EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 3. 2022 COM(2022) 139 final SPRÁVA KOMISIE RADE Plán Komisie na zlepšenie európskej finančnej štruktúry pre rozvoj a správa o pokroku za rok 2021



Tento dokument je odpoveďou Komisie na závery Rady o posilnení európskej finančnej štruktúry pre rozvoj prijaté 14. júna 2021, v ktorých Rada vyzvala Komisiu, aby predložila plán plnenia cieľov a odporúčaní uvedených v záveroch a aby každoročne predkladala správy o dosiahnutom pokroku. Cieľom tohto plánu na zlepšenie finančnej štruktúry je zvýšiť vplyv, efektívnosť a viditeľnosť európskej finančnej štruktúry pre rozvoj, a to: -potvrdením silného politického vedenia EÚ, -podporou lepšej koordinácie, -budovaním inkluzívnejšej finančnej štruktúry, -zabezpečením väčšej viditeľnosti a vplyvu EÚ a jej členských štátov v rámci prístupu Tímu Európa. Zameriava sa na opatrenia, ktoré sú v pôsobnosti Komisie v spolupráci s vysokým predstaviteľom EÚ a podpredsedom Komisie (ďalej len „VP/PK“). Okrem toho sa v správe uvádza stav vykonávania týchto opatrení ku koncu roka 2021. 1.POTREBA ZLEPŠIŤ EURÓPSKU FINANČNÚ ŠTRUKTÚRU 2.Kontext EÚ a jej členské štáty sú tradične najväčším poskytovateľom rozvojovej pomoci na svete, pričom v roku 2020 na nich pripadalo približne 46 % celosvetovej pomoci (66,8 miliardy EUR). Pomoc EÚ významne prispieva k odstráneniu chudoby, zníženiu zraniteľnosti a nerovností a pomáha partnerským krajinám dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja a Parížskej dohody. Verejné zdroje však nepostačujú na riešenie veľkého množstva neustále rastúcich potrieb, ktoré sú nutné na dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja. V dôsledku toho EÚ a jej členské štáty čoraz častejšie prekračujú rámec tradičnejších kanálov pomoci a využívajú oficiálnu rozvojovú pomoc na vytváranie ďalších zdrojov financovania, najmä prilákaním súkromného kapitálu. Stále viac preto partnersky spolupracujú s finančnými inštitúciami a viac sa opierajú o inovačné finančné nástroje, pričom využívajú verejné prostriedky na zvýšenie investícií, napríklad prostredníctvom kombinovaného financovania alebo záruk. Európska finančná štruktúra pre rozvoj sa tak v priebehu rokov stala zložitejšou, a to v dôsledku vzniku týchto nových nástrojov a rastúceho počtu aktérov, ktorých zahŕňa, vrátane Komisie, VP/PK, členských štátov EÚ a ich vnútroštátnych rozvojových finančných inštitúcií a organizácií, ako aj Európskej investičnej banky (ďalej len „EIB“) a Európskej banky pre obnovu a rozvoj (ďalej len „EBOR“). Okrem toho Komisia intenzívne spolupracuje aj s rôznymi medzinárodnými účastníkmi finančných operácií. Všetci títo aktéri pracujú na dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja, ale majú špecifické priority a spôsoby intervencie a ponúkajú rôzne silné stránky a komparatívne výhody, najmä pokiaľ ide o geografické, odvetvové alebo finančné odborné znalosti. Pandémia ochorenia COVID-19 zvýšila naliehavosť riešenia výziev v oblasti rozvoja, a tým aj naliehavosť posilnenia európskej finančnej štruktúry pre rozvoj. Hospodárske dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 zvýšili finančné potreby a dramaticky ovplyvnili partnerské krajiny EÚ, čím sa zvrátili roky pokroku pri dosahovaní cieľov udržateľného rozvoja. V roku 2020 sa ročné medzera vo financovaní cieľov udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách odhadovala na 3,7 bilióna EUR . Na odstránenie tejto medzery vo financovaní sú viac než kedykoľvek predtým potrebné rozsiahle investície. Všetky zdroje financovania (verejné/súkromné, domáce/medzinárodné) spolu s účinnými politickými reformami sa musia efektívne využiť na lepšiu obnovu, pričom sa nesmie na nikoho zabudnúť. Udržateľné financovanie bude preto kľúčové pre mobilizáciu medzinárodného a domáceho súkromného kapitálu na financovanie udržateľných investícií do infraštruktúry.

V súvislosti s veľkými globálnymi geopolitickými výzvami a rastúcou úlohou nových darcov potrebuje EÚ nový prístup k presadzovaniu svojho modelu rozvoja založeného na hodnotách a zameraného na človeka, ako aj k ochrane a presadzovaniu politických, hospodárskych a bezpečnostných záujmov EÚ vo svete. Vzhľadom na tieto globálne výzvy v oblasti rozvoja musí byť európska finančná štruktúra pre rozvoj ešte účinnejšia, efektívnejšia, koherentnejšia a vplyvnejšia. Lepšia koordinácia prostredníctvom prístupu Tímu Európa je dôležitejšia než kedykoľvek predtým, aby sa predišlo nejednotným opatreniam a zabezpečila sa väčšia synergia a efektívnosť. Zahŕňa to aj lepšie využitie dlhoročných skúseností rôznych aktérov a, ak je to možné, združovanie finančných zdrojov na dosiahnutie väčšieho vplyvu a väčšej mobilizácie investícií zo súkromných sektorov. Zlepšená európska finančná štruktúra pre rozvoj s posilneným politickým vedením má okrem toho zásadný význam z hľadiska posilnenia úlohy EÚ ako globálneho aktéra a môže zohrávať kľúčovú úlohu vzhľadom na naše geopolitické ambície, najmä pri presadzovaní našich strategických záujmov a hodnôt vo svete. Európska finančná štruktúra pre rozvoj by mala viesť k lepšej komplementárnosti medzi pomocou, investíciami do rozvoja, reformným programom a diplomaciou. Len tak môže európska finančná štruktúra pre rozvoj maximalizovať využívanie existujúcich zdrojov oficiálnej rozvojovej pomoci a urýchliť finančné toky do oblastí, ktoré to najviac potrebujú, zvýšiť vplyv na rozvoj a zaistiť lepšiu viditeľnosť úsilia celej EÚ a jej členských štátov o dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja. V tomto dokumente je načrtnutých niekoľko opatrení, ktoré Komisia plánuje prijať na posilnenie európskej finančnej štruktúry pre rozvoj. V správe sa takisto poukazuje na dôležité kroky, ktoré sa v tomto smere už podnikli. V tejto súvislosti sa nové prostredie odzrkadľuje najmä v začatí realizácie stratégie Global Gateway v decembri 2021 a v investičnom balíku Global Gateway Afrika – Európa, ktoré ukazujú, akým smerom sa bude EÚ v nasledujúcich rokoch uberať pri svojich vonkajších činnostiach. Stratégia Global Gateway, ktorej základom je prístup založený na hodnotách, je plánom veľkých investícií do rozvoja infraštruktúry na celom svete s cieľom posilniť digitálne, dopravné a energetické siete prostredníctvom udržateľných a vysokokvalitných projektov. Ponúka istotu a rovnaké podmienky pre investorov a podniky, ako aj vysokú úroveň transparentnosti a noriem s cieľom priniesť ľuďom trvalé sociálne a hospodárske výhody. K zlepšeniu súčasnej finančnej štruktúry prispejú aj významné medzníky prijaté v roku 2021, a to Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (ďalej len „NDICI“) – Globálna Európa (s celkovým rozpočtom 79 miliárd EUR) a nástroj predvstupovej pomoci (ďalej len „IPA III“) (14 miliárd EUR). Prinášajú podstatné zlepšenia, pokiaľ ide o zjednodušenie a strategické politické vedenie EÚ, takisto poskytujú stimuly na lepšiu strategickú a geopolitickú koordináciu medzi európskymi aktérmi a zvyšujú potenciál využitia kapitálu zo súkromného sektora, aby sa dosiahol transformačný vplyv v praxi. A nakoniec vzhľadom na obrovskú medzeru vo financovaní cieľov udržateľného rozvoja Komisia vyhlásila výzvu na predkladanie žiadostí v súvislosti so zriadením expertnej skupiny na vysokej úrovni, ktorá poskytne Komisii odporúčania, ako ďalej urýchliť tok súkromného kapitálu do krajín s nízkymi a so strednými príjmami. 