V ďalšom oddiele sa uvádzajú odporúčania pre členské štáty súvisiace s ich vnútroštátnymi stratégiami očkovania proti ochoreniu COVID-19 vrátane priorít a faktorov, ktoré sa majú vziať do úvahy pri ich príprave a vykonávaní.

Prioritou vnútroštátnych vakcinačných kampaní by aj naďalej malo byť zvýšenie zaočkovanosti v rámci základnej vakcinačnej schémy, ako aj zvýšenie zaočkovanosti prvou posilňovacou dávkou u oprávnených jednotlivcov. Toto je dôležité najmä pre skupiny obyvateľov s vyšším rizikom závažných následkov ochorenia a krajiny s nižšou zaočkovanosťou. Aj naďalej sa medzi jednotlivými krajinami aj obyvateľstvom vyskytujú významné rozdiely a nerovnosti, ktoré by sa mali vyriešiť, aby sa posilnila ochrana.

Keďže v nasledujúcich týždňoch a mesiacoch budú v rôznych časových horizontoch k dispozícii rôzne vakcíny, členské štáty by mali zvážiť potenciálnu ochranu, ktorú ponúkajú prispôsobené vakcíny, a zároveň aj výhody očkovania ľudí v určitých rizikových skupinách v správnom čase. Vnútroštátne stratégie očkovania by mali byť koordinované a mali by byť vo vzájomnom súlade, aby sa predišlo výrazným rozdielom v rámci EÚ/EHP a verejnosti sa poskytovali jasné a zrozumiteľné informácie. Okrem toho by mali byť zavedené pred príchodom ďalšej vlny.

Pri plánovaní zo strednodobého hľadiska Komisia spolupracuje s medzinárodnými partnermi a spoločnosťami vyvíjajúcimi pankoronavírusové alebo kombinované vakcíny, ktoré vyvolávajú širšie, silnejšie a dlhšie trvajúce imunitné odpovede. Okrem toho Komisia pozorne sleduje vývoj vakcín s intranazálnym, intramuskulárnym a intradermálnym podávaním. Očakáva sa, že podávanie týchto vakcín by bolo jednoduchšie, dostupnejšie a mohla by sa vďaka nim zvýšiť úroveň akceptácie očkovania. Okrem toho sa v zmluvách EÚ o vakcínach takisto zabezpečuje, že spoločnosti budú členské štáty podrobne informovať o dosiahnutom pokroku vo vývoji týchto vakcín.

Očakáva sa, že druhá kategória vakcín na báze proteínu, ktorá má byť k dispozícii v priebehu nasledujúcich týždňov, bude chrániť proti variantom SARS-CoV-2 a doplní naše široké portfólio vakcín, ako aj možnosti v rámci stratégií očkovania. Vakcíny Nuvaxovid a VLA2001, ktoré sú momentálne dostupné v EÚ, používajú bezpečné a účinné konvenčné vakcinačné platformy, ktoré majú potenciál zvýšiť mieru akceptovateľnosti očkovania proti ochoreniu COVID-19. Okrem toho vakcíny Vidprevtyn a PHH-1V zamerané na iné kmene variantov ochorenia COVID-19 vzbudzujúce obavy ponúknu účinné alternatívy pre heterológne posilňovacie dávky. Zmluvy EÚ o vakcínach zabezpečujú, že členské štáty budú mať prístup k týmto najnovším vakcínam v potrebnom množstve, hneď ako budú dostupné. V auguste tohto roka bola so spoločnosťou HIPRA podpísaná prvá rámcová zmluva o spoločnom obstarávaní vakcín proti ochoreniu COVID-19.

Týmto oznámením, ktoré vychádza zo súboru opatrení navrhnutých v apríli, sa členské štáty vyzývajú, aby zaviedli potrebné integrované stratégie a opatrenia s cieľom pomôcť zabrániť nárastu prípadov ochorenia COVID-19 počas tohtoročnej jesene a zimy a aby vytvorili potrebné štruktúry, ktoré nám umožnia udržateľným spôsobom reagovať na výskyt tohto ochorenia v budúcnosti. Okrem toho Komisia vyzýva členské štáty na ďalšiu koordináciu úsilia pri plánovaní pripravenosti v celej EÚ, a to pred príchodom ďalšej vlny ochorenia a ďalším spustením očkovacích programov. Napokon, ak budeme konať už teraz, môžeme obmedziť očakávaný tlak na systémy zdravotnej starostlivosti, ako aj narušenie hospodárstva, či problémy pre spoločnosť.

Uplynulé dva roky svedčia o tom, že EÚ by mohla túto jeseň a zimu čeliť ďalšej vlne ochorenia COVID-19. Keďže sa ľudia vracajú z dovoleniek, znovu sa otvárajú školy a ľudia sa pre chladnejšie počasie spoločensky schádzajú vo vnútorných priestoroch, miera nákazy by sa mohla zvýšiť. Je takisto pravdepodobné, že EÚ bude čeliť obdobiu s aktívnou cirkuláciou iných respiračných vírusov vrátane chrípky, čo je v zimnom období bežné. Takáto prognóza predstavuje výzvu pre už preťažené vnútroštátne systémy zdravotnej starostlivosti a ich pracovnú silu v celej EÚ.

