V navrhovanom programe sa berie do úvahy aj to, že by sa mohli uskutočniť činnosti v súvislosti so stálou štruktúrovanou spoluprácou. Umožnením vyššej miery spolufinancovania takýchto činností bude program v konečnom dôsledku stimulovať účasť na tomto pokročilejšom európskom rámci pre spoluprácu v oblasti obrany.

Akčný plán v oblasti európskej obrany, a teda aj program, je plne v súlade s iniciatívami prijatými na úrovni Únie v súvislosti so spoločnou zahraničnou a bezpečnostnou politikou. Predovšetkým je v súlade s vykonávacím plánom v oblasti bezpečnosti a obrany globálnej stratégie 2016, ktorý poskytuje základ pre novú úroveň ambícií Únie, ktorú spolu s činnosťami na ich splnenie schválila Európska rada. Program je prepojený aj so spoločným vyhlásením EÚ a NATO z júla 2016, ktoré podpísali predseda Európskej rady, predseda Komisie a generálny tajomník NATO. Komisia zabezpečí, aby boli s programom konzistentné ďalšie bezpečnostné politiky, ako napríklad stratégia kybernetickej bezpečnosti.

Návrh „Programu rozvoja európskeho obranného priemyslu“ (ďalej len „program“) sa zameriava na posilnenie konkurencieschopnosti a inovácie v úniovom obrannom priemysle vrátane kybernetickej obrany. Tento cieľ by sa mohol uskutočniť najmä prostredníctvom podpory lepšieho využívania výsledkov výskumu v oblasti obrany, podpory spolupráce medzi podnikmi v oblasti vývoja obranných produktov a technológií a podpory úsilia členských štátov spolupracovať tak, aby sa zabezpečilo, že európska obranná technologická a priemyselná základňa bude schopná plne spĺňať súčasné aj budúce bezpečnostné potreby Európy. To by v konečnom dôsledku pomohlo zvýšiť strategickú autonómiu Únie a posilniť jej schopnosť spolupracovať s partnermi.

Európska obranná politika bola v politických usmerneniach predsedu Junckera z júla 2014 označená za kľúčovú politickú prioritu. To by sa malo vnímať aj v súvislosti so skutočnosťou, že po desaťročiach mieru a stability Únia čelí zvýšenej nestabilite a novým bezpečnostným hrozbám. Vzhľadom na toto meniace sa bezpečnostné prostredie sa jasným spôsobom ukázalo, že očakávania občanov Únie a našich partnerov môžeme naplniť len prostredníctvom spoločného úsilia pri investovaní do rozvoja bezpečnosti a spolupráce na všetkých úrovniach. Ak chce Európa prevziať väčšiu zodpovednosť za svoju obranu, je veľmi dôležité, aby sa v celom obrannom priemysle Únie zlepšila konkurencieschopnosť a posilnila inovácia.

