[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 12.4.2005 KOM(2005) 134 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU Koherencia politiky pre rozvojUrýchlenie pokroku smerom k dosiahnutiu miléniových rozvojových cieľov{SEC(2005)455} OBSAH 1. Koherencia politiky pre rozvoj 3 2. Záväzky týkajúce sa koherencie 4 3. Premena záväzkov politiky EÚ na akcie 6 3.1. Obchod 6 3.1.1. Rozvojová agenda z Dohy (DDA) 6 3.1.2. Dvojstranné a jednostranné opatrenia 7 3.2. Životné prostredie 8 3.2.1. Trvalo udržateľná spotreba a výroba 8 3.2.2. Mnohostranné dohody o životnom prostredí (MEA) 9 3.2.3. Iniciatívy EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj 9 3.3. Bezpečnosť 10 3.3.1. Európska bezpečnostná stratégia 10 3.3.2. Riadenie, nestabilita štátu, predchádzanie konfliktom 10 3.3.3. Obchod so zbraňami, nešírenie zbraní a odzbrojenie od konvenčných zbraní ..........11 3.4. Poľnohospodárstvo 11 3.4.1. Spoločná poľnohospodárska politika 12 3.4.2. Potravinová pomoc 12 3.4.3. Sanitárne a fytosanitárne opatrenia 13 3.5. Rybolov 13 3.6. Sociálny rozmer globalizácie, podpora zamestnanosti a slušnej práce 14 3.7. Migrácia 15 3.8. Výskum a inovácia 16 3.9. Informačná spoločnosť 17 3.10. Doprava 17 3.11. Energia 18 4. Implementácia a monitorovanie 18 Príloha 1 - Skratky 20 1. KOHERENCIA POLITIKY PRE ROZVOJ Lepšia rozvojová spolupráca vrátane väčšieho množstva finančných prostriedkov a zvýšeného prísunu pomoci je mimoriadne dôležitá, ale sama o sebe nepostačuje na to, aby umožnila rozvojovému svetu dosiahnuť miléniové rozvojové ciele (ďalej len „MRC“) do roku 2015. Všeobecne sa uznáva, že účinné zlepšenie koherencie politík rozvojových krajín[1] by rozvojovým krajinám do značnej miery pomohlo dosiahnuť MRC. Na základe týchto skutočností Rada rozhodla, že spoločná osnova vnútroštátnych správ o MRC a súhrnná správa EÚ by mali obsahovať samostatný oddiel o koherencii politiky pre rozvoj [2]. Závery Európskej rady z júna 2004[3] znova zdôraznili, že EÚ ‚bude dôrazne podporovať snahy OSN o urýchlenie pokroku smerom k dosiahnutiu miléniových rozvojových cieľov’. S odvolaním sa na tento záväzok Rada vo svojich záveroch z novembra 2004[4] uvítala ponuku Komisie „vypracovať konkrétne a ambiciózne návrhy opatrení na ceste do roku 2015 v oblastiach finančných prostriedkov pre rozvoj, koherencie politiky pre rozvoj a zamerania sa na Afriku”. Toto oznámenie predkladá návrhy Komisie na tému koherencie politiky. Ďalšími dvomi prvkami uvedenými v záveroch Rady (finančné prostriedky pre rozvoj a zameranie sa na Afriku) sa zaoberajú samostatné oznámenia[5]. Spoločne poskytujú súbor návrhov Komisie, pokiaľ ide o príspevok EÚ k preskúmaniu MRC na zasadnutí OSN na vysokej úrovni v septembri 2005. Záväzok EÚ, pokiaľ ide o koherenciu politiky, nepredstavuje iba kľúčový politický záväzok v kontexte MRC. Má tiež pevný právny základ v Zmluve o ES (článok 178). Nová ústava EÚ[6] presadzuje tento záväzok koherencie ešte dôraznejšie (článok III - 292, článok III - 316). V širokom kontexte tvorby politiky EÚ koherencia predstavuje viacrozmerný záväzok, ktorý sa musí uskutočňovať v celkovom rámci stratégie trvalo udržateľného rozvoja EÚ. Nerozvojové politiky by mali rešpektovať ciele rozvojovej politiky a rozvojová spolupráca by mala, ak je to možné, tiež prispievať k dosiahnutiu cieľov ostatných politík EÚ. Vo všeobecnosti – a aj v kontexte blížiaceho sa prehodnocovania rozvojovej politiky - táto široká definícia platí. V konkrétnom rámci tohto oznámenia sa však prijal cielenejší prístup. Pri posudzovaní spôsobov urýchlenia pokroku smerom k dosiahnutiu MRC sa EÚ zaviazala, že nahliadne za hranice rozvojovej spolupráce a posúdi úlohu, ako môžu politiky, ktoré nie sú zamerané na poskytovanie pomoci, pomáhať rozvojovým krajinám v dosahovaní MRC. Vplyv politík EÚ, ktoré nie sú zamerané na poskytovanie pomoci, by sa nemal podceňovať a nemal by sa podceňovať ani ich potenciál kladne prispievať k rozvojovému procesu v týchto krajinách. Politiky EÚ v takých oblastiach ako je obchod, poľnohospodárstvo, rybolov, bezpečnosť potravín, doprava a energetika majú priamy vzťah k schopnosti rozvojových krajín vytvárať domáci hospodársky rast, ktorý je základom každého trvalého pokroku smerom k MRC. Migračná politika EÚ má, prostredníctvom svojho vplyvu na toky platieb migrantov, vplyv na postavenie platobnej bilancie mnohých rozvojových krajín. Environmentálna politika EÚ nielenže priamo ovplyvňuje celosvetový pokrok smerom k zabezpečeniu trvalej udržateľnosti životného prostredia (MRC7), ale má dôsledky prakticky pre všetky ostatné MRC prostredníctvom tesného spojenia životného prostredia a chudoby, prístupu k prírodným zdrojom a riadenia, úlohy žien, zdravia, detskej úmrtnosti a školskej dochádzky. Politiky EÚ v oblasti výskumu a informačnej spoločnosti majú veľký potenciál na zlepšenie prístupu k zdravotnej starostlivosti a vzdelaniu v rozvojových krajinách. Prístupy EÚ ku globalizácii a nestabilným štátom sú nevyhnutné na vytvorenie vhodného politického kontextu na dosiahnutie MRC. Všetky tieto politiky EÚ by okrem toho mali mať správnu perspektívu rovnosti pohlaví, aby sa vyhli tomu, že stratia polovicu svojho potenciálneho vplyvu. A mali by sa zakotviť v stabilnom a bezpečnom prostredí, pretože nie je možný rozvoj bez mieru a bezpečnosti, a mier a bezpečnosť zasa nie sú možné bez rozvoja. Komisia zaviedla v roku 2002 ako súčasť „lepšieho regulačného balíka”[7] nástroj na hodnotenie dosahu uplatniteľný na všetky najdôležitejšie návrhy, s ktorými počítajú jej útvary. Prispieva k lepšej koherencii pripravovaných opatrení, pretože zapája do analýzy všetky príslušné útvary Komisie, a čo sa týka rôznych scenárov určených pre politické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, konzultuje s potenciálne ovplyvnenými účastníkmi. 