Tieto čísla sú znepokojujúce aj preto, že sú pravdepodobne podhodnotením skutočnej situácie a neberú sa pri nich do úvahy následky, ako je dlhodobý COVID, ani vplyv pandémie na duševné zdravie. Okrem toho všetky krajiny zrušili väčšinu obmedzení a ich obyvatelia pociťujú únavu z pandémie, čo môže viesť k zmenám v správaní. Vďaka týmto faktorom je pre vírus jednoduchšie v EÚ rýchlo cirkulovať, čo umožňuje vznik nových variantov, ktoré môžu uniknúť imunite, jednoduchšie sa šíriť alebo spôsobiť ešte závažnejšie ochorenie. Je preto možné, že nákladné úspechy dosiahnuté v reakcii na pandémiu by sa mohli stratiť, ak vírus nebude pod kontrolou a nezabráni sa ďalším nákazám.

Letná vlna ochorenia COVID-19 spôsobená subvariantmi omikron BA.4 a BA.5 nám veľmi jasne pripomenula, že pandémia sa ešte neskončila. Od začiatku júna do polovice júla došlo v rámci EÚ/EHP k strojnásobeniu prípadov ochorenia COVID-19. Odvtedy počty prípadov opäť klesajú, ale aj naďalej sú u ľudí nad 65 rokov vysoké, pričom následne narastá aj počet hospitalizácií a príjmov na jednotkách intenzívnej starostlivosti (ďalej len „JIS“) v tejto vekovej skupine. Celkovo na ochorenie COVID-19 každý týždeň v EÚ/EHP stále zomiera viac ako 2 300 ľudí.

ØZabezpečiť proaktívnu komunikáciu, hneď ako budú nové a prispôsobené vakcíny k dispozícii. Pred tým, než členské štáty dostanú prispôsobené vakcíny, mali by s cieľom predchádzať nedorozumeniam jasne verejnosti oznámiť, ako sa v nasledujúcich mesiacov budú posilňovacie dávky podávať, kedy a prečo sa tak stane a kto k nim bude mať prístup.

ØVykonávať a prípadne koordinovať účinné komunikačné iniciatívy a stratégie s cieľom podporiť zaočkovanosť ďalšou dávkou vakcíny, ako aj dokončenie základnej vakcinačnej schémy u ľudí, ktorí ju ešte neabsolvovali. Rôznym skupinám obyvateľstva vrátane ľudí, ktorí ochorenie prekonali, by sa mali poskytovať jasné informácie o dôvodoch odporúčaní a o výhodách základnej vakcinačnej schémy a posilňovacích dávok.

Komunikačné stratégie súvisiace so stratégiami očkovania na jeseň a v zime

ØDôsledne monitorovať účinnosť a bezpečnosť [nových a] prispôsobených vakcín, keď sa spustí ich plošné nasadenie. V prípade potreby by sa vnútroštátne stratégie očkovania mali upraviť, keď bude k dispozícii viac dôkazov o účinnosti týchto vakcín.

ØIdentifikovať, ktoré skupiny obyvateľstva by sa mali uprednostniť na podanie prispôsobených vakcín, najmä ak tieto vakcíny preukazujú vyššiu účinnosť voči variantom cirkulujúcim na jeseň a v zime.

ØVypracovať vnútroštátne očkovacie programy, v ktorých sa určí, ktoré vakcíny by sa mali použiť pre ktoré skupiny obyvateľstva. Toto bude závisieť od charakteristík prispôsobených vakcín v porovnaní s vakcínami prvej generácie, od epidemiologickej situácie a možného výskytu nových variantov. O takýchto stratégiách by sa malo diskutovať na príslušných fórach EÚ na účely výmeny skúseností a zabezpečenia koordinácie medzi krajinami.

ØAk je to možné, kombinovať vakcinačné kampane proti ochoreniu COVID-19 a chrípke, so zameraním najmä na zraniteľné skupiny a príslušné vekové skupiny.

ØUprednostniť podávanie ďalšej posilňovacej dávky (druhej alebo následnej) osobitným skupinám obyvateľstva: osobám od 60 rokov a osobám v akomkoľvek veku, ktorým hrozí riziko závažného priebehu ochorenia (ako sú osoby s pridruženými komorbiditami, osoby s oslabenou imunitou a tehotné ženy). Takisto by sa malo zvážiť zvýšenie stavu zdravotníckych pracovníkov a pracovníkov v zariadeniach poskytujúcich dlhodobú starostlivosť. Následné posilňovacie dávky by mohli byť podávané už tri mesiace po podaní predchádzajúcej dávky, pričom by sa mali uprednostniť ľudia, ktorí svoju poslednú posilňovaciu dávku dostali pred viac ako šiestimi mesiacmi.

ØPokračovať vo vnútroštátnych stratégiách očkovania proti ochoreniu COVID-19 a používať v súčasnosti dostupné vakcíny na zníženie počtu hospitalizácií, prípadov so závažným priebehom ochorenia a úmrtí.