3.Obnovenie diskusií o tom, ako posilniť európsku finančnú štruktúru pre rozvoj Diskusie o tom, ako zlepšiť európsku finančnú štruktúru pre rozvoj, prebiehajú už viac ako desať rokov na rôznych úrovniach a za účasti rôznych skupín zainteresovaných strán. V roku 2018 Komisia prijala oznámenie s názvom Zefektívnenie finančnej architektúry pre investície mimo Európskej únie , v ktorom poukázala na niektoré nedostatky existujúceho usporiadania a načrtla niekoľko počiatočných opatrení na zlepšenie finančnej štruktúry. V nadväznosti na správu skupiny odborníkov na vysokej úrovni z roku 2019 a štúdiu uskutočniteľnosti z roku 2021 o možnostiach posilnenia budúcej európskej finančnej štruktúry pre rozvoj sa v záveroch Rady z júna 2021 zdôraznil význam posilnenia a zlepšenia súčasného inštitucionálneho usporiadania európskej finančnej štruktúry pre rozvoj (Status Quo+) a vyzdvihlo sa, „že je potrebné, aby bola [európska finančná štruktúra pre rozvoj] účinnejšia, efektívnejšia, viac zameraná na rozvoj, koherentnejšia a viditeľnejšia v súlade so zásadou prvoradosti politiky a so strategickými záujmami a hodnotami EÚ“. Rada takisto uznala, že finančná štruktúra EÚ „by mala byť založená na otvorenej, kolaboratívnej a inkluzívnej štruktúre, presadzovať spoluprácu so všetkými európskymi rozvojovými bankami a finančnými inštitúciami a stavať na ich príslušných vnútroštátnych, odvetvových alebo finančných odborných znalostiach, pridanej hodnote a zdrojoch“. Rada vo svojich záveroch zdôraznila, že je potrebná „mobilizácia udržateľného financovania súkromného sektora“. Hoci súkromný sektor tradične nie je stredobodom rozvojových investičných stratégií, rastie konsenzus o tom, že jeho príspevok je rozhodujúci pre financovanie rozvoja (ako doplnok obmedzených zdrojov verejného sektora) a podporu udržateľných pracovných miest a rastu v partnerských krajinách. Rada vyzvala EIB a EBOR, aby „pokračovali v systematickom prehlbovaní koordinácie na strategickej aj technickej úrovni“, „koordinovali svoju činnosť s ostatnými globálnymi finančnými inštitúciami pôsobiacimi v krajinách, v ktorých sa operácie uskutočňujú“, a usilovali sa „posilniť svoje komparatívne výhody v oblasti financovania rozvoja, vyhnúť sa fragmentácii a maximalizovať svoj vplyv na rozvoj“. Vo všeobecnosti Rada vyzýva všetkých európskych aktérov v oblasti rozvoja, aby zintenzívnili svoju spoluprácu.

Rada vyzvala Komisiu, aby predložila plán na zlepšenie európskej finančnej štruktúry pre rozvoj. Rada upozornila okrem iného aj na tieto oblasti, ktoré je potrebné zlepšiť: koordinácia a politické vedenie zo strany Komisie pri vykonávaní rozvojovej politiky EÚ, poskytovanie väčších stimulov na spolufinancovanie a rozloženie rizika; posilnenie úlohy strategickej rady Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus (ďalej len „EFSD+“); zjednodušenie prístupu k financovaniu; posilnenie inkluzívnosti; podpora menších aktérov pri posudzovaní pilierov; podpora vytvárania databáz projektov prostredníctvom technickej pomoci; posilnenie prístupu Tímu Európa s cieľom zvýšiť viditeľnosť spoločnej angažovanosti. 4.Iniciatívy partnerských inštitúcií na posilnenie ich spolupráce Európska finančná štruktúra pre rozvoj zahŕňa množstvo aktérov (predbežné zmapovanie je uvedené v prílohe). V súlade s uvedenými diskusiami a na základe získaných poznatkov sa európski aktéri v oblasti rozvoja snažia posilniť svoju spoluprácu prostredníctvom rôznych iniciatív. Členské štáty, ich vnútroštátne rozvojové banky a organizácie, európske a medzinárodné finančné inštitúcie spolupracujú v rámci rôznych sietí podľa svojho rozsahu intervencie, strategických priorít, záujmov a potrieb. Niekoľko iniciatív združuje zainteresované strany podľa ich povahy/rozsahu pôsobnosti, pričom predstavujú rôzne stupne spolupráce: ·Združenie EDFI (1992): združuje rozvojové finančné inštitúcie (ďalej len „DFI“) (vrátane niekoľkých členov mimo EÚ), ktorých mandátom je podpora súkromného sektora. Bola zriadená správcovská spoločnosť EDFI. ·Posilnené partnerstvo (2016): zahŕňa Komisiu, tri verejné rozvojové banky a jednu rozvojovú agentúru (v prípade všetkých bolo vykonané posúdenie pilierov). ·Sieť Practitioners’ network (2007): skladá sa najmä z európskych organizácií rozvojovej spolupráce (vrátane niekoľkých členov mimo EÚ), ktoré sa zameriavajú na budovanie kapacít a technickú pomoc a v prípade ktorých bolo vykonané posúdenie pilierov. Zároveň existuje aj memorandum o porozumení medzi EIB, EBOR a Komisiou z roku 2012, ktoré viedlo k pravidelným koordinačným stretnutiam medzi bankami. Takisto pripravilo pôdu pre Rámcovú dohodu o spolupráci na projektoch, ktorú obe banky uzavreli v októbri 2021 (pozri ďalej). Tento graf poskytuje predbežné a neúplné vizuálne znázornenie existujúcich iniciatív spolupráce pod vedením členských štátov a rozvojových finančných inštitúcií: Medzi ďalšie iniciatívy patrí napríklad iniciatíva vzájomnej dôvery medzi EIB, KfW a AFD alebo rámec postupu verejného obstarávania EIB – EBOR. Partnerské inštitúcie takisto spustili množstvo iniciatív v oblasti spolufinancovania

