EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 25.7.2011 
SEK(2011) 938 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
Dokument sprevádzajúci 
Návrh__NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorým sa v záujme u ľahčenia cezhrani čného vymáhania poh ľadávok v ob čianskych 
a obchodných veciach vytvára euró psky príkaz na zablokovanie ú čtov 
{KOM(2011) 445 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 937 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK 1. ÚVOD 
Cieľom tejto iniciatívy je u ľahčiť cezhrani čné vymáhanie poh ľadávok zlepšením možnosti 
a účinnosti zablokovania bankových ú čtov v rámci Európskej únie. Táto iniciatíva prispeje 
k posilneniu dôvery podnikate ľského sektora, najmä MSP (malých a stredných podnikov), 
spotrebite ľov a rodín, aby mohli plne využíva ť možnosti, ktoré ponúka jednotný trh. Je to 
v súlade s integrovaným pr ístupom Komisie posilni ť oživenie európskeho hospodárstva, ako 
sa stanovuje v stratégi i pre rast Európa 2020. 
1.1. Politický mandát a existujúce nástroje 
V Štokholmskom programe z roku 2009 sa uvádza, že „európsky justi čný priestor by mal 
slúžiť na podporu hospodárskej činnosti v rámci jednotného trhu“ . Komisia sa preto vyzýva, 
aby „predložila náležité návrhy na zvýšenie  efektívnosti výkonu rozsudkov v EÚ týkajúcich 
sa bankových ú čtov a majetku dlžníkov“. Na  základe toho sa v ak čnom pláne Komisie na 
implementáciu Štokholmského programu uv ádza iniciatíva na vydanie „nariadenia 
o zablokovaní bankových ú čtov“.  Existujúce nástroje v oblasti ob čianskeho súdnictva 
neupravujú presadzovanie práva v tomto smere.  
1.2. Konzultácie a expertíza 
V rámci prípravy tejto iniciatívy Komisi a v roku 2003 uverejnila porovnávaciu štúdiu 
a v októbri 2006 uskuto čnila verejné konzultácie prostred níctvom zelenej knihy. Empirické 
údaje, ktoré boli podkladom pre vypracova nie posúdenia vplyvu, boli zhromaždené 
prostredníctvom ďalšej externej štúdie a prieskumu Európskeho podnikate ľského testovacieho 
panelu. Komisia zorganizovala aj verejné vypo čutie a nieko ľko stretnutí s odborníkmi 
v oblasti presadzovania práva. Ďalšie pripomienky predložila me dziútvarová skupina v rámci 
Komisie. Toto posúdenie vplyvu preskúmala rada pre posúdenie vplyvu  (Impact 
Assessment Board – IAB). Odporú čania vydané na základe st anoviska IAB boli v tejto 
revidovanej verzii správy zoh ľadnené takto: i) analýza problému bola podporená lepším 
vysvetlením jednotlivých fáz cezhrani čného vymáhania dlhov a problémov, ktoré v tejto 
oblasti zostávajú po revízii nariadenia Brusel I, vysvetlené boli najmä predpoklady, z ktorých 
vychádzajú odhady ekonomických ú činkov opatrenia; ii) východiskový scenár bol posúdený 
podrobnejšie a bola zdôraznen á pridaná hodnota uprednost ňovanej možnosti; iii) bolo 
vylepšené posudzovanie vplyvov, najmä posúdenie ďalších čiastkových variantov, ktoré 
zachytávajú dôležité prvky legislat ívneho návrhu s osobitným zrete ľom na časové lehoty 
navrhované v novej iniciatíve a iv) napokon boli objasnené právne pojmy a v prílohe bol 
pripojený glosár. 
1.3. Dodržiavanie základných práv 
Vplyv na základné práva sa posudzoval s cie ľom zabezpe čiť, aby navrhované schémy plne 
rešpektovali práva a zásady stanovené v Charte základných práva. Najdôležitejšími ustanoveniami, ktorých sa dotýka inicia tíva Komisie, sú tieto: právo na ú činný prostriedok 
nápravy ( článok 47 pododsek 1), právo na spravodlivý súdny proces ( článok 47 pododsek 2), 
právo na ľudskú dôstojnos ť (článok 1), právo vlastni ť majetok ( článok 17), právo na rodinný 
život (článok 7) a právo na ochranu osobných údajov ( článok 8). 