Dôležité opatrenia, ako je propagácia očkovania žiakov a zamestnancov škôl proti ochoreniu COVID-19, podpora správnej hygieny dýchacích ciest a rúk, zavedenie lepších ventilačných systémov na školách a časté upozorňovanie, že pri respiračných príznakoch treba zostať doma, sú kľúčovými nástrojmi na zníženie prenosu vírusu. Vykonávanie zmierňujúcich opatrení v rámci školy by malo byť prispôsobené vzdelávaciemu prostrediu a vekovej skupine žiakov alebo študentov. Okrem toho by sa v rámci takých opatrení mala vziať do úvahy potreba poskytnúť deťom optimálne vzdelávacie a sociálne prostredie. Z tohto pohľadu sú stále platné usmernenia, ktoré uverejnilo ECDC v júli 2021, a odporúčania z tohto dokumentu.

Keďže sa po letných prázdninách deti vracajú do škôl, je kľúčové zachovať bezpečnosť školského prostredia a minimalizovať absencie žiakov a študentov, ako aj zamestnancov škôl, a to predchádzaním prenosu vírusu SARS-CoV-2, ako aj iných respiračných vírusov. Deti všetkých vekových kategórií sú náchylné na nákazu vírusom SARS-CoV-2 a môžu ho prenášať. Často sú bezpríznakovými nosičmi alebo majú len mierne príznaky infekcie. Vyskytujú sa však aj ťažké prípady, najmä u detí s rizikovými faktormi pre závažné následky. Aj u detí sa zaznamenali problémy po prekonaní ochorenia COVID-19 (tzv. dlhodobý covid).

·Aby bolo možné posúdiť dosah epidémie, musia sa ukazovatele závažnosti kombinovať s údajmi o kapacitách v oblasti zdravotnej starostlivosti a o výkonnosti systémov zdravotnej starostlivosti. Takéto posúdenia vplyvu by sa mali vykonávať pravidelne, a to na základe zvyšujúcich sa trendov v ukazovateľoch závažnosti.

·Alternatívne možno použiť počty hospitalizácií a príjmov na JIS a/alebo obsadenosť nemocníc a JIS v súvislosti s ochorením COVID-19 alebo chrípkou. V ideálnom prípade by sa mali rozdeliť podľa veku.

Počas pandémie ochorenia COVID-19 sa doplnkovým nástrojom na zber informácií o veľkých skupinách obyvateľstva stal dohľad nad odpadovými vodami. Systematickejšie sa zahrnul do vnútroštátnych stratégií dohľadu na detekciu vírusu SARS-CoV-2 a jeho variantov a vykonali sa rôzne opatrenia EÚ na podporu krajín pri tomto úsilí. Ako príklad možno uviesť, že 26 členských štátov získalo granty na priamu akciu s cieľom podporiť vykonávanie dohľadu nad odpadovými vodami a súvisiacich činností. Nadchádzajúcou revíziou smernice o čistení komunálnych odpadových vôd, ktorá sa má prijať na jeseň tohto roku, sa zavedie dohľad nad odpadovými vodami, pričom sa budú monitorovať parametre relevantné pre verejné zdravie vrátane vírusov a ich variantov v komunálnych odpadových vodách. Členské štáty sa vyzývajú, aby pokračovali vo svojom úsilí systematicky monitorovať SARS-CoV-2 v rámci dohľadu nad odpadovými vodami a uplatňovať opatrenia stanovené v súvisiacom odporúčaní Komisie.

Cieľom členských štátov by malo byť zvýšiť počet sentinelových pracovísk, zabezpečiť, aby tieto pracoviská zastupovali zemepisné a demografické rozloženie ich obyvateľstva, a zvýšiť počet testov vykonaných v rámci sentinelových pracovísk dohľadu. Takisto by mali plánovať zintenzívnenie kapacity testovania, najmä ak sa vyžaduje ako reakcia na vznik nového variantu vzbudzujúceho obavy alebo variantu chrípky. Takisto je potrebné zachovať dostatočný objem sekvenovania na účely monitorovania cirkulujúcich vírusov a rýchlej detekcie nových variantov vírusov.

Na ďalšie rozšírenie a rozvoj sentinelových systémov a na to, aby plnili svoj účel, sa vyžaduje strategická priorizácia a udržateľné financovanie. Sentinelové systémy sa bežne používajú na dohľad nad respiračnými infekciami (napr. chrípkou). Sentinelový systém dohľadu sa nevykonáva prostredníctvom testovania celej populácie, ale na základe vzoriek z niekoľkých reprezentatívnych prípadov zo špecifických lokalít, ako sú ambulancie všeobecných lekárov alebo nemocnice, ktoré sú rovnomerne rozmiestnené v krajine alebo regióne. Sentinelový systém s dostatočným počtom lokalít, ktoré produkujú dostatočný objem testovania a zo zemepisného a demografického hľadiska zastupujú celú populáciu krajiny, je efektívnym a účinným spôsobom monitorovania šírenia (respiračných) infekcií.

