OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O OPERÁCIÁCH USKUTOČNENÝCH V RÁMCI EXTERNÉHO MANDÁTU EIB V ROKU 2010 /* COM/2012/036 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O OPERÁCIÁCH USKUTOČNENÝCH V RÁMCI EXTERNÉHO MANDÁTU EIB V ROKU 2010 OBSAH 1........... ÚVOD........................................................................................................................... 2 2........... FINANČNÉ OPERÁCIE.............................................................................................. 3 2.1........ Prehľad objemu financovania EIB v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie............. 3 2.2........ Príspevok k cieľom politiky EÚ...................................................................................... 5 2.3........ Rozčlenenie podľa odvetví.............................................................................................. 7 2.4........ Vplyv a pridaná hodnota operácií EIB............................................................................. 8 3........... SPOLUPRÁCA S KOMISIOU.................................................................................. 10 4........... SPOLUPRÁCA S MEDZINÁRODNÝMI FINANČNÝMI INŠTITÚCIAMI............ 10 1. ÚVOD Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 633/2009/ES z 13. júla 2009 (ďalej len „rozhodnutie“ alebo „mandát“) sa požaduje, aby Komisia každý rok predkladala správu o finančných operáciách EIB uskutočnených na základe záruky, a to podľa ročných správ, ktoré predkladá EIB. V regiónoch mimo EÚ, na ktoré sa vzťahuje mandát, poskytuje banka úvery a záruky za úvery na základe záruky EÚ (ďalej len „operácie na základe mandátu“) alebo na vlastné riziko podľa článku 16 svojich stanov (ďalej len „operácie uskutočňované na vlastné riziko“). V tejto správe sa preskúmavajú finančné operácie EIB na základe mandátu v roku 2010. Správa poskytuje aj súhrnný prehľad operácií uskutočňovaných na vlastné riziko. Operácie EIB v afrických, karibských a tichomorských krajinách (AKT) a zámorských krajinách a územiach (ZKÚ) sú uvedené v samostatnej výročnej správe. Táto správa odhaľuje dva hlavné vývojové trendy v roku 2010: potrebu posilniť úverové financovanie v reakcii na krízu a rozširovanie operácií v súvislosti so zmenou klímy. Celosvetová kríza najťažšie zasiahla predvstupové krajiny, ktoré v roku 2009 zaznamenali skutočný hospodársky pokles vo výške 4,5 percenta, a východné susedné krajiny a Rusko, kde skutočný hospodársky pokles dosiahol 8,0 percent. V predvstupových krajinách EIB potvrdila svoju kľúčovú úlohu a prispela k vyše polovici percentuálneho bodu súhrnného HDP, pričom pomohla zvrátiť obmedzovanie úverov v regióne. Na základe toho sa objem úverov malým a stredným podnikom v tomto regióne v roku 2009 zdvojnásobil. S oživením po kríze sa tento stimul úplne vyčerpal a úvery tomuto regiónu sa vrátili na úroveň spred krízy. Pri riešení hospodárskej krízy EIB okrem iného spolupracovala s ďalšími medzinárodnými finančnými inštitúciami (IFI) v rámci spoločného akčného plánu na podporu úverov bankovému sektoru a reálnej ekonomiky v strednej a východnej Európe. Zatiaľ čo nárast úverov pre súkromný sektor v predvstupových krajinách, Ázii a Latinskej Amerike sa úplne odrazil od dna, v oblasti Stredozemného mora, vo východných susedných krajinách a v Južnej Afrike zostáva stále pod úrovňou spred krízy. Preto EIB bude v týchto regiónoch aj naďalej zohrávať dôležitú doplnkovú úlohu v proticyklickej politike. Druhým hlavným trendom v roku 2010 bolo významné rozširovanie činností EIB v boji proti zmene klímy, najmä pomocou nástrojov EIB vykonávaných na vlastné riziko. EIB investovala celkom 1,6 miliardy EUR do projektov udržateľnej energetiky a dopravy, z toho viac ako tri