2. ZÁVÄZKY TÝKAJÚCE SA KOHERENCIE V odpovedi na žiadosť Komisie preskúmať možnosti v oblasti koherencie politiky určila Komisia prioritné oblasti, v ktorých sa úloha dosiahnutia súčinnosti s cieľmi rozvojovej politiky považuje za obzvlášť závažnú. Všetky tieto oblasti majú priamy vzťah s jedným alebo viacerými MRC. Buď predstavujú jadro MRC (obchod, životné prostredie) a/alebo majú potenciál k nim prispievať. Pre každú z týchto prioritných oblastí Komisia definovala všeobecné orientácie alebo ‚koherenciu pre rozvojové záväzky’, ktoré by prispeli k možnému urýchleniu pokroku smerom k MRC, aj za predpokladu, že – na úrovni rozvojových krajín – sa uplatňujú správne politiky a vhodný systém riadenia a bol dosiahnutý uspokojivý pokrok smerom k úplnému rešpektovaniu ľudských práv. Vo všetkých týchto oblastiach politiky sa bude brať do úvahy hľadisko rovnosti pohlaví. Komisia vyzýva Radu, Európsky parlament a Európsky sociálny a hospodársky výbor, aby potvrdili, že akceptujú tieto záväzky ako spoločný záväzok EÚ a jej členských štátov zameraný na zvýšenie koherencie a ako podstatný príspevok EÚ k MRC. Koherencia EÚ pre rozvojové záväzky Obchod: EÚ sa zaväzuje zabezpečiť taký výsledok rozvojovej agendy z Dohy a dohôd o hospodárskom partnerstve EÚ-AKT (EPA), ktorý je trvalo udržateľný a podporuje rozvoj. EÚ bude ďalej zdokonaľovať svoj všeobecný systém preferencií s cieľom efektívne zvýšiť vývozy rozvojových krajín do EÚ. EÚ bude pokračovať v práci na integrácii obchodu do rozvojových stratégií, a ak bude potrebné, bude pomáhať rozvojovým krajinám pri uskutočňovaní domácich reforiem. Životné prostredie: EÚ bude viesť celosvetové úsilie s cieľom obmedziť modely neudržateľnej spotreby a výroby. EÚ bude pomáhať rozvojovým krajinám pri realizácii mnohostranných dohôd o životnom prostredí (ďalej len „MEAs“) a pracovať na tom, aby zabezpečila, že počas rokovaní o MEA sa budú brať do úvahy kapacity rozvojových krajín. EÚ bude naďalej presadzovať iniciatívy a politiky súvisiace so životným prostredím v prospech chudobných vrstiev obyvateľstva. Bezpečnosť: EÚ sa bude zaoberať bezpečnosťou a rozvojom ako vzájomne sa doplňujúcimi programami, so spoločným cieľom vytvoriť bezpečné životné prostredie a prelomiť bludný kruh chudoby, vojny, zhoršenia životného prostredia a zlyhávania ekonomických, sociálnych a politických štruktúr. EÚ posilní svoje politiky na podporu dobrého a účinného systému riadenia a predchádzania nestabilite štátu a konfliktu, aj posilnením jej reakcie na problémové partnerstvá/zlyhávajúce štáty. EÚ posilní kontrolu vývozov zbraní s cieľom predchádzať tomu, aby sa zbrane vyrobené v EÚ použili proti civilnému obyvateľstvu alebo stupňovali napätia alebo konflikty v rozvojových krajinách. EÚ bude presadzovať spoluprácu v boji proti korupcii, organizovanému zločinu a terorizmu. Poľnohospodárstvo: EÚ bude pokračovať v úsilí minimalizovať úroveň deformácie obchodu súvisiacej s jej podpornými opatreniami pre sektor poľnohospodárstva a umožniť rozvoj poľnohospodárstva rozvojovým krajinám. Rybolov: EÚ bude naďalej venovať osobitnú pozornosť rozvojovým cieľom krajín, s ktorými Spoločenstvo uzatvorí dvojstranné dohody o rybolove. V kontexte novej politiky EÚ týkajúcej sa partnerských dohôd s tretími krajinami o rybolove, ktorá sa realizuje od roku 2003, bude ES naďalej podporovať uzatváranie dohôd o rybolove s cieľom prispieť k racionálnemu a udržateľnému využívaniu prebytku morských zdrojov prímorských štátov k vzájomnému prospechu oboch strán. Sociálny rozmer globalizácie, zamestnanosť a slušná práca: EÚ bude prispievať k posilneniu sociálneho rozmeru globalizácie s cieľom zabezpečiť maximálne výhody pre všetkých, pre mužov aj ženy. EÚ bude podporovať zamestnanosť a slušnú prácu pre všetkých ako celosvetový cieľ. Migrácia: EÚ bude podporovať súčinnosť medzi migráciou a rozvojom, aby sa migrácia stala pozitívnym faktorom rozvoja. Výskum a inovácia: EÚ bude v prípade potreby podporovať integráciu rozvojových cieľov do svojich politík výskumu, technologického rozvoja a inovácie a bude naďalej pomáhať rozvojovým krajinám pri zvyšovaní ich domácich kapacít v tejto oblasti. Informačná spoločnosť: EÚ sa zameria na „digitálne rozdiely” prostredníctvom využívania potenciálu informačných a komunikačných technológií ako rozvojového nástroja a významného zdroja pre dosiahnutie MRC. Doprava: EÚ sa zameria na osobitné potreby vnútrozemských ako aj prímorských rozvojových krajín presadzovaním otázok vzájomnej prispôsobivosti na účely dosiahnutia vzájomného prepojenia siete ako aj otázok ochrany a bezpečnosti. Energetika: EÚ sa zaväzuje prispievať k osobitným potrebám rozvojových krajín prostredníctvom presadzovania prístupu k trvalo udržateľným zdrojom energie a podporou vytvárania vzájomného prepojenia energetických infraštruktúr a sietí. 3. PREMENA ZÁVÄZKOV POLITIKY EÚ NA AKCIE Politiky EÚ sa už do značnej miery riadia záväzkami týkajúcimi sa koherencie. Mnohé akcie sa už uskutočnili a mnoho nových sa plánuje. Dôvodom tohto oznámenia je, že tieto záväzky a akcie sa posudzujú v rámci celosvetových úsilí o dosiahnutie MRC. Tým, že EÚ uznáva, že tieto politické ciele by sa mali posudzovať ako záväzky koherencie pre rozvoj v kontexte MRC, opätovne potvrdzuje a upevňuje svoj záväzok efektívne dodržiavať tieto orientácie na pozadí daného časového rámca MRC od súčasnosti do roku 2015. V tejto kapitole sú uvedené najdôležitejšie akcie a dôvody, o ktoré sa opiera koherencia EÚ pre rozvojové záväzky. 3.1. Obchod Obchodná politika je silným nástrojom, ktorý prispieva k cieľom MRC, akými sú napr. znižovanie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj. Tento oddiel sa zaoberá najmä záväzkami a akciami na mnohostrannej, dvojstrannej a jednostrannej úrovni. Otázkou obchodnej pomoci (TRA) sa podrobnejšie zaoberá oznámenie „Financovanie pre rozvoj”. 3.1.1. Rozvojová agenda z Dohy (DDA) EÚ sa zaväzuje zabezpečiť taký výsledok rozvojovej agendy z Dohy, ktorý je trvalo udržateľný a podporuje rozvoj. EÚ je hlavným zástancom toho, aby sa rozvoj stal kľúčovou otázkou v prebiehajúcom kole rokovaní WTO. EÚ urobila značný ústupok, aby dostala DDA do správnych koľají, a to tak, že sa zaviazala postupne ukončiť vývozné dotácie , až kým sa neodstránia všetky formy dotácie vývozu. - Konečný výsledok DDA by mal umožniť lepší prístup na trh pre poľnohospodársky a priemyselný tovar, ako aj služby , čo by poskytlo výhody rozvojovým krajinám, ako aj pevnejšie multilaterálne pravidlá. - Nové záväzky a pravidlá by mali poskytovať rozvojovým krajinám, a to hlavne najmenej rozvinutým krajinám (ďalej len „LDC“) i malým a zraniteľným ekonomikám potrebnú pružnosť (o sobitný a diferencovaný postup (ďalej len „SDT“)). - V oblasti priemyselných ciel sa EÚ zaväzuje k úplnému odstráneniu narastania ciel, vysokých ciel a maximálnych ciel , ako aj k odvetvovej liberalizácii zo strany všetkých členov WTO, pokiaľ ide o výrobky zaujímavé pre rozvojové krajiny, pričom clá na textil, odevy a obuv posunie čo najbližšie k nule. - S odvolaním sa na iniciatívu EÚ „Všetko okrem zbraní” bude EÚ pokračovať v úsilí presvedčiť ostatné rozvojové krajiny, že majú dodržiavať svoje záväzky voči LDC prijaté na konferencii LDC III (Brusel 2001), zabezpečiť režim bez ciel a kvót na všetky vývozy LDC , ako aj podporiť vyspelejšie rozvojové krajiny, aby zvýšili prístup