Súčasné stratégie testovania a znížené úsilie v oblasti sekvenovania v niektorých krajinách vytvárajú nebezpečnú medzeru v našich vedomostiach o tom, ako sa vírus šíri a vyvíja. Existuje naliehavá potreba vyvinúť a udržať odolné populačné integrované systémy dohľadu. Takéto systémy by integrovaným spôsobom v EÚ monitorovali rôzne ochorenia, ako je chrípka, COVID-19 a iné respiračné vírusové infekcie. Údaje z takých systémov dohľadu umožnia krajinám dôsledne monitorovať šírenie a intenzitu cirkulujúcich respiračných vírusov, ako aj rozpoznať zmeny v trendoch a vznik nových variantov vzbudzujúcich obavy. Na základe toho sa vypracujú opatrenia na kontrolu a zmierni sa vplyv nových variantov. Tieto systémy budú kľúčovým prvkom v tomto štádiu pandémie, ako aj pre možné budúce cezhraničné ohrozenia zdravia.

Táto nová skupina pacientov si bude vyžadovať špecifickú starostlivosť, často z rôznych lekárskych špecializácií. Očakáva sa, že to bude predstavovať značnú záťaž pre európske systémy zdravotnej starostlivosti a môže to zhoršiť situáciu vyplývajúcu z nahromadenia prípadov, ktoré nesúviseli s ochorením COVID-19 počas pandémie. Tieto úvahy zdôrazňujú naliehavosť zintenzívnenia výskumného úsilia zameraného na porozumenie biologickému základu problémov po prekonaní ochorenia COVID-19. Na základe lepšieho porozumenia patológii stojacej za problémami po prekonaní ochorenia COVID-19 budú môcť výskumníci identifikovať perspektívne terapie a napokon vyvinúť rozsiahle klinické skúšania na overenie ich prínosov.

Hoci sa riziko vzniku problémov po prekonaní ochorenia COVID-19 zdá vyššie u starších osôb, ktoré už mali nejaké iné ochorenie a boli hospitalizované pre ochorenie COVID-19, štúdie ukázali, že tieto problémy prevládajú aj medzi predtým zdravými, mladými ľuďmi, ktorí mali pri prvom nakazení vírusom mierne, resp. nemali žiadne príznaky. Ľudia s problémami po prekonaní ochorenia COVID-19 môžu trpieť širokou škálou príznakov vrátane respiračných, kardiovaskulárnych, gastrointestinálnych, kognitívnych, muskuloskeletálnych a neurologických príznakov. Tieto príznaky môžu byť občasné, môžu zasiahnuť niekoľko systémov organizmu a môžu byť od miernych až po závažné, pre ktoré sa postihnutá osoba nemôže vrátiť do práce. Hoci je zoznam príznakov veľmi dlhý, dosiaľ nie sú k dispozícii overené terapie na liečbu tohto chorobného stavu.

V rámci programu Horizont 2020 boli založené dve siete klinického skúšania EÚ: jedna zameraná na terapeutiká na ochorenie COVID-19 a jedna na vakcíny proti tomuto ochoreniu. Sieť pre skúšanie terapeutík zahŕňa rozsiahle adaptívne platformové skúšania vykonané na pacientoch v intenzívnej starostlivosti, hospitalizovaných pacientoch a pacientoch v primárnej zdravotnej starostlivosti. Okrem toho poradný mechanizmus so spoločným prístupom podporuje účinné využívanie zdrojov medzi skúšaniami a zabraňuje zdvojovaniu úsilia. Súčasťou siete klinického skúšania vakcín sú skúšania vakcín u starších ľudí, bežnej dospelej populácie a u detí zamerané na verejné zdravie.

Osobitná skupina pre núdzové situácie založená ako súčasť revidovaného mandátu Európskej agentúry pre lieky poskytuje vývojárom v oblasti klinického skúšania, ktoré sa vykonáva v Únii, poradenstvo týkajúce sa protokolov klinického skúšania vrátane spoločného klinického skúšania. V konečnom dôsledku sa poradenstvom podporí včasný vývoj a povolenie medicínskych produktov, ako sú vakcíny a liečebné metódy, a zlepší sa celková koordinácia klinických skúšaní v Európe. Členské štáty by pri schvaľovaní žiadosti o klinické skúšanie mali toto vedecké poradenstvo osobitnej skupiny pre núdzové situácie zohľadňovať.

Na základe nariadenia a informačného systému pre klinické skúšanie sa teraz o schválenie klinického skúšania môžu uchádzať komerční aj nekomerční zadávatelia naraz až v 30 krajinách EÚ/EHP. Nový regulačný systém a platforma zlepšujú výmenu informácií a kolektívne rozhodovanie o klinickom skúšaní. Informačný systém pre klinické skúšanie, ktorého používanie na predkladanie žiadostí o klinické skúšanie sa do 31. januára 2023 stane povinným, poskytuje aj verejnú databázu s možnosťou vyhľadávania pre zdravotníckych pracovníkov, pacientov a širokú verejnosť. Nariadenie sa bude v plnom rozsahu uplatňovať od 31. januára 2025, pričom všetky klinické skúšania budú musieť byť v súlade s pravidlami.

Od januára 2022, keď nadobudlo účinnosť nariadenie o klinickom skúšaní, sa v rámci EÚ zharmonizovalo posudzovanie klinických skúšaní a dohľad na nimi, a to najmä prostredníctvom informačného systému pre klinické skúšanie. Nariadenie o klinickom skúšaní umožňuje rýchlejšie schvaľovanie klinických skúšaní v členských štátoch, čím sa zlepšuje efektívnosť klinického výskumu ako celku. Zároveň sa budú dodržiavať prísne kvalitatívne a bezpečnostné normy, ktoré už boli pre takéto skúšania stanovené.