 
SK 2   SK 2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. Problematika cezhrani čného vymáhania dlhov 
Veriteľ, ktorý sa usiluje vymôc ť svoju poh ľadávku v inom členskom štáte, čelí v súčasnosti 
značným ťažkostiam. Tieto ťažkosti vznikajú jednak v sú vislosti s a) konaním vo veci, 
v rámci ktorého súd vydá právoplatný rozs udok na základe úpln ej analýzy všetkých 
skutkových a právnych okolností súvisiacich s danou vecou, a b) konaním o predbežných 
opatreniach, v rámci ktorého súd vydá pr edbežné rozhodnutie, napríklad príkaz na 
zablokovanie bankového ú čtu na základe súhrnnej analýzy pr ípadu. V súlade s existujúcim 
politickým mandátom je táto iniciatíva zameraná na u ľahčenie získania predbežných opatrení 
na zablokovanie aktív dlžníka a na zlepšenie efektívnosti výk onu rozhodnutí v Európskej únii. 
Vnútorný trh v sú časnosti umož ňuje dlžníkovi presúva ť svoje finan čné prostriedky z jedného 
bankového ú čtu na druhý takmer okamžite, čím môže ľahko uniknú ť pred vymáhaním. Na 
druhej strane verite ľ má malú nádej rovnako rýchlo zablokova ť bankové ú čty dlžníka 
v zahraničí a zabezpe čiť úhradu svojich nárokov. Verite ľ môže ma ť problémy aj so zistením, 
kde sa vlastne nachádzajú ú čty jeho dlžníka, najmä v cezhrani čných situáciách. V dôsledku 
toho mnoho verite ľov nedokáže úspešne vymôc ť svoje poh ľadávky v zahrani čí alebo sa o to 
ani nepokúsi a poh ľadávky odpíše. 
2.2. Jednotlivé štádiá konania 
Jednotlivé štádiá získavania a výkonu príkazu na zablokovanie ú čtov sú znázornené na 
nasledujúcom obrázku. 
Veriteľžiada 
o príkaz na 
zablokovanieVydaný 
príkaz na 
zablokovanieDoložka
vykonate ľnosti
(DV)*Účet 
zablokovanýPodmienky a 
postup:-p r á v o  k r a j i n y
Veriteľžiada 
o príkaz na 
zablokovanieVydaný 
príkaz na 
zablokovanieÚčet 
zablokovanýPodmienky 
a postup:
európske právoVeriteľžiada 
o príkaz na zablokovanieVydaný
príkaz na 
zablokovanieÚčet 
zablokovanýPodmienky a postup:právo krajiny2) Revízia nariadenia Brusel I:
3) Navrhovaná iniciatíva:1) Súčasná právna situácia:
Bez DV = 
automaticky
vykonate ľný
Bez DV = 
automaticky
vykonate ľný•iba ak sa 
predtým 
vypočuje
dlžníkVýkon a 
prístup k informáciám o účte:
-p r á v o  krajiny
Výkon a 
prístup k informáciám 
o účte:
- európske právoNOVÉNOVÉNOVÉ
Výkon a 
prístup k informáciám 
o účte:
-p r á v o  krajiny
 
 
 
SK 3   SK V mnohých členských štátoch môže verite ľ podať návrh na vydanie pred bežného opatrenia na 
zablokovanie aktív svojho dlžníka ešte pred za čatím konania vo veci samej. Ak sa má 
predbežné opatrenie vykona ť v inom členskom štáte ako je štát vydania, verite ľ potrebuje, aby 
rozhodnutie bolo vyhlásené za vykonate ľné (v takzvanom konaní o vykonate ľnosti). Pod ľa 
súčasne platného nariadenia Brusel I možno doložku vykonate ľnosti získa ť k predbežným 
opatreniam vydaným v inom členskom štáte, pokia ľ tieto neboli vydané bez vypo čutia dlžníka 
(takzvané príkazy ex parte ). V rámci revízie nariadenia Brusel  I by sa požiad avka na doložku 
vykonateľnosti mala zruši ť, t. j. rozhodnutia vydané v jednom členskom štáte vrátane 
niektorých príkazov ex parte  budú automaticky vymáhate ľné v inom členskom štáte. 
