DÔVODOVÁ SPRÁVA

Kontext návrhu |

110 | Dôvody a ciele návrhu V roku 2009 zasiahla Kirgizskú republiku celosvetová kríza. Krátko potom jej hospodárske problémy zhoršilo ľudové povstanie, ktoré v apríli 2010 zvrhlo režim prezidenta Bakijeva pre údajnú korupciu a nedostatočnú demokraciu. Počas bezvládia v júni 2010 vypukli etnické násilnosti na juhu krajiny, pri ktorých prišlo 470 osôb o život a približne 300 000 bolo vysťahovaných. Napriek týmto tragickým udalostiam dočasná vláda zabezpečila schválenie demokratických reforiem v ústavnom referende, ktoré sa uskutočnilo 27. júna 2010. Novou ústavou sa najmä posilňujú právomoci parlamentu. Slobodné parlamentné voľby sa konali v októbri 2010, vďaka čomu vznikla prvá parlamentná demokracia v tomto regióne. Výsledkom volieb je vláda širokej koalície. Hoci politická situácia je naďalej krehká, 30. októbra 2011 sa uskutočnili prezidentské voľby a novo zvolený prezident nastúpil do úradu, zatiaľ čo vláda vedie stabilný proces demokratizácie a reforiem, ktoré sú v protiklade s politickou situáciou susedných krajín strednej Ázie. Na podporu úsilia prodemokratických kirgizských orgánov zmierniť dôsledky tragických udalostí medzinárodné spoločenstvo v júli 2010 na konferencii darcov prisľúbilo krajine podporu. EÚ bola medzi hlavnými darcami. MMF v roku 2010 rozšíril pomoc Kirgizskej republike pomocou trojmesačného nástroja rýchleho úveru. V júni 2011 sa MMF dohodol s orgánmi Kirgizskej republiky na následnom opatrení v podobe nástroja rozšíreného úveru (Extended Credit Facility – ECF) vo výške 106 miliónov USD na podporu komplexného programu úpravy a reformy hospodárstva na obdobie od polovice roka 2011 do polovice roka 2014. V roku 2010 prezident a minister financií Kirgizskej republiky oficiálne požiadali o makrofinančnú pomoc (ďalej len „MFP“) na doplnenie podpory z MMF. V tejto súvislosti Komisia posúdila makroekonomickú situáciu a potreby financovania Kirgizskej republiky. V hlavných záveroch posúdenia sa uvádza, že minuloročné tragické politické udalosti a súvisiace spoločenské náklady a náklady na rekonštrukciu spôsobili významné potreby externého a fiškálneho financovania na obdobie rokov 2011 – 2012. Hoci tieto potreby čiastočne pokrýva medzinárodné spoločenstvo, existujú podstatné zostatkové potreby. Na účel doplnenia zdrojov, ktoré poskytol MMF, Komisia navrhuje poskytnúť Kirgizskej republike MFP vo výške do 30 miliónov EUR, z ktorej sa polovica vyplatí v podobe pôžičiek a polovica v podobe grantov. Očakáva sa, že deficit bežného účtu zostane v rokoch 2011 a 2012 na úrovni približne 8 % HDP, a potom začne postupne klesať približne na 5 % HDP do roku 2014. Na základe predpovedí týkajúcich sa bežného účtu, prílevov súkromného kapitálu a oficiálneho financovania (okrem operácií rozpočtovej podpory) sa v programe MMF odhaduje medzera vo financovaní platobnej bilancie vo výške 271 miliónov USD v roku 2011 a vo výške 149 miliónov USD v roku 2012. Po odpočítaní čistého financovania z MMF a výplat operácií rozpočtovej podpory zo Svetovej banky zostane zostatková medzera vo vonkajšom financovaní za uvedené dva roky približne vo výške 330 miliónov EUR a mali by ju pokryť ostatní darcovia. Navrhovaná operácia MFP (30 miliónov EUR) by predstavovala približne 12,4 % zostatkovej medzery vo vonkajšom financovaní na roky 2011 – 2012. Poskytnutie MFP Kirgizskej republike paralelne s vykonaním opatrenia ECF od MMF a poskytnutie finančnej podpory od ostatných multilaterálnych (Svetová banka) a regionálnych (Ázijská rozvojová banka a Protikrízový fond Euroázijského hospodárskeho spoločenstva) darcov by bolo odôvodnené z týchto dôvodov: Pomoc na pokrytie odhadovanej medzery vo financovaní platobnej bilancie krajiny, Podporou prijatia primeraného makroekonomického rámca a rámca štrukturálnych reforiem môže MFP podporiť hospodársku a politickú stabilitu a zvýšiť účinnosť intervencií prostredníctvom iných nástrojov podpory EÚ, Príspevok na udržanie hospodárskej stability v krajine počas tohto kritického obdobia pomôže prodemokratickým orgánom zabrániť opätovnému výskytu násilností medzi etnikami, čo by malo nepriaznivé politické a hospodárske účinky šíriace sa na ďalšie krajiny v regióne, Politická a hospodárska pomoc EÚ pre rodiacu sa parlamentnú demokraciu Kirgizskej republiky by bola politickým signálom výraznej podpory EÚ v záujme demokratických reforiem v strednej Ázii, v súlade s politikou EÚ vo vzťahu k tomuto regiónu, ktorá je vyjadrená v Stratégii pre strednú Áziu na obdobie rokov 2007 – 2013, a vyhláseniami vedúcich predstaviteľov EÚ, Táto podpora by bola aj v súlade s dôrazom na posilnenie prepojenia medzi vonkajšou pomocou EÚ a pokrokom v oblasti demokracie a ľudských práv, ktoré bolo nedávno výslovne vyjadrené v súvislosti s najnovším preskúmaním ESP a v spoločnom oznámení o južnom susedstve z marca 2011, Zároveň by to bol pre ostatné krajiny v regióne signál, že EÚ je v obdobiach hospodárskych ťažkostí pripravená podporovať krajiny, ako je Kirgizská republika, ktoré sa vydajú na cestu smerom k demokratizácii a politickým reformám. V tejto súvislosti a so zreteľom na silnú politickú podporu EÚ voči rodiacej sa kirgizskej parlamentnej demokracii Komisia zastáva názor, že sú splnené politické a hospodárske predpoklady na operáciu MFP v miernej výške. Hoci Kirgizská republika je mimo bežného zemepisného rozsahu pôsobnosti MFP, v ženevských kritériách sa v prípade výnimočných okolností stanovuje možnosť schváliť operácie mimo uvedenej oblasti. Cieľom MFP EÚ by bolo prispieť k pokrytiu potrieb vonkajšieho financovania krajiny tak, ako je vymedzené v spolupráci s MMF v kontexte nástroja Hospodárskeho a finančného výboru Medzinárodného menového fondu (ďalej len „ECF MMF“). Navrhovaná MFP by podporovala program hospodárskych reforiem vlády podľa dohody s medzinárodným spoločenstvom darcov. Znížila by sa ňou stále trvajúca krátkodobá finančná zraniteľnosť hospodárstva a zároveň by sa podporili reformné opatrenia zamerané na dosiahnutie udržateľnejšej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie z krátkodobého hľadiska. Pomoc by takisto podporila politické opatrenia na posilnenie hospodárenia s verejnými financiami (a stavala by na opatreniach podporovaných prebiehajúcou operáciou odvetvovej rozpočtovej podpory EÚ), daňové reformy na posilnenie fiškálnej udržateľnosti, ako aj opatrenia na posilnenie bankového systému. Navrhovaná nová MFP by bola mimoriadna a časovo obmedzená a má sa realizovať súbežne s nástrojom ECF MMF. Dopĺňala by pomoc poskytnutú medzinárodnými a bilaterálnymi darcami. |