štvrtiny v Ázii, Latinskej Amerike a vo východných susedných krajinách, t. j. v regiónoch s nižšou energetickou účinnosťou, na ktoré sa vzťahuje mandát. Táto injekcia v kombinácii so zvýšením investícií do energetiky v oblasti Stredozemného mora na podporu európskej energetickej bezpečnosti plne kompenzuje čerpanie proticyklických investícií v roku 2009. V tomto rámci sa spolupráca medzi Komisiou a EIB v roku 2010 ešte zintenzívnila, najmä v kontexte strednodobého prieskumu mandátu, a tiež v rámci rôznych mechanizmov prelínania úverov s dotáciami. V priebehu roku 2011 bolo na úrovni EÚ spustených niekoľko kľúčových iniciatív, najmä v nadväznosti na tzv. Arabskú jar, ako napr. zvýšenie kapacity úverového financovania EIB so zárukou EÚ pre oblasť Stredozemného mora, partnerská iniciatíva skupiny G8 zo samitu v Deauville a vytvorenie pracovnej skupiny EÚ pre južné Stredomorie. V budúcoročnej správe sa preskúma príspevok EIB k týmto iniciatívam. Podrobnejšie informácie a štatistické tabuľky týkajúce sa uvedených činností vrátane informácií na úrovni projektov, odvetví, krajín a regiónov sa uvádzajú v pripojenom pracovnom dokumente útvarov Komisie[1]. Ak nie je uvedené inak, odkazy na tabuľky v tejto správe sa vzťahujú na pracovný dokument útvarov Komisie. V apríli 2010 Komisia v nadväznosti na strednodobý prieskum externého mandátu EIB predložila Európskemu parlamentu a Rade návrh nového rozhodnutia, ktoré bolo prijaté 25. októbra 2011[2] (rozhodnutie 1080/2011/EÚ, ktorým sa Európskej investičnej banke poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie). Nové rozhodnutie sa vzťahuje na finančné operácie od 1. februára 2007 do 31. decembra 2013 a ruší sa ním rozhodnutie č. 633/2009/ES. Zavádzajú sa ním zároveň dodatočné požiadavky na vykazovanie, ktoré sa budú uplatňovať na finančné operácie EIB podpísané od roku 2012. 2. FINANČNÉ OPERÁCIE 2.1. Prehľad objemu financovania EIB v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie – Celkový objem financovania EIB v regiónoch mimo EÚ – vrátane operácií na základe mandátu i operácií EIB uskutočňovaných na vlastné riziko – sa v rokoch 2009 a 2010 udržal na stabilnej úrovni okolo 8,8 miliardy EUR, zhruba 40 % nad úrovňou objemov v rokoch spred krízy (2007: 6,5 miliardy EUR, 2008: 6,1 miliardy EUR). Celkový objem v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje externý mandátu EIB, bez zahrnutia krajín AKT, ZKÚ a krajín EZVO, predstavoval 7,8 miliardy EUR v roku 2010, rovnako ako v roku 2009, v porovnaní s 5,6 miliardy EUR v roku 2008. Pokiaľ ide o rok 2009, zvýšenie o 1,2 miliardy EUR (67 %) v rámci nástrojov vykonávaných na vlastné riziko EIB bolo kompenzované zodpovedajúcim znížením objemu úverového financovania na základe mandátu. Z hľadiska počtu projektov bolo v roku 2010 na základe mandátu financovaných 46 projektov v porovnaní s 55 projektmi v roku 2009. – Na konci roku 2010 celková suma úverov podpísaných na základe mandátu predstavovala 16,8 miliardy EUR, resp. 65 % z celkového stropu podľa rozhodnutia č. 633/2009/ES (25,8 miliardy EUR). Európsky parlament a Rada sa rozhodli uvoľniť ďalšie 2 miliardy EUR na horizontálny mandát na podporu boja proti zmene klímy a zvýšiť regionálne stropy podľa nového rozhodnutia, aby nedošlo k obmedzeniu úverových činností EIB v posledných rokoch mandátu, najmä v krajinách Stredomoria a predvstupových krajinách. V dôsledku toho celkový strop mandátu podľa nového rozhodnutia bude vo výške 29,5 miliardy EUR. Suma úverov, ktoré EIB podpísala do konca roku 2010, predstavuje 57 % nového celkového stropu. – V nasledujúcej tabuľke sa poskytuje prehľad o objeme financovania EIB v rokoch 2009 a 2010 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje externý mandát. Tabuľka 1: Financovanie EIB v rokoch 