Vykonávanie príkazov na zablokovanie ú čtov sa však bude na ďalej riadi ť výlučne 
vnútroštátnym právom. 
2.3. Príčiny súčasného problému 
Problém č. 1: Podmienky vydávania príkazov na zablokovanie ú čtov sa v rámci EÚ rôznia : 
veriteľom táto situácia s ťažuje získa ť príkaz na zablokovanie ú čtu v niektorých členských 
štátoch výraznejšie ako v iných. Rozdiely sa  týkajú napríklad úrovne dôkazných prostriedkov 
požadovaných súdom na vydanie príkazu (alebo napr. osobitnej výhrady, že existuje zna čné 
riziko, že kone čné vykonanie rozsudku bude znemožnené).  
Problém č. 2: Ťažkosti pri získavaní informácií o bankových ú čtoch dlžníka:  v mnohých 
členských štátoch je pre verite ľa ťažké získa ť informácie o tom, kde sa nachádzajú bankové 
účty jeho dlžníka. Existujú aj členské štáty, v ktorých nie je možné získa ť príkaz naria ďujúci 
bankám poskytnú ť informáciu, či dlžník má u nich vedený ú čet. V iných krajinách však 
orgány príslušné pre výkon rozsudkov majú prístup k da ňovým registrom. V oblasti 
výživného nariadenie o výživnom ustanovuje systém administratívnej pomoci verite ľom zo 
strany ústredných orgánov, ktoré majú príst up k informáciám uchovávaným verejnými 
orgánmi. 
Problém č. 3: Náklady na získanie príkazu na zablokovanie ú čtov sú v cezhrani čných 
prípadoch vyššie:  revízia nariadenia Brusel I ušetrí verite ľom okolo 2 000 EUR, čo sú 
priemerné náklady na doložku vykonate ľnosti. Cezhrani čné prípady však v sú časnosti 
prinášajú so sebou aj ďalšie náklady. Ide v prvom rade o zapojenie ďalšieho právnika 
s licenciou na výkon povolania v krajine konania. Ďalej sú to náklady na preklad dokumentov 
do úradného jazyka akceptovaného súdom alebo náklady na cezhrani čné doručovanie 
dokumentov.  
Problém č. 4: Rozdielnosti vo vnútroštátnych systémoch presadzovania práva a d ĺžka 
exekučných konaní v členských štátoch: Aj v domácich podmienkach môže v Európe trva ť 
jeden deň až vyše 30 dní, kým sa doru čí rozhodnutie súdu o vymáhaní dlhu. V cezhrani čných 
situáciách bude oneskorenie všeobecne ešte dlhšie. Rozdie lnosti vo vnútroštátnych systémoch 
presadzovania práva takisto spôsobujú ďalšie oneskorovanie výkonu alebo dokonca 
nevykonanie rozhodnutí. V niektorých členských štátoch sú výkonom rozhodnutí poverení 
exekútori pôsobiaci mimo súdneho systému, v iných to vykonáva súd alebo ústredný správny 
orgán. 
2.4. Rozsah problému 
Problémami cezhrani čného vymáhania trpia predovšetkým podnikate ľské subjekty , ktoré 
obchodujú alebo poskytujú služby v iných členských štátoch. Rozsah ťažko vymáhate ľných 
cezhraničných poh ľadávok, ktoré možno potenciálne zaisti ť, možno odhadova ť na 1,12 až 
 
SK 4   SK 2 mld. EUR na základe údajov z rôznych zdrojov. Pod ľa nedávneho prieskumu 
Eurobarometra sa spotrebitelia  stále zdráhajú nakupova ť cez hranice. Zo spotrebite ľov 
nakupujúcich na dia ľku sa s transak čnými problémami stretlo 14 %. Vyše polovice z nich si 
myslí, že prístup k ob čianskemu súdnictvu v inom členskom štáte je problematický. Pe ňažnú 
hodnotu „problematických“ cezhrani čných sporov o výživné  možno odhadova ť n a  s u m u  a ž 
268 mil. EUR ro čne. Situácia verite ľov vo veci výživného sa do ur čitej miery zlepší v ďaka 
nariadeniu o výživnom. 