Vývoj v európskych finančných inštitúciách v roku 2021 V novembri 2021 EIB a EBOR spoločne informovali Radu o opatreniach prijatých v nadväznosti na závery Rady o posilnení európskej finančnej štruktúry pre rozvoj. Okrem toho EIB aj EBOR v poslednom období zvažovali strategické smerovanie, ktoré by mohlo mať vplyv na európsku finančnú štruktúru pre rozvoj: ·EBOR zvažuje možné obmedzené a postupné rozšírenie svojich operácií do vybraných krajín, o čom by sa malo rozhodnúť na výročnom zasadnutí rady guvernérov v máji 2022. ·Pokiaľ ide o EIB, jej správna rada schválila vytvorenie globálnej pobočky, EIB Global, pre všetky operácie mimo EÚ, ktorá začala fungovať v januári 2022. Finančné inštitúcie sa v poslednom čase snažia o väčšiu koordináciu a spoločné činnosti. Medzi nedávne príklady patria tieto: 5.Predchádzajúce úsilie Komisie o zlepšenie európskej finančnej štruktúry pre rozvoj V súlade s uvedenými diskusiami a na základe získaných poznatkov Komisia v priebehu rokov zaviedla významné zlepšenia európskej finančnej štruktúry pre rozvoj. Kľúčovým krokom vpred bolo spustenie vonkajšieho investičného plánu a Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj (ďalej len „EFSD“) v rokoch 2016 – 2017, ktoré vychádzajú z dobre zavedených mechanizmov kombinovaného financovania EÚ a ponúkajú novú rozpočtovú záruku EÚ na pokrytie investícií v afrických krajinách a susedstve EÚ, pričom využívajú odborné znalosti príslušných verejných a súkromných aktérov s cieľom prilákať investície súkromného sektora na základe troch vzájomne sa dopĺňajúcich pilierov. Investičný rámec pre západný Balkán je ďalším dobrým príkladom posilneného dialógu a spolupráce, ktorý integruje prijímajúce krajiny spolu s Komisiou, členskými štátmi a európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami. Osobitne je potrebné spomenúť platformu EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce (EUBEC), ktorú Komisia spustila v roku 2012 s cieľom optimalizovať fungovanie mechanizmov kombinovaného financovania grantov a úverov v oblasti vonkajšej činnosti. Komisia takisto zaviedla pravidelné strategické dialógy na vysokej úrovni s európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami (napr. s EIB, EBOR, so skupinou Svetovej banky, s Medzinárodným menovým fondom, Ázijskou rozvojovou bankou, Medziamerickou rozvojovou bankou) s cieľom diskutovať o spoločných politických a strategických cieľoch. V roku 2015 Komisia spustila iniciatívu posilnenej koordinácie a spolupráce s EIB, EBOR, so skupinou Svetovej banky a s Medzinárodným menovým fondom s cieľom posilniť politický pákový efekt a zosúladenie. Zahŕňa spoločné misie do konkrétnych krajín európskeho susedstva a krajín zapojených do procesu rozširovania, ako aj spoločnú prácu v kľúčových sektoroch, ako sú energetická účinnosť a investície v oblasti klímy. 6.PLÁN NA ZLEPŠENIE EURÓPSKEJ FINANČNEJ ŠTRUKTÚRY PRE ROZVOJ 7.Ciele Plán vychádza zo zistení v štúdii uskutočniteľnosti a z odporúčaní v správe skupiny odborníkov, zo súvisiacej správy Komisie a z rôznych neoficiálnych dokumentov alebo pozičných dokumentov predložených finančnými inštitúciami. Stavia aj na uznávanom úspechu prístupu Tímu Európa a koordinačnom úsilí finančných inštitúcií EÚ. Ďalej sa zaoberá európskou finančnou štruktúrou pre rozvoj v širšom medzinárodnom kontexte, kde koordinácia a komplementárnosť s medzinárodnými zainteresovanými stranami môže prispieť k zlepšeniu medzinárodnej finančnej architektúry.

Potvrdenie silného politického vedenia EÚ Účinnejšia európska finančná štruktúra pre rozvoj si vyžaduje ešte silnejšie politické vedenie EÚ. Je potrebné posilniť súlad činností finančných inštitúcií s cieľmi vonkajšej politiky EÚ, aby sa maximalizoval vplyv činností EÚ na rozvoj v tretích krajinách a ich súlad so strategickými záujmami EÚ. Podpora lepšej koordinácie Európska finančná štruktúra pre rozvoj by mala byť založená na lepšej koordinácii a čerpať z rozmanitosti všetkých jej aktérov, aby sa dosiahla jednotnosť a zvýšila súdržnosť činností EÚ v partnerských krajinách v záujme vyššej efektívnosti a transformačného vplyvu na rozvoj, pričom sa očakáva zapojenie súkromných investorov. Budovanie inkluzívnejšej finančnej štruktúry Európska finančná štruktúra pre rozvoj by mala byť inkluzívna a mala by umožňovať účasť všetkých zainteresovaných rozvojových finančných inštitúcií vrátane menších a stredných partnerov. Zabezpečenie väčšej viditeľnosti a vplyvu činností EÚ a jej členských štátov v rámci prístupu Tímu Európa Väčšia viditeľnosť činností EÚ a členských štátov na celom svete si vyžaduje zlepšenie budovania značky EÚ, a to aj prostredníctvom prístupu Tímu Európa a zapájaním sa do vytvárania novej značky Global Gateway. Vďaka tomu sa zabezpečí, aby vnímanie úlohy EÚ vo svete zodpovedalo rozsahu jej podpory. Značný podiel EÚ v medzinárodných finančných inštitúciách si vyžaduje súdržnejší a konzistentnejší postoj EÚ, ktorý by efektívnejšie hájil strategické záujmy EÚ. 8.Opatrenia Na podporu týchto cieľov sú v pláne podrobne uvedené konkrétne opatrenia, ktoré Komisia navrhuje na dosiahnutie týchto štyroch cieľov. Sú rozdelené na konkrétne činnosti vyplývajúce z nedávno prijatého nástroja NDICI – Globálna Európa a ďalších strategických dokumentov, ako aj na ďalšie činnosti, ktoré podporia zlepšenie politického vedenia, koordinácie, inkluzívnosti a viditeľnosti. 2.2.1 NDICI – Globálna Európa a ďalšie strategické dokumenty Jasnejšie politické smerovanie a orientácia Ako už bolo uvedené, posilnenie politického smerovania a orientácie je nevyhnutné na maximalizáciu účinkov vonkajšej činnosti EÚ a zabezpečenie významného príspevku k celkovým politickým cieľom a zámerom. V nariadeniach o NDICI – Globálna Európa a nástroji predvstupovej pomoci (IPA III) sa uvádzajú priority, ktoré chce EÚ podporovať, a špecifikujú sa ciele výdavkov pre konkrétne oblasti, ako je klíma, migrácia a nútené vysídľovanie alebo ľudský rozvoj. V oznámení o stratégii Global Gateway boli poskytnuté ďalšie usmernenia, ako riešiť naliehavé globálne výzvy od zmeny klímy a ochrany životného prostredia až po posilnenie digitalizácie, zlepšenie zdravotnej bezpečnosti, zvýšenie konkurencieschopnosti EÚ a zabezpečenie globálnych dodávateľských reťazcov. V balíku investícií do stratégie Global Gateway Afrika – Európa, ktorý bol predstavený na samite EÚ – AÚ vo februári 2022, sa ďalej špecifikujú priority angažovanosti v Afrike v záujme silnej, inkluzívnej, zelenej a digitálnej obnovy a transformácie. A napokon základom pre investície v ázijsko-tichomorskom regióne je stratégia EÚ pre spoluprácu v indicko-tichomorskom regióne (september 2021). Pokiaľ ide o európske susedstvo, nové ciele pre Východné partnerstvo a spoločné oznámenie o obnovenom partnerstve s južným susedstvom, ako aj ich dva sprievodné plány hospodárskych investícií majú naštartovať dlhodobú obnovu týchto regiónov a ich hospodársku konvergenciu s EÚ.