2009 a 2010 (na základe mandátu na roky 2007 – 2013) (v miliónoch EUR) Krajiny, v ktorých sa uskutočnili operácie || Operácie na základe mandátu || Operácie EIB uskutočňované na vlastné riziko (1) || Spolu (mil. EUR) || Celková záruka || Záruka na politické riziká || Spolu || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 || 2009 || 2010 Predvstupové krajiny || 2615 || 1,460 || 250 || 75 || 2865 || 1,535 || 1475 || 1,796 || 4340 || 3,331 Stredomorské krajiny || 1088 || 1,663 || 422 || 346 || 1510 || 2,009 || 56 || 516 || 1566 || 2,525 Východná Európa, južný Kaukaz a Rusko || 0 || 325 || 233 || 305 || 233 || 631 || 0 || 0 || 233 || 631 Ázia a Latinská Amerika || 730 || 223 || 417 || 420 || 1147 || 643 || 141 || 579 || 1288 || 1,222 Južná Afrika || 240 || 0 || 40 || 50 || 280 || 50 || 0 || 0 || 280 || 50 Spolu || 4673 || 3,671 || 1362 || 1,196 || 6,035 || 4,867 || 1,672 || 2,891 || 7,706 || 7,758 (1) Operácie EIB uskutočňované na vlastné riziko na základe týchto nástrojov: – predvstupový nástroj: finančné krytie vo výške 19,5 miliardy EUR na obdobie 1998 – 2010, z toho 6,2 miliardy EUR na obdobie 2007 – 2010; na obdobie 2011 – 2013 bolo schválené zvýšenie o 5,7 miliardy EUR, – nástroj stredomorského partnerstva II: 2 miliardy EUR na obdobie 2007 – 2013, – nástroj na energetickú udržateľnosť a zabezpečenie dodávok: 4,5 miliardy EUR na obdobie 2007 – 2013, – nástroj EZVO: 3,3 miliardy EUR do roku 2013, – nástroj východného partnerstva: 1,5 miliardy EUR schválených v decembri 2009 do roku 2013. V roku 2010 sa na 75 % úverov podpísaných na základe mandátu vzťahovala celková záruka, ktorá sa používa pre operácie na vnútroštátnej a nižšej úrovni, zatiaľ čo na 25 % úverov sa použila záruka na politické riziká na krytie operácií na úrovni súkromného sektora. Celkový objem podpísaných úverov krytých niektorou z uvedených záruk predstavuje 63 % z celkového financovania v roku 2010 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie, zatiaľ čo zvyšných 37 % zodpovedá sume 2,9 miliardy EUR úverov EIB na vlastné riziko bez využitia záruky EÚ. Trend na základe mandátu v predvstupových krajinách ukazuje v roku 2010 návrat na úroveň spred krízy po mimoriadne vysokej úverovej činnosti v roku 2009 v reakcii EIB na krízu vo forme podpory investícií (najmä malých a stredných podnikov) v tomto regióne. V porovnaní s tým sa úverové financovanie v rámci predvstupového nástroja zvýšilo o 22 % na 1,8 miliardy EUR a v roku 2010 prevýšilo činnosti na základe mandátu (1,5 miliardy EUR). S cieľom prispôsobiť sa zúženému priestoru na základe mandátu a stále významným potrebám predvstupového regiónu Rada guvernérov EIB schválila začiatkom roku 2011 zvýšenie úverového stropu pre predvstupový nástroj o 5,7 miliardy EUR do roku 2013. V roku 2010 výrazne vzrástli finančné činnosti EIB v južných a vo východných susedných krajinách. V oblasti Stredozemného mora celkové úvery EIB z vlastných zdrojov (na základe mandátu so zárukou EÚ a na základe nástroja stredomorského partnerstva II na vlastné riziko) dosiahli rekordnú úroveň 2,5 miliardy EUR. Úverové činnosti vo východných susedných krajinách a v Rusku sa od roku 2009 viac než zdvojnásobili a dosiahli 631 miliónov EUR. Objem úverového financovania na základe mandátu v Ázii a Latinskej Amerike klesol, avšak takmer ekvivalentné zvýšenie úverov tomuto regiónu bolo realizované na základe nástroja na energetickú udržateľnosť a zabezpečenie dodávok. V krajinách Ázie a Latinskej Ameriky predstavovalo celkové financovanie na základe mandátu a nástroja na vlastné riziko spolu 1,2 miliardy EUR. V Južnej Afrike bol v roku 2010, v nadväznosti na vysoký objem úverov podpísaných v roku 2009 (280 miliónov EUR), podpísaný jeden nový úver vo výške 50 miliónov EUR. 2.2. Príspevok k cieľom