K dispozícii nie sú žiadne skoršie existujúce právne predpisy, ktorými by sa upravovala táto konkrétna činnosť alebo ktoré by sa na ňu vzťahovali, keďže doteraz neexistovali žiadne iné legislatívne iniciatívy Únie, ktorých cieľom je posilnenie konkurencieschopnosti obranného priemyslu so zameraním sa predovšetkým na fázu vývoja v rámci činnosti v sektore obrany. Preto neexistuje žiadne predchádzajúce hodnotenie ex post ani kontrola vhodnosti existujúcich právnych predpisov, ktoré sa mohli uskutočniť v súvislosti s takouto legislatívnou iniciatívou.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Navrhovaná miera financovania sa obmedzí na 20 % celkových nákladov na činnosť. Členské štáty budú musieť prispieť na zvyšné náklady prostredníctvom zoskupovania národných príspevkov. Rozpočet Únie sa využije na podporu konkurencieschopnosti sektora tým, že na podnietenie spolupráce sa použije primeraná suma príspevkov členských štátov, ktorá bude slúžiť ako nástroj na spoluprácu, čím sa odblokujú potenciálne programy spolupráce zamerané na rozvoj. Príjemcovia vykonávajúci činnosť v rámci stálej štruktúrovanej spolupráce budú mať nárok na zvýšenie finančného krytia. Podporované projekty by mali prispieť k prioritám spôsobilosti, ktoré spoločne odsúhlasili členské štáty v rámci Únie prostredníctvom plánu rozvoja spôsobilostí Únie, pričom v prípade potreby by sa malo prihliadať aj na regionálnu a medzinárodnú spoluprácu. Návrhy predložené s cieľom získať podporu v rámci programu budú vyhodnotené na základe kritérií na vyhodnotenie návrhov, ktoré budú založené na prínose pre inováciu a technologický rozvoj obranného priemyslu, ako aj pre bezpečnostné a obranné záujmy Únie prostredníctvom posilnenia obranných technológií, čo prispieva k prioritám spôsobilosti, ktoré spoločne odsúhlasili členské štáty v rámci Únie. Ďalej budú založené na životaschopnosti tejto činnosti, ako aj na schopnosti príjemcov preukázať, že existuje odhodlanie členských štátov koordinovaným spôsobom spoločne vyrábať a obstarávať konečný produkt alebo technológiu, v prípade potreby aj pomocou spoločného obstarávania.

Navrhované stratégie intervencie by sa uskutočňovali prostredníctvom finančnej pomoci. Financovanie poskytnuté v rámci programu bude mať formu grantov a finančných nástrojov alebo bude prebiehať na základe verejného obstarávania. Presnejšie povedané, v programe by sa podporil návrh, vymedzenie spoločných technických špecifikácií, vytvorenie prototypov, testovanie, kvalifikácia a osvedčovanie obranných produktov, hmotné alebo nehmotné zložky a technológie. Podporu možno poskytnúť aj na štúdie, posúdenia uskutočniteľnosti a iné podporné činnosti. Podpora bude zameraná na činnosti vo fáze vývoja a bude zahŕňať nové produkty a technológie, ako aj modernizáciu existujúcich produktov a technológií.

Program sa vytvorí na základe ustanovení článku 173 ZFEÚ a jeho všeobecným cieľom bude prispieť k zvyšovaniu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obrannej politiky Únie prostredníctvom podpory činností vo fáze vývoja. Príjemcami budú podniky so sídlom v Únii. Program sa ustanovuje na obdobie od 1. januára 2019 do 31. decembra 2020.

Komisia by mala pravidelne monitorovať svoje činnosti, preskúmavať dosiahnutý pokrok pri dosahovaní očakávaných výsledkov, ako aj skúmať synergie s ostatnými doplnkovými programami Únie alebo s národnými programami spolufinancovanými Úniou. Okrem toho sa stanovuje, že Komisia môže na hodnotenie vplyvu a účinnosti svojich činností v rámci tohto programu podľa potreby využiť aj nezávislé externé hodnotenia. Komisia by mala vypracovať hodnotiacu správu o programe a predložiť ju Európskemu parlamentu a Rade. V tejto správe sa bude posudzovať predovšetkým pokrok pri dosahovaní cieľov stanovených v návrhu a bude sa v nej analyzovať cezhraničná účasť MSP na projektoch v rámci programu, ako aj účasť MSP na globálnom hodnotovom reťazci.

ktorým sa ustanovuje Program rozvoja európskeho obranného priemyslu zameraný na podporu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu EÚ

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 173,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)V akčnom pláne v oblasti európskej obrany, prijatom 30. novembra 2016, sa Komisia zaviazala dopĺňať, využívať a konsolidovať snahy o spoluprácu členských štátov pri rozvoji obranných spôsobilostí, aby bola schopná reagovať na bezpečnostné výzvy a zároveň podporovať konkurencieschopný a inovačný európsky obranný priemysel. Navrhla predovšetkým zriadiť európsky obranný fond na podporu investícií do spoločného výskumu a spoločného vývoja obranného vybavenia a technológií. Tento fond by podporoval spoluprácu počas celého cyklu vývoja obranných produktov a technológií.