Zásada prvoradosti politiky je zakotvená v nástrojoch NDICI – Globálna Európa a IPA III. To znamená, že všetky vonkajšie činnosti EÚ vrátane tých, na ktoré sa vzťahujú rozpočtové záruky EÚ, musia podporovať politické priority, na ktorých sa spoločne dohodli EÚ a jej partnerské krajiny, ako sú vymedzené v príslušných programových dokumentoch. Tieto programové dokumenty, ako aj investičné plány poskytujú jasné politické smerovanie pre všetky činnosti spolupráce EÚ. Okrem toho geografické rozlišovanie medzi činnosťami spolupráce takisto prispieva k väčšiemu vplyvu na rozvoj tým, že ponúka podporné opatrenia a investičné činnosti, ktoré sú prispôsobené prijímajúcim krajinám a regiónom, čím sa posilňuje strategický a konzistentný prístup investičnej štruktúry. V rámci uplatňovania zásady prvoradosti politiky v kontexte EFSD+ Komisia a VP/PK spolupredsedajú strategickej rade EFSD+, ktorá určuje politické smerovanie nadchádzajúcich operácií. V prípade NDICI – Globálna Európa majú strategická rada EFSD+ a regionálne výkonné rady významnejšiu úlohu, keďže riadia operácie kombinovaného financovania aj rozpočtové záruky (vrátane tých, ktoré boli predtým riadené nepriamo v rámci mandátu na poskytovanie vonkajších úverov alebo investičného nástroja AKT). Okrem toho je Investičný rámec pre západný Balkán naďalej vedúcim orgánom riadenia podpory a investícií na západnom Balkáne v rámci otvoreného a inkluzívneho prístupu Tímu Európa (a mimo neho), pričom pracuje v plnom súlade so strategickou radou EFSD+.



Plán: Komisia v spolupráci s VP/PK: -poskytne jasné politické smerovanie v programových dokumentoch a hospodárskych a investičných plánoch a zabezpečí, aby všetky investičné opatrenia EÚ v rámci NDICI – Globálna Európa a IPA III boli v súlade s prioritami stanovenými v programových dokumentoch, -zverejní všetky programové dokumenty, aby boli politické priority jasné pre všetkých aktérov, ktorí sa podieľajú na finančnej štruktúre EÚ pre rozvoj, -zabezpečí, aby strategická rada EFSD+ podporovala celkovú koordináciu, komplementárnosť a súdržnosť operácií vykonávaných v rámci EFSD+, -bude naďalej poskytovať stimuly na podporu konkrétnych politických priorít a dosiahnutie väčšieho vplyvu, napr. zabezpečí, aby boli investície zacielené na tie regióny, krajiny (vrátane najmenej rozvinutých krajín a prípadne iných prioritných regiónov/krajín), tematické priority (napr. klíma, pripojiteľnosť…) alebo skupiny (napr. mládež, ženy, migranti…), ktoré sú pre EÚ politickou prioritou. Správa o pokroku za rok 2021: Komisia v spolupráci s VP/PK: -prijala a zverejnila na internete všetky viacročné orientačné programy pre viac ako 130 partnerských krajín a regiónov, ako aj hospodárske a investičné plány, -v novembri 2021 predložila strategickej rade EFSD+ strategické smerovania a oblasti prioritných investícií (investičné okná) vrátane iniciatív Tímu Európa na využitie záruk EFSD+, ktoré budú usmerňovať finančné inštitúcie pri príprave navrhovaných investičných programov. Iniciatívy Tímu Európa a portál hlavných iniciatív a partnerstiev Prostredníctvom spoločného programovania a spoločného plnenia sa bude podporovať silnejšia európska koordinácia, ktorá je nevyhnutná na zabezpečenie lepšej synergie a efektívnosti. Aktívna koordinácia medzi členskými štátmi a ich rozvojovými finančnými inštitúciami by mala presahovať rámec využívania fondov EÚ a mala by sa uskutočňovať systematicky aj pri využívaní ich vlastných zdrojov. Programovaniena úrovni krajín a regiónov zahŕňa aj podporu iniciatív Tímu Európa a hlavných iniciatív (podľa plánov hospodárskych investícií, stratégie Global Gateway a balíka investícií do stratégie Afrika – Európa), v rámci ktorých inštitúcie EÚ, členské štáty a európske finančné inštitúcie spolupracujú s cieľom dosiahnuť systémovú zmenu v súlade so zásadou prvoradosti politiky a strategickými cieľmi a hodnotami EÚ. Iniciatívy Tímu Európa spájajú programovanie a finančné príspevky EÚ a členských štátov prostredníctvom koordinovaného a strategického prístupu v praxi. Iniciatívy Tímu Európa v rámci spoločne dohodnutých politických priorít v konkrétnych krajinách a regiónoch sveta podporujú koordinované opatrenia s transformačným vplyvom v partnerských krajinách/regiónoch, pričom využívajú kombinované zdroje všetkých aktérov. Iniciatívy Tímu Európa sú plne zakotvené v programových dokumentoch EÚ a je na ne vyčlenená podstatná časť viacročných rozpočtov. V súlade s týmto prístupom sa v rámci európskeho susedstva a západného Balkánu v hospodárskych a investičných plánoch pre každý región, ktoré boli vypracované po intenzívnych konzultáciách s partnerskými krajinami a členskými štátmi, stanovujú hlavné ciele a hlavné iniciatívy s cieľom dosiahnuť maximálny vplyv v regióne. Tie boli plne zakotvené v bilaterálnych a regionálnych programových dokumentoch pre európske susedstvo a v programovom rámci IPA III. Nástrojom NDICI – Globálna Európa sa stanovuje zásada otvorenej a spolupracujúcej finančnej štruktúry pre rozvoj. Komisia využije dlhoročné skúsenosti oprávnených rozvojových finančných inštitúcií členských štátov, aby zabezpečila optimálne využitie ich rozsiahlych odvetvových a geografických odborných znalostí. Okrem nástrojov na budovanie inštitúcií, ktoré umožňujú výmenu poznatkov medzi vnútroštátnymi správami v rámci programov, ako sú TAIEX alebo Twinning, sa Komisia bude snažiť ďalej podporovať vznik partnerstiev.

