SK    SK SK 
 
SK 1   SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 29.10.2009 
SEK(2009) 1476 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument k 
  
Návrh 
  
ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
  
o účasti Spolo čenstva na Spolo čnom programe výskumu a vývoja v oblasti Baltského 
mora (BONUS–169) vykonávanom nieko ľkými členskými štátmi 
  
{KOM(2009) 610} {SEK(2009) 1475} 
 
SK 2   SK 1. Úvod a vymedzenie problémov 
Ekosystém Baltského mora je vážne ovplyvnený mnohými prírodnými a ľuďmi vyvolanými 
tlakmi. More a pobrežia sú zvláš ť ovplyvnené kombinovaným a rastúcim negatívnym 
vplyvom zne čisťovania, eutrofizácie, zmeny klímy, okysli čovania, invazívnych cudzích 
druhov, nadmernej ťažby životných zdrojov a straty bi odiverzity. Tieto hrozby znižujú 
kapacitu Baltského mora udržate ľným spôsobom poskytova ť tovary a služby, od ktorých sú 
ľudia závislí. Toto má rozhodu júci vplyv na celý baltský re gión a širšie európske 
spoločenstvo. V nadchádzajúcich desa ťročiach sa predpokladá, že globálna zmena (vrátane 
zmeny klímy) a dlhodobé a rozs iahle vplyvy sa zvýšia, pri čom budú vytvára ť dodatočné tlaky 
na systém Baltského mora.  
Udržateľné riešenia environmentálnych problém ov a využívanie výrobkov a služieb systému 
Baltského mora si vyžadujú nové vedecké poznatky s cie ľom pochopi ť správanie mimoriadne 
zložitého systému Baltského mora, jeho vzájomné akcie a väzby s po četnými prírodnými 
a antropogennými faktormi, čo si vyžaduje rozšírenú koordi náciu a spoluprácu v oblasti 
výskumu medzi baltskými štátmi. 
Hoci sa v regióne Baltské ho mora vykonáva mnoho výskumných činností, tieto úsilia sú 
z veľkej časti nekoordinované a chýba spolo čne dohodnutý regionálny ak čný plán. 
V dôsledku toho je úsilie, tak súrne potrebné na to, aby sa vyrieši li zložité vzniknuté 
problémy, ve ľmi roztrieštené. Okrem toho regioná lny rozmer problémov a v prípade 
niektorých z nich globálny rozmer, napr. zmena klímy, si vyžadujú udržate ľný integrovaný 
prístup týkajúci sa výskumu  na regionálnej úrovni.  
Táto situácia si vyžaduje navr hnutie a implementáciu plne inte grovaného prístupu, ktorým sa 
príslušné výskumné programy všetkých hrani čiacich štátov môžu zjednoduši ť a zacieliť na 
riešenie zložitých a naliehavých existu júcich problémov koor dinovaným, efektívnym 
a účinným spôsobom. 
V posledných 15 rokoch v tomto smere exis tovala dlhodobá politická podpora lepšej 
koordinácie výskumných činností v Európe a koordináci a národných a regionálnych 
výskumných politík a programov v rámci si edmeho rámcového programu (7. RP) s cie ľom 
zabrániť roztrieštenosti a prekrývaniu právomocí. Komisia v reakcii na situáciu a v kontexte 
Baltského mora predložila plán realizácie iniciatívy pod ľa článku 169 v oblasti výskumu 
Baltského mora v rámci osobitného programu 7. RP1.  
2. Subsidiarita 
Napriek mnohým výskumným činnostiam a všetkému úsiliu vynaloženému na odstránenie 
roztrieštenosti výskumu v regióne je ešte stále po trebná silnejšia integrácia výskumných úsilí 
financovaných z vnútrošt átnych zdrojov s cie ľom odstráni ť environmentálne problémy, 
ktorým čelí región Baltského mora a ktoré sú vä čšinou nadnárodného charakteru, 
a nedostatkov vedúcich k roztrieštenosti výskumu. St rategický ciel tejto akcie, a to integráciu 
národných environmentálnych výskumných progra mov okolitých štátov v oblasti Baltského 
mora, nemôžu rieši ť jednotlivé členské štáty samostatne. Spolupr áca ôsmich štátov z oblasti 
                                                 
1 Rozhodnutie Rady z 19. decemb ra 2006 o osobitnom programe „Spolupráca“, ktorým sa vykonáva 
siedmy rámcový program Európskeho spolo čenstva v oblasti výskumu, technologického rozvoja 
a demonštra čných činností (2007 – 2013).  
 