na trh juh - juh na mnohostrannom základe. - EÚ tiež uznáva potrebu zohľadňovať na rokovaniach oprávnené obavy rozvojových krajín vo vzťahu k prispôsobovaniu obchodu vrátane záujmov vyplývajúcich z narušenia priorít . EÚ prostredníctvom svojho hodnotenia trvalo udržateľného dosahu (ďalej len „SIA“) posúdi diferencovaný vplyv liberalizácie obchodu medzi rozvojovými krajinami. - EÚ sa bude usilovať o výsledok v rokovaniach o službách (GATS), ktoré poskytnú významné nové možnosti prístupu na trh v odvetviach a režimoch dodávok dôležitých pre rozvojové krajiny vrátane režimu GATS 4 , (ktorý sa zaoberá poskytovaním zahraničných služieb prostredníctvom dočasného pohybu fyzických osôb). Výsledok rokovaní by mal rešpektovať právo rozvojových krajín na zabezpečenie verejných služieb a mal by presadzovať prístup k technológii a príležitostiam na investovanie do kľúčových služieb infraštruktúry, ako sú telekomunikácie, doprava, služby spojené s dodávkou vody a energií, ako aj do finančných služieb. - EÚ je rozhodnutá v plnom rozsahu realizovať Deklaráciu z Dohy o obchodných aspektoch práva duševného vlastníctva (TRIPS) a verejnom zdraví a s tým súvisiace rozhodnutie WTO z 30. augusta 2003 a podporí rozvojové krajiny v realizačných úsiliach ako súčasť stratégie na umožnenie prístupu k dostupným liekom . - EÚ je pripravená podporiť zavedenie systému, ktorý by zaväzoval žiadateľov o patent oznámiť zdroj genofondu a s tým spojených tradičných poznatkov . - EÚ bude podporovať ďalšie posilňovanie pravidiel WTO, hlavne v oblasti antidumpingu a dotácií rybolovu, ktoré sú predmetom mimoriadneho záujmu rozvojových krajín. - EÚ sa zaväzuje zabezpečiť vypracovanie opatrení na uľahčenie colného a obchodného styku v rozvojových krajinách prostredníctvom agendy DDA. Jednoduchšie postupy by uľahčili vývozy z rozvojových krajín, zjednodušili tranzit pre vnútrozemské krajiny a zlepšili výber daní. - EÚ je hlavnou hybnou silou v rokovaniach WTO o obchode a životnom prostredí, ktoré by, okrem iného zahŕňali liberalizáciu obchodu s ekologickými tovarmi a službami a objasnenie obchodných pravidiel vo vzťahu k životnému prostrediu. 3.1.2. Dvojstranné a jednostranné opatrenia EÚ sa zaväzuje zabezpečiť taký výsledok dohôd o hospodárskom partnerstve EÚ-AKT (EPA) (ako aj rokovaní s Mercosur a Strednou Amerikou, Andským spoločenstvom a Stredomorským regiónom), ktorý bude trvalo udržateľný a bude podporovať rozvoj. EÚ bude ďalej zdokonaľovať svoj všeobecný systém preferencií s cieľom účinne zvyšovať vývozy rozvojových krajín do EÚ. EÚ bude pokračovať v práci na integrovaní obchodu do rozvojových stratégií a v prípade potreby pomáhať rozvojovým krajinám pri uskutočňovaní domácich reforiem. - EÚ bude pracovať na uzavretí rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve (ďalej len „EPA“) so všetkými šiestimi regiónmi AKT do roku 2007. Hlavnými cieľmi tohto procesu sú podpora obchodu juh - juh , posilnenie regionálnych trhov a integrácia . V rokovaniach sa budú brať do úvahy aspekty trvalo udržateľného rozvoja na základe hodnotení dosahu na trvalú udržateľnosť. - Realizácia dohôd EPA bude podporovaná prostredníctvom rozvojovej spolupráce, najmä prostredníctvom posilňovania kapacity na strane dodávok a konkurencieschopnosti. V tomto kontexte bude EÚ monitorovať uvoľňovanie pomoci súvisiacej s EPA. Dohody EPA zaistia reformy v kľúčových oblastiach, ako sú investície, uľahčenie colného a obchodného styku, dane, zamestnanosť, sociálna a ekologická politika. - EÚ sa zaväzuje riešiť otázku poľnohospodárstva ako kľúčovú oblasť v rokovaniach EPA. Súčasťou rozhovorov bude prístup pre poľnohospodárske produkty krajín AKT na trh EÚ. EÚ navrhuje, aby bolo otváranie trhu AKT asymetrické a postupné. Poskytnú sa dostatočné prechodné obdobia, ktoré sa môžu predĺžiť na viac ako desať rokov v závislosti od rozvojových potrieb krajín AKT. Okrem toho, zavedením príslušných ochranných doložiek a doložiek o bezpečnosti potravín bude zaručená flexibilita. - EÚ zamýšľa uzavrieť svoje prehodnocovanie preferenčných ciel, ktoré poskytuje podľa všeobecného systému preferencií (ďalej len „GSP“) na autonómnom základe. Nový systém GSP na roky 2005 - 2008 sa zameria na krajiny, ktoré to najviac potrebujú, a bude jednoduchší, transparentnejší a stabilnejší. Okrem toho, stanoví dodatočné preferenčné clá na podporu trvalo udržateľného rozvoja a dobrej správy. EÚ tiež skúma možnosti zjednodušenia a potrebného uvoľnenia pravidiel pôvodu uplatňovaných v jej preferenčných obchodných režimoch s cieľom vhodnejšie ich zamerať na potreby a obmedzenia rozvojových krajín. - EÚ v snahe posilniť možnosti rozvojových krajín chopiť sa lepších obchodných príležitostí bude pokračovať v práci na integrácii obchodu do svojich rozvojových stratégií a bude pomáhať rozvojovým krajinám v uskutočňovaní potrebných domácich a štrukturálnych reforiem s cieľom zamerať sa na obmedzenia na strane dodávky a na náklady spojené s prispôsobovaním. 3.2. Životné prostredie Všeobecne sa uznáva, že svet ani zďaleka nie je na správnej ceste, pokiaľ ide o cieľ MRC7, ktorý sa zameriava na zabezpečenie trvalej udržateľnosti životného prostredia. Ak sa majú dosiahnuť miléniové rozvojové ciele, vrátane MRC7, treba urobiť viac pre to, aby sa zohľadňovali problémy životného prostredia. 3.2.1. Trvalo udržateľná spotreba a výroba EÚ bude viesť celosvetové úsilie s cieľom obmedziť neudržateľné modely spotreby a výroby. Úlohou EÚ je predovšetkým zamerať sa na vplyv vlastných modelov výroby a spotreby na globálne životné prostredie (tzv. „stopa” EÚ). Ekonomický rast je potrebné oddeliť od poškodzovania životného prostredia. EÚ už má dostatočne širokú kombináciu politík a nástrojov na podporu trvalo udržateľnej spotreby a výroby, ktoré riešia ponuku aj dopyt. - EÚ sa zaväzuje vypracovať 10-ročný rámec programov o trvalo udržateľnej spotrebe a výrobe , celosvetovo, aj na domácej pôde. Pripravovaná tematická stratégia o trvalo udržateľnom využívaní prírodných zdrojov tiež prispeje k tomuto cieľu. - Je potrebné vynakladať a podporovať úsilie o zmenšenie celosvetovej stopy EÚ , najmä v sektoroch, v ktorých dochádza k zhoršovaniu trendov. 