % zníži v priemere spotrebu dospelých približne o 4 % v členských štátoch s vysokými príjmami. Ešte dôležitejšia je skutočnosť, že vplyv vysokých cien môže byť najväčší v prípade mladých ľudí, ktorí na zvýšenia cien reagujú výraznejšie, ako starší ľudia. V roku 2005 Európske spoločenstvo podpísalo Rámcový dohovor o kontrole tabaku („RDKT“) Svetovej zdravotníckej organizácie. V článku 6 RDKT sa odporúčajú také daňové politiky, ktoré predstavujú prínos pri dosahovaní cieľov ochrany zdravia zameraných na znižovanie spotreby tabaku. Podľa oficiálnych údajov sa spotreba cigariet v EÚ počas obdobia od 2002 - 2006 znížila o približne o 13 %. (Viď prílohu 3) Tento percentuálny podiel zohľadňuje cezhraničné toky EÚ, ale je potrebné ho upraviť vzhľadom na nelegálny obchod z tretích krajín smerom do EÚ. Preto je skutočný pokles v spotrebe cigariet v EÚ možné odhadovať na úrovni mierne vyššej ako 10 %.[5] Tento trend spôsobujú najmä krajiny EÚ-15 , v ktorých spotreba cigariet klesla o 16 %. Počas rovnakého obdobia sa spotrebné dane z cigariet zvýšili v priemere o 33 %. Na druhej strane v krajinách EÚ-12 (okrem RO) sa spotreba znížila v priemere len o 1 %. Od pristúpenia do konca roka 2006, sa spotrebné dane zvýšili v priemere o 34 %. Skutočnosť, že napriek výraznému nárastu spotrebnej dane sa zaznamenal iba malý pokles spotreby, je možné vysvetliť nízkou úrovňou zdanenia pred pristúpením. S cieľom dosiahnuť podobné zníženie spotreby v nasledujúcich 5 rokoch, budú potrené ďalšie zvýšenia spotrebných daní. Keď sa vezme do úvahy cenová elasticita vo výške -0,43 podľa Svetovej banky, je potrebné 25 % cenové zvýšenie na dosiahnutie 10 % zníženia dopytu. Minimálne sadzby vytvárajú „bezpečnostnú sieť“ pre členské štáty, pretože zabezpečujú, aby členské štáty skutočne uplatňovali spotrebné dane, a to na úrovniach, ktoré majú zmysel. Preto uľahčujú ostatným členským štátom uplatňovať svoju daňovú politiku v záujme ochrany zdravia bez toho, aby bolo uplatňovanie týchto politík brzdené inými členskými štátmi a najmä prostredníctvom cezhraničného nakupovania a pašovania. Preto by tieto minimálne sadzby v oblasti zdaňovania tabakových výrobkov mali byť na úrovni, ktorá by umožňovala členským štátom plniť ciele v oblasti kontroly tabaku. Na účely dosiahnutia tohto cieľa by minimálne požiadavky EÚ (ktoré sa dohodli v roku 2002) mali nielen konsolidovať súčasnú situáciu, ale mali by sa počas nasledujúcich 5 rokov zvýšiť. 3.4. Bližšie zblíženie sadzieb – zvýšenie minimálnych sadzieb Z týchto dôvodov by vyššia konvergencia medzi úrovňami zdanenia v rôznych členských štátoch prispela k obmedzeniu narušení vnútorného trhu a k ochrane cieľov ochrany zdravia. 3.4.1. Minimálna spotrebná daň 64 EUR na 1 000 cigariet Súčasná spotrebná daň EÚ vo výške 64 EUR na 1 000 cigariet nie je dostatočná na dosiahnutie zblíženia maloobchodných predajných cien medzi členskými štátmi s vysokou a nízkou úrovňou zdanenia. Príťažlivosť možnosti pre osoby pochádzajúce z členských štátov s vysokou úrovňou zdanenia nakupovať v členských štátoch s nízkou úrovňou zdanenia narúša vnútorný trh, ako aj ciele kontroly tabaku. Preto by na odvrátenie tejto hrozby bolo potrebné postupne zvyšovať minimálnu peňažnú požiadavku EÚ. Prípadný návrh na zvýšenie musí však zohľadniť skutočnosť, že mnohé členské štáty majú ešte stále prechodné obdobia pre súčasné minimálne sadzby. 