SK 3   SK Baltského mora a prípadne Ruskej federácie by vytvorila bezprecede ntnú kritickú masu, tak 
potrebnú na dosiahnutie cie ľov programu. 
Európska pridaná hodnota pr i realizácii iniciatívy pod ľa článku 169 je v plnej miere 
opodstatnená obmedzenými možnos ťami dostupnými na vnútroštátnej, regionálnej alebo 
miestnej úrovni na samostatné vyriešenie zložitých environmentálnych problémov regiónu 
Baltského mora ako celku. Táto myšlienka sa tiež stretla s ve ľmi silnou politickou podporou 
a súhlasom národných vlád baltských štát ov, viacerých Európs kych rád a Európskeho 
parlamentu. Okrem toho by takáto iniciatíva prostredníctvom spolo čného vykonávania výzev 
na predkladanie návrhov, spolo čného návrhu zdie ľanej odbornej prípravy a výmenných 
programov a spolo čným využívaním ve ľkých výskumných infraštruktúr pomohla pri 
budovaní kapacít v členských štátoch s menšími výskumnými kapacitami a preklenula by 
medzeru vo výskume Baltského mora.  
V neposlednom rade iniciatíva okrem o čakávanej pridanej hodnoty týkajúcej sa Pobaltia 
inšpiruje ostatné oblasti európskych morí, a by navrhli podobné výskumno-riadiace schémy.  
3. Ciele  
Všeobecným politickým cie ľom tejto iniciatívy je zvýši ť výskumnú kapacitu regiónu 
Baltského mora a tým podpori ť prípravu a vykonávanie vhodných nariadení, politík 
a postupov riadenia s cie ľom účinne reagova ť na významné environmentálne a základné 
spoločenské problémy, ktorým región čelí a bude čeliť v nadchádzajúcich rokoch, a zlepši ť 
efektívnos ť a účinnosť roztriešteného prístupu k envi ronmentálnemu výskumu v regióne 
Baltského mora a jeho plánovania pros tredníctvom integrácie výskumných činností v systéme 
Baltského mora do trvalého, koopera čného, interdisciplinárneho, dobre integrovaného 
a zacieleného medzinárodného programu. 
Osobitné ciele  iniciatívy sú:  
• Vytvoriť strategické výskumné programy riadené na základe politík. 
• Zvýšiť udržateľnú cezhrani čnú a medzisektorovú koordináciu a integráciu verejného 
výskumného programu.  
• Zvýšiť úroveň výskumných kapacít nových baltských štátov EÚ.  
• Mobilizova ť dodatočné finančné zdroje zlepšením medz isektorovej spolupráce na 
výskume v systéme Baltského mora. 
Operačné ciele  iniciatívy sú:  
• Vytvoriť vhodné konzulta čné platformy pre zainteresova né strany vrátane zastúpenia 
zo všetkých príslušných sektorov. 
• Vytvoriť vhodné spôsoby vykonávania, ktoré umož ňujú účinnú realizáciu programu 
prostredníctvom spolo čného riadiaceho právneho subjek tu a riadiace j štruktúry.  
• Realizova ť najmenej tri medzitematické, strategicky orientované spolo čné výzvy 
viacerých partnerov na predkladanie návrhov.  
4. Možnosti politiky   
 