Komisia bude aj naďalej spolupracovať s členskými štátmi na identifikácii priorít pre ďalšie spoločné obstarávania terapeutík a posilnení integrácie so zavedenými vnútroštátnymi postupmi a postupmi na úrovni EÚ. Zvýšená miera spolupráce a spoločné obstarávanie posilňujú solidaritu, pretože zabezpečujú spravodlivý prístup k terapeutikám a ich dostupnosť v zapojených členských štátoch. Ako sa uvádza v dohode o spoločnom obstarávaní z roku 2014, ktorú podpísalo 37 krajín, spoločné obstarávanie posilňuje aj kúpnu silu, najmä pokiaľ ide o menšie členské štáty, čo umožňuje lepšie zmluvné podmienky a úspory z rozsahu.

Cieľom stratégie EÚ pre terapeutiká na ochorenie COVID-19 je vytvoriť široké portfólio bezpečných a účinných terapeutík. Dôležitú úlohu pri liečbe pacientov s ochorením COVID-19 zohrávajú najmä antivirotiká a antivirotické monoklonálne protilátky. Doteraz bolo schválených osem terapeutík na ochorenie COVID-19 rôznych kategórií vrátane šiestich antivirotík, ktorými sa riešia rôzne štádiá a stupne závažnosti tohto ochorenia. Od októbra 2020 do júla 2022 sa uzavreli štyri rámcové zmluvy o spoločnom obstarávaní vrátane ich predĺžení s cieľom zabezpečiť dostupnosť antivirotík v niekoľkých členských štátoch.

Z dlhodobejšieho hľadiska sa musí zlepšiť pripravenosť systémov zdravotnej starostlivosti na prepuknutie infekčných chorôb a iné druhy otrasov. Vykonávanie testov odolnosti umožní členským štátom pravidelne preskúmavať pripravenosť na zdravotnú krízu a kontrolovať odolnosť svojich systémov zdravotnej starostlivosti proti špecifickým scenárom vysokého tlaku a dlhodobým štrukturálnym výzvam. Odolnosť by mala zahŕňať aj odolnosť a efektívnosť postupov, ktoré nemocnice či iné obstarávacie organizácie uplatňujú vo verejnom obstarávaní. Vzhľadom na záťaž, ktorú pandémia predstavuje pre duševné zdravie, a to najmä v prípade zdravotníckeho personálu, by členské štáty mali posilniť opatrenia na podporu dobrého duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a celkového obyvateľstva. Okrem toho sa posilnením pracovných síl v oblasti zdravotníctva zvýši odolnosť systémov zdravotnej starostlivosti. Komisia podporuje odbornú prípravu zdravotníckych pracovníkov prostredníctvom programu EU4Health, ESF+ a Paktu EÚ o zručnostiach. Na podporu krajín pri riešení problému udržania zamestnancov, delegovania úloh a nedostatku personálu v tzv. zdravotníckych púšťach (oblastiach s obmedzeným prístupom k zdravotnej starostlivosti) prebieha niekoľko programov. Okrem toho má Komisia v pláne ešte v tomto roku spustiť spoločnú akciu na vylepšenie plánovania a vypracúvania prognóz v súvislosti s pracovnou silou v zdravotníctve. Komisia navyše podporuje dostupnosť tímov urgentnej zdravotnej starostlivosti, ako aj potrebných osobných ochranných prostriedkov, zdravotníckych potrieb a terapeutík na vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ (napr. prostredníctvom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany).

Ďalšie vydanie polročnej správy Health at a Glance: Europe (Zdravie v skratke: Európa) bude uverejnené koncom roka 2022. V správe sa bude posudzovať najmä narušenie poskytovania zdravotných služieb počas pandémie pre pacientov, ktorí netrpia ochorením COVID-19, a zameria sa na stratégie na vyriešenie odloženej zdravotnej starostlivosti. Takisto sa v nej bude skúmať vplyv pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie detí a mládeže, najmä na ich duševné zdravie.

Investície v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na posilnenie systémov zdravotnej starostlivosti sú momentálne v plnom prúde. Investície vo výške viac ako 42 miliárd EUR sú vyčlenené na podporu lepšej zdravotnej starostlivosti v rámci prijatých plánov podpory obnovy a odolnosti a takmer tretina z tejto sumy je vyhradená pre investície a reformy na podporu digitalizácie systémov zdravotnej starostlivosti. Cieľom osobitných investícií je aj posilniť kapacitu v oblasti verejného zdravia v rámci vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti. Posilnenie odolnosti systémov zdravotnej starostlivosti si bude vyžadovať nepretržité úsilie, a to v krátkodobom i dlhodobom horizonte. Okrem toho sa v rámci najnovších odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré boli prijaté v júli 2022 ako súčasť európskeho semestra, riešili systémy zdravotnej starostlivosti v ôsmich členských štátoch a zdôraznila sa potreba lepšej prevencie a primárnej zdravotnej starostlivosti, ako aj riešenie nedostatku pracovnej sily.