Plán: Komisia v spolupráci s VP/PK: -uprednostní hlavné iniciatívy a iniciatívy Tímu Európa alebo návrhy založené na prístupe Tímu Európa (napr. aj vrátane konzorcií alebo investičných platforiem), -preskúma možnosť poskytnutia stimulov v rámci EFSD+ na podporu spoločných návrhov predložených viacerými finančnými inštitúciami, ktoré majú spoločný záujem na dosiahnutí stanovených politických cieľov, najmä vrátane tých, ktoré sú menšie, nové alebo nemajú posúdené piliere (pokiaľ bolo posúdenie pilierov vykonané v prípade vedúcej inštitúcie), -posilní nástroje budovania inštitúcií v rámci TAIEX-u a twinningu s cieľom posilniť budovanie kapacít v kľúčových oblastiach reformy a zosúladenia, -zabezpečí väčšiu transparentnosť iniciatív Tímu Európa, -v roku 2022 spustí portál partnerstva s cieľom uľahčiť zosúladenie dopytu partnerských krajín s ponukou európskych aktérov v oblasti podpory. Správa o pokroku za rok 2021: Komisia: -začala pripravovať početné iniciatívy Tímu Európa na vnútroštátnej, regionálnej a globálnej úrovni spolu s členskými štátmi, vnútroštátnymi rozvojovými finančnými inštitúciami, EBOR a EIB, -spolu s členskými štátmi vybrala hlavné iniciatívy prezentované v rámci stratégie Global Gateway a balíka investícií do stratégie Afrika – Európa, -spolu s členskými štátmi začala vyvíjať spoločný mechanizmus monitorovania a predkladania správ o finančných príspevkoch pre iniciatívy Tímu Európa a ich výsledkoch, -vytvorila prototyp portálu partnerstva, ktorý poskytuje kľúčové informácie o tovaroch a službách ponúkaných poskytovateľmi z EÚ a členských štátov, ktorí pôsobia v rámci prístupu Tímu Európa. Do prevádzky bude uvedený v apríli 2022. Na ceste k väčšej mobilizácii súkromných investícií Už pred vypuknutím pandémie ochorenia COVID-19 verejné zdroje ani zďaleka nepostačovali na riešenie obrovskej medzery vo financovaní cieľov udržateľného rozvoja, pričom na mobilizáciu potrebných biliónov sa čoraz viac využívalo rozvojové financovanie. Vzhľadom na krízu, rastúce potreby a klesajúce zdroje je naliehavejšie než kedykoľvek predtým zmobilizovať dodatočné zdroje s cieľom pomôcť partnerským krajinám uspokojiť ich finančné potreby a dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja a Parížskej dohody. Je veľmi dôležité, aby EÚ mobilizovala financie súkromného sektora s cieľom pomôcť financovať zelenú, udržateľnú a inkluzívnu obnovu a urýchliť pokrok vo všetkých cieľoch udržateľného rozvoja. Lepšie využívanie oficiálneho rozvojového financovania má zásadný význam pre získavanie súkromného financovania a využívanie kapitálových trhov na podporu cieľov udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách. V tomto ohľade je udržateľné financovanie kľúčom k mobilizácii medzinárodného a domáceho súkromného kapitálu na financovanie udržateľných investícií v partnerských krajinách. Bola posilnená finančná zložka NDICI – Globálna Európa, ktorá finančným nástrojom poskytuje väčšiu kapacitu, najmä prostredníctvom záruky pre vonkajšiu činnosť, ktorá bude pokrývať investície až do výšky 53,4 miliardy EUR vrátane 40 miliárd EUR v operáciách EFSD+ na roky 2021 – 2027, predovšetkým s cieľom pomôcť mobilizovať ďalšie verejné a súkromné investície. Prostredníctvom stratégie Global Gateway bude Európa v plnej miere zohrávať svoju úlohu pri znižovaní globálneho nedostatku investícií a lepšom využívaní zdrojov na podporu financovania cieľov udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách, najmä skúmaním potenciálnej úlohy ďalších zainteresovaných strán, a to nad rámec tradičných aktérov v oblasti financovania udržateľného rozvoja. Plán: Komisia: -sa bude usilovať o získanie ďalších investícií vďaka možnostiam kombinovaného financovania a väčšej záručnej sile EFSD+ a bude podporovať úsilie o rozšírenie finančných nástrojov súvisiacich s udržateľnosťou v našich partnerských krajinách, -vypracuje komplexnú stratégiu zameranú na podporu krajín s nízkymi a strednými príjmami s cieľom urýchliť tok domáceho a medzinárodného súkromného kapitálu do udržateľných investícií v krajinách s nízkymi a strednými príjmami, pričom využije podporu expertnej skupiny na vysokej úrovni, -v kontexte stratégie Global Gateway sa bude zaoberať možnosťou zriadenia európskeho nástroja pre vývozné úvery, ktorý by doplnil existujúce opatrenia týkajúce sa vývozných úverov na úrovni členských štátov a celkovú kapacitu EÚ v tejto oblasti. Správa o pokroku za rok 2021: Komisia: -vykonala prípravy pre nadchádzajúcu výzvu na predkladanie žiadostí v rámci novej záruky EFSD+, v ktorej sa budú hľadať inovačné, transformačné a účinné návrhy, ktoré budú mať zásadný význam pri získavaní ďalších finančných prostriedkov pre partnerské krajiny, -začala rokovania o dohodách o zárukách v súvislosti s exkluzívnym oknom EIB pre úvery na vnútroštátnej a nekomerčnej nižšej úrovni a dvomi špecializovanými oknami pre komerčné úvery na nižšej úrovni a úvery súkromnému sektoru, -navrhla strategickej rade EFSD+ špecializované okno EFSD+ pre udržateľné financie zamerané na podporu finančných nástrojov súvisiacich s udržateľnosťou, najmä zelených dlhopisov, s cieľom mobilizovať súkromný kapitál vo veľkom rozsahu a zároveň dosiahnuť vplyv na rozvoj, -začala pripravovať mapovanie finančných nástrojov EÚ s cieľom podporiť lepšiu koordináciu nástrojov EÚ vrátane potenciálnych prepojení s vývoznými úvermi EÚ, -sa začala zaoberať možnosťou zriadenia európskeho nástroja pre vývozné úvery, ktorý by doplnil existujúce opatrenia týkajúce sa vývozných úverov na úrovni členských štátov a celkovú kapacitu EÚ v tejto oblasti, čo by pomohlo zabezpečiť spravodlivejšie podmienky pre podniky EÚ na trhoch tretích krajín, a tým sa uľahčila ich účasť na projektoch v oblasti infraštruktúry. Zlepšený právny rámec a postupy efektívnejšieho poskytovania služieb Vďaka NDICI – Globálna Európa sa značne zjednodušil právny rámec EÚ pre vonkajšiu činnosť, ktorý bude mať zásadný význam pri vytváraní posilnenej európskej finančnej štruktúry pre rozvoj. Nariadením sa spája niekoľko finančných nástrojov a spôsobov financovania (ktoré mali v predchádzajúcom programovom období rôzne mechanizmy riadenia a rôzne právne základy) do jedného právneho rámca a mechanizmu riadenia. Predchádzajúce usporiadanie viedlo k fragmentácii vonkajších činností, čo sťažovalo zabezpečenie synergií a súdržnosti finančných nástrojov. Nový rámec zjednodušuje vykonávanie investičnej podpory tým, že poskytuje ucelený súbor pravidiel, postupov a riadenia, čím vytvára rovnaké podmienky pre bilaterálne a multilaterálne rozvojové finančné inštitúcie. Komisia takisto pracuje na niekoľkých nových iniciatívach, ktoré majú partnerským inštitúciám uľahčiť podávanie žiadostí o podporu v rámci EFSD+, čím sa podporujú ciele inkluzívnosti. Okrem toho sa nariadením o NDICI – Globálna Európa zavádza nezávislý, nestranný, inkluzívny a transparentný systém riadenia rizík prostredníctvom skupiny pre technické posúdenie záruk plus (ďalej len „GTAG+“), ktorý je otvorený pre odborníkov z partnerských inštitúcií a zainteresovaných členských štátov a ktorý organizuje a vedie Komisia. Metodiky posúdenia rizika a odmeňovania sa dôsledne uplatňujú na všetky investičné okná. GTAG+ bude podporovať spoločný výklad finančných inštitúcií, pokiaľ ide o metodiku posúdenia rizika a jej základné predpoklady, čím sa zlepší celková transparentnosť a v konečnom dôsledku aj efektívnosť procesu riadenia rizík. NDICI – Globálna Európa a IPA III obsahujú ustanovenia o posilnenom monitorovaní a podávaní správ. Monitorovanie výsledkov založené na dôkazoch, ako aj hodnotenia môžu takisto podporiť komunikáciu a viditeľnosť podľa priorít stanovených v strategických plánoch na úrovni krajiny, regiónu a sveta.

Plán: Komisia: -vytvorí nový regulačný rámec so súdržným a zjednodušeným súborom pravidiel a postupov na uľahčenie podpory investícií, -vytvorí posilnenú kapacitu v oblasti riadenia rizík (skupina pre technické posúdenie záruk plus, GTAG+) založenú na systémoch a metodikách, ktoré sú otvorené a transparentné pre partnerské finančné inštitúcie, -bude monitorovať míľniky a výsledky svojich investičných operácií v súlade so systémom monitorovania výkonnosti NDICI – Globálna Európa (súčasť širšieho monitorovacieho a hodnotiaceho rámca NDICI – Globálna Európa) a s výkonnostným rámcom IPA III. Správa o pokroku za rok 2021: Komisia: -prijala v júni nariadenie o NDICI – Globálna Európa, ktorým sa zjednodušujú pravidlá, a tým sa uľahčuje vykonávanie investičnej podpory prostredníctvom záruky EFSD+, -vytvorila vhodné štruktúry na riadenie rizík, ktoré tvorí: ooddelenie pre riadenie rizík, ktoré vystupuje ako GTAG+ a nesie celkovú zodpovednosť za zabezpečenie riadneho a nezávislého riadenia rizík EFSD+, onezávislá a inkluzívna skupina odborníkov na záruky (GrEG) v rámci GTAG+, ktorej členmi sa môžu stať odborníci na riziká z finančných inštitúcií a zo zainteresovaných členských štátov a ktorá je zodpovedná za posudzovanie a monitorovanie rizikového profilu jednotlivých záručných programov; -spustila systém monitorovania výkonnosti NDICI – Globálna Európa. Hoci je NDICI – Globálna Európa základom zlepšení súčasnej finančnej štruktúry, Komisia bude vykonávať ďalšie opatrenia na dosiahnutie silnejšieho vplyvu a zlepšenie politického vedenia, koordinácie, inkluzívnosti a viditeľnosti. 2.2.2 Opatrenia na potvrdenie silného politického vedenia EÚ V tomto oddiele sa uvádzajú ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie politického vedenia EÚ okrem tých, ktoré sú uvedené v oddiele o nástroji NDICI – Globálna Európa a ďalších strategických dokumentoch. Jednotné vystupovanie v multilaterálnych finančných inštitúciách Pokiaľ ide o zloženia Rady v rámci EÚ, Komisia a VP/PK podporujú požiadavku viacerých členských štátov, aby sa na diskusiách Rady o financovaní rozvoja zúčastňovali tieto dve príslušné zloženia: Rada pre hospodárske a finančné záležitosti (ECOFIN) a Rada pre zahraničné veci (FAC – zloženie pre rozvoj). Tým by sa zabezpečilo, aby sa v otázkach týkajúcich sa financovania rozvoja zohľadnili všetky relevantné aspekty (finančná udržateľnosť, zahraničná politika a vplyv na rozvoj), a uľahčilo by sa budovanie pozície EÚ. Môže to pomôcť zaujať spoločné stanovisko v multilaterálnych finančných inštitúciách. Je to o to dôležitejšie, že sa spustila stratégia Global Gateway, ktorej cieľom je zabezpečiť horizontálny prístup k vykonávaniu strategických priorít EÚ prostredníctvom podpory investícií v tretích krajinách – zahŕňajúcej rozvojovú aj nerozvojovú pomoc. Na medzinárodnej úrovni je nevyhnutné zabezpečiť efektívnu, koordinovanú a jednotnú komunikáciu o politických prioritách EÚ na fórach a v orgánoch, kde sú zastúpení viacerí európski aktéri. EÚ a jej členské štáty by mali vystupovať jednotne, aby sa maximalizoval ich vplyv a dosah. EÚ by mala naďalej podporovať partnerstvá s rôznymi európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami v oblasti rozsiahleho reformného programu a kľúčových politických priorít. Podobne by sa mali hľadať spoločné stanoviská, pokiaľ ide o strategické plány všetkých multilaterálnych rozvojových bánk, ktorých akcionármi sú členské štáty EÚ. Plán: Komisia: -sa bude ďalej zaoberať možnosťami koordinácie medzi EÚ a jej členskými štátmi s cieľom zabezpečiť presadzovanie hodnôt a strategických cieľov EÚ, ako aj spoločných stanovísk v medzinárodných a multilaterálnych finančných inštitúciách. Na tento účel bude Komisia čerpať z existujúcich skúseností s koordináciou s európskymi výkonnými riaditeľmi v Medzinárodnom menovom fonde, skupine Svetovej banky a EBOR. Správa o pokroku za rok 2021: Komisia: -poskytla vstupy pred zasadnutiami rady a zorganizovala koordinačné stretnutia s výkonnými riaditeľmi EÚ v skupine Svetovej banky, EBOR a Medzinárodnom menovom fonde, pričom sa snažila nájsť spoločné stanoviská k mnohým otázkam. 2.2.3 Opatrenia na podporu lepšej koordinácie V tomto oddiele sa uvádzajú ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie koordinácie medzi zainteresovanými stranami európskej finančnej štruktúry pre rozvoj okrem tých, ktoré sú uvedené v oddiele o nástroji NDICI – Globálna Európa a ďalších strategických dokumentoch.