politiky EÚ Cieľom operácií EIB na základe rozhodnutia je podporovať príslušné ciele vonkajšej politiky Únie. V rozhodnutí sa ustanovujú najmä niektoré konkrétne ciele politiky, ktoré sa majú zohľadňovať v operáciách EIB pri poskytovaní externých úverov. V tabuľke 2 sa uvádza súhrnný prehľad hlavných cieľov finančných operácií EIB v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie. Tabuľka 2: Súhrnný prehľad hlavných cieľov finančných operácií EIB na základe rozhodnutia Hlavné ciele podľa rozhodnutia || Predvstupové krajiny || Stredomorské krajiny || Východ || Ázia a Latinská Amerika || Južná Afrika Energia – bezpečnosť dodávok || X || X || X || X || X Ochrana životného prostredia || X || X || X || X || X Rozvoj súkromného sektora, malé a stredné podniky || X || X || X || || X Rozvoj infraštruktúry vrátane rozšírenia TEN || X || X || X || || X Predvstupová pomoc || X || || || || Podpora prítomnosti EÚ || || || || X || Je potrebné uviesť, že novým rozhodnutím sa zjednodušia ciele úverového financovania vo všetkých regiónoch. Spoločnými cieľmi vo všetkých regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie, sú podpora energetickej bezpečnosti členských štátov a ochrana životného prostredia. V nasledujúcej tabuľke sa uvádzajú objemy operácií EIB podpísaných v období 2009 – 2010 na podporu uvedených cieľov. Tabuľka 3: Operácie EIB podpísané v období 2009 – 2010 na podporu energetickej bezpečnosti a ochrany životného prostredia (v miliónoch EUR) || 2009 || 2010 – na základe mandátu || || || || Energetická bezpečnosť členských štátov || 25 || 20 || || Ochrana životného prostredia || 1,032 || 742 – riešenie zmeny klímy || 518 || 390 – voda a odpadové vody || 351 || 337 – správa prírodných zdrojov || 161 || 0 – znižovanie priemyselného znečistenia || 3 || 16 || || Udržateľné spoločenstvá (na porovnanie) || 443 || 572 – udržateľná doprava || 386 || 442 – obnova a regenerácia miest || 48 || 0 – zdravotná starostlivosť || 0 || 130 || || – na základe nástrojov EIB vykonávaných na vlastné riziko || || || || Energetická bezpečnosť členských štátov || 0 || 500 Ochrana životného prostredia || 196 || 1,014 Udržateľné spoločenstvá || 0 || 27 || || Spolu (mandát + nástroje) v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie || || Energetická bezpečnosť členských štátov || 25 || 520 Ochrana životného prostredia || 1,228 || 1,756 Udržateľné spoločenstvá || 433 || 599 || || V posledných rokoch EIB posilnila svoje úverové činnosti v oblasti boja proti zmene klímy a zvýšila úsilie venované cieľu EÚ dosiahnuť rast s nízkymi emisiami oxidu uhlíka a odolnosť voči zmene klímy v rámci Únie i mimo nej, najmä v nadväznosti na samit UNFCC v Kodani. V roku 2010 si EIB stanovila cieľ venovať 20 % z celkového úverového financovania na boj proti zmene klímy. Predpokladá sa, že tento cieľ sa bude v najbližších rokoch postupne zvyšovať. Na základe skúseností a odborných znalostí získaných z investícií v rámci Európskej únie EIB rapídne rozšírila svoje činnosti súvisiace so zmenou klímy v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát. EIB je aktívnym hráčom aj v nastavení špecifických „okien“ zmeny klímy na konci roku 2010 vo všetkých regionálnych investičných nástrojoch EÚ. EIB má teda dobrú pozíciu na podporu budovania kapacít a na rozvoj a šírenie znalostí a technológií nepoškodzujúcich životné prostredie v rozvojových krajinách. Podrobnejšie informácie o rozsahu príspevku EIB k cieľom politiky EÚ, na ktoré sa zameriava rozhodnutie, sa uvádzajú v pracovnom dokumente útvarov Komisie. V strednodobom prieskume mandátu EIB, ktorý sa uskutočnil v priebehu roku 2010, sa ukázalo, že aj keď operácie EIB boli vo všeobecnosti v súlade s vonkajšími politikami EÚ, prepojenie medzi politickými cieľmi EÚ a ich