DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Európske normalizačné organizácie (ďalej len „ESO“) sú súkromné organizácie, ktoré zohrávajú osobitnú úlohu v rámci európskeho systému normalizácie. Ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012 z 25. októbra 2012, európska normalizácia je organizovaná príslušnými zainteresovanými stranami a pre ne, a to na základe národného zastúpenia [v Európskom výbore pre normalizáciu (CEN) a v Európskom výbore pre normalizáciu v elektrotechnike (CENELEC), a na základe priamej účasti členov (v Európskom inštitúte pre telekomunikačné normy (ETSI)]. Keď Komisia požiada o normalizáciu, európske normalizačné organizácie [ako sú vymedzené v nariadení (EÚ) č. 1025/2012] sú jedinými orgánmi, ktoré môžu vydávať normy a normalizačné produkty. Robia tak v súlade s osobitnými postupmi stanovenými v článku 10 nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 – tzv. nariadenia o normalizácii. V nariadení o normalizácii sa takisto stanovuje, že Európska únia môže podporovať európske normalizačné organizácie finančne.

Európske normalizačné organizácie sú vymedzené v článku 2 bode 8 a v prílohe I k nariadeniu o normalizácii. Existujú tri európske normalizačné organizácie: CEN, CENELEC a ETSI. Majú výlučnú úlohu pri vykonávaní normalizačnej práce, ktorú požaduje Komisia na podporu právnych predpisov a politík EÚ.

Je to spôsobené najmä historickými dôvodmi. V 80. rokoch 20. storočia, keď boli zriadené súčasné európske normalizačné organizácie a bola stanovená ich úloha pri tvorbe noriem, bol systém zameraný najmä na zainteresované strany z Európskej únie.

V súčasnosti je situácia odlišná a vnútorné riadenie európskych normalizačných organizácií, ich rozhodovacie postupy a štruktúra ich členstva prešli viacerými zmenami. Európske normalizačné organizácie v súčasnosti spolupracujú so širokou škálou zainteresovaných strán vrátane zainteresovaných strán z tretích krajín a umožňujú im zúčastňovať sa nielen na technickej práci, ale aj na svojej vnútornej politike a rozhodovaní. Takáto spolupráca je vítaná. Ak by sa však európske normalizačné organizácie mali zamerať na podporu právnych predpisov a politík EÚ, sú potrebné záruky na zabezpečenie riadneho postupu a vyváženého zastúpenia záujmov zainteresovaných strán v súlade so strategickými prioritami a legislatívnymi potrebami. Týka sa to najmä interných rozhodnutí o vývoji noriem a normalizačných produktov, ako to požaduje Komisia na základe článku 10 ods. 1 nariadenia o normalizácii. Tieto interné rozhodnutia sa môžu týkať otázok, ako sú napr. rozhodnutia o prijatí mandátov na tvorbu normy, o prijatí nových pracovných úloh a o prijatí, revízii alebo stiahnutí európskych normalizačných produktov. V týchto prípadoch, najmä keď európske normalizačné organizácie podporujú uplatňovanie právnych predpisov EÚ a vypracúvajú normy, ktoré sú kľúčové pre širokú verejnosť a spoločnosti EÚ, musí vnútorná správa a riadenie európskych normalizačných organizácií náležite zohľadňovať názory všetkých európskych zainteresovaných strán (vrátane malých a stredných podnikov a organizácií občianskej spoločnosti). Uvedené má ešte väčší význam preto, že niektoré európske normalizačné organizácie sú zložené najmä z hospodárskych subjektov, ktoré majú hlasovacie práva, a účasť organizácií občianskej spoločnosti a verejných orgánov je v niektorých prípadoch obmedzená.

Je preto potrebné lepšie objasnenie, aby sa zabezpečilo, aby celý vnútorný rozhodovací proces pri vydávaní noriem a normalizačných produktov, ktoré požaduje Komisia na základe článku 10 ods. 1 nariadenia o normalizácii, bol v súlade s tým, čo inštitúcie EÚ očakávajú od orgánu na tvorbu noriem, ktorý bol oficiálne uznaný za európsku normalizačnú organizáciu.

Vyžadovaním určitého zastúpenia a rozhodovacích právomocí vnútroštátnych normalizačných orgánov, pokiaľ ide o normy požadované Komisiou, by sa zaviedol dostatočný systém bŕzd a protiváh, aby sa zabezpečil súlad s právnymi predpismi a politikami EÚ.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Komisia oznámila, že navrhne zmenu nariadenia (EÚ) č. 1025/2012 vo svojej iniciatíve s názvom Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020 [COM(2021)350], ako aj stratégiu v oblasti normalizácie, ktorá sa predkladá spolu s týmto návrhom.

•Súlad s ostatnými politikami Únie

Navrhovaná legislatívna zmena je v súlade s politickým významom noriem, ako sa zdôrazňuje v iných kľúčových iniciatívach Komisie, ako napr. o v oznámení s názvom „ Formovanie digitálnej budúcnosti Európy“ [COM(2020) 67], v spoločnom oznámení „Global Gateway“ [JOIN(2021)30], resp. vo vyhlásení Rady, v ktorom sa víta zámer Komisie vypracovať stratégiu pre normalizáciu s cieľom posilniť európsky systém normalizácie a jeho riadenie (závery Rady z 9. júna 2020).

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ

Právnym základom tejto iniciatívy je článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ).

•Subsidiarita (v prípade opatrení, pri ktorých ESO nemajú výlučnú právomoc)

Otázka subsidiarity nie je problémom. Cieľom tejto iniciatívy je zmeniť nariadenie EÚ, ktorým sa riadi európsky systém normalizácie. Jej konkrétnym cieľom je chrániť zásady dobrej správy pri tvorbe noriem požadovaných Komisiou podľa článku 10 ods. 1 nariadenia o normalizácii. Touto iniciatívou sa posilní úloha národných zástupcov (t. j. národných normalizačných orgánov) v systéme.