2.5. Potreba opatrenia na úrovni EÚ 
Akýkoľvek nový európsky nástroj na zablokovanie bankových ú čtov v cezhrani čných 
situáciách by znamenal uznávanie a výkon súd nych rozhodnutí a odstrá nil by aj prekážky 
riadneho fungovania ob čianskoprávnych konaní. Z vecného h ľadiska by sa na ň vzťahovali 
písm. a) a f) článku 81 ZFEÚ, ktorý takisto vyžaduje prijím anie opatrení, najmä ak je to nutné 
z hľadiska riadneho fungovani a vnútorného trhu. Pokia ľ ide o subsidiaritu, existujúce 
problémy (najmä náklady konania, ťažkosti so sprístupnením informácií o majetku dlžníka 
a neefektívne postupy ob čianskeho procesného práva) majú jednozna čne cezhrani čný rozmer 
a členské štáty nemôžu samé dospie ť k ich náležitému riešeniu. 
3. CIELE  
Všeobecnými cie ľmi iniciatívy je u ľahčiť vymáhanie cezhrani čných nárokov pre ob čanov 
a podnikate ľov, najmä MSP, zvýši ť dôveru obchodníkov, zlepši ť platobnú morálku dlžníkov, 
znížiť riziká spojené s cezhrani čným obchodom a zlepši ť efektívnos ť výkonu rozsudkov. 
Konkrétnym cie ľom je zvýši ť účinnosť konaní pri cezhrani čnom vymáhaní tým, že sa 
veriteľom umožní získa ť príkazy na zablokovanie majetku alebo bankových ú čtov na základe 
tých istých podmienok bez oh ľadu na krajinu, kde sa nachád za príslušný súd a tým, že sa 
veriteľom umožní získa ť informácie o mieste, kde sa nachádzajú bankové ú čty ich dlžníkov, 
čím sa znížia náklady v cezhrani čných situáciách a zvýši sa povedomie o dostupnosti 
európskeho konania. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Možnosť A: zachovanie existujúceho sta vu po revízii nariadenia Brus el I. Pri tejto možnosti 
by Komisia neprijala žiadne dodato čné opatrenie k návrhu na revíziu nariadenia Brusel 
I prijatého v decembri 2010.  
Možnosť B: vytvorenie európskeho príkazu na zablokovanie ú čtov. Touto možnos ťou by sa 
vytvoril nový európsky postup s ochranným ú činkom, ktorý by dop ĺňal existujúce prostriedky 
nápravy pod ľa vnútroštátneho práva bez toho, aby sa od členských štátov požadovali zmeny v 
ich vnútroštátnom práve v oblasti ob čianskoprávneho konania alebo v systémoch výkonu 
rozhodnutí. Európskym postupom by sa riadil postup na vydávanie európskeho príkazu na 
zablokovanie ú čtu a takisto pravidlá na jeho vykonani e bankami, v ktorých sú predmetné ú čty 
vedené. 
Možnosť C: Harmonizácia pravidiel jednotlivýc h štátov na zablokovanie bankových ú čtov. 
Touto možnos ťou by sa harmonizovali ob čianskoprávne postupy jednotlivých krajín pri 
zablokovaní bankových ú čtov v cezhrani čných prípadoch prostredníctvom európskej 
smernice. 
 
SK 5   SK 5. VYHODNOTENIE MOŽNOSTÍ POLITIKY A  POSÚDENIE VPLYVU  
5.1. Možnosť A: zachovanie existujúceho stavu po  revízii nariadenia Brusel I (ak sa 
prijme) 
a) Ciele, ktoré sa majú dosiahnu ť: zachovanie existujúceho stav u by nemalo žiadny vplyv 
na zistené problémy a neprispelo by k dosiahnutiu konkrétnych cie ľov politiky uvedených 
vyššie.  
b) Ekonomický vplyv: Pri existujúcom stave o 60 % viac podnikov žiada o predbežné 
opatrenia zablokovaním bankový ú čet dlžníka v vnútroštá tnych než v cezhrani čných 
prípadoch1. To znamená, že podniky menej využívajú možnos ť zabezpečiť si úhradu svojich 
pohľadávok prostredníctvom príkazov na zablokovanie ú čtov pri cezhrani čných transakciách 
než pri vnútroštátnom styku, v dôsledku čoho odpíšu viac cezhrani čných než domácich dlhov. 