3.2.2. Mnohostranné dohody o životnom prostredí (ďalej len „MEA“) EÚ bude pomáhať rozvojovým krajinám v realizácii MEA a bude pracovať na zabezpečení toho, aby sa počas rokovaní o MEA brali do úvahy kapacity rozvojových krajín. EÚ bude naďalej presadzovať iniciatívy a politiky spojené so životným prostredím v prospech chudobných. V kontexte mnohostranných dohôd o životnom prostredí rozvojové krajiny na seba berú dôležité záväzky. EÚ poskytuje významné zdroje, aby pomohla týmto krajinám realizovať ich záväzky a chápe, že je potrebné, aby sa dohody MEA vyvíjali v čase, postupne s tým, ako budú rozvojové krajiny získavať skúsenosti a potrebnú kapacitu na splnenie svojich záväzkov. - Rozvojové krajiny sú obzvlášť ohrozené klimatickými zmenami . Globálne úsilia zamerané na oslabenie klimatických zmien – priorita pre EÚ – im poskytujú priamy prospech. Mechanizmus čistého rozvoja podľa Kjótskeho protokolu by mal rozvojovým krajinám tiež priniesť podstatné výhody, a to zvýšením zdrojov pre trvalo udržateľný rozvoj. - EÚ ašpiruje na vedúcu úlohu v realizácii Dohovoru o biologickej diverzite (ďalej len „CBD“) a cieľa Svetového samitu o trvalo udržateľnom rozvoji (ďalej len „WSSD“) v súvislosti s biodiverzitou. EÚ by mala zvýšiť finančné prostriedky vyhradené na biodiverzitu a posilniť opatrenia na začlenenie biodiversity do hlavného prúdu v rozvojovej pomoci. - V oblasti chemickej bezpečnosti bude EÚ naďalej presadzovať mechanizmy na ochranu rozvojových krajín pred nebezpečnými látkami a odpadom a zbavovať svet najškodlivejších človekom vyrobených látok, ktoré spôsobujú škody najmä v rozvojových krajinách. 3.2.3. Iniciatívy EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj - Akčný plán EÚ na vymáhateľnosť práva, správu a obchod v lesníctve (ďalej len „FLEGT“) presadzuje licenčný program s cieľom zabezpečiť, aby boli všetky vývozy dreva do Európy legálne a podporuje reformy v krajinách s ťažbou dreva. - Vodná iniciatíva EÚ a Vodná vybavenosť EÚ-AKT (financovaná z Európskeho rozvojového fondu (ďalej len „EDF“) sumou 500 miliónov eur) sú najdôležitejšími príspevkami k dosiahnutiu cieľov MRC a WSSD, pokiaľ ide o vodu a hygienické opatrenia v kontexte integrovaného prístupu k riadeniu vodných zdrojov na úrovni povodia. Spoločne sa zameriavajú na zvýšenie efektívnosti pomoci EÚ a zmenšenie deficitu finančných prostriedkov na dosiahnutie cieľov. - Energetická iniciatíva EÚ a Vodná vybavenosť EÚ-AKT (navrhuje sa, aby bola financovaná z EDF sumou 250 miliónov eur) sa zameriava na uľahčenie prístupu k moderným energetickým službám, pričom realizuje záväzky WSSD, ktoré vytvorili spojenie medzi energiou a dosiahnutím MRC. EÚ tiež podporuje Johannesburskú koalíciu obnoviteľnej energie, platformu pre politickú spoluprácu na obnoviteľnej energii. 3.3. Bezpečnosť 3.3.1. Európska bezpečnostná stratégia EÚ sa bude zaoberať bezpečnosťou a rozvojom ako vzájomne sa doplňujúcimi programami, so spoločným cieľom vytvoriť bezpečné životné prostredie a prelomiť bludný kruh chudoby, vojny, zhoršenia životného prostredia a zlyhávania ekonomických, sociálnych a politických štruktúr. Európska bezpečnostná stratégia, ktorú Európska rada prijala v decembri 2003, obhajuje integrovaný prístup k predchádzaniu konfliktov a krízovému manažmentu ako aj k iným bezpečnostným hrozbám. Žiadna z týchto nových hrozieb nie je čisto vojenská a s každou sa treba vysporiadať pomocou kombinácie civilných a vojenských nástrojov. - EÚ bude podporovať zosúladenú a účinnú realizáciu vonkajších opatrení EÚ/ES v oblasti bezpečnosti a rozvoja prostredníctvom presadzovania kombinácie integrovanej politiky a nástrojov . - EÚ bude udržiavať rovnováhu medzi krátkodobými reakciami na krízy a dlhodobými stratégiami, bez vytvorenia hierarchie oblastí politiky. Počas posilňovania politického rozmeru svojho partnerstva sa EÚ bude snažiť predchádzať zvyšovaniu politickej podmienenosti a/alebo presmerovaniu rozvojových zdrojov z hlavného rozvojového cieľa zameraného na odstránenie chudoby. - EÚ zamýšľa exportovať stabilitu a bezpečnosť do ostatných krajín a súčasne zabezpečovať ochranu práv a slobôd jednotlivca. 3.3.2. Systém riadenia, nestabilita štátu, predchádzanie konfliktom EÚ posilní svoje politiky na podporu vhodného a účinného systému riadenia a predchádzania konfliktom a nestabilite štátu, aj posilnením reakcie na problémové partnerstvá/zlyhávajúce štáty. Za posledné roky sa podstatne zvýšil počet štátov, ktoré je možné klasifikovať ako problémové partnerstvá a zlyhávajúce alebo nestabilné štáty, čo predstavuje nesmierne náročnú úlohu pre medzinárodné spoločenstvo. Ciele MRC sa nedosiahnu bez pokroku v týchto krajinách, ktoré predstavujú takmer 30 % ľudí žijúcich z príjmu nižšieho ako 1 dolár na deň[8]. - EÚ zamýšľa prispievať k zlepšeniu systému riadenia, boju proti korupcii a nadnárodnému organizovanému zločinu a predchádzaniu nestabilnosti štátov a konfliktom. Zameria sa tiež na väčšiu zhodu v definovaní svojich politík voči spolupracujúcim a nespolupracujúcim finančným a daňovým rajom[9]. - EÚ bude podporovať posilňovanie systémov včasného varovania a budovania kapacít inštitúcií partnerských krajín a regionálnych organizácií, aby im umožnila účinne sa zapájať do predchádzania nestabilnosti štátov a konfliktov. Okrem toho, EÚ sa bude snažiť o dokonalejšiu analýzu nestabilnosti štátu, spoločné monitorovanie a hodnotenia problémových partnerstiev/zlyhávajúcich štátov. - EÚ berie do úvahy, že dialóg medzi kultúrami a národmi je nevyhnutnou zložkou globálnej stratégie smerom k mierovému spolužitiu a tým aj k rozvoju. EÚ sa bude zameriavať na rozvíjanie alebo posilňovanie dialógu medzi kultúrami v rozvojových krajinách, medzi rozvojovými krajinami a s rozvojovými krajinami v rámci existujúcich partnerstiev. - EÚ bude aktívne prispievať k zabezpečeniu toho, aby sa ženy v plnom rozsahu zapájali do riešenia konfliktov a budovania mieru. 3.3.3. Obchod so zbraňami, nešírenie zbraní a odzbrojenie od konvenčných zbraní EÚ posilní kontrolu svojich vývozov zbraní s cieľom predchádzať použitiu zbraní vyrobených v EÚ proti civilnému obyvateľstvu alebo stupňovaniu napätia alebo konfliktov v rozvojových krajinách. EÚ aj naďalej zostáva jedným z najdôležitejších svetových výrobcov a vývozcov zbraní. Tým sa dostávajú do popredia jednoznačné otázky koherencie politiky, najmä preto, že väčšina týchto zbraní sa skutočne používa v rozvojových krajinách. EÚ by preto mala posilniť mechanizmy určené na kontrolu prevodov zbraní. - EÚ bude účinne prispievať k nešíreniu zbraní , pričom sa konkrétne zameria na malorážne a ľahké zbrane (ďalej len „SALW“), protipechotné pozemné míny (ďalej len „APL“) a výbušné pozostatky vojny (ďalej len „ERW“). Tieto zbrane môžu udržiavať humanitárne krízy, ohrozovať mierové procesy, podnecovať zločin a terorizmus, ohrozovať vnútroštátnu a regionálnu bezpečnosť, oslabovať programy predchádzania konfliktom a nepriaznivo ovplyvňovať sociálnu a ekonomickú reintegráciu a trvalo udržateľný rozvoj. - Na základe toho by EÚ mala posilniť reguláciu a kontrolu fyzických vývozov, koncesnej výroby v zámorí, sprostredkovania, prepravy a prekladania zbraní. Zvýši svoje úsilie ako súčasť akčného plánu OSN o SALW, mala by posúdiť posilnenie implementácie Európskeho kódexu správania pre transfery zbraní a podporiť rokovania o zmluve o medzinárodnom obchode so zbraňami. - EÚ bude presadzovať podporu odzbrojenia od konvenčných zbraní prostredníctvom širokej škály opatrení (budovanie miestnych kapacít, zbieranie a ničenie zbraní, hraničné kontroly a programy cezhraničnej spolupráce, atď.), ktoré by mali byť konkrétne zamerané ako aj spojené s predchádzaním konfliktom, krízovým manažmentom, obnovou po konflikte a dlhodobou stabilizáciou a rozvojom. 