operatívnym vykonávaním zo strany EIB by sa malo posilniť a malo by byť explicitnejšie a lepšie štruktúrované. To sa odráža v novom rozhodnutí, ktoré predpokladá, že Komisia a EIB vypracujú regionálne technické prevádzkové smernice s cieľom posilniť prepojenie medzi výkonom činností EIB, všeobecnými cieľmi na vysokej úrovni stanovenými na základe mandátu a regionálnymi stratégiami a prioritami EÚ. 2.3. Rozčlenenie podľa odvetví V tabuľke 4 sa uvádza prehľad regionálneho a odvetvového rozdelenia operácií EIB na základe rozhodnutia, ktoré sa uskutočnili v roku 2010. Tabuľka 4: Rozčlenenie operácií podpísaných v roku 2010 a vykonávaných na základe mandátu podľa odvetví (v miliónoch EUR) Región || Celkový súčet || Energetika || Doprava || Služby a priemysel || Voda, hygienické opatrenia || Úvery pre malé a stredné podniky || Infraštruktúra v oblasti zdravia a vzdelávania Predvstupové krajiny || 1,535 || 40 || 3 % || 375 || 24 % || 650 || 42 % || 167 || 11 % || 253 || 16 % || 50 || 3 % Stredomorské krajiny || 2,009 || 939 || 47 % || 539 || 27 % || 346 || 17 % || 55 || 3 % || || || 130 || 6 % Východní susedia a Rusko || 631 || 350 || 56 % || 85 || 13 % || 75 || 12 % || 66 || 10 % || 55 || 9 % || || Ázia a Latinská Amerika || 643 || 290 || 45 % || 223 || 35 % || 130 || 20 % || || || || || || Južná Afrika || 50 || || || || || || || 50 || 100 % || || || || Spolu || 4,868 || 1,619 || 33 % || 1,222 || 25 % || 1,201 || 25 % || 338 || 7 % || 308 || 6 % || 180 || 4 % Energetika predstavovala najväčšie odvetvie s financovaním na základe mandátu vo výške 1,6 miliardy EUR v roku 2010. Podiel financovania zameraného na energetickú účinnosť (330 miliónov EUR) a energiu z obnoviteľných zdrojov (100 miliónov EUR) spolu predstavoval 27 % úverového financovania odvetvia energetiky na základe mandátu. Pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, dva financované projekty vodných elektrární v Gruzínsku sa považujú za základné kamene stratégie energetického odvetvia Gruzínska, ktorého cieľom je premeniť krajinu na čistého vývozcu vodnej energie v regióne. Doprava – vrátane železničnej, cestnej, prístavnej a mestskej dopravnej infraštruktúry – predstavovala 25 % z celkového úverového financovania na základe mandátu. V rámci tohto odvetvia sa približne 44 % týkalo príspevkov EIB na financovanie troch veľkých projektov pozemnej a námornej infraštruktúry v Maroku a Tunisku, zatiaľ čo ďalších 19 % zahŕňalo tri projekty v Srbsku na vybudovanie dopravných osí spojenia s transeurópskymi sieťami. Odvetvie služieb predstavovalo približne 13 % z celkového úverového financovania na základe mandátu s príspevkami prostredníctvom troch investičných programov na posilnenie znalostnej ekonomiky a na výskumné a inovatívne kapacity v Srbsku a Turecku. Odvetvie priemyslu predstavovalo takmer 10 % s dvomi projektmi financovanými v Egypte a Brazílii, ktorých výsledkom budú čistejšie výstupy z výroby a zníženie priemyselného znečistenia. Úverové financovanie v odvetví poľnohospodárstva zahŕňalo úver vo výške 75 miliónov EUR (zhruba 1,5 %) Moldavskej republike na pomoc pri riešení štrukturálnych nedostatkov v moldavskom vinárskom odvetví (najmä malým a stredným podnikom), od vinohradov po konečné balenie a expedíciu. Na financovanie infraštruktúry súvisiacej s vodou a hygienickými opatreniami bolo poskytnutých 337 miliónov EUR (čo zodpovedá 7 % z celkového objemu úverov), a to na deväť projektov vo všetkých regiónoch na základe mandátu, s výnimkou Ázie a Latinskej Ameriky. V súlade s rozvojovými cieľmi tisícročia OSN prispieva EIB k zlepšeniu udržateľného prístupu k pitnej vode a hygienickým zariadeniam. Tieto projekty sú spravidla spojené s výraznými pozitívnymi vplyvmi na životné prostredie a zdravie verejnosti a s celkovým prínosom