Kríza spôsobená ochorením COVID-19 preverila odolnosť a pružnosť európskych systémov zdravotnej starostlivosti bezprecedentným spôsobom. V lete 2022 systémy zdravotnej starostlivosti EÚ aj naďalej čelia výzvam z dôvodu zvýšeného počtu hospitalizácií súvisiacich s ochorením COVID-19, ako aj potreby viac neodkladať zdravotnú starostlivosť o pacientov, ktorí nemajú ochorenie COVID-19, pričom takýto odklad bol spôsobený pandémiou. Tento tlak na systémy zdravotnej starostlivosti vzniká na pozadí iných dlhodobých problémov, ako je trvalý nedostatok pracovníkov v zdravotníctve, ktorý sa v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 ešte prehĺbil. Podľa prieskumu ECDC mnohé členské štáty uvádzajú problémy s udržaním a náborom dostatočného počtu zdravotníckeho personálu so správnymi kompetenciami. Ak sa financovanie zdravotnej starostlivosti a ľudské zdroje nezvýšia, hrozí, že systémy zdravotnej starostlivosti nebudú mať dostatočné kapacity na zimné obdobie 2022. Okrem toho respiračné vírusy (napr. chrípka) môžu predstavovať dodatočnú záťaž na systémy zdravotnej starostlivosti. Pandémia ukázala, že je nevyhnutné mať silné, odolné a dostatočne personálne obsadené systémy zdravotnej starostlivosti.

Pandémia ochorenia COVID-19 narušila životy detí a dospievajúcich a ovplyvnila ich každodenný život, vzdelávanie, zdravie, vývoj a celkový pocit pohody. Je preto dôležité nezabúdať na negatívny dosah prerušenia vyučovania v školách na zdravie a vývoj detí. Vykonávanie opatrení na školách by malo zostať na minimálnej úrovni a malo by sa predchádzať ďalším stratám v oblasti vzdelávania.

V stratégii EÚ pre terapeutiká na ochorenie COVID-19 sa na problémy po prekonaní ochorenia COVID-19 odkazuje v jej rámci pre výskumné, vývojové a inovačné činnosti. V stratégii sa uznáva, že problémy po prekonaní ochorenia COVID-19 si vyžadujú iný terapeutický prístup ako akútne ochorenie COVID-19. V súlade so vznikajúcou hypotézou, že jednou z príčin problémov po prekonaní ochorenia COVID-19 môžu byť perzistentné vírusové rezervoáre, možno zároveň na potenciálnu liečbu takýchto problémov testovať terapeutiká používané na liečbu ochorenia COVID-19 (napr. antivirotiká).

Aby Komisia mohla poskytnúť odborné usmernenia, ako by sa mali v rámci systémov zdravotnej starostlivosti koncipovať a rozvíjať vhodné zdravotné služby pre pacientov trpiacich problémami po prekonaní ochorenia COVID-19, poverila panel odborníkov pre účinné spôsoby investovania do zdravia, aby do konca roka 2022 vypracoval stanovisko k vplyvu problémov po prekonaní ochorenia COVID-19 na systémy zdravotnej starostlivosti. Okrem toho Európska agentúra pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) uverejnila správu o vplyve problémov po prekonaní ochorenia COVID-19 na pracovníkov a pracoviská a vydala súvisiace usmernenia pre pracovníkov a manažérov. Členské štáty sa vyzývajú, aby spojili sily a zhromaždili aktuálne dôkazy o problémoch po prekonaní ochorenia COVID-19 a aby zvýšili odbornú prípravu zdravotníckeho personálu, pokiaľ ide o rozpoznávanie a zvládnutie problémov po prekonaní ochorenia COVID-19, najmä v rámci primárnej zdravotnej starostlivosti. Treba pripomenúť, že najlepším spôsobom, ako predísť problémom po prekonaní ochorenia COVID-19, je v prvom rade vyhnúť sa nákaze vírusom SARS-CoV-2.

Doprava, mobilita, cestovanie

Od augusta 2022 boli zrušené všetky opatrenia ovplyvňujúce voľný pohyb osôb v EÚ, ako aj požiadavka pre cestujúcich mať digitálny COVID preukaz EÚ.

Pokračujúce úsilie o uľahčenie voľného pohybu v EÚ počas pandémie ochorenia COVID-19 zostáva aj naďalej kľúčové, a to v prípade osôb aj tovaru. Ak to epidemiologická situácia dovolí, naším spoločným cieľom zostáva voľný pohyb bez obmedzení. Komisia a členské štáty by sa pri riešení špecifických problémov týkajúcich sa sektora dopravy a narušenia dodávateľského reťazca mali spoliehať na už vytvorené nástroje, najmä zelené jazdné pruhy, pohotovostný plán pre dopravu a príslušné zdravotné protokoly.

Cestovné obmedzenia by sa mali zaviesť alebo obnoviť, len ak sú úplne nevyhnutné a primerané na ochranu verejného zdravia. Pred zavedením alebo obnovením cestovných obmedzení by sa napr. malo zvážiť zavedenie istých nefarmaceutických opatrení, ako je nosenie rúšok. O akýchkoľvek nových opatreniach by mali byť informované kľúčové zainteresované strany, ako sú prevádzkovatelia dopravy, aby sa mohli pripraviť a vyhnúť sa akýmkoľvek potenciálnym negatívnym vplyvom. V prípade, že členské štáty budú chcieť aktivovať vyhľadávanie kontaktov cezhraničných cestujúcich, k dispozícii sú spoločné nástroje, ako napríklad formulár EÚ na vyhľadanie cestujúcich v súvislosti s ochranou verejného zdravia, na výmenu údajov o cestujúcich s cieľom zlepšiť ich možnosti vyhľadávania kontaktov a zároveň obmedziť zaťaženie cestujúcich a prevádzkovateľov dopravy.