120 | Všeobecný kontext Výrazné spomalenie rastu, ktoré kirgizské hospodárstvo zaznamenalo v roku 2009 (HDP sa spomalilo z priemernej miery 8,5 % v období rokov 2007 – 2008 na 2,3 % v roku 2009), bolo dôsledkom niekoľkých vonkajších otrasov vrátane poklesu remitencií, ktoré poukazujú migrujúci pracovníci, nižšieho dopytu po vývoze a opatrných priamych a iných zahraničných investíciách. Pred dramatickými udalosťami roku 2010 sa očakávalo, že hospodársky rast sa v roku 2010 odrazí na 4,5 – 5,5 %. Ľudové povstanie v apríli 2010 a ešte viac eskalácia etnického konfliktu v júni viedli k vážnemu zhoršeniu hospodárskych vyhliadok. Uzatvorenie hraníc, najmä s Kazachstanom, bránili obchodu a zároveň sa bezpečnostná situácia výrazne dotkla cestovného ruchu a čiastočne narušila poľnohospodársku výrobu. V druhom štvrťroku 2010 sa hospodárska činnosť znížila o 10 %. Za rok reálny HDP poklesol celkovo o 1,4 %. V prvom polroku 2011 HDP opäť vzrástol o 5,5 %, keď sa zotavil poľnohospodársky a ťažobný sektor a remitencie. Fiškálny deficit vzrástol z 3,5 % HDP v roku 2009 na 6,5 % HDP v roku 2010, v čom boli premietnuté rozpočtové náklady na opatrenia súvisiace s krízou a negatívny vplyv slabšej hospodárskej činnosti. Z dôvodu nedostatočných kapacít na realizáciu projektov obnovy bol však skutočný deficit podstatne nižší než deficit na úrovni 12 % HDP, ktorý predpovedal MMF. Časť nerealizovaných výdavkov v roku 2010 sa presunula do roku 2011, čo prispeje k zvýšeniu plánovaného deficitu rozpočtu na 7,6 % HDP. Projekty v oblasti energetiky financované zvýhodnenými pôžičkami zo susedných krajín by mohli deficit rozpočtu v roku 2011 ďalej zvýšiť o 0,7 percentuálneho bodu HDP. V zvýšení deficitu sa odzrkadľujú aj rozhodnutia vlády udržať zvýšenia dôchodkov udelené predchádzajúcou vládou a zvýšiť mzdy pre učiteľov a zamestnancov v zdravotníctve s cieľom zabezpečiť, aby sa dostali nad úroveň existenčného minima. MMF zastáva názor, že dočasné zhoršenie fiškálnej pozície v roku 2011 prispieva k podpore hospodárskeho zotavenia a je z politického hľadiska pochopiteľné. Program MMF zároveň vyvíja významné úsilie zamerané na fiškálnu konsolidáciu počas zvyšnej časti programového obdobia. V septembri 2011 sa útvary MMF predbežne dohodli s vládou na sprísnení ďalších strednodobých fiškálnych cieľov v rámci programu ECF s postupným znižovaním fiškálneho deficitu (okrem projektov energetickej infraštruktúry) z približne 8 % HDP v roku 2011 na 3,8 % HDP do roku 2014. Prudký nárast celosvetových cien potravín a energie viedol k nárastu medziročnej inflácie z 0 % na konci roka 2009 na 22,7 % v júni 2011. Hoci ceny potravín a energie z najväčšej časti vysvetľujú zrýchlenie inflácie, sú takisto dôkazy, že cenové tlaky sa začali šíriť aj na ďalšie výrobky. Od polovice roka 2010 centrálna banka podstatne sprísnila menovú politiku. V rámci úsporných opatrení centrálna banka zintenzívnila svoj predaj krátkodobých obligácií, zvýšila požiadavky na rezervy z 8 % na 9 % a zvýšila diskontnú sadzbu z 2,7 % v polovici roka 2010 na viac ako 13 % v septembri 2011. Tieto opatrenia začínajú postupne fungovať, pretože podľa predpovedí MMF sa očakáva, že celková inflácia klesne zo 17,5 % v auguste 2011 na 13 % do konca roka 2011. Vonkajšia pozícia veľmi otvoreného kirgizského hospodárstva je naďalej zraniteľná z dôvodu kolísavosti v oblasti obchodu, v dôsledku čoho je financovanie vysokého deficitu bežného účtu neisté. Ťažkosti s platobnou bilanciou sa objavili dokonca už v roku 2008 z dôvodu náhleho zvýšenia cien dovezených komodít a poklesu vývozu elektriny. Ceny dovezených komodít v roku 2010 opäť vzrástli. Okrem toho v roku 2010 zasiahlo vývoz v oblasti poľnohospodárstva a služby, ako napríklad cestovný ruch a tranzitnú dopravu, zatvorenie hraníc susednými štátmi z bezpečnostných dôvodov. Odhaduje sa, že deficit bežného účtu v rokoch 2011 a 2012 dosiahne približne 8 % HDP. Tento odhad je založený na predpoklade financovania od vonkajších darcov, ktoré pokryje (vyššie uvedenú) zostatkovú medzeru vo vonkajšom financovaní vo výške 330 miliónov USD (po financovaní z MMF a operácií rozpočtovej podpory zo Svetovej banky). Nominálna hodnota devízových rezerv dosiahla do septembra 2011 1,9 miliardy USD, ale koeficient pokrytia dovozu devízovými rezervami klesol zo 4,9 mesiaca v roku 2009 na odhadované 4 mesiace v polroku 2011, keďže nominálna hodnota dovozov rástla rýchlejšie ako devízové rezervy. Zatiaľ čo koeficient pokrytia dovozov sa blíži k primeranej úrovni na základe zvyčajných predpokladov, MMF odhaduje, že v prípade chýbajúcej oficiálnej podpory platobnej bilancie rezervy klesnú pod vhodné úrovne. Okrem toho je vonkajšia pozícia naďalej veľmi zraniteľná voči vonkajším otrasom spojeným s kolísaním medzinárodných cien komodít. Centrálna banka prevádzkuje riadený pohyblivý režim výmenného kurzu, vďaka čomu sa výmenný kurz môže upraviť v prípade podstatných tlakov alebo otrasov s cieľom zachovať konkurencieschopný výmenný kurz. V kontexte celosvetovej finančnej krízy sa výmenný kurz dostal pod výrazný tlak smerom nadol v čase od augusta 2008 do augusta 2009. Potom od septembra 2009 do júna 2010 nasledovalo obdobie relatívnej stability výmenného kurzu. Odvtedy má národná mena tendenciu miernym tempom sa znehodnocovať. MMF odhaduje, že súčasná úroveň výmennej sadzby je všeobecne v súlade s fundamentmi. V reakcii na minuloročné politické udalosti a ich hospodárske dôsledky medzinárodné spoločenstvo zorganizovalo zasadnutie darcov na vysokej úrovni pre Kirgizskú republiku 27. júla 2010 v Biškeku. Na tejto konferencii sa darcovia zaviazali, že do konca roka 2011 poskytnú 1,1 miliardy USD v podobe núdzovej pomoci. EÚ patrila k hlavným darcom a prisľúbila 117,9 milióna EUR na podporu v niekoľkých kritických oblastiach. Svetová banka prisľúbila 200 miliónov USD vrátane dvoch núdzových operácií: 70 miliónov USD na Projekt núdzovej obnovy a na operáciu Pomoci na hospodársku obnovu (ERSO) vo výške 30 miliónov USD. Ázijská rozvojová banka (ADB) sľúbila 100 miliónov USD vo forme operácie rozpočtovej podpory známej ako Núdzová podpora na obnovu a rekonštrukciu. Kirgizská republika požiadala aj o pomoc vo výške 106,7 milióna USD z Protikrízového fondu Euroázijského hospodárskeho spoločenstva (EurAsEC) (vo forme zvýhodnenej pôžičky). Vyplatenie pôžičky sa však opakovane oneskoruje. Nástroj rýchleho úveru (RCF) MMF vo výške 22,2 milióna SDR sa realizoval v septembri až decembri 2010. Príslušné orgány splnili všetky ciele programu RCF a dosiahli dobré doterajšie výsledky pre nadväzujúci program. Keďže však v prípade RCF nešlo o riadnu dohodu o najvyššej splátke úveru a nástroj bol krátkodobý, nebol pre Komisiu dostatočný, aby mohla v danej etape uvažovať o predložení návrhu o MFP. MMF sa v júni 2011 dohodol s kirgizskými orgánmi na nástroji rozšíreného úveru (ECF) vo výške 66,6 milióna SDR na podporu trojročného programu makroekonomickej úpravy a štrukturálnych reforiem. ECF vytvoril rámec strednodobých hospodárskych politík a reforiem. MMF na prvom preskúmaní ECF v septembri 2011 s kirgizskými orgánmi dosiahol dohodu o úrovni zamestnancov, v ktorej sa počíta s ešte ambicióznejšími opatreniami fiškálnej konsolidácie v súvislosti s lepšou hospodárskou a fiškálnou výkonnosťou, než sa očakávalo. Kirgizská republika s podporou siedmich darcov (ES, ADB, Svetová banka a OSN) vypracovala stratégiu rozvoja krajiny (SRK) na obdobie rokov 2012 – 2014, ktorú už schválila vláda a koncom jesene 2011 ju má schváliť parlament. SRK pokrýva širokú škálu oblastí politiky, ktorá siaha od rozhodovacej makroekonomickej politiky po verejný poriadok, reformu súdnictva a obchodnú a environmentálnu politiku. |

n | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Žiadne |

140 | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Spolupráca EÚ s Kirgizskou republikou je založená na Dohode o partnerstve a spolupráci (DPS), ktorá vstúpila do platnosti v roku 1999. EÚ poskytuje Kirgizskej republike režim všeobecného systému preferencií (GSP). Rada pre zahraničné veci EÚ vo svojich záveroch o Kirgizskej republike z 26. júla 2010 privítala úsilie novej kirgizskej vlády vytvoriť demokratický inštitucionálny rámec a vyzvala Komisiu „aby pokračovala v poskytovaní pomoci – aj vrátane nových programov pomoci – kirgizským orgánom pri uskutočňovaní ich programu reforiem a prispievala k udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu vývoju krajiny“. V októbri 2010 vysoká predstaviteľka Únie a podpredsedníčka Komisie pani Ashton privítala mierové uskutočnenie parlamentných volieb a zopakovala, že EÚ je pripravená pomáhať Kirgizskej republike, a to aj v záujme hospodárskeho zotavenia. Európska komisia na zasadnutí darcov na vysokej úrovni, ktoré sa konalo v júli 2010, prisľúbila Kirgizskej republike pomoc do výšky 117,9 milióna EUR. Zdroje financovania zahŕňajú krízové nástroje, ako je nástroj stability, humanitárna pomoc a nástroj na rozvoj spolupráce (DCI) a alokácie v rámci niekoľkých tematických rozpočtových riadkov. Pomoc je zameraná najmä na rozvoj vidieka a poľnohospodársky sektor, sektor vzdelávania, sociálnej bezpečnosti a právnych reforiem. EÚ plánuje poskytnúť sektorovú rozpočtovú pomoc Kirgizskej republike v rámci DCI v celkovej výške 33 miliónov EUR v období rokov 2011 – 2013 na podporu reforiem v oblasti sociálnej ochrany, vzdelávania a hospodárenia s verejnými financiami. Výplaty v rámci týchto programov a projektov sa uskutočňujú strednodobo a sú podmienené vykonaním dohodnutých krokov kirgizskými orgánmi. MFP by podporou prijatia vhodného makroekonomického rámca a rámca štrukturálnych reforiem podporila účinnosť vyššie uvedených intervencií. |

Konzultácie so zainteresovanými stranami a posúdenie vplyvu |

Konzultácie so zainteresovanými stranami |

219 | MFP sa poskytuje ako neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory na hospodársku stabilizáciu a program obnovy Kirgizskej republiky. Pri príprave zasadnutia konferencie darcov na vysokej úrovni útvary Komisie úzko spolupracovali s MMF a Svetovou bankou. Uskutočňovali sa konzultácie o vykonaní sľúbeného balíka s mnohostrannými a dvojstrannými darcami. Útvary Komisie viedli pri príprave tohto návrhu MFP konzultácie s Medzinárodným menovým fondom. Komisia pred podaním návrhu MFP viedla konzultácie s členskými štátmi EÚ v Hospodárskom a finančnom výbore a s pracovnou skupinou finančných radcov. Komisia bola v pravidelnom kontakte aj s kirgizskými orgánmi. |

Získavanie a využívanie expertízy |

229 | Operatívne posúdenie na overenie kvality a spoľahlivosti verejných finančných tokov a administratívnych postupov Kirgizskej republiky vykoná Komisia za pomoci externých expertov. |

230 | Posúdenie vplyvu MFP a k nej pripojený program úpravy a reformy hospodárstva pomôžu odstrániť krátkodobé finančné potreby Kirgizskej republiky a zároveň podporia politické opatrenia zamerané na posilnenie strednodobej platobnej bilancie a fiškálnej udržateľnosti, pričom zvýšia udržateľný rast podľa dohody s MMF. Pomôžu najmä zlepšiť účinnosť a transparentnosť hospodárenia s verejnými financiami. Uskutočnilo sa predbežné hodnotenie, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. Obsahuje analýzu makroekonomickej situácie, výzvy týkajúce sa reforiem, riziká a pridanú hodnotu EÚ v rámci tejto operácie. |