Posilnená koordinácia na úrovni krajín a regiónov V súlade s väčším dôrazom na geografický prístup je potrebné pri rozhodovaní o projektoch, ktoré sa majú financovať prostredníctvom finančných nástrojov, o type potrebných investícií a o finančných inštitúciách, ktoré sa majú zapojiť, zohľadniť špecifiká jednotlivých krajín alebo regiónov (napríklad vrátane otázok o udržateľnosti zadlženia). Podpora užšej koordinácie na úrovni krajín a regiónov bude preto kľúčová. Delegácie EÚ by mali na základe svojich miestnych odborných znalostí zohrávať ústrednú úlohu pri formovaní iniciatív Tímu Európa a iných činností spoločnej spolupráce v partnerských krajinách EÚ a pri podpore konkrétnych politických reforiem. Európski aktéri v oblasti rozvoja a finančné inštitúcie by sa mali vo väčšej miere spoliehať na delegácie EÚ, a to najmä pri vytváraní databáz investičných projektov, ktoré môžu mať transformačný vplyv na rozvoj. Počiatočný dialóg medzi delegáciami EÚ a kľúčovými aktérmi v oblasti rozvoja takisto posilní spoločné programovanie a implementáciu na úrovni krajín s európskymi partnermi. Okrem finančných nástrojov sa s cieľom zintenzívniť budovanie kapacít v partnerských krajinách posilní aj technická pomoc, a to aj prostredníctvom mobilizácie odborných znalostí európskeho verejného sektora, najmä s cieľom podporiť administratívne a regulačné reformy partnerských krajín, ako aj dodržiavanie európskych a medzinárodných noriem. Plán: Komisia v koordinácii s VP/PK: -ďalej posilní úlohu delegácií EÚ ako koordinátorov/kontaktných miest s cieľom uľahčiť vstupné diskusie s členskými štátmi, ich finančnými inštitúciami a inými zainteresovanými stranami v praxi a posilniť spoluprácu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, -preskúma možnosť vytvorenia nástrojov technickej pomoci, ktoré by podľa možnosti spoločne vykonávali rôzne rozvojové finančné inštitúcie, s cieľom podporiť návrh financovateľných projektov v rozvojových krajinách a vytvoriť priaznivé prostredie pre súkromný sektor, -bude organizovať pravidelné koordinačné stretnutia na regionálnej/subregionálnej/vnútroštátnej úrovni za účasti delegácií EÚ a príslušných rozvojových finančných inštitúcií a ústredí/centier, -bude naďalej organizovať spoločné misie a dni krajín v niektorých regiónoch. Správa o pokroku za rok 2021: Komisia: -zvýšila úroveň interakcie medzi delegáciami EÚ a finančnými inštitúciami, a to aj prostredníctvom konzultácií vo fáze programovania a spoločného úsilia o vytvorenie databáz financovateľných projektov, -organizovala pravidelné koordinačné stretnutia s finančnými inštitúciami (a delegáciami EÚ) podľa regiónov/krajín, ktoré sa týkali politických priorít, politického dialógu o reformách s partnerskými krajinami a preskúmania pripravovaných operácií v oblasti kombinovaného financovania a záruk (ako je stanovené vo všetkých dohodách o zárukách), -zaviedla zložku technickej pomoci nového investičného nástroja pre Latinskú Ameriku a Karibik, -začala kampaň odbornej prípravy pre zamestnancov delegácií EÚ s cieľom začleniť diskusie o EFSD+ do ich širšieho rámca práce, -zorganizovala spoločné misie a dni krajín v niektorých afrických krajinách (napr. Togo, Pobrežie Slonoviny) a v regiónoch európskeho susedstva (najmä na východe) a regiónoch zapojených do procesu rozširovania, -zorganizovala prvé zasadnutia v súvislosti s Investičným rámcom pre západný Balkán na implementáciu EFSD+. Rozšírený dialóg a spolupráca s neeurópskymi finančnými inštitúciami Úspešná globálna angažovanosť takisto znamená, že EÚ musí rozšíriť dialóg a spoluprácu s rozvojovými bankami mimo EÚ a prehĺbiť partnerstvá a spojenectvá so zainteresovanými stranami mimo EÚ. Plán: Komisia: -bude viesť dialógy na vysokej úrovni s medzinárodnými finančnými inštitúciami mimo EÚ, ako napríklad hĺbkový dialóg so skupinou Svetovej banky, alebo iné zasadnutia na vysokej úrovni s Medzinárodným menovým fondom, Africkou rozvojovou bankou, Ázijskou rozvojovou bankou, Medziamerickou rozvojovou bankou, -preskúma potenciálne oblasti spolupráce s ďalšími medzinárodnými rozvojovými finančnými inštitúciami (napr. so Severským rozvojovým fondom, s Islamskou rozvojovou bankou, Arabskou koordinačnou skupinou a ďalšími). Správa o pokroku za rok 2021: Komisia: -pokračovala v dialógu s ďalšími finančnými inštitúciami okrem tých, v prípade ktorých už bolo vykonané posúdenie pilierov, vrátane Banque Ouest-Africaine de Développement, Ázijskej banky pre investície do infraštruktúry, Ázijskej rozvojovej banky, Islamskej rozvojovej banky, Arabskej koordinačnej skupiny, Stredoamerickej banky pre hospodársku integráciu, Karibskej rozvojovej banky, Medziamerickej rozvojovej banky a Rozvojovej banky Latinskej Ameriky. 2.2.4 Opatrenia na budovanie inkluzívnejšej finančnej štruktúry

V tomto oddiele sa uvádzajú ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie inkluzívnosti vo finančnej štruktúre pre rozvoj okrem tých, ktoré sú uvedené v oddiele o nástroji NDICI – Globálna Európa a ďalších strategických dokumentoch. Ambíciou Komisie je dosiahnuť inkluzívny a integrovaný systém, do ktorého sa môžu zapojiť všetci aktéri so svojimi nástrojmi a odbornými znalosťami s cieľom podporiť verejné financovanie, prilákať súkromných investorov a posilniť budovanie kapacít a technickú pomoc. Lepší tok informácií a pravidelné výmeny, ako sa navrhuje v oddiele o koordinácii, vydláždia cestu k väčšej inkluzívnosti, čím sa zabezpečí, že všetky členské štáty a ich aktéri v oblasti rozvoja budú informovaní o investičných možnostiach a že sa využije najúčinnejšia kombinácia nástrojov a aktérov na dosiahnutie väčšieho vplyvu v praxi. Zabezpečenie inkluzívnych diskusií na všetkých úrovniach Všetky zainteresované strany – a najmä Komisia, zástupcovia členských štátov pre rozvoj, európske multilaterálne a bilaterálne finančné inštitúcie a organizácie rozvojovej spolupráce – budú pravidelne vyhodnocovať pokrok dosiahnutý pri zlepšovaní európskej finančnej štruktúry pre rozvoj. Zabezpečí sa tým väčšia inkluzívnosť, a to spojením všetkých zástupcov členských štátov pre rozvoj, európskych multilaterálnych a bilaterálnych finančných inštitúcií, organizácií rozvojovej spolupráce a Komisie. Okrem hodnotiacich a riadiacich diskusií na vysokej úrovni je potrebné posilniť inkluzívnu koordináciu na technickej úrovni v horizontálnych otázkach. Plán: Komisia: -zabezpečí, aby sa strategické aspekty týkajúce sa európskej finančnej štruktúry pre rozvoj prerokúvali v rámci zasadnutí generálnych riaditeľov EÚ pre rozvoj, ktoré sú inkluzívnym fórom, a to tak často, ako je potrebné, a aspoň raz ročne, a aby sa na inkluzívnych technických zasadnutiach prerokúvali technické otázky (napr. zjednodušenie formulárov žiadostí o financovanie z EFSD+, dohody o spolupráci, spolufinancovanie, harmonizované stratégie, postupy vzájomnej dôvery a vzájomného uznávania, environmentálne a sociálne otázky, otázky v oblasti riadenia atď.). Správa o pokroku za rok 2021: Útvary Komisie: -na zasadnutí s generálnymi riaditeľmi EÚ pre rozvoj, ktoré sa konalo 5. októbra, diskutovali o zmenách potrebných na prepracovanie a posilnenie európskej finančnej štruktúry pre rozvoj, -9. decembra 2021 zorganizovali technické zasadnutie s partnerskými finančnými inštitúciami, ktoré sa okrem iného zameriavalo na proces podávania žiadostí o záruky EFSD+. Zvýšená podpora pri posudzovaní pilierov Komisia si veľmi cení, že vo finančnej štruktúre pre rozvoj môžu svoju úlohu zohrávať všetky európske finančné inštitúcie. Je potrebné poznamenať, že posudzovanie pilierov nie je podmienkou účasti na spoločných investíciách (ako sú napríklad iniciatívy Tímu Európa), a ako už bolo uvedené, Komisia preskúma možnosť poskytnúť stimuly na zvýhodnenie spoločných návrhov s európskymi subjektmi bez posúdených pilierov (pokiaľ bolo posúdenie pilierov vykonané v prípade vedúcej inštitúcie).