pre kvalitu života dotknutých obyvateľov. Na získanie zvýhodnenia alebo podpory pri realizácii projektu sedem z deviatich financovaných projektov využíva spolu s financovaním z EIB aj technickú pomoc alebo iné dotácie. Sprostredkované úverové linky pre malé a stredné podniky predstavovali financovanie na základe mandátu vo výške 308 miliónov EUR (t. j. 6 % z celkového úverového financovania). Významnejšie financovanie prostredníctvom úverových liniek pre malé a stredné podniky bolo poskytnuté v rámci predvstupového nástroja vo výške 980 miliónov EUR. Táto podpora je poskytovaná prostredníctvom niekoľkých verejných a súkromných finančných inštitúcií, ktoré si požičiavajú zdroje na úverové financovanie rôznych odvetví. Časť tohto financovania je poskytovaná v rámci spoločného akčného plánu IFI na podporu bankových systémov a úverového financovania reálnej ekonomiky v strednej a vo východnej Európe (vrátane západného Balkánu a Turecka). Okrem toho boli poskytnuté dva úvery (vo výške 55 miliónov EUR) v Gruzínsku a Moldavsku v rámci iniciatívy Východné partnerstvo malých a stredných podnikov. Štyri percentá z celkového objemu úverového financovania boli poskytnuté na dve operácie týkajúce sa infraštruktúry v oblasti zdravia a vzdelávania. V Srbsku bol poskytnutý úver vo výške 50 miliónov EUR na investície do riešenia systémových problémov v sektore základného a stredoškolského vzdelávania, zatiaľ čo v Sýrii bol v roku 2010 podpísaný druhý úver na investičný program s cieľom zvýšiť schopnosť krajiny reagovať na základné potreby obyvateľstva v oblasti zdravotnej starostlivosti vrátane riešenia meniacich sa demografických a epidemiologických problémov. 2.4. Vplyv a pridaná hodnota operácií EIB EIB hodnotí pridanú hodnotu svojich operácií na základe rámca postaveného na týchto troch pilieroch: Pilier 1 – súlad s politickými cieľmi EÚ a prínos k týmto cieľom, Pilier 2 – kvalita a solídnosť projektu, Pilier 3 – finančný a nefinančný prínos EIB k projektu. Rámec vzťahujúci sa na operácie v predvstupových krajinách, tzv. rámec pridanej hodnoty, je rovnaký ako rámec používaný pri finančných operáciách v EÚ. Vo všetkých ostatných regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie, EIB uplatňuje tzv. rámec pre posudzovanie hospodárskeho a sociálneho vplyvu, ktorý odzrkadľuje rôzne potreby a charakteristiky ako aj príslušné ciele v oblasti úverového financovania v každom zo zemepisných regiónov. EIB vykonáva posudzovanie vopred na základe skutočností a údajov získaných počas schvaľovania projektov. Rámec je navrhnutý tak, aby mohol poskytovať hodnotné informácie a referenčné hodnoty v priebehu celého obdobia existencie projektu, najmä na monitorovanie a hodnotenie ex post. Tabuľka 5a: Hodnotenie pridanej hodnoty operácií schválených v predvstupových krajinách v roku 2010 (maximálny počet bodov = 200) Hodnotenie vplyvu || Pilier 1 || Pilier 2 || Pilier 3 || Priemerný počet bodov || Schválené operácie Mandát so zárukou EÚ || 139 || 128 || 151 || 139 || 10 Predvstupový nástroj || 129 || 139 || 150 || 139 || 14 Tabuľka 5b: Hodnotenie pridanej hodnoty operácií schválených v roku 2010 v krajinách Stredomoria, vo východných susedných krajinách, v Rusku, Ázii, Latinskej Amerike a Južnej Afrike Hodnotenie vplyvu || Pilier 1 || Pilier 2 – investičné úvery || Pilier 2 – sprostredkované úvery (malé a stredné podniky) || Pilier 3 Vysoký || 29 (76 %) || 11 (35 %) || 1 (14 %) || 25 (66 %) Stredný || 9 (24 %) || 19 (61 %) || 6 (86 %) || 11 (29 %) Mierny || 0 || 1 (3 %) || 0 || 0 Nízky || 0 || 0 || 0 || 0 Spolu || 38 (100 %) || 31 (100 %) || 7 (100 %) || 38 (100 %) V predvstupových krajinách možno v 1. a 2. pilieri sledovať malé rozdiely medzi operáciami uskutočňovanými na základe záruky EÚ a operáciami na vlastné