Právne prvky návrhu |

305 | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Európska únia poskytne Kirgizskej republike MFP, z ktorej polovica bude vo forme pôžičiek a druhá polovica vo forme grantov, v maximálnej celkovej výške 30 miliónov EUR. Táto pomoc prispeje ku krytiu zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Kirgizskej republiky v roku 2012, ktoré Komisia identifikovala na základe odhadov MMF. Vyplatenie pomoci sa plánuje v roku 2012 v dvoch rovnakých splátkach, z ktorých každá pozostáva z grantu a pôžičky. Pomoc riadi Komisia. Uplatňujú sa osobitné ustanovenia týkajúce sa predchádzania podvodom a ostatným nezrovnalostiam v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Očakáva sa, že vyplatenie prvej splátky sa uskutoční v prvom polroku roka 2012. Druhá splátka, podmienená niekoľkými politickými opatreniami, by sa mohla vyplatiť v druhom polroku 2012. Ako je obvyklé pri nástroji MFP, vyplatenie by bolo podmienené úspešnými preskúmaniami programov v rámci finančného opatrenia MMF (nástroja ECF). Komisia a kirgizské orgány by sa okrem toho dohodli na osobitných štrukturálnych reformných opatreniach v spoločnom memorande o porozumení. Komisia sa zameria na štrukturálne reformy, ktorých cieľom je zlepšenie celkového makroekonomického riadenia a podmienok udržateľného rastu (napríklad zameranie na transparentnosť a účinnosť hospodárenia s verejnými financiami, fiškálne reformy a finančná stabilita). Rozhodnutie vyplatiť polovicu navrhovanej pomoci vo forme grantov a druhú polovicu vo forme pôžičiek je odôvodnené kirgizskou úrovňou rozvoja (podľa príjmov na osobu) a dlhovými ukazovateľmi. Je to takisto v súlade s režimom, do ktorého Kirgizskú republiku zaraďuje Svetová banka, Ázijská rozvojová banka a MMF ako jedinú krajinu, ktorá patrí len do klasifikácie Medzinárodného združenia pre rozvoj (ďalej len „IDA“) s prístupom k mechanizmom financovania týchto inštitúcií za vysoko výhodných podmienok. |

310 | Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 209 ZFEÚ, keďže Kirgizská republika by sa mala považovať za rozvojovú krajinu v zmysle článku 208 ZFEÚ. Podľa Medzinárodného menového fondu Kirgizská republika patrí do kategórie „rozvíjajúcich sa a rozvojových hospodárstiev“; podľa Svetovej banky je Kirgizská republika v skupine „nízkopríjmových hospodárstiev“ a „krajín IDA“; podľa OHRLLS OSN[1] Kirgizská republika patrí do kategórie „vnútrozemských rozvojových krajín“; podľa OECD/Výboru pre rozvojovú pomoc je Kirgizská republika na zozname „ostatných nízkopríjmových krajín“. |

329 | Zásada subsidiarity Návrh patrí do zmiešanej právomoci EÚ. Zásada subsidiarity sa uplatňuje v tej miere, že ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability v Kirgizskej republike nemôžu uspokojivo dosiahnuť samotné členské štáty, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie. Hlavnými dôvodmi sú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a potreba silnej koordinácie darcov s cieľom maximálne využiť rozsah a účinnosť pomoci. |

Zásada proporcionality |

331 | Návrh je v súlade so zásadou proporcionality: obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov krátkodobej makroekonomickej stability a nepresahuje rámec nevyhnutný na tento účel. |

332 | Ako Komisia identifikovala na základe odhadov MMF v kontexte dohody o rozšírenom úvere, výška pomoci predstavuje 12,4 % zostatkovej finančnej medzery na obdobie rokov 2011 – 2012. Je to v súlade so štandardnými pravidlami o rozdelení záťaže na operácie MFP. Vzhľadom na pomoc prisľúbenú Kirgizskej republike od iných bilaterálnych a multilaterálnych darcov a veriteľov sa to považuje za primeranú úroveň spoločného znášania záťaže pre EÚ. |

Výber nástrojov |

342 | Iné nástroje by neboli vhodné, keďže bez rámcového nariadenia o nástroji makrofinančnej pomoci sú rozhodnutia ad hoc Európskeho parlamentu a Rady podľa článku 209 alebo 212 ZFEÚ správnym právnym nástrojom na túto pomoc. Projektové financovanie alebo technická pomoc by neboli vhodnými alebo dostatočnými nástrojmi na riešenie týchto makroekonomických cieľov. Kľúčová pridaná hodnota MFP v porovnaní s inými nástrojmi EÚ spočíva v odstránení obmedzenia vonkajšieho financovania a v pomoci pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca vrátane podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Vďaka pomoci pri zavádzaní vhodného celkového rámca makroekonomických a štrukturálnych politík môže MFP zvýšiť účinnosť opatrení financovaných v Kirgizskej republike v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. |

Vplyv na rozpočet |

401 | Grantový prvok pomoci vo výške 15 miliónov EUR by sa financoval z viazaných rozpočtových prostriedkov na rok 2012 v rámci rozpočtovej položky 01 03 02 (makroekonomická pomoc), pričom platby sa uskutočnia v roku 2012. V súlade s nariadením o garančnom fonde[2] sa v roku 2014 očakáva vytvorenie rezervy garančného fondu, ktorá by mala dosiahnuť najviac 1,35 milióna EUR. To zodpovedá 9 % pôžičky vo výške 15 miliónov EUR, ktorej vyplatenie sa očakáva v roku 2012. |

Doplňujúce informácie |

Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti |

533 | Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti. Navrhovaná MFP by sa poskytla na dva roky, počnúc prvým dňom od nadobudnutia účinnosti spoločného memoranda o porozumení. |

2. 2011/0458 (COD)

Návrh

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o poskytnutí makrofinančnej pomoci Kirgizskej republike

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 209,

so zreteľom na návrh Európskej komisie[3],

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom[4],

keďže:

3. Spolupráca s EÚ je založená na Dohode o partnerstve a spolupráci (DPS), ktorá vstúpila do platnosti v roku 1999. EÚ poskytuje Kirgizskej republike režim všeobecný systém preferencií (GSP).

4. Kirgizské hospodárstvo bolo v roku 2009 postihnuté medzinárodnou finančnou krízou a v júni 2010 etnickými násilnosťami, čo narušilo hospodárske činnosti, spôsobilo významné potreby verejných výdavkov na obnovu a sociálnu pomoc a vyústilo do podstatných medzier vo vonkajšom a rozpočtovom financovaní.

5. Na zasadnutí darcov na vysokej úrovni, ktoré sa konalo v júli 2010, medzinárodné spoločenstvo prisľúbilo Kirgizskej republike núdzovú pomoc vo výške 1,1 miliardy USD na pomoc pri jej obnove. EÚ na tomto zasadnutí darcov na vysokej úrovni oznámila, že by poskytla 117,9 milióna EUR v podobe finančnej pomoci.

6. Rada pre zahraničné veci EÚ vo svojich záveroch o Kirgizskej republike z 26. júla 2010 privítala úsilie novej kirgizskej vlády vytvoriť demokratický inštitucionálny rámec a vyzvala Komisiu „aby pokračovala v poskytovaní pomoci – aj vrátane nových programov pomoci – kirgizským orgánom pri uskutočňovaní ich programu reforiem a prispievala k udržateľnému hospodárskemu a sociálnemu vývoju krajiny“.

7. Politická a hospodárska pomoc EÚ pre rodiacu sa parlamentnú demokraciu Kirgizskej republiky bude politickým signálom výraznej podpory EÚ v záujme demokratických reforiem v strednej Ázii, v súlade s politikou EÚ vo vzťahu k tomuto regiónu, ktorá je vyjadrená v Stratégii pre strednú Áziu na obdobie rokov 2007 – 2013, a v súlade s vyhláseniami vedúcich predstaviteľov EÚ.