SK 4   SK Na splnenie všeobecných a osobitných cie ľov iniciatívy sa do úvahy vzali tri možnosti 
politiky. Sú to: 
Možnosť politiky 1: Pokra čovanie politík, ktoré sa doteraz navrhli v rámci 7. RP („postup 
podľa bežnej praxe“) 
Možnosť politiky 2: Použitie regionálne zacie lených medzitematických výziev na základe 
rámcového programu 
Možnosť politiky 3: Uplatnenie článku 169 s tromi alternatívnymi  prístupmi (A, B a C), ktoré 
sa líšia v rozsahu a h ĺbke strategického zamerania a zap ojenia zainteresovaných strán do 
racionalizácie a re alizácie výzev na predkladanie návrhov.  
- Možnos ť politiky 3 prostredníctvo m prístupu A – uplatnenie článku 169 so zameraním 
obmedzeným na morský výskum a s okamžitým realizovaním vedecky orientovaných výziev 
na predkladanie návrhov 
- Možnos ť politiky 3 prostredníctvo m prístupu B – uplatnenie článku 169 s rozšíreným 
zameraním s cie ľom začleniť povodie Baltského mora a s vypr acovaním strategickej vízie 
a plánu pred za čatím iniciatívy a návrhom Komisie 
- Možnos ť politiky 3 prostredníctvo m prístupu C – uplatnenie článku 169 s rozšíreným 
zameraním s cie ľom začleniť povodie Baltského mora a s vypr acovaním strategickej vízie 
a plánu v prvej fáze iniciatívy.  
Rozdiel medzi tromi zvažovanými možnos ťami spočíva v spôsobe vymedzenia intervencie 
Spoločenstva ako nepriamej alebo priamej akcie, v spôsobe vypracovania a realizácie 
východiskových stratégií a v rozsahu oblasti výskumu, zúženej výhradne na morský výskum 
alebo zah ŕňajúcej prístup, ktorý zoh ľadňuje aj povodie. 
5. Posúdenie vplyvu  
V tabuľke je zhrnutá vykonaná an alýza a porovnávajú sa v nej možnosti politiky 2 a 3 
prostredníctvom prístupov A, B a C z h ľadiska pozitívneho vplyvu akcie Spolo čenstva vo 
vzťahu k vymedzeným všeobecným a osobitným cie ľom. Analýza možných vplyvov 
možnosti politiky 1 (pokra čovanie politík, ktoré sa doteraz navrhli v rámci 7. RP, postup 
podľa bežnej praxe) nie je zahrnutá v tabu ľke, pretože táto možnos ť predstavuje základ 
porovnania. Tieto hodnotenia  sú vypracované vo vz ťahu k základnému scenáru (možnos ť 
politiky 1 – pokra čovanie politík, ktoré sa doteraz navrhli v rámci 7. RP, postup pod ľa bežnej 
praxe), ktorý sa považuje za nulu. Z por ovnania vyplýva, že vplyv možnosti politiky 3 
prostredníctvom prístupu C je najvýznamnejší.   
 
SK 5   SK Prehľad možných vplyvov možností politiky 
Možný vplyv vymedzených cie ľov: Možnosť 
2 Možnosť 3 
A Možnosť 3 
B Možnosť 3 
C 
VŠEOBECNÝ CIE Ľ 
• - Zvýšiť výskumnú kapacitu regiónu 
Baltského mora a tým podpori ť prípravu 
a vykonávanie vhodných nariadení, politík 
a postupov riadenia s cie ľom účinne 
reagovať na významné environmentálne 
a základné spolo čenské problémy, ktorým 
región čelí a bude čeliť v nadchádzajúcich 
rokoch, a zlepši ť efektívnos ť a účinnosť 
roztriešteného prístupu k environmentálnemu výskumu v regióne 
Baltského mora a jeho plánovania 
prostredníctvom integrácie výskumných činností v systéme Baltského mora do 
trvalého, koopera čného, 
interdisciplinárneho, dobre integrovaného a zacieleného medzinárodného programu.
 stredný  stredný  vysoký  veľmi 
vysoký  
OSOBITNÉ CIELE  
• Vytvoriť strategický výskumný program 
riadený na základe politík.  veľ mi 
nízky  veľ mi 
nízky  vysoký  veľmi 
vysoký  
• Zvýšiť udržate ľnú cezhrani čnú 
a medzisektorovú koordináciu a integráciu verejného výskumného programu.
 stredný  vysoký  vysoký  veľmi 
vysoký  
• Zvýšiť úroveň výskumnej kapacity nových 
baltských štátov EÚ.  vysoký  vysoký  vysoký  vysoký  
• Mobilizova ť dodatočné finan čné zdroje 
zlepšením medzisektorovej spolupráce na výskume v systéme Baltského mora.
 nízky  nízky  vysoký  veľmi 
vysoký  
OPERAČNÉ CIELE  
• Vytvoriť vhodné konzulta čné platformy pre 
zainteresované strany vrátane zastúpenia zo 
všetkých príslušných sektorov.  nízky  stredný  vysoký  veľmi 
vysoký  
• Vytvoriť vhodné spôsoby vykonávania, 
ktoré umož ňujú účinnú realizáciu programu 
prostredníctvom spolo čného riadiaceho 
právneho subjektu a riadiacej štruktúry.  nízky  nízky  vysoký  veľmi 
vysoký  
• Realizova ť najmenej tri medzitematické, 
strategicky orientované spolo čné výzvy 
viacerých partnerov na predkladanie 
návrhov.  stredný  stredný  vysoký  veľmi 
vysoký  
 