3.4. Poľnohospodárstvo Poľnohospodárstvo je kľúčovým sektorom pre ekonomický rast ako aj pre bezpečnosť potravín v mnohých rozvojových krajinách. EÚ podporuje rozvoj poľnohospodárstva a vidieckych oblastí v rozvojových krajinách, a to aj prostredníctvom realizácie Akčného plánu EÚ pre poľnohospodárske komodity. Komisia si tiež uvedomuje, že medzinárodná politika a pravidlá a politika a pravidlá EÚ, ako napríklad Spoločná poľnohospodárska politika, pravidlá potravinovej pomoci a sanitárne a fytosanitárne normy musia hrať pozitívnu úlohu vo vytváraní lojálneho medzinárodného prostredia pre poľnohospodárstvo a vidiecke oblasti v rozvojových krajinách. Zlepšenie koherencie politiky pre rozvoj má tiež širšie rozmery, keď ide o také problémy ako je bezpečnosť potravín, rozvoj vidieka, využívanie pôdy, prístup k pôde alebo trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov. Tieto sa majú riešiť koherentným, vzájomne prepojeným a globálnym spôsobom. EÚ bude pokračovať vo svojom úsilí minimalizovať úroveň deformácie obchodu súvisiacej s jej podpornými opatreniami pre sektor poľnohospodárstva a umožniť rozvojovým krajinám rozvoj poľnohospodárstva. 3.4.1. Spoločná poľnohospodárska politika Reformy Spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „CAP“) schválené v rokoch 2003 a 2004 predstavujú silný príspevok k obmedzeniu deformačných účinkov podpory poľnohospodárstva zo strany EÚ na obchod a posilneniu pozitívnych sociálnych a environmentálnych vplyvov. S cieľom udržať pokrok v tomto smere a v súvislosti s problémami rozvoja: - ES ukončí reformu CAP, hlavne v sektore cukru, s cieľom dosiahnuť realizáciu reformy vo všetkých sektoroch na domácej pôde a zlepšiť koherenciu CAP s Rozvojovou agendou z Dohy. EÚ bude realizovať Akčný plán so sprievodnými opatreniami pre krajiny AKT zúčastnené v protokole o cukre , zameraný na podporu týchto krajín pri ich prispôsobovaní sa reforme cukrového režimu EÚ. - V súlade s Johannesburským plánom implementácie sa CAP čoraz viac prispôsobuje cieľom trvalej udržateľnosti. Ciele CAP zahŕňajú pomoc poľnohospodárstvu, aby plnilo svoju viacúčelovú úlohu v spoločnosti: výroba bezpečných a zdravých potravín, prispievanie k trvalo udržateľnému rozvoju vidieckych oblastí a ochrana a zvyšovanie štatútu poľnohospodárskeho prostredia a jeho biodiverzity. - Všetky opatrenia CAP sa pravidelne vyhodnocujú na základe pohyblivého plánu a návrhy reformy CAP sú predmetom rozsiahlych hodnotení dosahu. Komisia sa tiež zaviazala zaviesť systém monitorovania reformy politiky v sektore bavlny s cieľom analyzovať jej dosah na výrobu a obchod, pričom správa by sa mala predložiť v roku 2009. - V kontexte záväzku rozvojovej agendy z Dohy (DDA) o paralelnom odstránení všetkých foriem vývozných dotácií ES predpokladá odstránenie vývozných náhrad pre poľnohospodárske a potravinárske výrobky. 3.4.2. Potravinová pomoc EÚ sa domnieva, že potravinová pomoc by sa nemala využívať ako nástroj na odstraňovanie poľnohospodárskych prebytkov, s účinkom obmedzenia miestnej produkcie a bežných obchodných transakcií. Toto sa v plnom rozsahu odráža v jej politike potravinovej pomoci, ktorá sa zameriava na udržanie rozvoja poľnohospodárstva v rozvojových krajinách, podporu regionálneho obchodu a riešenie potravinových kríz bez narušenia trhov. - Aby sa dosiahli rozvojové ciele, a aby bola rozvojová politika efektívnejšia, EÚ uprednostňuje zavedenie pravidiel WTO o potravinovej pomoci . Podarilo sa jej zaradiť pravidlá potravinovej pomoci ako tému do diskusie v rámci DDA (hospodárska súťaž v oblasti vývozu). - EÚ sa tiež podarilo obnoviť rokovania o Dohovore o potravinovej pomoci s cieľom definovať jasné a koherentné záväzky na strane jej členov. EÚ uskutoční všetky potrebné kroky na zabezpečenie toho, aby nová dohoda zahrnovala „ kódex správania “ pre politiku potravinovej pomoc, ktorý by obsahoval postupy s priaznivými aspektmi vo vzťahu k rozvojovým cieľom. 3.4.3. Sanitárne a fytosanitárne opatrenia EÚ bude aktívne pomáhať rozvojovým krajinám s cieľom umožniť im splnenie sanitárnych a fytosanitárnych noriem (ďalej len „SPS“), aby mohli zvýšiť svoje vývozy poľnohospodárskych výrobkov a výrobkov rybolovu (vrátane spracovaných výrobkov). - Komisia zváži systematické hodnotenie dosahu svojich SPS opatrení na rozvojové krajiny a možnú pomoc. Toto sa na druhej strane využije na to, aby sa aktívne určovali vhodné opatrenia alebo akcie zamerané na rozvojové krajiny. - Vzhľadom na charakter potravín a krmív, ktoré ľahko podliehajú skaze, a na nepružnosť krátkodobých dodávok by sa mal vypracovať systém rýchleho zásahu na riešenie problémov SPS a určiť vhodné zdroje. 3.5. Rybolov EÚ bude naďalej venovať osobitnú pozornosť rozvojovým cieľom krajín, s ktorými Spoločenstvo uzatvorí dvojstranné dohody o rybolove. V kontexte novej politiky EÚ týkajúcej sa partnerských dohôd s tretími krajinami o rybolove, ktorá sa realizuje od roku 2003, bude ES naďalej podporovať uzatváranie dohôd o rybolove s cieľom prispieť k racionálnemu a trvalo udržateľnému využívaniu prebytku morských zdrojov pobrežných štátov k vzájomnému prospechu oboch strán. ES začalo uskutočňovať novú politiku smerujúcu k partnerstvu s tretími krajinami v oblasti dohôd o rybolove od roku 2003. Na základe toho EÚ uskutoční tieto akcie: - V súlade s reformou Spoločnej politiky rybného hospodárstva (ďalej len „CFP“) z roku 2002, bude ES postupne transformovať predošlé prístupové dohody o rybolove na partnerské dohody o rybolove (ďalej len „FPA“)[10]. Najneskôr do roku 2008 budú všetky prístupové dohody o rybolove, ktoré zahrnujú vyplácanie finančného príspevku zo strany Spoločenstva tretej krajine, nahradené partnerskými dohodami. - Partnerské dohody o rybolove sa budú naďalej uzatvárať s cieľom účinne presadzovať trvalo udržateľné využívanie zdrojov rybolovu v partnerských krajinách. V rokovaniach o dohodách FPA sa ES a príslušná tretia krajina budú snažiť zabezpečiť, aby príslušná krajina vynaložila veľké úsilie na presadzovanie racionálneho a trvalo udržateľného využívania svojich zdrojov a na zvýšenie úrovne svojej domácej politiky rybolovu. ES posilní spojenia medzi rozvojovou politikou a partnerskými dohodami o rybolove s cieľom zlepšiť riadenie zdrojov rybolovu vo vodách tretích krajín a realizáciu trvalo udržateľnej politiky rybolovu. - Najneskôr do roku 2006 ES zavedie akčný plán na zlepšenie kvality a dostupnosti vedeckých informácií o násadových rybách vo vodách nečlenských krajín EÚ. Presnejšie údaje o zásobách sa využijú ako základ pre budúce rokovania o FPA. - Súčasný bilaterálny prístup, pokiaľ ide o FPA, sa môže v prípade potreby doplniť o regionálny prístup, a k by o tom rozhodla Rada ministrov. - ES sa v kontexte WTO zameria na to, aby sa uzavrela dohoda o vyváženom mnohostrannom režime dotácií pre rybolov . 