3.4.2. Minimálna požiadavka 57 % Minimálna požiadavka 57 % sa od jej zavedenia v roku 1992 nezmenila. V krajinách s daňovou politikou zameranou na ochranu zdravia však spotrebná daň predstavuje viac ako 60 % DVMPC. Keď nové členské štáty dosiahnu súlad s minimom 64 EUR, zisk zo spotrebnej dane bude takisto viac ako 60 % vo väčšine týchto členských štátoch. Keďže cena cigariet pred daňou vo veľkej miere závisí od kúpnej sily, zvýšením minimálnej požiadavky by sa zarovnala úroveň zdanenia v tejto súvislosti. Inými slovami spôsobilo by to zvýšenie spotrebných daní v členských štátoch, v ktorých sú spotrebné dane relatívne nízke v porovnaní s kúpnou silou. Ako sa uviedlo, pravidlo 57 % je kombinované s „únikovou klauzulou“ pre členské štáty s vysokou úrovňou zdanenia[6]. Cieľom je predísť zvýšeniu spotrebných daní v tých členských štátoch, v ktorých už sú vysoké, a preto predísť zväčšovaniu rozdielu medzi najviac a najmenej zdaňujúcimi členskými štátmi. Aby si 57 % percentné pravidlo zachovalo svoj význam, je potrebné ho aktualizovať. V roku 2001 bola sa „úniková doložka“ stanovila na hodnotu 101 EUR. V súčasnosti by nárast na hodnotu 122 EUR znamenal udržanie tempa s nedávnym vývojom spotrebných daní z cigariet na vnútornom trhu a mal by rovnaký účinok ako v roku 2001, konkrétne pokryť päť[7] členských štátov s najvyššou úrovňou zdanenia. Na dosiahnutie cieľov vnútorného trhu a ochrany zdravia by sa mohli počas nasledujúcich 5 rokov zvýšiť obidve minimálne sadzby. Priemerný výnos spotrebných daní v EÚ-27 bude predstavovať o niečo viac ako 90 EUR, keď všetky nové členské štáty dosiahnu súčasné minimá a priemerné zaťaženie spotrebnými daňami bude približne 63 %. V hodnotení sa uzatvára, že zo zdravotného hľadiska, zvýšenie na 90 EUR na všetko a 63 % na VPC by pravdepodobne spôsobilo pokles dopytu v priemere o 10 % v 22 členských štátoch[8]. Okrem toho by vytvorili podmienky na ďalšie zvyšovanie spotrebných daní z cigariet, aj v tých členských štátoch, ktoré už majú vysokú úroveň zdanenia. Z hľadiska miestnej kúpnej sily iba v BG a RO by okamžité zvýšenie sadzby malo za následok neúmerné predraženie v porovnaní s cenami na hlavných trhoch EÚ. Musí sa však vziať do úvahy aj skutočnosť, že mnohé členské štáty sú stále v prechodnom období až do roku 2009 alebo 2010. 3.5. Náklady na dosiahnutie súladu Existujú dva motory spotreby tovaru zdaneného v zahraničí: skutočnosť, že cigarety sú menej dostupné z dôvodu prudkých daňových nárastov a skutočnosti, že niektoré členské štáty majú priepustné pozemné hranice s tretími krajinami s nízkym daňovým zaťažením. Ďalšie zbližovanie spotrebných daní v rámci EÚ a lepšia koordinácia zvyšovania cien cigariet s cieľom kontrolovať tabakové výrobky určite prispejú k riešeniu problému nezákonného obchodu v rámci EÚ. Znížia sa náklady potrebné na dosiahnutie súladu v