Plán: Komisia: -bude naďalej pomáhať a poskytovať metodické poradenstvo európskym finančným inštitúciám, ktoré prechádzajú procesom posudzovania pilierov. Správa o pokroku za rok 2021: Komisia: -poskytla metodické poradenstvo siedmim európskym rozvojovým finančným inštitúciám, ktoré boli podrobené doplňujúcemu posudzovaniu pilierov, a dvom novým rozvojovým finančným inštitúciám spomedzi žiadateľov, a to aj prostredníctvom špecializovaných informačných stretnutí a kontrol oprávnenosti nových žiadateľov. 2.2.5 Opatrenia na zvýšenie viditeľnosti a vplyvu EÚ V tomto oddiele sa uvádzajú ďalšie opatrenia zamerané na posilnenie komunikácie a celkovej viditeľnosti EÚ okrem tých, ktoré sú uvedené v oddiele o nástroji NDICI – Globálna Európa a ďalších strategických dokumentoch. Zintenzívnenie komunikačného úsilia v rámci prístupu Tímu Európa S cieľom zvýšiť viditeľnosť rozvojových činností EÚ a členských štátov na celom svete aj na miestnej úrovni a zabezpečiť, aby bola Európa vnímaná ako globálny aktér s vplyvom zodpovedajúcim významu jej finančných intervencií, je nevyhnutné, aby aktéri európskej finančnej štruktúry pre rozvoj spojili svoje sily v rámci komunikačného úsilia. S príchodom nových darcov je dôležité, aby sme dokázali presne prezentovať rozsah európskej podpory partnerským krajinám. Efektívne informovanie o celkovej podpore mobilizovanej Európskou úniou a jej členskými štátmi si bude vyžadovať prekonanie nedostatku porovnateľných údajov v členských štátoch a európskych finančných inštitúciách. Prístup Tímu Európa bude ústrednou súčasťou strategickej komunikácie a verejnej diplomacie EÚ, a to tak na celosvetovej úrovni, ako aj na úrovni jednotlivých krajín a regiónov. V tomto ohľade môžu iniciatívy Tímu Európa poskytnúť užitočnú a viditeľnú príležitosť na vytvorenie rámca pre komunikačné úsilie. Pokiaľ ide o európske susedstvo a západný Balkán, naratív sa zameria na hospodárske a investičné plány ako kľúčové nástroje na dosiahnutie výsledkov v rámci prístupu Tímu Európa. Plán: Komisia v spolupráci s VP/PK: -preskúma možnosť vypracovať spolu s členskými štátmi a rozvojovými finančnými inštitúciami spoločný rámec pre každoročné predkladanie správ o rozvojových finančných operáciách EÚ a členských štátov na celom svete s cieľom prezentovať súhrnné konsolidované a porovnateľné údaje a výsledky EÚ a členských štátov v oblasti financovania rozvoja na podporu strategických komunikačných priorít, -pripraví strategické komunikačné plány pre jednotlivé partnerské krajiny, ktoré by spájali strategické komunikačné činnosti a činnosti verejnej diplomacie s cieľom vybudovať dlhodobú sieť, prezentovať hodnoty a zásady EÚ, ako aj rozsah a dosah európskej angažovanosti miestnym cieľovým skupinám, -poskytne delegáciám EÚ, členským štátom a európskym finančným inštitúciám ďalšie komunikačné usmernenia a komunikačné materiály o prístupe Tímu Európa, ktoré môžu využívať pri svojich komunikačných činnostiach, napr. úspechy EÚ a členských štátov, ktoré konajú v rámci prístupu Tímu Európa, ilustrujúce, prečo konáme a čo presadzujeme (miestny uhol pohľadu, spoločné hodnoty, prístup zameraný na človeka), -bude so zúčastnenými finančnými inštitúciami EÚ a členskými štátmi koordinovať oznamovanie nových operácií v rámci prístupu Tímu Európa prostredníctvom správ (tlačových správ alebo kanálov sociálnych médií) a prípadne spoločnú účasť na slávnostnom podpisovaní operácií zahrnutých do portfólií, na ktoré sa vzťahuje záruka EFSD+, -jasne zverejní na internete všetky projekty financované z prostriedkov EÚ s využitím kombinovaného financovania, rozpočtových záruk a technickej pomoci. Správa o pokroku za rok 2021: Komisia v spolupráci s VP/PK: -zlepšila koordináciu v oblasti komunikácie, a to aj prostredníctvom: ospoločnej misie vysokých úradníkov Komisie a verejných rozvojových bánk v Togu v novembri 2021, ooznámení iniciatív Tímu Európa za prítomnosti zástupcov EÚ a všetkých zúčastnených členských štátov (napr. iniciatív Tímu Európa zameraných na výrobu vakcín, investovanie do mladých podnikov v Afrike, zelenej iniciatívy Tímu Európa v partnerstve s juhovýchodnou Áziou alebo globálnej iniciatívy Tímu Európa zameranej na demokraciu), oslávnostných podpisových ceremónií za prítomnosti zástupcov EÚ, členských štátov a finančných inštitúcií (napr. nástroj na manažment vodných a prírodných zdrojov na prevenciu povodní v meste Dien Bien Phu vo Vietname); -poskytovala delegáciám EÚ usmernenia a vzory v oblasti strategickej komunikácie a verejnej diplomacie na podporu vypracovania ich strategických plánov, opreskúmala celé svoje webové prostredie o rozvojovej spolupráci s cieľom zabezpečiť, aby sa na externom webovom sídle plne odrážal prístup Tímu Európa a vplyv iniciatív Tímu Európa. 9.ZÁVER