3.6. Sociálny rozmer globalizácie, podpora zamestnanosti a slušnej práce EÚ bude prispievať k posilneniu sociálneho rozmeru globalizácie s cieľom zabezpečiť maximálne výhody pre všetkých, pre mužov aj ženy. EÚ bude podporovať zamestnanosť a slušnú prácu pre všetkých ako celosvetový cieľ. Správa Svetovej komisie o sociálnom rozmere globalizácie sa dovolávala spravodlivej globalizácie, ktorá by priniesla výhody pre všetkých.[11] Komisia prijala oznámenie o tejto otázke[12] v máji 2004. EÚ sa zaväzuje zmobilizovať všetky svoje politické prostriedky, vrátane obchodnej, rozvojovej politiky a politiky vonkajších vzťahov a nástrojov s cieľom lepšie zvládnuť problém globalizácie. Na tento účel bude EÚ spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi a sociálnymi partnermi. - EÚ bude podporovať úsilia na zabezpečenie koherencie politiky medzi medzinárodnými inštitúciami a dialóg a spoluprácu medzi WTO, inštitúciami Bretton Woods a ILO. - EÚ bude podporovať rozvoj proaktívneho prístupu s cieľom zamerať sa na sociálne dôsledky úprav a reštrukturalizácie súvisiacej s globalizáciou, aj prostredníctvom spolupráce s ILO na dosahu obchodnej politiky na zamestnanosť a sociálne problémy. - EÚ podporí začlenenie otázok zamestnanosti a slušnej práce[13] , najmä pokiaľ ide o mladých ľudí, do blížiaceho sa hodnotenia cieľov MRC a miléniovej deklarácie. Na tento účel bude EÚ spolupracovať hlavne s OSN, ILO a inými medzinárodnými organizáciami. - EÚ podporí iniciatívy zamerané na presadzovanie produktívnej zamestnanosti , investícií do ľudských zdrojov, mechanizmy prerozdeľovania, sociálnu ochranu, rovnosť pohlaví, sociálny dialóg a účinné uplatňovanie práv na prácu. Mohlo by to tiež zahrnovať vzdelávacie a dobrovoľnícke iniciatívy pre mladých ľudí s cieľom umožniť im získať väčšiu autonómiu, nové skúsenosti a prípadne kvalifikáciu pre zamestnanie. - EÚ bude podporovať správny systém riadenia vo finančnej, daňovej a justičnej oblasti. - EÚ zvýši svoju podporu poctivého obchodného styku ako nástroja udržateľného rozvoja a zníženia chudoby. - EÚ bude naďalej presadzovať európsku stratégiu spoločenskej zodpovednosti podnikov (ďalej len „CSR“)[14] ako relevantný podnikateľský príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju a zníženiu chudoby. Osobitná pozornosť bude venovaná presnejšiemu definovaniu rozvojového rozmeru CSR v súvislosti s a) realizáciou najdôležitejších medzinárodných environmentálnych a sociálnych dohovorov, b) dodávkovým reťazcom v rozvojových krajinách a c) účasťou zainteresovaných subjektov, ktoré nie sú členmi EÚ. - Pri presadzovaní CSR by Komisia a členské štáty mali vziať do úvahy umožnenie prístupu k verejnému obstarávaniu podmienenému dodržiavaním a zhodou s usmerneniami OECD pre nadnárodné podniky. 3.7. Migrácia EÚ bude podporovať súčinnosť medzi migráciou a rozvojom, aby sa migrácia stala pozitívnym faktorom rozvoja. EÚ bude naďalej presadzovať svoj pozitívny prístup k spojeniu medzi migráciou a rozvojom a budovať na zásadách stanovených v oznámení o migrácii a rozvoji z decembra 2002[15]. Ďalšie návrhy v tejto oblasti budú obsiahnuté v oznámení, ktoré sa má predložiť neskôr v tomto roku. Budú čerpať z najlepších postupov a mali by sa zamerať najmä na tieto otázky: - EÚ bude presadzovať dobre riadenú medzinárodnú migráciu pracovných síl prostredníctvom rozvoja politiky EÚ v oblasti ekonomickej migrácie.[16] - EÚ sa bude snažiť presadzovať – v spolupráci s príslušnými medzinárodnými organizáciami a agentúrami – lacné a bezpečné kanály pre súkromné toky platieb migrantov a skúmať mechanizmy na vytvorenie príležitostí, aby tieto súkromné finančné toky pôsobili ako katalyzátor pre rozvojovo orientované investície. - EÚ tiež podrobnejšie rozpracuje plán – v spolupráci s príslušnými medzinárodnými organizáciami a agentúrami – ako zmeniť ‚ únik mozgov ’ na ‚získavanie mozgov‘[17]. Ako súčasť tohto prístupu bude nabádať členské štáty EÚ a príslušné zainteresované subjekty, aby ustúpili od ‚ aktívneho získavania pracovníkov ’ v sektoroch, ktoré sú kľúčové pre spoločnosti a aj pre ďalší rozvoj tretích krajín, vrátane sektoru zdravotníctva a výskumu v regiónoch s nedostatočnými službami v tých rozvojových krajinách, ktoré sú postihnuté významným nedostatkom. - EÚ tiež bude skúmať možnosti podporovania a posilňovania úsilí nadnárodných komunít presadzovať sociálno-ekonomický rozvoj svojich krajín pôvodu aj prostredníctvom podporovania okruhovej migrácie (napríklad, prostredníctvom vhodnej vízovej politiky). - EÚ bude skúmať spôsoby, ako zvýšiť dosah rozvoja migrácie juh - juh , aj prostredníctvom svojej rozvojovej pomoci. 3.8. Výskum a inovácia EÚ bude v prípade potreby podporovať integráciu rozvojových cieľov do svojich politík výskumu, technologického rozvoja a inovácie a bude naďalej pomáhať rozvojovým krajinám pri zvyšovaní ich domácich kapacít v tejto oblasti. Inovácia je hlavnou hnacou silou rozvinutého ľudského blahobytu. Zlepšovanie ekonomických, sociálnych a environmentálnych podmienok rozvojových krajín je proces náročný na poznatky, ktorý profituje z podpory výskumu. EÚ podporuje výskum v rozvojových krajinách prostredníctvom svojho rámcového programu pre výskum a technický rozvoj. V tomto kontexte; - EÚ bude spolupracovať s rozvojovými krajinami, aby a) presadzovali vedu a techniku a úlohu malých a stredných podnikov v tomto úsilí, b) zdokonaľovali svoju infraštruktúru v oblasti výskumu, techniky a vyššieho vzdelávania, c) posilňovali svoje kapacity ľudských zdrojov v oblasti vedy a techniky prostredníctvom rôznych medzinárodných programov mobility a vyhýbali sa pri tom „úniku