rámci vnútorného trhu, v ktorom už neexistujú žiadne hraničné kontroly. Mnohé členské štáty však majú pozemné hranice so susednými tretími krajinami, v ktorých je úroveň zdanenia a maloobchodné predajné ceny tabakových výrobkov sú v porovnaní s úrovňami EÚ nízke. Tato skutočnosť podporuje vysokú úroveň pašovania z tretej krajiny, čo narúša fungovanie vnútorného trhu ako aj politiku ochrany zdravia EÚ a jej členských štátov. Pašovanie z tretích krajín je obzvlášť vysoké v mnohých členských štátoch, ktoré majú pozemné hranice s tretími krajinami. S cieľom znížiť pašovanie z tretích krajín sa často spotrebné dane udržujú na nízkej úrovni. V dôsledku toho tieto členské štáty priťahujú cezhraničné nakupovanie a nezákonný obchod smerom do iných členských štátov, čím vytvárajú externé náklady pre vnútorný trh. Preto by mali byť zvýšenia spotrebných daní z cigariet kombinované s posilnením boja proti nezákonnému obchodu z tretích krajín. Boj proti nezákonnému obchodu je v prvom rade zodpovednosťou členských štátov. Komisia, ktorá je signatárom Rámcového dohovoru o kontrole tabaku (RDKT) Svetovej zdravotníckej organizácie, zohráva aktívnu úlohu v prebiehajúcich rokovaniach zameraných na prípravu protokolu o nezákonnom obchode s tabakovými výrobkami v súlade s článkom 15 RDKT. Cieľom protokolu je vyvinúť medzinárodne záväzný nástroj zameraný na potláčanie nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami, k využívaniu ktorého bude prizvaných všetkých 152 krajín, ktoré ratifikovali RDKT. 4. ŠTRUKTÚRA A MINIMÁLNE SADZBY SPOTREBNÝCH DANÍ NA JEMNE KRÁJANÝ TABAK 4.1. Všeobecné pripomienky Trh jemne krájaného tabaku predstavuje približne 8 % celkového trhu EÚ pre tabakové výrobky. Jemne krájaný tabak a cigarety majú rôzne charakteristiky, ale v konečnom dôsledku si navzájom ako fajčiarske výrobky konkurujú. Podstatné rozdiely v daňových úrovniach medzi členskými štátmi na jemne krájaný tabak podporujú pašovanie a cezhraničné nakupovanie medzi mnohými susediacimi krajinami. Okrem toho rozdiel medzi úrovňou zdanenia cigariet a jemne krájaného tabaku má za následok nahrádzanie produktov. V období 2002 až 2006 vážené priemerné množstvá cigariet predaných v EÚ-25[9] klesli o približne 13 %. Avšak množstvá jemne krájaného tabaku sa v rovnakom období zvýšili o približne 10 %. (Viď prílohu 4) Aj zo zdravotného hľadiska existujú len malé dôvody pre podstatné rozdiely v úrovniach zdanenia týchto výrobkov na úrovni Spoločenstva, pretože sú rovnako škodlivé. 4.2. Štruktúra spotrebných daní na jemne krájaný tabak V súčasnosti môžu členské štáty voľne určovať štruktúru spotrebných daní v prípade jemne krájaného tabaku určeného na šúľané cigarety (osobitné alebo ad valorem alebo zmiešané). Z verejnej konzultácie jasne vyplynulo, že prevažná väčšina zainteresovaných skupín je proti obmedzeniu súčasnej flexibility v oblasti jemne krájaného tabaku. Okrem toho, keďže cieľom je poskytnúť viac flexibility členským štátom v oblasti zdaňovania cigariet, nebolo by žiaduce zároveň obmedzovať flexibilitu v prípade jemne krájaného tabaku. Keďže minimálne hodnoty EÚ pre cigarety sú