(2)Aby sa prispelo k zvýšeniu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie, mal by sa ustanoviť európsky program rozvoja obranného priemyslu (ďalej len „program“). Program by mal byť zameraný na posilnenie konkurencieschopnosti obranného priemyslu Únie, okrem iného kybernetickej obrany, a to podporou spolupráce medzi podnikmi vo fáze vývoja obranných produktov a technológií. Fáza vývoja, ktorá nasleduje po fáze výskumu a technológie, zahŕňa značné riziká a náklady, ktoré bránia ďalšiemu využívaniu výsledkov výskumu a nepriaznivo ovplyvňujú konkurencieschopnosť obranného priemyslu Únie. Podporovaním fázy vývoja by program prispel k lepšiemu využívaniu výsledkov výskumu v oblasti obrany, pomohol by užšie prepojiť výskum s výrobou, ako aj podporiť inovácie každého druhu. Program by mal dopĺňať činnosti vykonávané v súlade s článkom 182 ZFEÚ a nezahŕňa výrobu obranných produktov a technológií.

(3)Program by mal podporovať spoluprácu medzi podnikmi pri vývoji obranných produktov a technológií, aby sa v obrannom priemysle lepšie využívali úspory z rozsahu.

(4)Program by mal trvať dva roky, od 1. januára 2019 do 31. decembra 2020, pričom na toto obdobie by sa mala určiť suma na vykonávanie programu.

(5)Tento program by sa mal vykonávať v úplnom súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Financovanie môže mať predovšetkým formu grantov. V prípade potreby možno použiť finančné nástroje alebo verejné obstarávanie.

(6)Komisia môže zveriť časť vykonávania programu subjektom uvedeným v článku 58 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Takouto úlohou môže Komisia poveriť Európsku obrannú agentúru vzhľadom na jej odborné znalosti.

(7)Vzhľadom na špecifiká tohto sektora sa v praxi nespustí žiaden projekt spolupráce medzi podnikmi v prípade, ak členské štáty najprv neodsúhlasia podporu takýchto projektov. Po stanovení spoločných priorít obrannej spôsobilosti na úrovni Únie a po zohľadnení prípadných iniciatív spolupráce na regionálnej úrovni členské štáty určia a konsolidujú vojenské požiadavky a vymedzia technické špecifikácie projektu. Môžu takisto vymenovať projektového manažéra, ktorý bude zodpovedný za vedenie práce súvisiacej s vývojom projektu spolupráce.

(8)Ak bude činnosť podporovanú programom riadiť projektový manažér vymenovaný členskými štátmi, Komisia by ho mala informovať pred vykonaním platby príjemcovi oprávnenej činnosti, aby mohol zabezpečiť, že príjemcovia dodržia lehoty.

(9)Finančná podpora Únie by nemala mať vplyv na vývoz produktov, vybavenia alebo technológií a nemala by mať vplyv na diskrečnú právomoc členských štátov v súvislosti s politikou vývozu výrobkov obranného priemyslu. Finančná podpora Únie by nemala mať vplyv na vývozné politiky členských štátov v oblasti výrobkov obranného priemyslu.

(10)Keďže cieľom programu je podporiť konkurencieschopnosť obranného priemyslu Únie odstránením rizík vo fáze vývoja projektov spolupráce, možnosť využívať prostriedky programu by mali dostať činnosti súvisiace s vývojom obranných produktov alebo technológií, teda napríklad činnosti ako vymedzenie spoločných technických špecifikácií, návrh, vytváranie prototypov, skúšanie, kvalifikácia, certifikácia, ako aj štúdie uskutočniteľnosti a iné podporné opatrenia. To sa má vzťahovať aj na modernizáciu existujúcich obranných produktov a technológií.

(11)Vzhľadom na to, že program sa zameriava predovšetkým na posilnenie spolupráce medzi podnikmi v členských štátoch, činnosť by mala byť oprávnená na financovanie v rámci programu len vtedy, ak sa uskutoční v rámci spolupráce najmenej troch podnikov v najmenej dvoch rôznych členských štátoch.