Túto sumu možno vy čísliť na 441 až 800 mil. EUR2. Ťažkosti pri vymáhaní cezhrani čných 
pohľadávok bránia podnikom, najmä MSP, ale aj spotrebite ľom, plne využíva ť možnosti 
jednotného trhu. Ako výsledok revízie nariadenia Brusel I sa o čakáva, že po čet podnikov 
využívajúcich výhodu príkazu na zablokovanie ú čtov v cezhrani čných situáciách sa zvýši 
o približne 10 % v porovnaní so sú časnou situáciu, čím sa zabezpe čený dlh zvýši na 
odhadovaných 68 – 120 mil. EUR: 
c) Základné práva: existujúci stav by nebol v rozpore s požiadavkami Charty základných 
práv Európskej únie, ke ďže v charte sa žiada iba to, aby členské štáty pri implementácii 
právnych predpisov Únie rešpekt ovali práva, ktoré sú v nej usta novené a právne nástroje EÚ 
v súčasnosti neupravujú pos tup výkonu rozsudku v ob čianskoprávnom konaní. 
d) Názory hlavných zainteresovaných strán: neboli vznesené žiadne požiadavky, aby sa 
zachoval iba sú časný stav. 
5.2. Možnosť B: európsky príkaz na zablokovanie ú čtov 
a) účinnosť z hľadiska dosahovania cie ľov politiky: možnosťou B sa dosiahne všeobecný 
politický cie ľ uľahčiť vymáhanie cezhrani čných nárokov pre ob čanov a podnikate ľov tým, že 
budú môc ť ľahšie získa ť príkaz na zablokovanie ú čtov na zabezpe čenie vymáhania 
cezhraničnej pohľadávky. Touto možnos ťou sa do ve ľkej miery dosiahnu aj osobitné ciele 
politiky . Umožní, aby verite ľ použil efektívny a jednotný európsky postup za rovnakých 
podmienok vo všetkých členských štátoch EÚ – napr. získa ť informácie o tom, kde sa 
nachádzajú ú čty jeho dlžníka bez toho, aby musel plati ť služby súkromných agentúr na 
vymáhanie poh ľadávok alebo spravodajských agentúr, a to bez predchádzajúceho vypo čutia 
dlžníka, čím sa zaistí prekvapujúci efekt opatrenia. Zníži to náklady na právne zastúpenie 
a preklad. Náklady bánk a exekútor ov budú transparentnejšie tým, že členské štáty budú 
povinné stanovi ť jednotný poplatok za ich je dnotlivé služby. Zavedením časových limitov pre 
niektoré k ľúčové kroky tohto postupu sa verite ľovi umožní získa ť a uplatni ť príkaz na 
zablokovanie ú čtov rýchlejšie. 
                                                 
1 Ide o rozdiel medzi 11,6 % spolo čností žiadajúcich o zablokovanie bankových ú čtov cez hranice 
a 19,2 % žiadajúcich o to isté vo vnútroštátnom styku.  
2 Odhad vypracovaný na podklade vybraného súboru bankových inštitúcií bol vo výške 1,12 mld. EUR – 
678 mil. EUR, teda rozdiel 440 mil. EUR a druhý odhad bol 2 mld. EUR – 1,2 mld. EUR, teda rozdiel 
800 mil. EUR. 
 
SK 6   SK b) Ekonomický vplyv:  možnosť B by mala pozitívny ekonomic ký vplyv a prispela by 
k zníženiu celkového objemu ťažko vymáhate ľných poh ľadávok, ktoré dosahujú 55 mld. 
EUR. Umožnila by podnikom zabezpe čiť spätné získanie  ďalších ťažko vymáhate ľných 
pohľadávok v objeme medzi 373 mil. EUR a 600 mil. EUR  za rok a zvýši ť tak postupne 
celkový objem ťažko vymáhate ľných poh ľadávok zabezpe čených príkazmi na zablokovanie 
účtov zo 679 mil. EUR – 1,2 mld. EUR na sumu medzi 1,12 mld. a 2 mld. za rok . Odhad 
úspory nákladov  pre podniky, ktoré sú v sú časnosti zapojené do cezhrani čného obchodu, by 
sa pohyboval v rozmedzí 81,9 mil. EUR až 149 mil. EUR ro čne3. Možnosť B bude 
prospešná najmä pre MSP  a je pravdepodobné, že povzbudí  viac podnikov a spotrebite ľov, 
aby plne využili možnosti, ktoré ponúka jednotný trh. Dostupnos ť účinnej sankcie v prípade 
nezaplatenia (okrem zvýšenia sumy nároku, ktoré stanovuje už smernica o oneskorených 
platbách) pravdepodobne takisto zlepší pl atobnú disciplínu dlžníkov. Zvýšenie po čtu príkazov 
na zablokovanie ú čtov znamená riziko negatívneho e konomického vplyvu na banky, pretože 
v súčasnosti nemôžu ú čtovať poplatky za vykonanie opatrenia. 