riziko, ktoré čiastočne odzrkadľujú skutočnosť, že mandát je zameraný najmä na projekty s relatívne vyšším rizikom, kde záruka EÚ poskytuje najvyššiu pridanú hodnotu. V ostatných regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát, deväť operácií získalo celkové hodnotenie „vysoký“ vplyv vo všetkých troch pilieroch, pričom osem z nich predstavujú investície, ktoré prispievajú k ochrane životného prostredia (energia z obnoviteľných zdrojov, energetická účinnosť, znižovanie priemyselného znečisťovania, zásobovanie vodou a trvalo udržateľná doprava), a jedna predstavuje regionálny mezanínový fond na zdroje rizikového kapitálu FEMIP. 3. SPOLUPRÁCA S KOMISIOU V rámci strednodobého prieskumu externého mandátu EIB Komisia a EIB intenzívne spolupracovali. Podkladom pre návrh Komisie predložený Európskemu parlamentu a Rade v apríli 2010 bola správa vypracovaná riadiacim výborom odborníkov a hodnotenie vykonané externým konzultantom. Riadny legislatívny postup zmeny a doplnenia rozhodnutia bol dokončený v októbri 2011. Nové rozhodnutie si vyžaduje ešte väčšiu spoluprácu a súčinnosť medzi Komisiou a EIB, ako aj novozriadenou Európskou službou pre vonkajšiu činnosť. V kontexte viacročného finančného rámca po roku 2013 Komisia a EIB začali zvažovať možnosť nových finančných nástrojov na podporu vonkajších politík EÚ. Výrazný nárast v používaní inovatívnych finančných nástrojov by mal umožniť väčší podiel dotácií EÚ, ktoré by sa prelínali s úvermi alebo by sa použili v rámci nástrojov vlastného imania alebo zdieľania rizík na mobilizáciu dodatočných zdrojov financovania najmä od investorov zo súkromného sektora na pokrytie investičných potrieb našich partnerských krajín. Využívanie inovatívnych finančných nástrojov vo vonkajšej politike by malo byť podporované v rámci „platformy EÚ pre spoluprácu a rozvoj“ s cieľom zvýšiť účinnosť a efektívnosť externého financovania EÚ. Financovanie boja proti zmene klímy dosiahlo takmer 30 % z celkového objemu financovania EIB v roku 2010. Počas 16. konferencie zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy v Kankúne EIB prostredníctvom rôznych akcií ďalej rozvíjala partnerstvo v oblasti boja proti zmene klímy. Tieto akcie zahŕňali spoločnú konferenciu Komisie a EIB o zmierňovaní zmeny klímy a prispôsobení sa tejto zmene v krajinách AKT a ostrovných štátoch ZKÚ, prezentáciu aktuálneho vývoja globálneho fondu pre energie z obnoviteľných zdrojov a energetickú účinnosť spravovaného EIB a diskusiu pri okrúhlom stole o zárukách a výkonnostných normách mnohostranných rozvojových bánk pre oblasť klímy. Na posilnenie príspevku EIB k cieľom rozvojovej spolupráce EÚ bola zorganizovaná séria seminárov o ľudských právach na umožnenie výmeny osvedčených postupov a uľahčenie dialógu medzi zúčastnenými stranami, a to najmä v občianskej spoločnosti, podnikoch a medzivládnych organizáciách. V júni 2010 sa v Londýne konal seminár, na ktorom sa zúčastnilo vyše 80 zástupcov zodpovedných za ľudské práva, a následne sa v júli 2010 konal druhý seminár v Johannesburgu s ďalšími 40 zúčastnenými stranami, najmä z afrických krajín. V októbri 2010 sa v Bruseli konalo stretnutie za okrúhlym stolom, na ktorom sa zúčastnili zástupcovia EIB a Európskej komisie. EIB pokračuje v poskytovaní podrobných hlásení o svojich finančných operáciách, ktoré by sa dali hodnotiť ako oficiálna rozvojová pomoc podľa smerníc Výboru pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD DAC). Výklad uplatnenia týchto smerníc na úverové činnosti EIB uskutočňované na základe záruky EÚ je predmetom prebiehajúcich intenzívnych diskusií medzi OECD a EK. 4. SPOLUPRÁCA S MEDZINÁRODNÝMI FINANČNÝMI INŠTITÚCIAMI Spolufinancovanie s ďalšími IFI alebo európskymi bilaterálnymi inštitúciami predstavovalo v roku 2010 