Členské štáty môžu využiť digitálny COVID preukaz EÚ v prípade, že si epidemiologická situácia túto jeseň a zimu bude vyžadovať, aby krajiny dočasne opätovne zaviedli cestovné obmedzenia. V nariadení o digitálnom COVID preukaze EÚ, ktorého platnosť je predĺžená do júna 2023, sa stanovuje potrebný rámec na zvládnutie vplyvu obmedzení voľného pohybu a uľahčenie cestovania. Zabezpečuje sa v ňom, že občania môžu využívať výhody vyplývajúce z interoperabilných a vzájomne uznávaných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu a prekonaní tohto ochorenia. Držitelia platných digitálnych COVID preukazov EÚ by pri cestovaní v rámci EÚ v zásade nemali podliehať žiadnym dodatočným obmedzeniam.

Prostredníctvom digitálneho COVID preukazu EÚ sa veľmi úspešne podarilo poskytnúť verejnosti nástroj, ktorý je akceptovaný a dôveryhodný v rámci celej EÚ (a v niekoľkých tretích krajinách), a predišlo sa tak roztrieštenosti viacerých vnútroštátnych systémov. Od 1. augusta 2022 je do systému digitálneho COVID preukazu EÚ pripojených 75 krajín a území z piatich kontinentov (30 členských štátov EÚ/EHP a 45 krajín a území mimo EÚ), pričom niekoľko ďalších krajín vyjadrilo záujem pripojiť sa do systému alebo už s Komisiou vedú technické diskusie. Digitálny COVID preukaz EÚ sa tým stáva globálnym štandardom.

Systém digitálneho COVID preukazu EÚ je dostatočne flexibilný na to, aby sa prispôsobil vývoju reakcie na ochorenie COVID-19. Je možné, že vzhľadom na ďalšie vedecké dôkazy a vývoj pandémie budú potrebné prípadné úpravy obdobia platnosti preukazov vydaných pre prvú posilňovaciu dávku.

Ak by sa opätovne zaviedlo využívanie digitálneho COVID preukazu EÚ, je dôležité zabezpečiť, aby každý mohol získať platný digitálny COVID preukaz EÚ. To znamená, že členské štáty by mali aj naďalej zabezpečovať, aby boli k dispozícii dostatočné testovacie a očkovacie kapacity a aby bolo ľahko prístupné. Členské štáty by takisto mali občanov, ktorí prekonali infekciu vírusom SARS-CoV-2, informovať o ich práve získať potvrdenie o prekonaní ochorenia, ak boli otestovaní PCR testom alebo antigénovým testom.

Okrem toho by členské štáty mali robiť maximum pre to, aby boli cestujúci dobre informovaní o možných cestovných obmedzeniach, ktorým môžu čeliť pri vstupe do iného štátu EÚ/EHP. Webová platforma Re-Open EU zostáva hlavným referenčným bodom pre každého, kto cestuje v rámci EÚ. Komisia opätovne zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty včas aktualizovali informácie o možných cestovných obmedzeniach a opatreniach týkajúcich sa verejného zdravia a bezpečnosti, aby sa európski občania mohli aj naďalej na túto platformu spoliehať a s dôverou mohli plánovať svoje cesty.

Mechanizmom tzv. záchrannej brzdy, ktorý bol schválený v odporúčaní Rady 2022/107, sa aj naďalej zabezpečuje koordinovaný prístup medzi členskými štátmi pri reakcii na vznik potenciálnych nových variantov vzbudzujúcich obavy.

Súčasná kategorizácia krajín na základe farebného označovania podľa ECDC sa zrušila vzhľadom na vyvíjajúce sa prístupy a klesajúce trendy, pokiaľ ide o objemy testovania v členských štátoch, v dôsledku čoho ECDC nemohlo vypracovať zodpovedajúci obraz epidemiologickej situácie.

V súvislosti s cestovaním z tretích krajín navyše Rada v júni 2020 prijala koordinovaný prístup k cestovaniu do regiónu EÚ+, ktorý bol odvtedy trikrát zmenený . Cieľom Komisie je v krátkom čase navrhnúť revíziu odporúčania, aby sa vzala do úvahy zmenená epidemiologická situácia a vývoj postupov v členských štátoch, najmä pokiaľ ide o zoznam krajín v prílohe 1 k odporúčaniu Rady (EÚ) 2020/912, ktorý už nezodpovedá súčasnej situácii. Cieľom takejto revízie, o ktorej sa bude konzultovať s členskými štátmi, je poskytnúť spoločný rámec na nasledujúce mesiace a zabezpečiť koordinovaný prístup.