SK 6   SK  
6. Porovnanie možností: uprednost ňovaná možnos ť 
Na základe preskúmania potenciálnych možností politiky by mohla možnos ť politiky 3 
prostredníctvom prístupu C, ak sa úplne rozpracuje, vies ť k podstatnému zlepšeniu výskumnej 
kapacity v baltskom regióne s cie ľom lepšie podpori ť udržateľný rozvoj v oblasti.   
Možnosť politiky 3 prostredníctvo m prístupu C poskytuje dodato čný čas a zdroje na 
vytvorenie potrebných mechanizmov, ktoré by iniciatívu pod ľa článku 169 vä čšmi zosúladili 
so znením a podstatou článku 169, vytvorili by platformu pre spolo čné plánovanie výskumu 
EÚ a členských štátov, čím by sa vytvoril súdržný a dlhodobý plán výskumu s kritickou 
masou. Aktívna ú časť Európskej komisie prostredníctvom jej zapojenia do riadiacich orgánov 
iniciatívy môže zachova ť dôraz na mobilitu, otvorenos ť a zameranie na novovznikajúce 
oblasti. Spojenie finan čných prostriedkov EÚ a vnútroštátnych finan čných prostriedkov by 
vytvorilo kritickú masu z h ľadiska kapacity, e xpertíz a zdrojov, kt orá by podnietila 
štrukturálne zmeny vo vnútroštát nych výskumných systémoch Ba ltského mora a súvisiacich 
riečnych povodí a podporila by rozvoj  a vykonávanie trvalého, koopera čného, 
interdisciplinárneho, dobre integrovaného a zacieleného nadnárodného programu na podporu 
udržateľného rozvoja regiónu. Spojenia s odvetvím a ostatnými zainteresovanými stranami a 
užívateľmi by sa posilnili na vnútroštátnej úrovni. Táto možnos ť by si nevyžadovala 
podstatnú inštitucionálnu zmenu, pretože EEI G je dobre zavedená; otvorila by však 
príležitosti pre ostatné fina ncujúce inštitúcie s cie ľom zabezpe čiť podporu na financovanie 
plánu pre strategický výskum, ktorý by bol pr ospešný pre širšie hospodárske a sociálne 
záujmy Spolo čenstva, ktoré závisia od zdrojov pochá dzajúcich z baltského systému. Ide o 
najpriaznivejšiu možnos ť politiky z h ľadiska dosiahnutia dlhotrvajú cej a trvalej integrácie na 
inštitucionálnej (financujúce agentú ry), ako aj výskumnej úrovni Spolo čenstva.  
Možnosť politiky 3 prostredníct vom prístupu C by mohla by ť účinná pri uplat ňovaní účelu a 
podstaty článku 169 a má silný potenciál získa ť pridanú hodnotu z ostatných doplnkových 
výskumných činností financovaných v rámci 6. RP a 7. RP. Jej úspech však vo ve ľkej miere 
závisí od dosiahnutia cie ľov strategickej fázy. Útvary  Komisie vykonajú preskúmanie 
strategickej fázy s cie ľom potvrdi ť toto dosiahnutie spolu s výborom pre nezávislé odborné 
prešetrovanie s cie ľom preveri ť, či sa dosiahli ciele a zámery vymedzené v po čiatočnej 
strategickej fáze.  
Možnosť politiky 3 prostredníctvom prístupu C by zmobilizovala dodato čné finančné 
prostriedky na európskej aj vnútro štátnej úrovni. Príspevok Spolo čenstva by zabezpe čil, aby 
sa európsky záujem skuto čne premietol do pracovného progra mu iniciatívy bez obmedzenia 
vnútroštátnych činností a viazal by ich iba európsky rozmer programu.  
Dospeli sme k celkovému záveru, že nastal čas, aby iniciatíva pod ľa článku 169 vytvorila 
kritickú masu požadovanú na riešenie zlož itých environmentálnyc h problémov regiónu 
Baltského mora ako celku a pris pela tak k dosiahnutiu cie ľov programu. 
 
7. Monitorovanie a hodnotenie 
Podľa uprednost ňovanej možnosti (možnos ť politiky 3 prostrední ctvom prístupu C) sa 
predpokladá realizácia iniciatívy BONUS-169 v dvoch samostatných fázach – prvá, 2-ro čná 
 
SK 7   SK strategická fáza, a druhá, 5-ro čná realiza čná fáza, po čas ktorej sa uverejnia minimálne tri 
výzvy na predkladanie návrhov.  
Okrem hodnotenia ex-ante DIS,  ktoré sa vykoná pred za čiatkom realiza čnej fázy pod ľa 
nariadenia o rozpo čtových pravidlách, Komisia by mala za pomoci nezávislých expertov 
vykonať hodnotenie a monitorovanie iniciatívy BONUS. Vykonali by sa tri preskúmania; 
prvé preskúmanie na konci strategi ckej fázy, priebežné preskúmanie po čas implementa čnej 
fázy a preskúmanie ex-post na konci implementa čnej fázy. Komisia zhodnotí pokrok smerom 
k všeobecným a osobitným cie ľom, pričom použije zoznam merate ľných ukazovate ľov. Malo 
by sa poznamena ť, že sa o čakáva, že hlavný vplyv iniciatí vy sa prejaví najmä ku koncu 
programu BONUS. Okrem toho, iniciatíva pod ľa článku 169 vo ve ľkom rozsahu splní 
odporúčania pána Van Velzena2. 
Pokiaľ ide o finan čný vplyv iniciatívy, pod ľa uvedenej uprednost ňovanej možnosti politiky 
finančný záväzok vo výške rádovo 26 miliónov EUR nových pe ňazí vložili zú častnené štáty 
(ZŠ) spolu s dodato čnými príspevkami „v naturáliách“ a „infraštrukturálnymi“ príspevkami 
vo výške 10 miliónov EUR. Pod ľa možnosti politiky 3 B a C a na rozdiel od možnosti 
politiky 3 A dodato čné financovanie vo výške rádovo 14 miliónov EUR by sa získalo od ZŠ 
zapojením ďalších vnútroštátnych finan čných agentúr po čas strategickej fázy iniciatívy. 
Projekty, ktoré sa majú realizova ť v rámci iniciatívy pod ľa článku 169, sa budú financova ť na 
základe spolo čného finan čného príspevku Spolo čenstva a zú častnených štátov. EK zosúladí 
príspevky zú častnených krajín na BONUS – 169 a toto delenie sa vykoná pod ľa stropu, ktorý 
sa stanoví v návrhu Komisi e na spolurozhodovanie.  
Podľa možnosti politiky 3 prostredníctvom príst upu C a na rozdiel od možností politiky 2, 3A 
a 3B sa poskytne suma vo výške maximálne 1,25 milióna EUR (zvýšená o rovnakú sumu 
zúčastnených strán) z celkového príspevku EÚ na pokrytie oprávnených nákladov 
vzniknutých po čas strategickej fázy. Táto suma sa  odráta od celkového príspevku EÚ. Táto 
suma však zvýši nákladovú efektívnos ť tejto možnosti, pretože strategické „mechanizmy“, 
ktoré sa zavedú, vo všeobecnosti zv ýšia pridanú hodnotu iniciatívy a zna čne posilnia politický 
význam, ú činnosť a vplyv výskumných činností plánovaných v rámci realiza čnej fázy. Okrem 
toho možnos ť politiky 3C predstavuje aj možnos ť s najväčším vplyvom a nákladovou 
efektívnos ťou, pokiaľ ide o administratívne náklady Komisie.  
Posúdenie o čakávanej nákladovej efektívnosti rôznyc h možností politiky a kvantifikácie 
úlohy koordinácie morského a námorného výskumu  v celom regióne je nevyhnutne spojené 
s určitým stup ňom neistoty. Okrem toho v EÚ neex istuje žiadny podobný návrh, ktorý by sa 
dal použi ť ako štandard na vzájomné porovnanie. Ke ďže výsledným produktom takejto 
iniciatívy sú nové poznatky využív ané na dosiahnutie udržate ľného použitia výrobkov 
a služieb vytvorených morským ekosystémom a oc hrany kvality životného prostredia v dlhšej 
perspektíve, o čakáva sa, avšak bez závažných dôkazov, ktoré by to preukázali, že koordinácia 
a integrácia vnútroštátnych schém, ktorej sa plánujú (s rôznym stup ňom úspešnosti) v rámci 
možnosti politiky 3 prostredníctvom prístupov  A, B a C, budú nákladovo najefektívnejším 
spôsobom dosiahnutia kvalitnejších poznatkov z h ľadiska spo ľahlivosti, obsiahlosti 
a dôležitosti pre potreby, kt oré vyjadrili používatelia. 
                                                 
2 Správa z nezávislého externého preskúmania, preskúmanie programu EDCTP vykonala porota 
IER/EDCTP: Wim Van Velzen (predseda), Adetokun bo O. Lucas, Allyson Pollock, Jean Stéphenne a 
Fernand Sauer, 12. júla 2007, http://ec.europa.eu/research/health/poverty-
diseases/doc/final_ier_report_12july2007_en.pdf.