8. Proces prispôsobenia a reforiem hospodárstva Kirgizskej republiky podporuje finančnou pomocou Medzinárodný menový fond (MMF). V júni 2011 kirgizské orgány súhlasili s trojročným nástrojom rozšíreného úveru MMF vo výške 66,6 milióna SFR na podporu krajiny.

9. EÚ plánuje poskytnúť sektorovú rozpočtovú pomoc Kirgizskej republike v rámci nástroja na rozvoj a spoluprácu v celkovej výške 33 miliónov EUR v období rokov 2011 – 2013 na podporu reforiem v oblasti sociálnej ochrany, vzdelávania a hospodárenia s verejnými financiami.

10. Vzhľadom na zhoršujúcu sa hospodársku situáciu a výhľad Kirgizská republika v roku 2010 požiadala EÚ o makrofinančnú pomoc.

11. Keďže po zohľadnení makroekonomickej pomoci od MMF a Svetovej banky ešte existuje zostatková medzera vo financovaní platobnej bilancie a vzhľadom na zraniteľnosť vonkajšej pozície voči vonkajším otrasom, ktorá si vyžaduje udržiavanie vhodnej úrovne devízových rezerv, makrofinančná pomoc sa považuje za primeranú reakciu na žiadosť Kirgizskej republiky za týchto výnimočných okolností. Program makrofinančnej pomoci EÚ pre Kirgizskú republiku (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“) by podporil hospodársku stabilizáciu krajiny a program štrukturálnych reforiem a zároveň doplnil zdroje poskytnuté v rámci finančného opatrenia MMF.

12. Makrofinančná pomoc Únie by nemala iba dopĺňať programy a zdroje z MMF a Svetovej banky, ale aj zaistiť pridanú hodnotu zapojenia Únie.

13. Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zladená s opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej pomoci a ostatnými súvisiacimi politikami Únie.

14. Špecifické ciele makrofinančnej pomoci Únie by mali posilniť účinnosť, transparentnosť a zodpovednosť hospodárenia s verejnými financiami v Kirgizskej republike. Komisia by mala tieto ciele pravidelne monitorovať.

15. Do podmienok, ktoré sú základom poskytovania makrofinančnej pomoci Únie, by sa mali premietať kľúčové zásady a ciele politiky Únie voči Kirgizskej republike.

16. V snahe zabezpečiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie súvisiacich s touto makrofinančnou pomocou je nutné, aby Kirgizská republika prijala vhodné opatrenia v oblasti predchádzania a boja proti podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou. Zároveň je nevyhnutné, aby Komisia zabezpečila vhodné kontroly a Dvor audítorov primerané audity.

17. Uvoľnením tejto finančnej pomoci EÚ nie sú dotknuté právomoci rozpočtového orgánu.

18. Túto pomoc by mala riadiť Komisia. S cieľom zaručiť, aby Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o napredovaní poskytovania pomoci a predkladať im príslušné dokumenty.

19. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[5].

20. Podmienky hospodárskej politiky, ktoré sa majú stanoviť v spoločnom memorande o porozumení, budú pripojené k makrofinančnej pomoci Únie. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania a na účely účinnosti by mala byť Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s kirgizskými orgánmi pod dohľadom Výboru členských štátov podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Skutočnosť, že pomoc je v obmedzenej maximálnej výške, je predmetom riadneho odôvodnenia, ktoré sa vyžaduje v článku 2 ods. 3 druhej vete nariadenia (EÚ) č. 182/2011, aby spoločné memorandum o porozumení bolo predmetom konzultačného postupu.

21. Podľa Medzinárodného menového fondu Kirgizská republika patrí do kategórie „rýchlo sa rozvíjajúcich a rozvojových hospodárstiev“; podľa Svetovej banky je Kirgizská republika v skupine „nízkopríjmových hospodárstiev“ a „krajín IDA“; podľa OHRLLS OSN[6] Kirgizská republika patrí do kategórie „vnútrozemských rozvojových krajín“; podľa OECD/Výboru pre rozvojovú pomoc je Kirgizská republika na zozname „ostatných nízkopríjmových krajín“. Z toho dôvodu by sa Kirgizská republika mala považovať za rozvojovú krajinu v zmysle článku 208 ZFEÚ, ktorým sa odôvodňuje výber článku 209 ZFEÚ ako právneho základu tohto rozhodnutia.

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

22. Európska únia poskytne Kirgizskej republike makrofinančnú pomoc v maximálnej výške 30 miliónov EUR s cieľom podporiť stabilizáciu hospodárstva krajiny a uspokojiť jej potreby spojené s platobnou bilanciou, ako je určené v súčasnom programe MMF. Z tejto sumy sa do 15 miliónov EUR poskytne vo forme pôžičiek a do 15 miliónov EUR vo forme grantov. Uvoľnenie navrhovanej makrofinančnej pomoci podlieha schváleniu rozpočtu na rok 2012 rozpočtovým orgánom. Na financovanie časti makrofinančnej pomoci Únie poskytnutej vo forme pôžičky je Komisia splnomocnená vypožičať si potrebné zdroje v mene Európskej únie. Pôžička má mať maximálnu splatnosť 15 rokov.

23. Uvoľnenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dohovormi uzavretými medzi MMF a Kirgizskou republikou a kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskych reforiem stanovenými v dohode o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a Kirgizskou republikou a v Stratégii pre strednú Áziu na obdobie rokov 2007 – 2013. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor o vývoji riadenia pomoci a poskytuje im príslušné dokumenty.

24. Finančná pomoc Európskej únie je k dispozícii na dva roky počnúc prvým dňom od nadobudnutia platnosti spoločného memoranda o porozumení uvedeného v článku 2 ods. 1.

Článok 2

1. Komisia je v súlade s poradným postupom uvedeným v článku 6 ods. 2 splnomocnená dohodnúť sa s orgánmi Kirgizskej republiky na hospodárskej politike a finančných podmienkach spojených s makrofinančnou pomocou Európskej únie, ktoré sa stanovia v spoločnom memorande o porozumení zahŕňajúcom časový rámec ich plnenia (ďalej len „memorandum o porozumení“). Podmienky hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v spoločnom memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dohovormi uvedenými v článku 1 ods. 3. Tieto podmienky budú zamerané predovšetkým na posilnenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti pomoci vrátane systémov hospodárenia s verejnými financiami v Kirgizskej republike. Komisia bude pravidelne monitorovať pokrok pri dosahovaní týchto cieľov. Podrobné finančné podmienky pomoci sa stanovia v dohode o poskytnutí grantu a dohode o poskytnutí pôžičky, na ktorých sa Komisia dohodne s orgánmi Kirgizskej republiky.

2. Počas vykonávania finančnej pomoci Európskej únie Komisia monitoruje spoľahlivosť finančných opatrení, administratívnych postupov, vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov Kirgizskej republiky, ktoré sa týkajú tejto finančnej pomoci, a dodržiavanie dohodnutého časového rámca.

3. Komisia v pravidelných intervaloch overuje, či je hospodárska politika v Kirgizskej republike v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie a či sa uspokojivým spôsobom plnia dohodnuté podmienky týkajúce sa hospodárskej politiky. Pri týchto kontrolách Komisia úzko spolupracuje s MMF a Svetovou bankou a v prípade potreby s Hospodárskym a finančným výborom.