5.GLOBÁLNY ROZMER

Na získanie kontroly nad pandémiou a jej ukončenie je kľúčové celosvetové úsilie a globálna podpora v boji proti ochoreniu COVID-19. To je dôvodom, prečo už od začiatku krízy spôsobenej ochorením COVID-19 zohráva EÚ ako Tím Európa centrálnu úlohu v mnohostrannej reakcii, pokiaľ ide o rýchly vývoj, šírenie a spravodlivý prístup k vakcínam proti ochoreniu COVID-19 na celom svete. EÚ je aj naďalej najväčším darcom vakcín proti ochoreniu COVID-19 na svete, keď sa do úvahy vezmú dávky poskytnuté členskými štátmi prostredníctvom nástroja COVAX (globálny prístup k vakcínam proti ochoreniu COVID-19) a ako bilaterálne dary. Tím Európa doteraz poskytol krajinám v núdzi celkovo takmer 482 miliónov dávok a aj naďalej je v nasledujúcich mesiacoch odhodlaný vynakladať úsilie na ich darovanie a vývoz v prípade, že o pôvodné a prispôsobené vakcíny bude zvýšený záujem. Hoci sa svetové dodávky vakcín proti ochoreniu COVID-19 stabilizovali, mnoho krajín, najmä v Afrike, má stále ďaleko od dosiahnutia dostatočnej zaočkovanosti. Nedostatočné základné očkovanie takisto vytvára riziko, že sa nevyužijú výhody posilňovacích dávok vrátane posilňovacích dávok s prispôsobenými vakcínami.

V súčasnej situácii je ponuka vakcín v porovnaní s dopytom väčšia: dostupnosť vakcín vo svete nie je v niektorých krajinách sprevádzaná zodpovedajúcim zvýšením zaočkovanosti. Povaha výzvy sa jasne zmenila a v súčasnosti je ňou skutočné použitie dostupných vakcín, resp. ich podanie. To je dôvodom, prečo napr. EÚ ponúkla svojim africkým partnerom balík na podporu očkovania, ktorý zahŕňa dodávky, pomocný materiál a pomoc pri doručení. EÚ oznámila dodatočnú podporu vo výške 375 miliónov EUR krajinám s najnižšou zaočkovanosťou, a to prostredníctvom mechanizmu na podporu dodávok vakcín proti ochoreniu COVID-19 v rámci nástroja COVAX. Týmto financovaním sa podporujú národné vlády v oblastiach, ako sú poskytovanie služieb, pracovné sily v oblasti zdravotníctva, vytváranie dopytu, vakcinačné kampane, systémy dodávateľských reťazcov, chladový reťazec a rýchla dostupnosť ultrachladového reťazca podľa prístupu založeného na potrebách danej krajiny. Financovanie krajinám takisto pomáha udržať spravodlivý prístup, mať dosah na marginalizované skupiny obyvateľstva, integrovať očkovanie proti ochoreniu COVID-19 do bežnej imunizácie či posilňovať systémy imunizácie.

Je potrebné, aby sa kapacita miestnych systémov zdravotnej starostlivosti aj naďalej rozvíjala s cieľom zabezpečiť zaočkovanosť komunít. Posilniť by sa mal aj miestny vývoj vakcín a ich výroba. Komisia podporuje posilňovanie vnútroštátnych systémov zdravotnej starostlivosti v Afrike, napr. zapájaním sa na regionálnej úrovni s cieľom zlepšiť bezpečnosť zdravotnej starostlivosti prostredníctvom prístupu „jedno zdravie“ a digitalizáciou systémov zdravotnej starostlivosti, ako aj podporovaním inštitútov verejného zdravia.

EÚ bude aj naďalej prostredníctvom iniciatívy Tím Európa pracovať na výrobe vakcín, liekov a zdravotníckych technológií v Afrike a prístupe k nim (MAV+). Táto iniciatíva sa začala v roku 2021 a prispieva k zvýšeniu miestnej a regionálnej výrobnej kapacity, diverzifikácii afrických farmaceutických dodávateľských reťazcov a k riešeniu prekážok v medzinárodnom dodávateľskom reťazci. Tím Európa dosiaľ zmobilizoval viac ako 900 miliónov EUR na podporu budovania kapacít v Južnej Afrike, Senegale, Rwande a Ghane a na regionálnej úrovni na posilnenie regulácie a na podporu Africkej agentúry pre lieky (AMA), Rozvojovej agentúry Africkej únie (AUDA-NEPAD) a Partnerstva pre africkú výrobu vakcín. V rámci podujatí zameraných na nadväzovanie kontaktov EÚ posilňuje spoluprácu medzi africkými a európskymi spoločnosťami, ktorá sa týka hodnotových reťazcov farmaceutického priemyslu a odvetvia zdravotníckych technológií. EÚ takisto spustila novú iniciatívu v oblasti miestnej výroby vakcín a liekov s cieľom podporiť úsilie v Latinskej Amerike a Karibiku.

EÚ sa takisto zaviazala, že do Globálneho fondu na mechanizmus reakcie na ochorenie COVID-19 (C19RM) vyčlení 150 miliónov EUR na zabezpečenie prístupu k zdravotníckym protiopatreniam v partnerských krajinách (vrátane vybavenia na diagnostiku, testov, kyslíkového vybavenia a osobných ochranných prostriedkov).