c) Sociálny vplyv: možnosť B spolu s vykonávaním nariadenia o výživnom pod ľa 
predpokladov umožnia verite ľom vo veci výživného získa ť významnú časť svojich nárokov 
od nespolupracujúcich dlžníkov.  
d) Vplyv na členské štáty: náklady implementácie sú podsta tne nižšie než alternatívna 
možnosť harmonizácie pravidiel jednotlivých štátov. Náklady na osvojenie si pravidiel 
sudcami a vykonávacími úradníkmi by boli malé a jednorazové. Členské štáty, ktorých 
justičný systém je v sú časnosti pomerne pomalý, by mohli ma ť vyššie náklady na zavedenie, 
aby mohli sp ĺňať procesné lehoty. Možnos ť B bude rešpektova ť právne tradície členských 
štátov. 
c) Základné práva: možnosť B by zlepšila právo verite ľa na účinné vymáhanie svojich 
pohľadávok. Nový postup by zárove ň zabezpečil, že budú chránené aj práva dlžníka, a to plne 
v súlade s požiadavkami Charty základných pr áv Európskej únie, konkrétne poskytnutím 
okamžitých a primeraných prostriedkov nápravy vo či príkazu na zablokovanie ú čtov 
a zabezpe čením, toho, že sumy potrebné na zabezpe čenie živobytia dlžníka a jeho rodiny 
budú vyňaté z výkonu. Tento nástroj by mal zaisti ť, že osobné údaje dlžníka budú spracované 
korektným a zákonným spôsobom; ú čel spracovania údajov sa obmedzí výlu čne na zaistenie 
sumy nároku; osobné údaje dlžníka sa neuchov ajú dlhšie než je nevyhnutné a dlžník bude 
mať právo siahnu ť k prostriedkom nápravy proti spracúvaniu jeho osobných údajov. 
d) Názory hlavných zainteresovaných strán:  veľká väčšina hlavných zainteresovaných 
strán a Európsky parlament vyzývajú na vyprac ovanie osobitného európskeho nástroja na 
cezhraničné vymáhanie dlhov. 
5.3. Možnosť C: harmonizácia pravidiel je dnotlivých štátov na zablokovanie 
bankových ú čtov  
a) Ciele, ktoré sa majú dosiahnu ť: touto možnos ťou by sa čiastočne dosiahli aj ciele 
uvedené vyššie, hoci v menšom rozsahu než pri možnosti B. Pri možnosti C by však vnútroštátne postupy nemohli existova ť spolu s harmonizovaným európskym postupom. 
                                                
 
3 Tento odhad predpokladá, že podniky môžu v priemere ušetri ť poplatky za 10 hodín právnických 
služieb za každý cezhrani čný prípad, čo predstavuje 2 410 EUR za jeden prípad. Táto suma je 
vynásobená odhadovaným sú časným po čtom príkazov na cezhrani čné zablokovanie ú čtov za rok, t. j. 
medzi 34 000 a 61 828.  
 
SK 7   SK b) Ekonomický vplyv: možnosť C by mala mierne odlišný ekonomický vplyv od možnosti 
B. Hoci by zjednotila podmienky vydávania, te da zaistila by, aby príkazy na zablokovanie 
účtov bolo možné získa ť v celej Únii za rovnakých podmienok, prípadné rozdiely medzi 
postupmi by pretrvávali, ak by harmoniza čný nástroj (napríklad smernica) nezoh ľadňoval 
podrobne všetky aspekty procesného práva členských štátov. Preto pri možnosti C by sa 
nedosiahol rovnaký stupe ň jednotnosti, ako by tomu bol o pri samostatnom európskom 
postupe ustanovenom nariadením. Zostávaj úce rozdiely medzi procesným a exeku čným 
právom členských štátov si budú pravdepodobne aj na ďalej vyžadova ť zapojenie právnika 
s licenciou na výkon povolania v každom členskom štáte, v ktorom sa má získa ť alebo 
vykonať príkaz na zablokovanie ú čtov. Neumožnilo by to rovnaké zníženie nákladov pri 
možnosti C ako pri možnosti B. Možnos ť C by preto mala pravdepodobne menej pozitívny 
ekonomický prínos pre MSP, ktoré nezvyknú ma ť vlastné právne oddelenia a sú všeobecne 
citlivejšie na náklady právneho zastúpenia než ve ľké spoločnosti. 
c) Členské štáty: pri možnosti C by členské štáty museli implementova ť smernicou 
harmonizované pravidlá do svojich vnút roštátnych právnych predpisov. Možnos ť C by preto 
bola nákladnejšia z h ľadiska implementácie a vä čšmi by narúšala právne tradície jednotlivých 
štátov.  
d) Základné práva : možnosť C by mala pozitívny vplyv na právo verite ľa na účinný výkon 
rozhodnutí. Vyžadoval by sa aj súlad s požiadavkami charty, pokia ľ ide o ochranu odporcu. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Legenda : ++ = ve ľmi pozitívny vplyv; 0 = žiadny al ebo neutrálny vplyv; – – = ve ľmi 
negatívny vplyv. 
Možnosti politiky Ú činnosť 
dosahovania cieľov Ekonomický 
vplyv Vplyv na členské 
štáty: Základné 
práva 
Možnosť A: zachovanie 
existujúceho stavu po revízii nariadenia Brusel I  0 0 0 0 
Možnosť B: európsky príkaz 
na zablokovanie ú čtov  ++ ++ 1) náklady 
zavedenia – 
2) právne tradície 0  + 
Možnosť C: harmonizácia 
národných pravidiel týkajúcich sa príkazov na 
zablokovanie ú čtov + 
+ 1) náklady 
zavedenia – –  
2) právne tradície – 
–  + 
Záverom možno konštatova ť, že možnos ť A nerieši efektívne cie ľ politiky, pretože existujúca 
prekážka v podobe rozdielnych kr itérií pre získanie príkazu na zablokovanie bankových ú čtov 
a ich účinky v rámci právnych systémov jednotlivých štátov stále pretrváva. Možnos ť C 
nezabezpe čuje rovnaký ekonomický a sociálny prínos ako možnos ť B a nežiaducim 
 
SK 8   SK spôsobom by narúšal právne systémy jednotlivých štátov. Možnos ť B predstavuje 
najkomplexnejšie riešenie, preto uprednost ňovanou možnos ťou je možnosť B. 
Posudzovali sa aj ďalšie čiastkové možnosti  v rámci možnosti B: po prvé, európsky postup 
by umožnil verite ľovi získa ť príkaz na zablokovanie ú čtu bežne bez predchádzajúceho 
vypočutia dlžníka ( ex parte ), čím by sa zaistil prekvapujúci ú činok opatrenia. Po druhé, súd 
príslušný kona ť vo veci samej by mal by ť príslušný aj na vydávan ie príkazov na zablokovanie 
účtov. Bude potrebné ur čiť, či aj ďalšie súdy majú ma ť právomoc zaobera ť sa námietkami 
dlžníka vo či príkazu – t.j. súdy príslušné v sídle dlžn íka. Po tretie, príslušné ustanovenia by 
umožňovali verite ľovi získať informácie, kde sa nachádzajú ú čty jeho dlžníka: Bu ď príkaz na 
sprístupnenie údajov vydaný súdom by ukladal bankám so sídlom v ur čitom členskom štáte 
zistiť, čo dlžník má u nich vedený ú čet, a/alebo súdom alebo or gánom príslušným pre výkon 
rozsudkov by sa udelil priamy prístup do ex istujúcich registrov verejných orgánov 
obsahujúcich potrebné informácie. Napokon pokia ľ ide o časové limity, európsky postup by 
vyžadoval, aby výkon nebol pomalší než v prípad e vnútroštátnych opatrení, alebo by mohol 
zaviesť osobitné časové limity – napr. na vydanie príkazu, na jeho doru čenie do banky 
a dlžníkovi, alebo na rozhodnutie o žiados ti o preskúmanie predloženej dlžníkom.