43 % z celkového objemu financovania EIB mimo EÚ (vrátane krajín AKT). Objem spolufinancovania na základe mandátu predstavoval 64 % celkových podpísaných úverov (vrátane rizikového kapitálu FEMIP financovaného z rozpočtu EÚ). Od začiatku obdobia mandátu sa tento podiel spolufinancovaných operácií stále zvyšuje, a to zo 42 % v roku 2007 na 55 % v roku 2008 a 60 % v roku 2009. Zoznam spolufinancovaných podpísaných úverov v regiónoch, na ktoré sa v roku 2010 vzťahoval externý mandát, je uvedený v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Strednodobý prieskum externého mandátu EIB kladne hodnotí spoluprácu EIB s ďalšími IFI a oceňuje zvýšený objem spolufinancovania a úsilie zabezpečiť v prípade potreby súvisiacu podmienenosť projektu a sektora medzi IFI. EIB sa odporučilo usilovať o spolufinancovanie so zvýšenou vzájomnou dôverou, keď to má zmysel v záujme príjemcov projektov a keď sa tým zlepšuje efektivita finančnej podpory zo strany IFI. EIB je aktívnym hráčom na trhu nástrojov prelínania úverov s dotáciami na úrovni regiónov, ktoré Komisia zaviedla v posledných rokoch spolu s EIB, EBOR a ďalšími EBFI (napr. Susedský investičný fond, Investičný nástroj pre strednú Áziu, Investičný rámec pre západný Balkán, Trustový fond EÚ a Afriky pre infraštruktúru). EIB zváži svoju účasť aj v ďalších nástrojoch v iných regiónoch (ako je napr. Investičný nástroj pre Latinskú Ameriku). V roku 2010 bolo vypracované nové memorandum o porozumení medzi Komisiou, skupinou EIB a EBOR, ktoré bolo podpísané v marci 2011. Nové memorandum o porozumení nahrádza a spája predchádzajúce dohody týkajúce sa východnej Európy, južného Kaukazu, Ruska a strednej Ázie (z decembra 2006) a Turecka (z januára 2009). Memorandum o porozumení umožní posilniť strategickú a operačnú spoluprácu. Nové trojstranné memorandum o porozumení týkajúce sa spolupráce mimo EÚ by sa malo revidovať, hneď ako EBOR začne svoju činnosť v oblasti Stredozemného mora. V roku 2010 EIB pokračovala v úzkej spolupráci s ostatnými IFI a EBFI, a zvyšovala tak svoju úlohu katalyzátora na podporu politických cieľov a noriem EÚ vrátane klubu dlhodobých investorov a klubu inštitúcií EÚ, ktoré sa špecializujú na dlhodobé úvery. V apríli 2010 EIB usporiadala v Luxembursku polročné stretnutie vedúcich predstaviteľov mnohostranných rozvojových bánk, na ktorom sa diskutovalo o koordinácii reakcie týchto inštitúcií na zmenu klímy, ako aj o spôsoboch, ako zlepšiť koordináciu a efektívnosť najmä v reakcii na hospodársku krízu. Podpisom trojstrannej dohody o vzájomnej dôvere bola vo februári 2010 posilnená a formálne upravená spolupráca s AFD a KfW. V tomto rámci sa uvedené tri inštitúcie usilujú zvýšiť svoju spoločnú účinnosť a efektívnosť vzájomným uznávaním a spoliehaním sa na postupy a normy, ktoré každá z nich uplatňuje pri spolufinancovaní projektov. Do konca roku 2010 boli vybrané pilotné projekty pre regióny južných susedných krajín a krajín AKT. V roku 2010 bol úspešne dokončený spoločný akčný plán IFI (SAP) na podporu bankových systémov a úverového financovania reálnej ekonomiky v strednej Ázii a vo východnej Európe, ktorý v reakcii na globálnu finančnú krízu podpísali vo februári 2009 skupina EIB, skupina SB (Svetovej banky) a EBOR, pričom na podporu bánk a ekonomiky v danom regióne bolo poskytnutých vyše 33 miliárd EUR. Táto nevídaná úroveň spolupráce umožnila zaistiť západným bankám udržať si angažovanosť v tomto regióne v čase, keď sa medzinárodné trhy zasekli a súkromné zdroje vyschli. V záverečnej správa z 11. marca 2011 sa uvádza, že ciele SAP boli dosiahnuté. Celkovo SAP pomohol odvrátiť krízu bankového systému a vážnu úverovú krízu a pomohol znova naštartovať oživenie úverov v mnohých krajinách. [1] SEK(20--) […]. [2] Ú. v. EÚ L 280/1, 27.10.2011.