mozgov” a d) vyčleňovali zdroje na vyššie vzdelávanie pre mladých ľudí, obzvlášť pre dievčatá. - EÚ bude pokračovať v budovaní Európskeho výskumného priestoru a posilňovať jeho medzinárodný rozmer, aby slúžil rozvojovým prioritám. EÚ bude naďalej podporovať spoluprácu vo výskume na prioritných problémoch rozvojových krajín. Početné projekty súvisiace s MRC a financované prostredníctvom členských štátov EÚ a rámcového programu Spoločenstva pre výskum ako aj iné s tým súvisiace výskumné úsilia (napr. výskumná zložka Vodnej iniciatívy EÚ) sa zameriavajú na posilňovanie koordinácie, rozvíjanie nových partnerstiev a zväčšovanie dosahu prebiehajúcich a budúcich akcií náročných na poznatky, pričom poskytujú vedeckú podporu novým náročným úlohám. - EÚ bude v prípade potreby podporovať integráciu problémov rozvoja do rôznych technologických platforiem a partnerstiev (lesníctvo, biotechnológie, dodávka vody a hygiena, zdravotnícky výskum, atď.) na účely rozšírenia vzájomných výhod pre Európu a rozvojové krajiny, ako boli iniciované prostredníctvom Partnerstva európskych a rozvojových krajín pre klinické skúšky (ďalej len „EDCTP“) a Globálnej technologickej platformy pre zdravie zvierat. - EÚ bude podporovať iniciatívy na zlepšenie prístupu k údajom o pozorovaní zeme a ich využívania s cieľom zlepšiť plánovanie a poskytovanie informácií pre tvorbu rozvojovej politiky v rozvojových krajinách. V tomto kontexte bude začlenenie afrických štátov do systému GEOSS predstavovať priame výhody pre ich rozvojové politiky. - EÚ bude podporovať budovanie kapacít na miestnej a regionálnej úrovni prostredníctvom integrovaných výskumných, ukážkových a vzdelávacích aktivít zapájajúcich príslušné zainteresované subjekty z rozvojových aj rozvinutých krajín, najmä v kontexte spolupráce medzi UN-HABITAT a Európskou komisiou. 3.9. Informačná spoločnosť EÚ sa zameria na „digitálne rozdiely” pomocou využívania potenciálu informačných a komunikačných technológií ako rozvojového nástroja a významného zdroja na dosiahnutie MRC. Informačné a komunikačné technológie (ďalej len „ICT“) sú všadeprítomné vo všetkých sociálno-ekonomických sektoroch. ICT prispievajú k efektívnejšiemu poskytovaniu verejných služieb. Podporujú hospodársky rast, posilňujú dobrý systém riadenia a hrajú dôležitú úlohu v presadzovaní cieľov verejného záujmu, ako je napríklad kultúrna rozmanitosť. V kontexte svojej politiky ICT uskutoční EÚ tieto akcie. - EÚ bude poskytovať technickú pomoc v regulačnej oblasti presadzovaním budovania kapacít, podporou zosúladenia regulačných mechanizmov na regionálnej úrovni, začatím dialógu o elektronických stratégiách a vzájomnou výmenou najlepších postupov a štandardov, aj prostredníctvom vytvorenia sietí zainteresovaných subjektov. - EÚ, s cieľom efektívne presadzovať univerzálny prístup k ICT, najmä v subsaharskej Afrike, posúdi podporovanie štátom vlastnených stratégií, ktoré dodávajú zdroje verejného sektoru do investícií súkromného sektoru . V kontexte týchto stratégií bude EÚ tiež presadzovať také aplikácie ITC, ako je e-začlenenie, e-vláda, e-vzdelávanie, e-zdravotníctvo a e-podnikanie. - EÚ otvorila svoj Rámcový program výskumu a vývoja aj pre účasť rozvojových krajín, a to aj v projektoch informačnej spoločnosti . Umožňuje sa tým testovanie inovačných pilotných projektov a rozšírenie najúspešnejších miestnych iniciatív a uľahčuje rozšírenie sietí pre vzdelávanie a výskum. 3.10. Doprava EÚ sa zameria na osobitné potreby vnútrozemských aj prímorských rozvojových krajín presadzovaním otázok vzájomnej prispôsobivosti na účely dosiahnutia vzájomného prepojenia siete ako aj otázok ochrany a bezpečnosti. EÚ zvýši svoju podporu pre trvalo udržateľné multimodálne dopravné systémy, ktoré posilňujú regionálne integračné stratégie a regionálny obchod, pričom buduje na zásadách stanovených v Európskej dopravnej politike na rok 2010 a Akčnom programe z Alma-Aty z augusta roku 2003. Prostredníctvom svojej dopravnej politiky bude EÚ pomáhať rozvojovým krajinám týmito spôsobmi: - EÚ bude naďalej pracovať a presadzovať svoj vplyv v medzinárodných organizáciách (ako je Medzinárodná námorná organizácia a Medzinárodná organizácia pre civilné letectvo) v záujme účinných a efektívnych služieb leteckej a námornej dopravy v bezrizikovom, bezpečnom a čistom prostredí, ktoré podporuje trvalo udržateľný rozvoj a regionálny obchod. - EÚ zachová svoju podporu Medzinárodnej organizácii práce v jej presadzovaní spravodlivých podmienok zamestnávania pre námorníkov, a to aj v kontexte zjednoteného Dohovoru o pracovných normách v námorníctve, ktorý by sa mal prijať začiatkom roku 2006. - EÚ zvýši svoju podporu medzinárodným, regionálnym a podregionálnym organizáciám na vyriešenie problému zjednodušenia tranzitnej prepravy . - EÚ bude naďalej poskytovať svoju podporu zvyšovaniu bezpečnosti medzinárodnej logistickej reťaze ako aj zvyšovaniu bezpečnosti a istoty dopravy , a to tak, že bude presadzovať pripojenie zákonov rozvojových krajín k legislatíve týkajúcej sa ochrany a bezpečnosti v medzinárodnej námornej a leteckej doprave. - EÚ preskúma možnosti rozšírenia výhod európskeho satelitného navigačného systému Galileo na rozvojové krajiny. 3.11. Energetika EÚ sa pevne zaväzuje prispievať k osobitným potrebám rozvojových krajín presadzovaním prístupu k trvalo udržateľným zdrojom energie a podporou vytvárania vzájomného prepojenia energetických infraštruktúr a sietí. Trvalo udržateľný, vysokokvalitný, spoľahlivý a finančne dostupný prístup k vhodným zdrojom energie je nevyhnutný, a to jednak pre tých, ktorí v súčasnosti nemajú prístup k energetickým službám a jednak pre budúci nárast produktivity a hospodársky rozvoj potrebný na zosúladenie predpovedaného populačného rastu a urbanizácie v rozvojových krajinách. Prostredníctvom svojej energetickej politiky by EÚ mala prijať tieto záväzky - EÚ bude presadzovať inštitucionálnu podporu, technickú pomoc a budovanie sietí s cieľom poskytnúť prijímateľským krajinám kapacity na realizáciu ich energetických rozhodnutí, napríklad pomocou nástroja tzv. twinningových operácií, ktoré by posilnili správne a regulačné kapacity týchto krajín a/alebo mechanizmov technickej pomoci ad hoc . - EÚ bude pomáhať pri vytváraní vhodného regulačného rámca a inovačných finančných mechanizmov s cieľom podporovať investície do čistých technológií v kontexte verejno-súkromných partnerstiev. - EÚ bude posilňovať podporu regionálnej spolupráce s cieľom vytvoriť vzájomné prepojenie energetických infraštruktúr. - EÚ bude presadzovať, aby bola energia integrovaná ako všeobecná zložka rozvojových stratégií, vrátane dokumentov o stratégii zníženia chudoby (ďalej len „PRSP“). Do programov a projektov v sektore energetiky by sa mali systematicky zaraďovať ciele energetickej účinnosti. 