Článok 3

1. Podľa podmienok uvedených v odseku 2 Komisia poskytne Kirgizskej republike finančnú pomoc Európskej únie v dvoch splátkach, z ktorých každá pozostáva z pôžičky a grantového prvku. Výška každej splátky sa stanoví v spoločnom memorande o porozumení.

2. Komisia rozhoduje o vyplatení splátok pod podmienkou uspokojivého plnenia podmienok týkajúcich sa hospodárskej politiky dohodnutých v spoločnom memorande o porozumení. Vyplatenie druhej splátky sa uskutoční najskôr tri mesiace po uvoľnení prvej splátky.

3. Finančné prostriedky Európskej únie sa vyplatia Národnej banke Kirgizskej republiky. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa dohodnú v spoločnom memorande o porozumení vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu previesť do štátnej pokladnice Kirgizskej republiky ako konečnému príjemcovi.

Článok 4

1. Operácie prijímania a poskytovania pôžičiek súvisiace s časťou pomoci Európskej únie poskytnutou vo forme pôžičky sa vykonávajú v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nesmú pre Európsku úniu predstavovať zmenu splatnosti, riziko spojené so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby ani iné komerčné riziko.

2. Ak o to Kirgizská republika požiada, Komisia prijme potrebné kroky, aby zabezpečila, že do podmienok pôžičky sa zahrnie doložka o predčasnom splatení pôžičky a že sa príslušná doložka začlení aj do podmienok pri operáciách prijímania pôžičiek.

3. Na požiadanie Kirgizskej republiky a pokiaľ okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby pôžičky, Komisia môže úplne alebo čiastočne refinancovať svoju počiatočnú pôžičku alebo jej časť alebo reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonajú v súlade s podmienkami stanovenými v odseku 1 a nesmú viesť k predĺženiu priemernej splatnosti príslušnej pôžičky ani k zvýšeniu sumy kapitálu nesplateného k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie.

4. Všetky náklady, ktoré vzniknú Európskej únii v súvislosti s operáciami prijímania a poskytovania pôžičiek na základe tohto rozhodnutia, bude znášať Kirgizská republika.

5. Európsky parlament a Hospodársky a finančný výbor budú priebežne informovaní o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3.

Článok 5

Finančná pomoc Európskej únie sa poskytuje v súlade s ustanoveniami nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[7] a v súlade s jeho vykonávacími pravidlami. V spoločnom memorande o porozumení, dohode o poskytnutí pôžičky a dohode o poskytnutí grantu, ktoré sa uzatvoria s orgánmi Kirgizskej republiky sa stanovia najmä príslušné opatrenia, ktoré má Kirgizská republika prijať v záujme predchádzania podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam súvisiacim s touto pomocou a v záujme boja proti nim. S cieľom zabezpečiť väčšiu transparentnosť hospodárenia s finančnými prostriedkami a ich vyplácania sa v spoločnom memorande o porozumení, dohode o poskytnutí pôžičky a dohode o poskytnutí grantu stanovia aj kontroly, vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ktoré bude vykonávať Komisia, ako aj Európsky úrad pre boj proti podvodom. Okrem toho sa v týchto dokumentoch stanovia aj audity a v prípade potreby aj audity na mieste, ktoré bude vykonávať Dvor audítorov.

Článok 6

1. Komisii pomáha výbor. Týmto výborom je výbor v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011.

Článok 7

1. Každoročne k 30. júnu predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane jeho hodnotenia. V tejto správe sa uvedú väzby medzi hospodárskymi a politickými podmienkami stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Kirgizskej republiky a rozhodnutiami Komisie uvoľniť splátky pomoci.

2. Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu ex post.

Článok 8

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie .

V Bruseli

Za Európsky parlament Za Radu

predseda predseda

LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

1.1. Názov návrhu/iniciatívy

1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB

1.3. Druh návrhu/iniciatívy

1.4. Ciele

1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy

1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu

1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia

2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

2.2. Systémy riadenia a kontroly

2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky

3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky

3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky

3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom

3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní

3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy

LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ

RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY

Názov návrhu/iniciatívy

Návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o poskytnutí makrofinančnej pomoci Kirgizskej republike

1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[8]

Oblasť politiky: Hlava 01 – Hospodárske a finančné záležitosti

Činnosť: 03 – Medzinárodné hospodárske a finančné záležitosti

Druh návrhu/iniciatívy

X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie

( Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[9]

( Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie

( Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu

Ciele

Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy

„Podporovať prosperitu za hranicami EÚ“

Hlavná oblasť činnosti súvisiacej s GR ECFIN sa týka:

vývoja, monitorovania a vykonávania makrofinančnej pomoci pre partnerské tretie krajiny v spolupráci s príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami.

Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB

Konkrétny cieľ č. 3: „Poskytnúť makrofinančnú pomoc tretím krajinám pri riešení krízy ich platobnej bilancie a pri obnovení udržateľnosti zahraničného dlhu“

Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB: Medzinárodné hospodárske a finančné záležitosti, globálna správa.

Očakávané výsledky a vplyv

Navrhovaná pomoc pozostáva z pôžičky EÚ Kirgizskej republike vo výške 15 miliónov EUR a grantu do výšky 15 miliónov EUR (grant sa bude financovať zo všeobecného rozpočtu) s cieľom prispieť k udržateľnejšej situácii v súvislosti s platobnou bilanciou. Pôžička aj grantová zložka pomoci sa vyplatí v dvoch splátkach. Pomoc pomôže krajine prekonať hospodárske a sociálne ťažkosti v dôsledku etnických a politických násilností a následky celosvetovej finančnej krízy. Zároveň sa ňou podporia štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie udržateľného hospodárskeho rastu a zlepšenie hospodárenia s verejnými financiami.

Predbežné hodnotenie (pozri pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k návrhu Komisie) uskutočnili útvary Komisie v septembri až októbri 2011. V tomto hodnotení sa dospelo k záveru, že makrofinančná pomoc EÚ je zaručená.

Ukazovatele výsledkov a vplyvu

Od týchto orgánov, a najmä od Ministerstva financií Kirgizskej republiky, sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie pravidelne predkladali správy o súbore ukazovateľov. Zároveň poskytnú komplexnú správu o plnení dohodnutých politických podmienok pred vyplatením druhej splátky pomoci.

Útvary Komisie budú ďalej monitorovať hospodárenie s verejnými financiami po operatívnom posúdení finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa v Kirgizskej republike vykonajú v rámci prípravy tejto operácie. Delegácia Európskej únie v Kirgizskej republike bude takisto pravidelne poskytovať správy o otázkach súvisiacich s monitorovaním pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a Svetovou bankou, aby využili skúsenosti z ich prebiehajúcich aktivít v Kirgizskej republike.

Súčasná operácia bude predmetom následného hodnotenia do dvoch rokov po ukončení obdobia jej vykonávania.

Výročná správa Rade a Európskemu parlamentu je stanovená v navrhovanom rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady a má obsahovať posúdenie vykonávania tejto operácie pomoci.