stanovené prostredníctvom minimálnych požiadaviek, vyrovnanie zdaňovania cigariet a jemne krájaného tabaku by sa malo vykonať na základe minimálnych sadzieb, čo by umožnilo členským štátom viac flexibility pri určovaní vzťahu medzi ad valorem a osobitnými daňami. Minimálne požiadavky na cigarety sa skladajú z povinného ad valorem minima a z peňažného minima. Naopak, pre jemne krájaný tabak členské štáty musia splniť buď jedno alebo druhé kritérium. Preto v tých členských štátoch, ktoré uplatňujú ad valorem zdanenie jemne krájaného tabaku, neexistuje minimálna peňažná požiadavka ako v prípade cigariet. V dôsledku toho existujú veľké rozdiely medzi daňami a cenami jemne krájaného tabaku v EÚ. Okrem toho existujú v dnešnej dobe situácie, v ktorých úroveň zdanenia v prípade ručne šúľaných cigariet predstavuje menej ako 30 % úrovne zdanenia cigariet. (viď prílohu 2) Preto by bolo zavedenie kombinácie pomerného minima a peňažného minima v prípade jemne krájaného tabaku vhodným spôsobom na zarovnanie zdaňovania cigariet a jemne krájaného tabaku. 4.3. Minimálne sadzby jemne krájaného tabaku V súčasnosti sú minimálne sadzby v prípade jemne krájaného tabaku stanovené na 36 % maloobchodnej predajnej ceny vrátane všetkých daní alebo 32 EUR na kilogram. S cieľom udržať pomer stanovený pri prvom určení sadzieb v roku 1992, minimálne osobitné sumy sa upravili v súlade s infláciou v nadväznosti na revízie z roku 1998 a 2001. Z inflačnej úpravy na obdobie 2004 – 2007 by vyplynula hodnota 34 EUR. Ako sa však uviedlo v prechádzajúcej správe, minimálne sadzby v prípade jemne krájaného tabaku by sa mali stanoviť na približne dvojtretinovej úrovni minimálnych sadzieb cigariet. Tento pomer by členským štátom umožnil zohľadniť rozdiel medzi polotovarovými a hotovými výrobkami, rozdiely vo výrobných cenách medzi týmito dvoma výrobkami a relatívne pracovne náročný proces výroby jemne krájaného tabaku. S cieľom dosiahnuť aspoň dvojtretinové minimum na cigarety, minimum na jemne krájaný tabak by sa muselo zvýšiť nad úroveň inflácie. Osobitná suma by sa musela stanoviť na 43 EUR na kilogram v porovnaní s 64 EUR na 1000 cigariet. Požiadavka pomerného dvojtretinového minima by spôsobila minimálny vplyv na jemne krájaný tabak vo výške 38 % v porovnaní s 57 % na cigarety. Tento nárast by najviac ovplyvnil nové členské štáty, ktoré majú stále výnimky zo súčasných minimálnych sadzieb na cigarety. Avšak, keďže tieto členské štáty budú musieť zvýšiť svoje spotrebné dane na cigarety do konca prechodných období, je pravdepodobné, že v každom prípade paralelne zvýšia spotrebné dane na jemne krájaný tabak. Preto by sa koordinovaným prístupom predišlo ďalšiemu narúšaniu vnútorného trhu. V hodnotení vplyvu sa dospelo k záveru, že zo zdravotného hľadiska by bolo potrebné zvýšenie minimálnych sadzieb cigariet na 90 EUR v nasledujúcich rokoch s cieľom podnietiť možný pokles dopytu v priemere o 10 %. Preto pri uplatnení vyššie uvedeného 2/3 vzťahu by sa minimálne sadzby na jemne krájaný tabak zvýšili v nasledujúcich rokoch na 60 EUR. Tým by sa mohlo podnietiť zníženie dopytu o približne 20 %, pričom sa predpokladá rovnaká cenová elasticita ako v prípade cigariet. Vzhľadom na to, že v období od 2002 do 2006 sa množstvo cigariet predaných v EÚ znížilo o približne 13 % na rozdiel od množstiev jemne krájaného tabaku, ktorého predaj v rovnakom období narástol približne o 10 %. Týmto znížením by sa jemne krájaný tabak dostal na rovnakú úroveň ako cigarety. 