4. IMPLEMENTÁCIA A MONITOROVANIE V decembri roku 2004, v kontexte dosahovania cieľov MRC, sa Európska rada dovolávala ďalšieho posilňovania koherencie politiky pre rozvoj ‚ širším a systematickejším využívaním existujúcich mechanizmov na konzultácie a hodnotenie dosahu a postupov na preverovanie všetkých relevantných politík, pokiaľ ide o ich dosah na rozvojové krajiny’ [18]. Ako dôsledok tohto vyhlásenia EÚ, okrem iného, skontroluje súčasné mechanizmy hodnotenia a preverovania uplatňované v Európskej komisii a zváži rozšírenie ich metódy– vo vhodne prispôsobenom formáte – na Radu a Európsky parlament. V tom istom duchu posilňovania koherencie politiky pre rozvoj Komisia preskúma spôsoby a prostriedky ďalšieho upevňovania jej súčasných nástrojov, najmä jej nástroja hodnotenia dosahu. Komisia zabezpečí, aby boli jej metódy hodnotenia vnímavé vo vzťahu k pohlaviam a umožnili tak zisťovať dosah politík na ženy aj mužov. Úloha zameraná na zdokonaľovanie preverovania dosahu by sa mala riešiť na politickej aj technickej úrovni. V oblasti rozvojovej spolupráce existujú rôzne dojednania o konzultáciách s cieľom rozšíriť výmenu informácií a analýzu dosahu a posilniť vzájomnú spoluprácu s cieľom presadzovania koherencie politiky pre rozvoj[19]. EÚ bude uvažovať o posilnení a rozšírení týchto skúseností s cieľom zabezpečiť, aby sa koherencia politiky pre rozvoj nestala iba záležitosťou tvorcov rozvojovej politiky, ale aj tvorcov politiky v nerozvojových oblastiach politiky. Ako praktickú cestu vpred Komisia navrhuje monitorovať pokrok dosiahnutý v súvislosti so záväzkami EÚ o koherencii v kontexte MRC. Správa o koherencii EÚ pre rozvoj Komisia v snahe ďalej posilňovať koherenciu politiky EÚ v špecifickom kontexte podporovania MRC vypracuje priebežnú správu Koherencia politiky EÚ pre rozvoj, a to za obdobie, počnúc súčasnosťou po najbližšie medzinárodné hodnotenie MRC, v ktorom by sa mal hodnotiť pokrok dosiahnutý v plnení záväzkov koherencie navrhnutých v tomto oznámení. ANNEX 1 - SKRATKY AKT africká, karibská a tichomorská oblasť ES Európske spoločenstvo MRC miléniové rozvojové ciele CAP Common Agricultural Policy (Spoločná poľnohospodárska politika) CBD Convention of Biological Diversity (Dohovor o biologickej diverzite) CFP Common Fisheries Policy (Spoločná politika rybného hospodárstva) DDA Doha Development Agenda (rozvojová agenda z Dohy) EDF European Development Fund (Európsky rozvojový fond) EPA Economic Partnership Agreements (dohody o hospodárskom partnerstve) FLEGT Forest Law Enforcement, Governance and Trade (vymáhateľnosť práva, správa a obchod v lesníctve) FPA Fisheries Partnership Agreements (partnerské dohody o rybolove) GAERC General Affairs & External Relations Council (Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy) GATTS General Agreement on Tariffs, Trade and Services (Všeobecná dohoda o clách, obchode a službách) GSP Generalised System of Preferences (všeobecný systém preferencií) ICT Information and Communication Technologies (informačnéa komunikačné technológie) ILO International Labour Organization (Medzinárodná organizácia práce) LDC Least Developed Countries (najmenej rozvinuté krjiny) MEA Multilateral Environmental Agreements (mnohostranné dohody o životnom prostredí) OECD Organisation for Economic Co-operation and Development (Organizácia pre hospodársku spouprácu a rozvoj) PCD Policy coherence for development (koherencia politiky pre rozvoj) SALW Small Arms and Light Weapons (malorážne a ľahké zbrane) SDT Special and Differential Treatment (osobitný a diferencovaný postup) SPS Sanitary and Phyto-sanitary (sanitárne a fytosanitárne normy) TRA Trade Related Assistance (obchodná pomoc) TRIPS Trade-Related Aspects of International Property Rights (Dohoda o obchodných aspektoch práva duševného vlastníctva) WSSD World Summit on Sustainable Development (Svetový samit o trvalo udržateľnom rozvoji) [1] OECD navrhla definovať pojem koherencie politiky pre rozvoj (ďalej len „PCD“) takto: ‚Koherencia politiky pre rozvoj znamená pracovať na zabezpečení toho, aby ciele a výsledky rozvojových politík vlády neboli oslabované inými politikami tej istej vlády, ktoré majú vplyv na rozvojové krajiny, a ak je to možné, aby tieto ostatné politiky podporovali rozvojové ciele. [2] Spoločná osnova pre zostavovanie správ na hodnotenie miléniových rozvojových cieľov (MRC) 2005 MRC, schválená v júni 2004. [3] Európska rada okrem toho potvrdila, že ‚Únia musí naďalej posilňovať svoju vedúcu úlohu v boji proti celosvetovej chudobe’, Závery Európskej rady, jún 2004. [4] Závery GAERC, november 2004. [5] ‚Urýchlenie pokroku smerom k dosiahnutiu miléniových rozvojových cieľov – prínos Európskej únie’, KOM(2005)132, a ‚Financovanie pre rozvoj a účinnosť pomoci’, KOM(2005)133 [6] Zmluva o Ústave pre Európu bola podpísaná v Ríme 29. októbra 2004, a ak ju ratifikujú všetky členské štáty, nadobudne účinnosť 1. novembra 2006. [7] KOM (2002) 278 konečná verzia/2. [8] ‚Prečo potrebujeme efektívnejšie pracovať v nestabilných štátoch‘, DFID, január 2005. [9] Pozri Oznámenie o prevencii a boji proti sprenevere financií a nezákonným postupom spoločností [KOM(2004)611konečná verzia, 27.9.2004] [10] V zhode so záverom Rady z júla 2004. [11] Správa Svetovej komisie pre sociálny rozmer globalizácie, február 2004. [12] Oznámenie o sociálnom rozmere globalizácie, KOM(2004)383, máj 2004. Správa Svetovej komisie a oznámenie boli prijaté v záveroch Európskej rady z decembra 2004 a záveroch Rady pre zamestnanosť a sociálne veci z marca 2005. [13] Pojem slušnej práce zahrnuje presadzovanie (produktívnej) zamestnanosti, sociálnej ochrany, práv na prácu (vrátane základných pracovných noriem) a posilňovanie sociálneho dialógu, ako napríklad iniciatívy zamerané na budovanie kapacít pre zamestnávateľské organizácie a pracovníkov. [14] KOM(2002) 347 [15] KOM(2002) 703 [16] Zelená kniha o prístupe EÚ k riadeniu ekonomickej migrácie. KOM(2004)811. [17] Príklady zahrnujú Rámcový program Spoločenstva pre výskum a technický rozvoj, ktorý predkladá rôzne medzinárodné programy mobility zohľadňujúce tento problém. [18] Závery Európskej rady, december 2004. [19] Ako príklady môžu slúžiť neformálna sieť EÚ PCD a iné špecifické pracovné dojednania, ako napríklad sieť pre poľnohospodárstvo, obchod a rozvoj a medziodvetvová spolupráca na Akčnom pláne EÚ pre poľnohospodárske komodity.