Dôvody návrhu/iniciatívy

Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte

Vyplatenie pomoci bude podmienené uspokojivými výsledkami vykonávania súčasného trojročného dohovoru medzi Kirgizskou republikou a MMF v rámci dohovoru o rozšírenom úvere (ECF). Okrem toho sa Komisia musí s kirgizskými orgánmi dohodnúť na niekoľkých osobitných politických podmienkach, ktoré musia byť splnené pred uvoľnením druhej splátky Komisiou. Tieto politické opatrenia musia byť v súlade s dohodami dosiahnutými medzi Kirgizskou republikou a MMF. Pred uvoľnením druhej splátky pomoci útvary Komisie v spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi overia, či boli politické podmienky splnené.

Prínos zapojenia Európskej únie

Kirgizská republika je krajina v regióne odhodlanom presadzovať demokratické reformy. Navrhovaná MFP prispeje k podpore makroekonomickej stability, hospodárskym reformám a politickému pokroku v krajine tak, že jej pomôže prekonať hospodársky otras spôsobený celosvetovou recesiou a konfliktom medzi etnikami. Doplnením zdrojov, ktoré poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie, EÚ a iní darcovia, prispieva MFP k celkovej efektívnosti balíka finančnej podpory, na ktorom sa dohodlo medzinárodné spoločenstvo darcov po kríze.

Popri finančnom vplyve MFP sa navrhovaným programom posilní záväzok vlády vykonať reformy a jej ambícia vybudovať užšie vzťahy s EÚ. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným krajinám v regióne, že EÚ je pripravená podporovať v obdobiach hospodárskych ťažkostí krajiny, ako je Kirgizská republika, ktoré sa vydajú na cestu smerom k demokratizácii a politickým reformám.

Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti

Z nedávnych externých hodnotení programov makroekonomickej pomoci vyplýva, že prax výberu obmedzeného množstva kľúčových štrukturálnych reforiem bola úspešná a odporúča sa, aby sa v tejto praxi pokračovalo a zachovalo sa primerané monitorovanie a úzky politický dialóg v celom období vykonávania pomoci.

Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi

EÚ patrila na konferencii darcov v júli 2010 k hlavným darcom a prisľúbila 117,9 milióna EUR na podporu v niekoľkých kritických oblastiach. Časť týchto záväzkov sa dostala do rámca núdzových nástrojov (ako napríklad nástroj stability a humanitárna pomoc GR pre humanitárnu pomoc a civilnú ochranu – ECHO). Druhá časť, pochádzajúca väčšinou z rozdelenia v rámci nástroja financovania rozvojovej spolupráce (ďalej len „DCI“) a rozdelení v rámci niekoľkých tematických rozpočtových riadkov, pozostávala z navýšení a urýchlení výplat v rámci už schválených programov/projektov. Pomoc je zameraná najmä na rozvoj vidieka a poľnohospodársky sektor, sektor vzdelávania, sociálnej bezpečnosti a právnych reforiem. Pomoc poskytnutá v rámci DCI zahŕňa Program podpory sektorovej politiky (SPSP) vo výške 33 miliónov EUR počas obdobia rokov 2011 – 2013 na podporu reforiem v oblasti sociálnej ochrany, vzdelávania a hospodárenia s verejnými financiami. Kľúčová pridaná hodnota MFP v porovnaní s inými nástrojmi EÚ spočíva v prínose pre vytvorenie stabilného makroekonomického rámca aj podporou udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a primeraného rámca pre štrukturálne reformy.

MFP neposkytuje pravidelnú finančnú podporu a nie je ani určená na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja prijímajúcich krajín. MFP sa ukončí ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia krajiny vráti naspäť na udržateľnú cestu. Následne by sa mali využívať pravidelné nástroje pomoci EÚ v rámci spolupráce, najmä priama rozpočtová podpora poskytovaná v rámci DCI.

MFP má zároveň doplniť intervencie medzinárodných finančných inštitúcií; najmä programy úpravy a reforiem podporované MMF. Pomoc makroekonomického charakteru sa uvoľňuje iba vtedy, ak sú splnené podmienky hospodárskej a finančnej politiky.

Trvanie akcie a jej finančného vplyvu

X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním

- X Návrh/iniciatíva sú v platnosti: 2 roky od nadobudnutia platnosti spoločného memoranda o porozumení podľa článku 1 ods. 4 navrhovaného rozhodnutia.

- X Finančný vplyv od roku 2012 do roku 2014 (poskytovanie garančného fondu a následného hodnotenia)

( Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním

- Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR,

- a potom bude vykonávanie postupovať v plnom rozsahu.

Plánovaný spôsob hospodárenia[10]

X Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie

( Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na:

- ( výkonné agentúry

- ( subjekty zriadené spoločenstvami[11]

- ( národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby

- ( osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách

( Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi

( Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami

( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte)

Poznámky

Od sídla ESVČ a delegácií EÚ sa bude požadovať aktívna spolupráca na monitorovaní pomoci.

OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA

Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ

Pomoc má makroekonomickú povahu a jej koncepcia je konzistentná s ekonomickým programom s podporou MMF. Útvary Komisie budú opatrenie monitorovať na základe pokroku pri vykonávaní ECF a osobitných reformných opatrení, na ktorých sa dohodnú s kirgizskými orgánmi v spoločnom memorande o porozumení. Od týchto orgánov, a najmä od ministerstva financií, sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie predkladali štvrťročné správy o súbore ukazovateľov a komplexnú správu o plnení požiadaviek pred vyplatením druhej splátky operácie.

Útvary Komisie budú ďalej monitorovať hospodárenie s verejnými financiami po operatívnom posúdení finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa v Kirgizskej republike vykonajú v rámci prípravy tejto operácie. Delegácia Európskej únie v Kirgizskej republike bude takisto pravidelne poskytovať správy o otázkach súvisiacich s monitorovaním pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a Svetovou bankou, aby využili ich pretrvávajúce aktivity v Kirgizskej republike.

Výročná správa Rade a Európskemu parlamentu je stanovená v navrhovanom rozhodnutí Európskeho parlamentu a Rady a má obsahovať posúdenie vykonávania tejto operácie pomoci. Okrem toho sa plánuje, že Komisia alebo jej riadne splnomocnení zástupcovia vykonajú do dvoch rokov po ukončení obdobia vykonávania nezávislé následné hodnotenie.

Systémy riadenia a kontroly

Zistené riziká

S operáciou tejto makrofinančnej pomoci súvisia správcovské, metodické a politické riziká.

Existuje riziko, že makrofinančná pomoc, ktorá nie je špecializovaná na konkrétne výdavky (napríklad na rozdiel od financovania projektov), by sa mohla použiť podvodným spôsobom. Toto riziko sa všeobecne vzťahuje na faktory ako nezávislosť centrálnej banky, kvalita riadiacich systémov a administratívnych postupov, kontrolné a dozorné funkcie vo finančných tokoch, bezpečnosť systémov IT a primerané kapacity pre vnútorný a vonkajší audit.