5. ŠTRUKTÚRA A MINIMÁLNE SADZBY SPOTREBNÝCH DANÍ Z INÝCH TABAKOVÝCH VÝROBKOV AKO CIGARIET A JEMNE KRÁJANÉHO TABAKU INÉ TABAKOVÉ VÝROBKY UVEDENÉ V TEJTO čASTI SÚ CIGARY, CIGARIL y a iný fajčiarsky tabak (najmä fajkový tabak). Tento trh predstavuje menej ako 1 % celkového trhu tabakových výrobkov a naďalej klesá. Vnútorný trh pre iné tabakové výrobky funguje relatívne dobre a neboli zistené žiadne podstatné podvody alebo pašovanie. V mnohých členských štátoch sa však objavili mnohé nové výrobky, ktoré sa zdaňujú ako cigary alebo fajkový tabak, ale predávajú sa ako priami konkurenti cigariet alebo jemne krájaného tabaku. S cieľom predísť narúšaniu hospodárskej súťaže z daňových dôvodov by sa malo spresniť vymedzenie rôznych kategórií iných tabakových výrobkov. Okrem toho pri úprave osobitnej spotrebnej dane z cigariet a cigariel a z iného fajčiarskeho tabaku je potrebné zohľadniť infláciu v období 2003 až 2007. Na základe údajov Eurostatu o ročnej výmennej sadzbe HISC (harmonizovaného indexu spotrebiteľských cien) v rokoch 2003 až 2007, je možné predpokladať mieru inflácie na úrovni približne 2 % za rok alebo 8 % počas tohto obdobia ako celku. 7. ZÁVERY Revízia štruktúry a sadzieb spotrebných daní z tabakových výrobkov nás vedie k záveru, že je potrebné vykonať mnoho dôležitých zmien a doplnení v súčasných právnych predpisoch: - S cieľom dosiahnuť väčšiu transparentnosť úprav a vytvoriť rovnaké podmienky v celom odvetví tabakových výrobkov, KNCK (koncepcia najpopulárnejšej cenovej kategórie), ktorá v súčasnosti slúži ako referenčný bod pre minimálne požiadavky EÚ by sa mala nahradiť váženými priemernými cenami (VPC). Na zdôraznenie cieľov ochrany zdravia, by sa mali kombinovať s peňažným minimom uplatňovaným na všetky cigarety. VPC by sa mali takisto používať ako referencie na meranie významu osobitných spotrebných daní v rámci celkového daňového zaťaženia (článok 16 ods. 2 smernice 95/59/ES). - Členské štáty by mali mať väčšiu flexibilitu, pokiaľ ide o štruktúru spotrebných daní z cigariet. - Zavedenie kombinácie pomerného minima a peňažného minima v prípade jemne krájaného tabaku by bolo vhodným spôsobom na vyrovnanie zdaňovania cigariet a jemne krájaného tabaku. - Pokiaľ ide o cigarety, zvýšenie minimálnych spotrebných daní počas nasledujúcich piatich rokov na 90 EUR na všetko a 63 % na VPC by zo zdravotného hľadiska podnietilo možný pokles dopytu o 10 %. Okrem toho by sa zmenšil rozdiel medzi daňami a cenami na vnútorného trhu. - Minimálne sadzby na jemne krájaný tabak by sa mali upraviť na dve tretiny sadzby cigariet a mali by sa zvýšiť paralelne so spotrebnými daňami z cigariet. - Opatrenia na zbližovanie spotrebných daní z cigariet na vnútornom trhu by sa mali kombinovať s posilnením boja proti nezákonnému obchodu, najmä z tretích krajín. - V neposlednom rade by bolo potrebné zmeniť a doplniť súčasné vymedzenia pojmov cigary a fajkový tabak s cieľom odstrániť narúšania spôsobené daňovými vplyvmi a minimálne sadzby by sa mali upraviť podľa inflácie. ANNEX 1: 2007 data on cigarettes (MPPC) Graph 1 [pic] Graph 2 [pic] Graph 3 [pic] ANNEX 2: 2007 data on fine-cut tobacco (MPPC) Graph 1 [pic] Graph 2 [pic] Graph 3 [pic] ANNEX 3: 2002-2006 releases for consumption of cigarettes Releases for consumption of cigarettes - 2002-2006 (1000 pieces) BE | 14.314.440 | 14.286.561 | 13.634.112 | 13.384.484 | 13.705.663 | -4% | CY | 2.017.325 | 1.985.432 | 1.655.603 | 1.921.873 | 1.888.343 | -6% | CZ | 19.096.775 | 25.613.577 | 22.459.838 | 26.231.340 | 28.262.528 | 48% | DK | 7.156.722 | 7.872.682 | 8.177.705 | 7.762.472 | 8.215.985 | 15% | EE | 2.294.900 | 2.239.173 | 2.189.850 | 2.421.679 | 2.277.728 | -1% | FI | 4.923.954 | 4.798.725 | 4.929.521 | 5.078.000 | 4.986.000 | 1% | FR | 80.529.400 | 69.647.800 | 54.924.400 | 54.810.412 | 55.772.177 | -31% | DE | 145.152.720 | 132.603.170 | 111.716.210 | 95.826.690 | 93.465.500 | -36% | EL | 31.987.518 | 32.369.492 | 35.185.190 | 34.408.444 | 33.383.128 | 4% | HU | 18.319.609 | 19.435.456 | 13.853.849 | 14.184.287 | 15.810.596 | -14% | IE | 7.015.555 | 6.294.855 | 5.330.593 | 5.419.638 | 5.857.276 | -17% | IT | 105.215.836 | 101.581.626 | 98.846.737 | 92.822.302 | 93.807.356 | -11% | LV | 3.787.340 | 3.994.500 | 5.062.364 | 4.197.236 | 4.753.872 | 26% | LT | 4.979.270 | 3.666.203 | 2.957.084 | 3.721.841 | 5.216.700 | 5% | LU | 5.780.790 | 5.610.803 | 6.374.169 | 5.309.000 | 4.745.000 | -18% | MT | 596.247 | 576.900 | 565.376 | 589.151 | 578.686 | -3% | NL | 17.024.215 | 17.080.472 | 14.999.591 | 13.654.000 | 13.963.000 | -18% | PL | 82.047.368 | 80.244.262 | 75.283.084 | 87.553.826 | 79.769.525 | -3% | PT | 17.924.867 | 19.623.143 | 18.069.016 | 17.134.790 | 18.963.003 | 6% | SK | 4.989.533 | 2.997.609 | 4.564.499 | 9.410.743 | 4.786.986 | -4% | SI | 4.794.979 | 4.611.836 | 4.487.482 | 4.556.764 | 4.947.442 | 3% | ES | 90.615.611 | 92.333.287 | 93.261.002 | 92.699.536 | 91.834.325 | 1% | SE | 7.656.792 | 7.482.187 | 7.281.953 | 6.859.511 | 7.674.016 | 0% | UK | 56.088.000 | 53.952.287 | 52.620.073 | 50.503.000 | 49.011.000 | -13% | BG | 22.612.855 | 26.245.083 | 23.043.814 | 20.596.677 | 14.836.821 | -34% | RO | na | na | na | 36.490.906 | 32.452.729 | -11% | Total EU 15 | 606.745.153 | 580.599.323 | 539.813.976 | 508.952.517 | 509.266.719 | -16% | Total EU 12 (excl RO) | 165.536.201 | 171.610.031 | 156.122.843 | 175.385.417 | 163.129.227 | -1% | Total EU 27 (excl RO) | 772.281.353 | 752.209.353 | 695.936.819 | 684.337.934 | 672.395.947 | -13% | ANNEX 4: 2002-2006 releases for consumption of fine-cut Releases for consumption of fine cut tobacco - 2002-2006 (kilogram) BE | 8.417.000 | 8.327.000 | 8.429.000 | 8.180.707 | 9.425.583 | 12% | CY | 62.000 | 97.000 | 152.000 | 170.518 | 192.799 | 211% | CZ* | 629.400 | 650.400 | 190.300 | 423.300 | 481.957 | -23% | DK | 902.200 | 855.200 | 675.300 | 577.000 | 552.000 | -39% | EE | 8.000 | 8.000 | 10.000 | 12.680 | 10.680 | 34% | FI | 949.000 | 931.000 | 880.000 | 883.000 | 796.000 | -16% | FR | 5.720.900 | 5.980.000 | 6.969.500 | 7.008.800 | 7.107.073 | 24% | DE** | 14.441.300 | 14.834.100 | 15.400.000 | 14.700.900 | 18.747.400 | 30% | EL | 800.700 | 819.000 | 964.000 | 1.038.884 | 1.247.809 | 56% | HU | 757.701 | 1.159.668 | 1.027.501 | 895.180 | 739.374 | -2% | IE | 135.568 | 111.904 | 112.320 | 95.972 | 107.264 | -21% | IT | 285.520 | 324.510 | 463.255 | 593.460 | 677.589 | 137% | LV | 6.700 | 7.500 | 8.200 | 14.000 | 18.500 | 176% | LT | na | 57.151 | 14.306 | 11.500 | 12.718 | na | LU | 3.194.000 | 2.983.000 | 3.006.000 | 2.970.423 | 2.845.418 | -11% | MT | 19.060 | 19.850 | 27.170 | 30.850 | 27.290 | 43% | NL | 13.130.839 | 12.943.061 | 12.087.666 | 10.970.000 | 10.811.000 | -18% | PL | 1.060.000 | 1.727.000 | 2.583.000 | 828.000 | 496.000 | -53% | PT | 302.830 | 287.370 | 326.450 | 391.470 | 358.480 | 18% | SK | 33.527 | 19.837 | 24.000 | 13.000 | 26.000 | -22% | SI | 30.445 | 28.392 | 26.642 | 16.040 | 19.120 | -37% | ES | 1.275.416 | 1.785.347 | 2.254.601 | 2.684.910 | 2.612.660 | 105% | SE | 886.000 | 825.000 | 909.000 | 966.000 | 800.000 | -10% | UK | 2.864.039 | 2.893.447 | 3.052.281 | 3.189.180 | 3.453.780 | 21% | BG | 500 | 700 | 1.300 | 2.000 | 8.300 | 1560% | RO | na | na | na | na | na | na | Total EU 15 | 53.564.312 | 54.171.938 | 55.827.374 | 54.646.706 | 59.964.956 | 12% | Total EU 12 (excl LT, RO) | 2.607.333 | 3.718.347 | 4.050.113 | 2.405.568 | 2.020.020 | -23% | Total EU 27 (excl LT, RO) | 56.171.645 | 57.890.285 | 59.877.486 | 57.052.274 | 61.984.976 | 10% | DE**: excluding pre-portioned tobacco BE, CY, FI, ET, EL, LV, LU, LT, BG, SE : including other smoking CZ *: From July 2005 the figures indicate the total quantity of other smoking tobacco and fine-cut tobacco together. [1] Ú.v. ES L 316, 31.10.1992, s.8 smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 200/10/ES (Ú.v. ES L 046, 16.2.2002, s. 26). [2] Ú.v. ES L 316, 31.10.1992, s.10 smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 200/10/ES (Ú.v. ES L 046, 16.2.2002, s. 26). [3] Ú.v. ES L 291, 6.12.1995, s.40 smernica naposledy zmenená a doplnená smernicou 2000/10/ES (Ú.v. ES L 046, 16.2.2002, s. 26) [4] Štúdia o zhromažďovaní a interpretácii údajov týkajúcich sa prepustenia cigariet a jemne krájaného tabaku na šúľané cigarety na spotrebu (Study on the collection and interpretation of data concerning the release for consumption of cigarettes and fine-cut tobacco for the rolling of cigarettes); KPMG, december 2005. [5] Zdroje príslušného odvetvia odhadujú celkový prílev z tretích krajín vo výške približne 3 %. Zohľadniť by sa však mal iba nárast tohto druhu medzi rokom 2002 a 2006, ktorý je pravdepodobne menej ako 3 %. [6] Členské štáty, ktoré vyberajú spotrebnú daň aspoň 101 EUR na 1000 cigariet KNCK nemusia spĺňať 57 % pravidlo. [7] UK, IE, FR, DE a SE. [8] Okrem členských štátov s vysokým daňovým zaťažením, UK, IE, FR a DE (pričom RO sa do tejto simulácie nezahrnulo) [9] Žiadne údaje nie sú dostupné v prípade RO a BU.