Pokiaľ ide o politické riziká, hlavným predpokladom je, že vláda Kirgizskej republiky bude naďalej viazaná fiškálnou úpravou a plnením svojej dohody s MMF. Vyhodnotí sa to na základe pravidelného monitorovania MMF v oblasti ukazovateľov výkonnosti a štrukturálnych kritérií. Existuje riziko, že vláda Kirgizskej republiky nedodrží podmienky programu MMF, keďže ciele programu sa môžu ukázať ťažšie dosiahnuteľné, než sa predpokladalo, a keďže politické podmienky v krajine sa môžu zmeniť. Kirgizská republika je naďalej citlivá na nepriaznivé zmeny prameniace z možných vonkajších otrasov, pokiaľ ide o obchod. Orgány však prejavili silné odhodlanie pracovať s medzinárodnými finančnými inštitúciami na vykonávaní programu reforiem. Dobré výsledky v rámci predchádzajúcej krátkodobej operácie MMF v kirgizských orgánoch sú v tomto smere dobrým znamením.

Ďalšie riziká sa týkajú možného opätovného vzplanutia napätia medzi etnikami a politickej nestability. V krajine sa 30. októbra 2011 uskutočnili prezidentské voľby, ktoré prebehli pokojne a na ktoré dohliadala Medzinárodná misia pozorovateľov. Politické riziká sú naďalej zvládnuteľné vzhľadom na nedávne presvedčivé úsilie kirgizských orgánov o zriadenie legitímnych demokratických inštitúcií.

Plánované metódy kontroly

Makrofinančná pomoc podlieha overeniu, kontrole a postupom auditu v rámci právomoci Komisie, ako aj Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov.

Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam

Útvary Komisie zaviedli program operačných hodnotení finančných tokov a administratívnych postupov vo všetkých tretích krajinách, ktoré sú prijímateľmi makrofinančnej pomoci Európskej únie, s cieľom splniť požiadavky stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahuje na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev. Zohľadňujú sa aj závery dostupných bezpečnostných posúdení MMF a ostatných súvisiacich správ MMF a Svetovej banky.

V Kirgizskej republike vykonajú útvary Komisie s podporou náležite splnomocnených externých expertov na ministerstve financií a v centrálnej banke operačné hodnotenie finančných tokov a administratívnych postupov. Toto hodnotenie sa bude týkať oblastí, ako je napríklad štruktúra a organizácia riadenia, riadenie a kontrola fondov, bezpečnosť systémov IT, kapacita vonkajšieho a vnútorného auditu, ako aj nezávislosť centrálnej banky.

Navrhovaný právny základ pre makrofinančnú pomoc Kirgizskej republike zahŕňa ustanovenie týkajúce sa opatrení na predchádzanie podvodom. Tieto opatrenia sa ďalej rozpracujú v spoločnom memorande o porozumení. Predpokladá sa, že pomoc bude podmienená súborom špecifických politických podmienok, najmä v oblasti správy verejných financií, s cieľom posilniť účinnosť, transparentnosť a zodpovednosť.

Komisia má okrem toho v úmysle zdôrazniť reformy hospodárenia s verejnými financiami v rámci politickej podmienenosti, ktorá sa týka tejto operácie.

ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY

Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov

- Existujúce rozpočtové riadky

Okruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevky |

Počet [Opis…...….………………...……….] | DRP/NRP ([12]) | krajín EZVO[13] | kandidátskych krajín[14] | tretích krajín | v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách |

4 | 01 03 02 Makroekonomická pomoc | DRP | NIE | NIE | NIE | NIE |

4 | 01 04 01 14 Financovanie garančného fondu | DRP | NIE | NIE | NIE | NIE |

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia musí byť financovaný v súlade s nariadením o fonde v znení zmien a doplnení. V súlade s týmto nariadením sa rezervy na pôžičky vytvárajú na základe nezaplatenej sumy na konci roka. Výška rezervy sa vypočíta na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Suma na vytvorenie rezervy sa vloží v roku „n“ do predbežného rozpočtu roku „n + 1“ a v skutočnosti sa vyplatí v rámci jednej transakcie na začiatku roku „n + 1“ z položky „Financovanie garančného fondu“ (rozpočtový riadok 01 04 01 14). V dôsledku toho sa 9 % (najviac 1,35 milióna EUR) skutočne zaplatenej sumy bude zohľadňovať v cieľovej sume na konci roka „n –1“ na výpočet tvorby rezervy fondu.

Rozpočtová položka („p. m.“), do ktorej sa premieta záruka z rozpočtu za pôžičku (15 miliónov EUR), sa bude aktivovať iba v prípade skutočnej žiadosti o zaplatenie záruky. Očakáva sa, že zaplatenie rozpočtovej záruky sa nebude požadovať.

- Požadované nové rozpočtové riadky: nie

Odhadovaný vplyv na výdavky

Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

Okruh viacročného finančného rámca: | 4 | Európska únia ako partner na svetovej úrovni |

v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta)

-

Odhadované potreby ľudských zdrojov

- ( Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov.

- X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto)

Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ...uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) |

( Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) |

XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) | 0,3 | 0,1 | 0,1 |

XX 01 01 02 (delegácie) |

XX 01 05 01 (nepriamy výskum) |

10 01 05 01 (priamy výskum) |

( Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času): FTE)[22] |

XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) |

XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) |

10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) |

Iné rozpočtové riadky (uveďte) |

SPOLU | 0,3 | 0,1 | 0,1 |

XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu.

Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení.

Náklady na potrebných zamestnancov sa odhadujú na základe 30 % ročných výdavkov na úradníka triedy AD5 – AD12.

Opis úloh, ktoré sa majú vykonať:

Úradníci a dočasní zamestnanci | Príprava spoločného memoranda o porozumení, dohôd o poskytnutí pôžičiek a grantov, nadväzovanie kontaktov s orgánmi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, nadväzovanie kontaktov s externými expertmi v oblasti operačného posúdenia a následných hodnotení, vykonávanie kontrolných misií a príprava správ zamestnancov Komisie, príprava postupov Komisie súvisiacich s riadením pomoci. |

Externí zamestnanci |

Súlad s platným viacročným finančným rámcom

- X Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom.

- ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci.

- ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[25].

Účasť tretích strán na financovaní

- - Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami.

Odhadovaný vplyv na príjmy

- X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.

- ( Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

- ( vplyv na vlastné zdroje

- ( vplyv na rôzne príjmy

[1] Úrad vysokého zástupcu OSN pre najmenej rozvinuté krajiny, vnútrozemské rozvojové krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty.

[2] Článok 5 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 480/2009 z 25. mája 2009, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (kodifikované znenie). Vytvorenie rezervy sa financuje z „tvorby rezerv garančného fondu“ (rozpočtová položka 01 04 01 14).

[3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].

[4] Stanovisko Európskeho parlamentu z … 2012 a rozhodnutie Rady z … 2012.

[5] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

[6] Úrad vysokého zástupcu OSN pre najmenej rozvinuté krajiny, vnútrozemské rozvojové krajiny a malé ostrovné rozvojové štáty.

[7] Ú. v. EÚ L 248, 16.9.2002, s. 1. nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES, Euratom) č. 1995/2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1).

[8] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností.

[9] Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

[10] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

[11] Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

[12] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky

[13] EZVO: Európske združenie voľného obchodu.

[14] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny zo západného Balkánu.

[15] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať (2012).

[16] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

[17] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.

[18] Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.).

[19] Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“.

[20] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať.

[21] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum.

[22] ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii (mladí experti v delegáciách); MZ = miestny zamestnanec; VNE= vyslaný národný expert.

[23] Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“).

[24] Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH).

[25] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody.