Návrh nariadenie rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie rady (ES) č. 74/2004 z 13. januára 2004, ktorým sa uplatňuje konečné vyrovnávacie clo na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii /* KOM/2008/0792 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 25.11.2008 KOM(2008) 792 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 74/2004 z 13. januára 2004, ktorým sa uplatňuje konečné vyrovnávacie clo na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné protisubvenčné nariadenie“), v protisubvenčnom konaní týkajúcom sa dovozu bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného protisubvenčného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce opatrenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 74/2004, ktorým sa uplatňuje konečné vyrovnávacie clo na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii. | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | V súlade s ustanoveniami základného nariadenia zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje žiadne všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Komisia začala 2. októbra 2007 z vlastnej iniciatívy čiastočné predbežné preskúmanie obmedzené na úroveň subvencovania vyrovnávacích opatrení uplatňovaných na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii do Spoločenstva, pretože Komisia mala k dispozícii dostatočný prima facie dôkaz, že okolnosti týkajúce sa subvencovania, na základe ktorých sa zaviedli opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru. Priložený návrh nariadenia Rady Komisiou obsahuje končené zistenia týkajúce sa subvencovania. Preto sa navrhuje, aby Rada prijala priložený návrh nariadenia, ktoré sa má uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr do 1. januára 2009. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané, pretože uvedené základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 74/2004 z 13. januára 2004, ktorým sa uplatňuje konečné vyrovnávacie clo na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 2026/97 zo 6. októbra 1997 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho články 15 a 19, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: 1. POSTUP 1.1. Predchádzajúce prešetrovanie a platné opatrenia (1) Rada na základe nariadenia (ES) č. 74/2004[2] uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz bavlnenej posteľnej bielizne s pôvodom v Indii zaradenej pod kódy KN ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 a ex 6302 32 90. Colná sadzba sa pohybuje v rozpätí od 4,4 % po 10,4 % pre jednotlivé spoločnosti vo vzorke, s priemernou sadzbou pre spolupracujúce spoločnosti vo výške 7,6 % a zostatkovým clom 10,4 %. 1.2. Začatie čiastočného predbežného preskúmania ex officio (2) Po uložení konečného vyrovnávacieho cla predložila indická vláda (ďalej len „IV“) dôkazy o tom, že okolnosti týkajúce sa dvoch systémov subvencovania (systém knižiek colných prísľubov a oslobodenie od dane z príjmu na základe oddielu 80 HHC zákona o daniach z príjmu) sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru. Tvrdila, že úroveň subvencovania sa preto pravdepodobne znížila, a preto by sa mali zrevidovať opatrenia založené čiastočne na týchto systémoch. (3) Komisia preskúmala dôkazy predložené indickou vládou a posúdila ich ako dostatočné na začatie preskúmania v súlade s ustanoveniami článku 19 základného nariadenia. Po konzultácii s poradným výborom Komisia začala ex officio čiastočné predbežné preskúmanie platných opatrení na základe oznámenia uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie[3]. (4) Účelom prešetrenia čiastočného predbežného preskúmania je posúdiť potrebu zachovania, zrušenia alebo zmeny a doplnenia existujúcich opatrení vo vzťahu k tým spoločnostiam, ktoré využívali jeden alebo obidva údajne zmenené systémy subvencovania, v prípade, že boli poskytnuté dostatočné dôkazy v súlade s príslušnými požiadavkami uvedenými v oznámení o začatí. V závislosti od zistení sa pri prešetrovaní posúdi aj potreba zrevidovať opatrenia uplatňované na ostatné spoločnosti, ktoré spolupracovali pri pôvodnom prešetrovaní, a/alebo zostávajúce opatrenia uplatňované na všetky ostatné spoločnosti. 1.3. Obdobie revízneho prešetrovania (5) Obdobie prešetrovania sa týkalo obdobia od 1. októbra 2006 do 30. septembra 2007 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). 1.4. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka (6) Komisia oficiálne informovala o začatí prešetrenia čiastočného predbežného preskúmania indickú vládu (ďalej len „IV“) spolu s tými indickými vyvážajúcimi výrobcami, ktorí spolupracovali pri predchádzajúcom prešetrovaní a pri ktorých sa zistilo, že využívali jeden alebo obidva údajne zmenené systémy subvencovania a ktorí boli uvedení na zozname v oznámení o začatí čiastočného predbežného preskúmania, ako aj zástupcov výrobného odvetvia Spoločenstva. Zainteresované strany dostali možnosť predložiť svoje stanoviská písomne a požiadať o vypočutie. Písomné a ústne pripomienky, ktoré predložili účastníci, sa zvážili, prípadne zohľadnili. (7) Vzhľadom na zjavný počet strán zapojených do tohto preskúmania sa pre prešetrenie subvencovania navrhlo použitie výberu vzorky v súlade s článkom 27 základného nariadenia. (8) V snahe vybrať vzorku podľa článku 27 ods. 2 základného nariadenia, Komisia požiadala vývozcov a zástupcov konajúcich v ich mene, aby sa ozvali do troch týždňov po začatí konania a poskytli základné informácie o svojom vývoze a domácom obrate, o niektorých jednotlivých systémoch subvencovania a o názvoch a činnostiach všetkých prepojených spoločností. Informované boli aj indické orgány. (9) Prihlásilo sa viac ako 80 spoločností, ktoré poskytli informácie požadované pre výber vzorky. Tieto spoločnosti predstavovali 95 % celkového vývozu Indie do Spoločenstva v období výberu vzorky. (10) Vzhľadom na veľký počet spoločností sa po konzultácii s odvetvím Spoločenstva, indickým textilným združením Texprocil a indickou vládou vybrala vzorka 11 vyvážajúcich spoločností a skupín s najväčším objemom vývozu do Spoločenstva. (11) Vzorka reprezentovala 64 % celkového vývozu príslušného výrobku z Indie do EÚ v období výberu vzorky (1. apríl 2006 až 31. marec 2007). V súlade s článkom 27 základného nariadenia vybraná vzorka zahŕňala čo najväčší reprezentatívny objem vývozu, ktorý sa mohol náležite prešetriť v stanovenom čase. (12) Žiadosti o stanovenie individuálneho subvenčného rozpätia v súlade s článkom 27 ods. 3 základného nariadenia predložili štyri spoločnosti nezaradené do vzorky. Vzhľadom na veľký počet žiadostí a veľký počet spoločností zaradených do vzorky sa však dospelo k záveru, že takéto individuálne preskúmania by boli nadmieru zložité v zmysle článku 27 ods. 3 základného nariadenia a prekážali by včasnému ukončeniu prešetrovania. Žiadosti o stanovenie individuálnych subvenčných rozpätí štyroch spoločností nezaradených do vzorky sa preto zamietli. (13) V priebehu prešetrovania sa zistilo, že dve prepojené spoločnosti dvoch vyvážajúcich spoločností zaradených do vzorky nevyrábali, nevyvážali ani nepredávali na domácom trhu príslušný výrobok vyrobený počas ORP. Nevyjadrili zámer tak vykonávať v budúcnosti. Preto sa rozhodlo tieto prepojené spoločnosti vylúčiť zo vzorky a výpočtu individuálnych subvenčných rozpätí. (14) Spoločnosti, ktoré sa do vzorky nezahrnuli, boli informované, že všetky protisubvenčné clá na ich vývoz sa budú vypočítavať v súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia, t. j. bez prekročenia váženého aritmetického priemeru sumy napadnuteľných subvencií stanovených pre spoločnosti vo vzorke. (15) Spoločnosti, ktoré sa do termínu určeného v oznámení o začatí neozvali, sa nepovažujú za zainteresované strany. (16) Na dotazník odpovedali všetci vyvážajúci výrobcovia v Indii zaradení do vzorky. (17) Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na určenie subvencovania. Overovacie návštevy sa uskutočnili v priestoroch nasledujúcich zainteresovaných strán: Indická vláda („IV“) - Ministerstvo obchodu, Dillí Vyvážajúci výrobcovia v Indii - Anunay Fab. Limited, Ahmedabad - Brijmohan Purusottamdas, Mumbai and Incotex Impex Pvt. Limited, Bombaj - Divya Global Pvt. Ltd., Bombaj - Intex Exports, Pattex Exports a Sunny Made-ups, Bombaj - Jindal Worldwide Ltd, Progressive Enterprise a Texcellence Overseas, Ahmedabad a Bombaj - Madhu Industries Limited a Madhu International, Ahmedabad - Mahalaxmi Exports and Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd, Ahmedabad - Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Bombaj - Prem Textiles, Indore - The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., N W Exports Limited a Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Bombaj - Vigneshwara Exports Limited, Bombaj 1.5. Poskytovanie informácií a pripomienky k postupu (18) IV a ostatné zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo navrhnúť zmeniť a doplniť uplatňované colné sadzby a pokračovať v uplatňovaní existujúcich opatrení. Takisto dostali primeraný čas na predloženie pripomienok. Všetky predložené vyjadrenia a pripomienky sa riadne zohľadnili, ako je uvedené nižšie. 2. Príslušný výrobok (19) Výrobkom, ktorý je predmetom preskúmania, je posteľná bielizeň z bavlnených vlákien, čistých alebo zmiešaných s umelými vláknami alebo ľanom (pričom ľan nie je prevládajúcim vláknom), bielená, farbená alebo potlačená, s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“), v súčasnosti zaradená pod kódy KN ex 6302 21 00, ex 6302 22 90, ex 6302 31 00 a ex 6302 32 90, a ako bolo definované v pôvodnom prešetrovaní. 3. SUBVENCIE 3.1. Úvod (20) Na základe dostupných informácií a odpovede na dotazník Komisie sa preskúmali tieto systémy, ktoré údajne zahŕňajú poskytovanie subvencií: Systémy subvencovania preskúmané pri pôvodnom prešetrovaní: 1. systém knižiek colných prísľubov (DEPB) 2. systém osvedčení pre colnú úľavu (DFRC)/systém povolení na bezcolný dovoz (DFIA) 3. systém vývozného podporovania kapitálového tovaru (EPCG) 4. systém predbežných licencií (ALS)/systém predbežných povolení (AAS) 5. vývozné spracovateľské zóny/subjekty zamerané na vývoz (EPZ/EOU) 6. systém oslobodenia od dane z príjmu (ITES) Systémy subvencovania nepreskúmané pri pôvodnom prešetrovaní: 7. systém vrátenia cla (DDS) 8. systém financovania technologických zlepšení (TUFS) 9. systém vývozných úverov (pred odoslaním a po odoslaní) (ECS) (21) Uvedené systémy 1 až 5 sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Zákon o zahraničnom obchode splnomocňuje indickú vládu na vydávanie oznámení o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky vývozu a dovozu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Jeden dokument „Politiky vývozu a dovozu“ sa vzťahuje na ORP tohto prípadu, t. j. päťročný plán, ktorý sa týka obdobia od 1. septembra 2004 do 31. marca 2009 („politika EXIM 2004 – 2009“). Okrem toho IV stanovuje aj postupy, ktorými sa riadi politika EXIM 2004 – 2009 v „Príručke postupov – 1. september 2004 až 31. marec 2009, Zväzok I“ („PP I 2004 – 2009“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje. (22) Systém oslobodenia od dane z príjmu je založený na zákone o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa každoročne mení a dopĺňa finančným zákonom. (23) Systém vrátenia cla je založený na oddiele 75 colného zákona z roku 1962, oddiele 37 ods. 2 bode xvi) zákona o spotrebných daniach z roku 1944 a oddieloch 93A a 94 finančného zákona z roku 1994. Ide o nový systém, ktorý sa predtým neprešetroval. (24) Systém financovania technologických zlepšení sa zaviedol na základe rozhodnutia ministerstva textilu indickej vlády uverejneného v Úradnom vestníku Indie v mimoriadnej časti I oddiele I dňa 31. marca 1999 (ďalej len „uznesenie“). Ide o nový systém, ktorý sa predtým neprešetroval. (25) Systém vývozných úverov vychádza z oddielov 21 a 35A zákona o regulácii bánk z roku 1949, ktorý umožňuje Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“) riadiť komerčné banky v oblasti vývozných úverov. (26) Komisia v súlade s článkom 11 ods. 10 základného nariadenia vyzvala IV na dodatočné konzultácie zamerané na zmenené a nezmenené systémy, ako aj systémy neprešetrené v minulosti s cieľom objasniť skutočný stav, pokiaľ ide o uvedené systémy, a dosiahnuť vzájomne odsúhlasené riešenie. Po týchto konzultáciách a na základe toho, že sa vzájomne nedohodli na riešení týkajúcom sa týchto systémov, Komisia zahrnula všetky tieto systémy do prešetrovania subvencovania. 3.2. Špecifické systémy 3.2.1. Systém knižiek colných prísľubov (DEPB) 3.2.1.1. Právny základ (27) Podrobný opis DEPB je obsiahnutý v odseku 4.3 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 4 PP I 2004 – 2009. 3.2.1.2. Oprávnenosť (28) Pre tento systém je oprávnený ktorýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca. 3.2.1.3. Praktické zavedenie (29) Oprávnený vývozca môže požiadať o úvery v rámci DEPB, ktoré sa vypočítajú ako percentuálna časť hodnoty výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Tieto sadzby DEPB zriadili indické úrady pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe štandardných noriem vstup-výstup (ďalej len „ŠNVaV“), pričom sa zohľadní predpokladaný obsah dovážaných vstupov vo vyvážanom výrobku a clo na takýto predpokladaný dovoz bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo alebo nebolo v skutočnosti zaplatené. (30) Na to, aby bola spoločnosť oprávnená získať výhody podľa tohto systému, musí vyvážať. Vývozca musí indickým orgánom deklarovať, že v čase vývozu realizuje vývoz podľa systému DEPB. Aby tovar mohol byť vyvezený, vydajú indické colné úrady počas expedície prepravný doklad pre vývoz. V tomto dokumente sa uvádza výška úveru DEPB, ktorá sa udelí na daný vývoz a vývozca teda vie, akú výhodu získa v danom čase. (31) Keď colné orgány vydajú prepravný doklad pre vývoz, IV už nerozhoduje o udelení úveru v rámci DEPB. Relevantná sadzba DEPB na výpočet výhody je taká, aká sa uplatní v čase vyhotovenia vývozného vyhlásenia. V ORP sa uskutočnilo neobvyklé spätné zvýšenie sadzieb DEPB, pričom sa zvýšili výhody z DEPB pri vývozoch od 1. apríla 2007 do 12. júla 2008. Nie je však možné domnievať sa, že sa spätné zvýšenie sadzieb DEPB mohlo implementovať na základe zásady právnej istoty ako negatívne administratívne rozhodnutie. Možno preto konštatovať, že schopnosť IV zmeniť a doplniť úroveň výhody so spätnou účinnosťou je obmedzená. (32) Úvery DEPB sú voľne prenosné a platné 12 mesiacov od dátumu ich vydania. Takéto úvery sa môžu použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné doviezť bez obmedzenia, okrem kapitálového tovaru. Tovar dovezený za takéto úvery je možné predávať na domácom trhu (podlieha dani z predaja) alebo ho je možné inak využiť. (33) Žiadosti o úvery DEPB sa podávajú elektronicky a môžu sa vzťahovať na neobmedzený počet vývozných transakcií. Na požiadanie o úvery DEPB de facto neexistujú žiadne presne stanovené lehoty. Elektronický systém používaný na riadenie systému DEPB automaticky nevylučuje vývozné transakcie mimo lehôt stanovených na predkladanie žiadostí uvedených v kapitole 4.47 PP I 2004 – 2009. Okrem toho, ako sa jasne ustanovuje v kapitole 9.3 PP I 2004 – 2009, sa žiadosti prijaté po uplynutí lehoty na predkladanie môžu vždy zohľadniť pri uplatnení pokuty v malej výške (10 % nárok). (34) Kým počas OP pôvodného prešetrovania boli sadzby DEPB pre vývoz príslušného výrobku 8 %, na začiatku ORP boli iba 3,7 %, ktoré sa počas ORP zrevidovali na 6,7 % (12. júla 2007), ktoré sa neobvyklým spôsobom antedatovali na dovozy od 1. apríla 2007. 3.2.1.4. Pripomienky k poskytovaniu informácií (35) IV a združenie Texprocil sa domnievali, že pri uplatňovaní systému DEPB sa nevyskytli žiadne nadmerné úľavy, a tvrdili, že systém preto nie je napadnuteľný. Toto tvrdenie sa zamieta v súvislosti so záverom v odôvodnení 38, že tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a prílohy I bodu i), prílohy II a prílohy III k základnému nariadeniu. Preto je celková suma odpusteného cla napadnuteľná. 3.2.1.5. Záver (36) Na základe systému DEPB sa poskytujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Úver v rámci DEPB je finančným príspevkom IV, keďže úver sa nakoniec využije na vyrovnanie dovozného cla, čím sa zníži príjem IV z cla, ktorý by bol inak splatný. Okrem toho úver DEPB poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zvyšuje jeho likviditu. (37) Systém DEPB je právne závislý na vývoznej výkonnosti, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. (38) Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za náhradný systém vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nezodpovedá prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá na vrátenie) a prílohe III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar, ktorý bol dovezený bez cla vo výrobnom procese, a suma úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho neexistuje žiadny zavedený systém alebo postup na overenie, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vývozného výrobku, alebo či sa vyskytli preplatky dovozných ciel v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Napokon, vývozca je oprávnený získať výhody DEPB bez ohľadu na to, či vôbec priváža nejaké vstupy. Aby výrobca získal výhody stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že došlo k dovozu vôbec nejakých vstupov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si obstarávajú všetky svoje vstupy doma a nedovážajú žiadny tovar, ktorý by sa mohol použiť ako vstupy, sú oprávnení na výhody zo systému DEPB. 3.2.1.6. Výpočet sumy subvencie (39) V súlade s článkom 2 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala na základe výhody udelenej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas ORP. V tejto súvislosti sa konštatovalo, že výhoda sa priznala príjemcovi v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tejto chvíli IV zodpovedá za odpustenie ciel, ktoré predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú prepravný doklad pre vývoz, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPB, ktorý sa poskytne na danú vývoznú transakciu, IV už nerozhoduje o udelení subvencie. Okrem toho, spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia zaúčtovali úvery DEPB s časovým rozlíšením ako príjem v čase vykonania vývoznej transakcie. (40) S cieľom zohľadniť vplyv antedatovaného zvýšenia sadzieb sa v prípade potreby hodnota úveru DEPB zaúčtovaná pri vývozoch realizovaných od 1. apríla do 12. júla 2007 zvýšila, keďže skutočná výhoda spoločností oprávnených na získanie úveru od IV je vyššia ako výhoda formálne požadovaná v čase vývozu. (41) V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto zriadených úverov, aby sa k sumám subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto čiastky subvencií rozdelili na celkový obrat vývozu v priebehu obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia závisí na vývoznej výkonnosti a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. (42) Bolo predložených niekoľko pripomienok týkajúcich sa určitých detailov, pokiaľ ide o výpočet výhod v rámci DEPB. V opodstatnených prípadoch sa tieto výpočty následne upravili. (43) Na rozdiel od tvrdení niektorých vyvážajúcich výrobcov, dokonca aj úver v rámci DEPBS poskytnutý na vývoz výrobkov iných ako bol príslušný výrobok sa musel zohľadniť pri stanovení výšky úveru z napadnuteľného DEPBS. V rámci DEPBS neexistuje žiadna povinnosť, ktorá by obmedzovala využívanie úveru na bezcolný dovoz vstupného materiálu prepojeného s konkrétnym výrobkom. Naopak, úvery DEPBS sú voľne prenosné, môžu sa dokonca predávať a využívať na dovoz akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné dovážať bez obmedzení (vstupné materiály pre príslušný výrobok patria do tejto kategórie), okrem kapitálového tovaru. Príslušný výrobok tak môže využívať všetky získané úvery DEPBS. (44) Systém DEPB využívalo počas ORP päť spoločností vo vzorke, pričom subvenčné rozpätia boli v rozsahu od 0,15 % do 3,96 %. 3.2.2. Systém povolení na bezcolný dovoz (DFIA)/systém osvedčení pre colnú úľavu (DFRC) 3.2.2.1. Právny základ (45) Podrobný opis DFIA je obsiahnutý v kapitole 4 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 4 PP I 2004 – 2009. Tento systém sa zaviedol 1. mája 2006 a nahradil systém DFRC, ktorý bol napadnutý na základe pôvodného nariadenia. 3.2.2.2. Oprávnenosť (46) Povolenie DFIA sa vydáva obchodníkom-vývozcom alebo výrobcom-vývozcom na dovoz vstupov používaných pri výrobe tovarov určených na vývoz oslobodených od prípadných základných ciel, dodatočných ciel, vzdelávacích daní, antidumpingových ciel a ochranných ciel. 3.2.2.3. Praktické zavedenie (47) DFIA je systém používaný po a pred vývozom, ktorý umožňuje dovoz tovarov stanovených podľa noriem SION, ktorý sa však v prípade prevoditeľného DFIA nemusí nevyhnute použiť pri výrobe vyvážaných výrobkov. (48) DFIA sa vzťahuje iba na dovoz vstupov, ako sú uvedené v SION. Dovozné oprávnenie sa obmedzuje na množstvá a hodnotu uvedené v SION, regionálne orgány ho však môžu na požiadanie revidovať. (49) Vývozná povinnosť podlieha minimálnej požiadavke na pridanú hodnotu vo výške 20 %. Vývoz sa môže vykonať pred vydaním povolenia DFIA, v takomto prípade sa oprávnenie na dovoz stanoví úmerne k dočasnému dovozu. (50) Po splnení vývoznej povinnosti môže vývozca požiadať o prevoditeľnosť povolenia DFIA, čo v praxi znamená povolenie predať povolenie na bezcolný dovoz na trhu. 3.2.2.4. Pripomienky k poskytovaniu informácií (51) IV a združenie Texprocil sa domnievali, že DFRC je právoplatným systémom náhradného vrátenia cla, keďže tento systém umožňuje doplnenie vstupov použitých vo vyvážanom výrobku a považoval sa za primeraný, účinný a založený na všeobecne akceptovaných obchodných postupoch v Indii. Keďže množstvo, kvalita a technické vlastnosti a špecifikácie zodpovedajú vstupu použitému vo vyvážanom výrobku, systém je podľa IV a združenia Texprocil prípustný na základe Dohody o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ASCM). IV a združenie Texprocil takisto tvrdili, že pri posudzovaní právoplatnosti systému náhradného vrátenia cla je príslušnou podmienkou posudzovať to, čo sa dováža, a nie to, kto dovoz uskutočňuje. Ďalej sa tvrdilo, že pokiaľ ide o vládu, neudeľuje sa žiadna dodatočná výhoda. Tvrdilo sa, že z toho dôvodu systém nie je napadnuteľný. Na podporu týchto tvrdení sa nepredložili žiadne nové dôkazy, a preto sa tieto tvrdenia zamietajú v súvislosti so zisteniami uvedenými v odôvodneniach 52 až 55, že ani jeden z podsystémov nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a prílohy I bodu i), prílohy II a prílohy III k základnému nariadeniu. Preto je celková suma výhody napadnuteľná. 3.2.2.5. Záver (52) Hoci v porovnaní s predchádzajúcim napadnutým systémom DFRC existujú určité rozdiely pri uplatňovaní nového systému DFIA, nový systém DFIA sa musí považovať za pokračovanie systému DFRC, pretože preberá základné prvky DFRC. (53) DFRC aj DFIA predstavujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodov i) a ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančný príspevok vo forme grantu. Zahŕňajú priamy prevod finančných prostriedkov, pretože sa môžu predať alebo sa premeniť na hotovosť alebo použiť na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa IV zrieka inak splatných príjmov. Okrem toho, DFRC a DFIA poskytujú vývozcom výhodu, pretože zlepšujú ich likviditu. (54) DFRC aj DFIA sú právne závislé na vývoznej výkonnosti, a preto sa považujú za špecifické a napadnuteľné podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. (55) Okrem toho, žiaden zo systémov nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovujú prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), v prílohe II (definícia a pravidlá pre vrátenie cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá pre náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. Predovšetkým: i) umožňujú následnú refundáciu alebo vrátenie dovozných poplatkov v prípade vstupov, ktoré sa spotrebovali v procese výroby iného výrobku, ii) neexistuje žiaden systém overovania alebo postup na potvrdenie toho, ktoré vstupy sa spotrebovali v procese výroby vyvážaného výrobku alebo či došlo k nadmernej výhode v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. a iii) prevoditeľnosť osvedčení/povolení znamená, že vývozca, ktorému sa udelilo DFRC alebo DFIA, nie je povinný osvedčenie skutočne použiť na dovoz vstupov. 3.2.2.6. Výpočet sumy subvencie (56) Na stanovenie výhody sa na rozdiel od DEPB zohľadňovalo, že pri licenciách DFRC a DFIA neexistuje teoretická hodnota alebo úverové sadzby. V licencii sa uvádza celkové množstvo povolených vstupov, ktoré sa majú doviezť a maximálna celková hodnota CIF takéhoto dovozu. V dôsledku toho nie je výhoda v čase vývozu známa a môže sa stanoviť a zaúčtovať iba potom, ako sa licencia použije na dovoz alebo predá. (57) V prípadoch, kedy sa licencie použili na dovoz, sa preto výhoda spoločností vypočítala na základe výšky zrieknutých dovozných ciel. V prípadoch, kedy sa licencie previedli (predali), sa výhoda vypočítala na základe príjmu z takéhoto predaja počas ORP. (58) Prešetrovaním sa zistilo, že päť spoločností vyvážajúcich v rámci systému DFRC a/alebo DFIA predalo svoje povolenia/osvedčenia tretím stranám. (59) Jeden vyvážajúci výrobca sa sťažoval, že jedno zo svojich povolení DFI použil ako náhradné vrátenie a nemal nadmerné úľavy na clách pri dovoze na základe konkrétnej licencie. Prešetrovaním sa zistilo, že množstvá dovezené a vyvezené na základe tejto konkrétnej licencie sa nevyčerpali a že licencia sa ešte neuzavrela a neskontrolovala podľa pravidiel predpísaných v politike EXIM. Pri zohľadnení zistení uvedených v odôvodnení 54 sa preto dospelo k záveru, že spoločnosť nemôže dokázať, že nedošlo k nadmernej úľave na základe tejto konkrétnej licencie. Celková výška ušetrených ciel pri dovozoch vykonaných na základe licencie sa preto považuje za subvenciu a sťažnosť sa preto zamietla. (60) V prípade, že došlo k opodstatneným žiadostiam, poplatky, ktoré vznikli pri získavaní subvencie, sa odpočítali od výhod tak, aby sa k sumám subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto čiastky subvencií rozdelili na celkový obrat vývozu v priebehu obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je závislá na vývoznej výkonnosti a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. (61) Bolo predložených niekoľko pripomienok týkajúcich určitých detailov, pokiaľ ide o výpočet výhod v rámci DFRC/DFIA. V opodstatnených prípadoch sa tieto výpočty následne upravili. (62) Na rozdiel od tvrdení niektorých vyvážajúcich výrobcov, dokonca aj úver v rámci DFRC/DFIA poskytnutý na vývoz výrobkov iných ako bol príslušný výrobok sa musel zohľadniť pri stanovení výšky napadnuteľnej výhody. V rámci DFRC/DFIA neexistuje žiadna povinnosť, ktorá by obmedzovala využívanie úveru na bezcolný dovoz vstupného materiálu prepojeného s konkrétnym výrobkom. Naopak, úvery DFRC/DFIA sú voľne prenosné, môžu sa dokonca predávať a využívať na dovoz akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné dovážať bez obmedzení (vstupné materiály pre príslušný výrobok patria do tejto kategórie), okrem kapitálového tovaru. Príslušný výrobok tak môže využívať všetky získané výhody v rámci DFRC/DFIA. (63) Zistilo sa, že tieto systémy využívali počas ORP štyri spoločnosti vo vzorke, pričom rozpätia subvencie boli v rozsahu od 0,09 % do 2,03 %. 3.2.3. Systém vývozného podporovania kapitálového tovaru (EPCG) 3.2.3.1. Právny základ (64) Podrobný opis EPCG je obsiahnutý v kapitole 5 politiky EXIM 2004 – 2009 a v kapitole 5 PP I 2004 – 2009. 3.2.3.2. Oprávnenosť (65) Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „viazaní“ na podporných výrobcov alebo poskytovateľov služieb sú oprávnení pre tento systém. 3.2.3.3. Praktické zavedenie (66) Pod podmienkou vývoznej povinnosti vydá IV licenciu EPCG na základe žiadosti a úhrady poplatku. Táto licencia umožňuje spoločnosti dovážať kapitálové tovary (nové a – od apríla 2003 – použité kapitálové tovary až 10 rokov staré) za zníženú colnú sadzbu. Až do 31. marca 2000 sa uplatňovala efektívna colná sadzba vo výške 11 % (vrátane 10 % prirážky) a v prípade dovozov vysokej hodnoty nulová colná sadzba. Systém poskytuje od apríla 2000 zníženú sadzbu dovoznej dane vo výške 5 %, uplatniteľnú na všetky kapitálové tovary dovezené v rámci tohto systému. Pre splnenie vývoznej povinnosti sa dovezený kapitálový tovar musí použiť na výrobu určitého množstva tovaru na vývoz v priebehu určitého obdobia. IV oznámila 9. mája 2008, t. j. mimo ORP, že sa clo splatné pri dovoze v rámci EPCG znížilo na 3 %. (67) Držiteľ licencie EPCG môže tiež čerpať kapitálový tovar z domácich zdrojov. V takomto prípade požiada držiteľ licencie EPCG o zrušenie platnosti svojej licencie EPCG. Domáci výrobca kapitálových tovarov uvedený v liste o zrušení platnosti sa stane oprávneným na plánovanú výhodu pri vývoze a je oprávnený získať výhodu z bezcolného dovozu súčiastok potrebných na výrobu takýchto kapitálových tovarov. Spotrebná daň, ktorú má držiteľ licencie EPCG zaplatiť pri domácom nákupe kapitálového tovaru, sa však môže vrátiť alebo držiteľa možno od nej oslobodiť. Držiteľ licencie EPCG je povinný plniť vývoznú povinnosť, ktorá je stanovená vzhľadom na teoreticky ušetrené clá z hodnoty FOB dovezených tovarov. 3.2.3.4. Pripomienky k poskytovaniu informácií (68) IV tvrdila, že nedochádza k žiadnej výhode v prípadoch, keď držiteľ licencie EPCG požiada o zrušenie platnosti svojej licencie EPCG a kapitálový tovar nakupuje z domácich zdrojov, keďže nebolo vydané žiadne príslušné vládne nariadenie, ktorým by sa pre takéto nákupy zaručovalo oslobodenie od spotrebnej dane. IV však takisto potvrdila, že za určitých podmienok by držiteľ licencie EPCG mohol nakupovať kapitálový tovar bez toho, aby hradil spotrebnú daň, t. j. v prípadoch, keď by táto daň nebola stanovená v rámci Indického centrálneho úverového systému pre daň z pridanej hodnoty (CENVAT). Okrem toho domáci dodávateľ kapitálového tovaru je v takých prípadoch oprávnený využívať daňové výhody, ktoré budú zohľadnené v cene dodávaného kapitálového tovaru. Vzhľadom na to, že ide o výhodu, ktorú by bolo možné získať za podmienky vývozu, keďže nedochádza k žiadnym zmenám v súvislosti s vývoznou povinnosťou držiteľa licencie EPCG v prípade zrušenia platnosti tejto licencie, usudzuje sa, že toto tvrdenie sa musí zamietnuť a zistenia zostávajú nezmenené. 3.2.3.5. Záver (69) Na základe systému EPCG sa poskytujú subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla alebo v prípade zásobovania na domácom trhu vrátenie daní alebo oslobodenie od nich predstavujú finančný príspevok IV, pretože ich poskytnutie znižuje príjem IV, ktorý by bol inak splatný. (70) Okrem toho znížením cla sa poskytuje vývozcovi výhoda, lebo clá ušetrené pri dovoze zlepšujú jeho likviditu. V prípade vrátenia alebo oslobodenia od spotrebnej dane poskytuje vrátenie alebo oslobodenie od spotrebnej dane vývozcovi výhodu, lebo poplatky ušetrené pri kúpe kapitálových tovarov zlepšujú jeho likviditu. (71) Okrem toho, systém EPCG je právne závislý na vývoznej výkonnosti, keďže takéto licencie nemožno získať bez záväzku vyvážať. Je preto špecifický a napadnuteľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. (72) Tento systém sa nemôže považovať za prípustný systém úľav na kumulovaných nepriamych daniach v prvotnom štádiu alebo prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Kapitálový tovar nie je začlenený do rámca pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa uvádza v prílohe I bodoch h) a i) k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebuje pri výrobe vyvážaných výrobkov. V prípade vrátenia kumulovaných nepriamych daní z predchádzajúceho štádia by sa malo poznamenať, že vývozcovia by neboli oprávnení na také isté vrátenie, ak by neboli viazaní vývoznou povinnosťou. 3.2.3.6. Výpočet sumy subvencie (73) Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe neuhradeného cla na dovezený kapitálový tovar alebo neuhradenej/vrátenej spotrebnej dane pri tovaroch kúpených na domácom trhu počas celej doby, ktorá zohľadňuje obvyklú dobu odpisovania takýchto kapitálových tovarov. V súlade so zavedeným postupom takto vypočítaná suma, ktorá môže prislúchať ORP, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia preskúmania prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel. Poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, boli v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia odpočítané od tejto sumy, a tak sa zistila výška subvencie ako hodnota v čitateli. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na celkový vývozný obrat za ORP ako príslušný menovateľ, keďže subvencia je závislá na vývoznej výkonnosti a neposkytovala sa podľa vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev. (74) Bolo predložených niekoľko pripomienok týkajúcich určitých detailov, pokiaľ ide o výpočet výhod v rámci EPCG. V opodstatnených prípadoch sa tieto výpočty následne upravili. (75) Na rozdiel od tvrdení niektorých vyvážajúcich výrobcov, dokonca aj výhoda v rámci EPCG získaná pri vývoze výrobkov iných ako bol príslušný výrobok sa musela zohľadniť pri stanovení výšky napadnuteľnej výhody. V rámci EPCGS neexistuje žiadna povinnosť, ktorá by obmedzovala využívanie výhody na bezcolný dovoz vstupného materiálu prepojeného s konkrétnym výrobkom. Príslušný výrobok tak môže využívať všetky získané výhody EPCG. (76) Tento systém využívali počas ORP štyri spoločnosti vo vzorke, pričom rozpätia subvencie boli v rozsahu do 1,45 %, v prípade jednej spoločnosti sa zistilo, že výhoda bola zanedbateľná. 3.2.4. Systém predbežných licencií (ALS)/systém predbežných povolení (AAS) 3.2.4.1. Právny základ (77) Podrobný opis systému sa nachádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 politiky EXIM 2004 – 2009 a kapitolách 4.1 až 4.30 PP I 2004 – 2009. Tento systém sa v priebehu predchádzajúceho revízneho prešetrovania nazýval „systém predbežných licencií“, čo viedlo k uloženiu konečného vyrovnávacieho cla, ktoré je v súčasnosti v platnosti. 3.2.4.2. Oprávnenosť (78) AAS pozostáva zo šiestich podsystémov, ktorých podrobnejší opis sa uvádza v odôvodnení 79. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenia. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „viazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na AAS pre fyzické vývozy a na AAS pre ročnú potrebu. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení na AAS na dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v odseku 8.2 politiky EXIM 2004 – 2009, napríklad dodávatelia pre útvary zamerané na vývoz (ďalej len „EOU“), sú oprávnení na AAS pre zamýšľaný vývoz. Napokon, dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie „zamýšľaného vývozu“ v rámci podsystémov predbežného príkazu na uvoľnenie (ďalej len „ARO“) a tesne nadväzujúceho domáceho akreditívu. 3.2.4.3. Praktické zavedenie (79) Predbežné povolenia sa môžu vydať na: 10. Fyzické vývozy: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov pre výrobu špecifického výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že vývozný výrobok musí opustiť indické územie. Príspevok na dovoz a vývoznú povinnosť, ktorá zahŕňa typ vyvážaného výrobku uvádza licencia. 11. Ročnú potrebu: Takéto povolenie nie je naviazané na žiadny konkrétny výrobok na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napr. chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže – do určitej hraničnej hodnoty stanovenej na základe jeho vývoznej výkonnosti v minulosti – doviezť bez cla každý vstupný materiál používaný vo výrobe všetkých položiek patriacich do takejto skupiny výrobkov. Na vývoz si môže vybrať akýkoľvek výsledný výrobok, ktorý patrí do skupiny výrobkov, v ktorej sa využíva takýto materiál oslobodený od cla. 12. Dodávky medziproduktov: Tento podsystém sa týka prípadov, keď dvaja výrobcovia plánujú vyrábať jediný vývozný výrobok a majú rozdelený výrobný proces. Výrobca-vývozca vyrába medziprodukt. Môže dovážať bez cla vstupné materiály a na tento účel môže dostať AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť. 13. Zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupné materiály, ktoré sú potrebné na výrobu tovaru na predaj ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov uvedeným v odsekoch 8.2.pásm. b) až f), g), i) a j) politiky EXIM 2004 – 2009. Podľa IV sa určené na vývoz vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Množstvo kategórií dodávok sa pokladá za zamýšľané vývozy za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre EOU alebo spoločnosti, ktorá sa nachádza v špeciálnej ekonomickej zóne (ďalej len „SEZ“). 14. ARO: Držiteľ AAS, ktorý má v úmysle čerpať vstupy z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť čerpať ich proti ARO. V takých prípadoch sú predbežné povolenia hodnotené ako ARO a potvrdzujú sa domácemu dodávateľovi pri dodávke položiek v nich špecifikovaných. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na zvýhodnenie na základe zamýšľaného vývozu, ako je uvedené v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, zrušenie cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane). Mechanizmus ARO refunduje dane a clá dodávateľovi namiesto refundácie toho istého poslednému vývozcovi vo forme vrátenia/refundácie ciel. Refundácia daní/ciel existuje pre domáce vstupy, ako aj pre vstupy z dovozu. 15. Tesne nadväzujúci domáci akreditív (Back to back inland letter of credit): Tento podsystém sa opäť vzťahuje na domáce dodávky držiteľa predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka zruší platnosť povolenia pre priamy dovoz len pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na výhody zamýšľaného vývozu, ako je uvedené v odseku 8.3 politiky EXIM 2004 – 2009 (t. j. AAS pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane). (80) Zistilo sa, že počas ORP dvaja spolupracujúci vývozcovia využívali výhody z obidvoch uvedených podsystémov v súvislosti s príslušným výrobkom, t. j. i) ALS/AAS na fyzické vývozy a ii) ALS pre dodávku medziproduktov. Preto nebolo potrebné stanoviť napadnuteľnosť zostávajúcich podsystémov. (81) Na základe uloženia konečného vyrovnávacieho cla platného v súčasnosti, IV upravila systém overovania uplatňovaný na ALS/AAS. Na účely kontroly indických orgánov je držiteľ predbežného povolenia právne zaviazaný viesť „presný a správny účet spotreby a používania bezcolne dovezených/na domácom trhu objednaných tovarov“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 a dodatok 23 k PP I 2004 – 2009), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí kontrolovať externý kvalifikovaný účtovník/účtovník v oblasti účtovania nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie, v ktorom sa uvedie, že predpísané registre a príslušné záznamy boli skontrolované a informácie poskytnuté na základe dodatku 23 sú pravdivé a správne vo všetkých ohľadoch. Uvedené ustanovenia sa však uplatňujú len na predbežné povolenia vydané 13. mája 2005 alebo po tomto dátume. V prípade všetkých predbežných povolení alebo predbežných licencií vydaných pred týmto dátumom sa požaduje, aby držitelia dodržiavali predtým uplatňované kontrolné ustanovenia, t. j. viedli presný a správny účet spotreby a používania dovezených tovarov na základe licencie v špecifickom formáte uvedenom v dodatku 18 (kapitola 4.30 a dodatok 18 k PP I 2002 – 2007). (82) Pokiaľ ide o podsystémy, ktoré v priebehu ORP využívali dvaja vyvážajúci výrobcovia vo vzorke, t. j. fyzický vývoz a dodávky medziproduktov, objemy a hodnotu pri dovoznom povolení aj vývoznej povinnosti stanovila IV a sú uvedené na licenciách. Okrem toho v čase dovozu a vývozu majú príslušné transakcie zdokumentovať vládni úradníci v licencii. Objem dovozov povolených v rámci tohto systému určuje IV na základe štandardných noriem vstup-výstup (ďalej len „SION“). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a sú uverejnené v PP II 2004 – 2009. (83) Dovážané vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozná povinnosť sa musí splniť v rámci predpísanej lehoty po vydaní licencie (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami, každé o 6 mesiacov). 3.2.4.4. Pripomienky k poskytovaniu informácií (84) IV tvrdila, že mala riadny systém overovania pre tento systém podľa dodatku 23 k PP I 2004 – 2009 a že pri uplatňovaní systémov ALS a AAS nedošlo k žiadnym nadmerným úľavám. IV tvrdila, že systém preto nie je napadnuteľný. Nepredložili sa žiadne nové dôkazy na podporu týchto domnienok, a preto sa toto tvrdenie zamieta vzhľadom na zistenia, že ani jeden z podsystémov nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a príloh II a III k základnému nariadeniu, pretože nebol zavedený riadny systém overovania. (85) Okrem toho podľa prílohy II oddielu II ods. 5 a prílohy III oddielu II ods. 3 základného nariadenia v prípadoch, keď sa zistilo, že neexistuje žiadny riadny systém overovania, môže sa vykonať ďalšie preskúmanie zo strany vyvážajúcej krajiny s cieľom zistiť, či došlo k preplatku. Keďže pred overovacími návštevami sa nevykonali žiadne takéto preskúmania a takisto sa nedokázalo, že neboli prijaté žiadne preplatky, tieto tvrdenia sa zamietajú. 3.2.4.5. Záver (86) Oslobodenie od dovozného cla je subvencia v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančný príspevok zo strany IV, ktorý znamenal výhodu pre vývozcov. (87) Okrem toho ALS/AAS na fyzické vývozy a ALS pre dodávku medziproduktov jasne právne závisia na vývoznej výkonnosti a preto sa považujú za špecifické a napadnuteľné podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť na základe týchto systémov získať žiadne výhody. (88) Žiadny z dvoch podsystémov použitých v tomto prípade, ALS/AAS na fyzické vývozy a ALS pre dodávku medziproduktov, nemožno považovať za prípustné systémy vrátenia cla ani za systémy náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nevyhovujú prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I bode i), v prílohe II (definícia a pravidlá pre vrátenie cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá pre náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. (89) Pokiaľ ide o vyvážajúceho výrobcu, ktorý využíval AAS, na základe prešetrovania sa zistilo, že sa nové požiadavky indických orgánov týkajúce sa kontroly ešte neoverili v praxi, pretože v čase kontroly licencie ešte neboli uzatvorené a preto sa neskontrolovali v súlade s pravidlami ustanovenými v politike EXIM. Daná spoločnosť teda nemohla dokázať, že nedošlo k nadmernej úľave na základe tejto konkrétnej licencie. Celková výška ušetrených ciel pri dovozoch vykonaných na základe licencie sa preto považuje za subvenciu. (90) IV neuplatňovala účinne svoj systém overovania alebo postup na potvrdenie, či a v akých množstvách sa vstupy spotrebovali vo výrobe vývozného výrobku (príloha II oddiel II bod 4 k základnému nariadeniu a v prípade systémov vrátenia cla, príloha III oddiel II bod 2 k základnému nariadeniu). Samotné normy SION sa nemôžu považovať za systém kontroly skutočnej spotreby, pretože vstupné materiály dovezené bez cla na základ povolení/licencií s rôznymi výnosmi SION sú pri výrobnom postupe výrobku určeného na vývoz zmiešané. Tento druh postupu neumožňuje IV kontrolovať s dostatočnou presnosťou, aké množstvá vstupov sa spotrebovali pri výrobe na vývoz a na základe ktorej normy SION by sa mali porovnávať. (91) IV nevykonala ani ešte neukončila účinnú kontrolu založenú na správne vedenom registri skutočnej spotreby. Okrem toho, IV nevykonala žiadne ďalšie prešetrovanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď toto by sa za normálnych okolností pri nedostatku účinného systému overovania žiadalo (príloha II oddiel II článok 5 a príloha III oddiel II článok 3 k základnému nariadeniu). (92) Tieto dva podsystémy sú preto napadnuteľné. 3.2.4.6. Výpočet sumy subvencie (93) Pri chýbajúcich prípustných systémoch vrátenia cla alebo systémoch náhradného vrátenia cla, má napadnuteľná výhoda podobu odpustenia celkových dovozných ciel obvykle splatných pri dovoze vstupov. V tomto smere sa poznamenáva, že v základnom nariadení sa neustanovuje len napadnuteľnosť odpustenia ciel „v nadmernej výške“. Podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a prílohy I bodu i) základného nariadenia je možné napadnúť iba odpustenie ciel v nadmernej výške, ak sú splnené podmienky obsiahnuté v prílohách II a III k základnému nariadeniu. V tomto prípade však tieto podmienky neboli splnené. Preto, ak sa zistí chýbajúci vhodný monitorovací proces, neuplatňuje sa uvedená výnimka pre systémy vrátenia, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo napadnutia výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) ako nejaká údajná nadmerná úľava. Ako je ustanovené v prílohe II oddiele II a prílohe III oddiele II k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takýto nadmerný odpočet. Naopak, podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia musí iba zistiť dostatok dôkazov na vyvrátenie vhodnosti údajného overovacieho systému. (94) Výška subvencie sa vypočítala na základe zrieknutých dovozných ciel (základné colné poplatky a osobitné dodatočné colné poplatky) na materiál dovezený v rámci dvoch podsystémov, použitý na príslušný výrobok počas ORP. V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia boli poplatky vzniknuté v súvislosti so získaním subvencie, v prípade oprávnených nárokov, odpočítané z výšky subvencie. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto čiastky subvencií rozdelili podľa obratu vývozu, ktorý príslušný výrobok vyprodukoval v priebehu ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia závisí na vývoznej výkonnosti a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. (95) Bolo predložených niekoľko pripomienok týkajúcich určitých detailov, pokiaľ ide o výpočet výhod v rámci ALS/AAS. Pokiaľ sa takéto pripomienky považovali za opodstatnené, tieto výpočty sa následne upravili. (96) Na rozdiel od tvrdení niektorých vyvážajúcich výrobcov, dokonca aj výhoda v rámci ALS/AAS získaná pri vývoze výrobkov iných ako bol príslušný výrobok sa musela zohľadniť pri stanovení výšky napadnuteľnej výhody. V rámci ALS/AAS neexistuje žiadna povinnosť, ktorá by obmedzovala využívanie výhody na bezcolný dovoz vstupného materiálu prepojeného s konkrétnym výrobkom. Príslušný výrobok tak môže využívať všetky získané výhody v rámci ALS/AAS. (97) Dve spoločnosti vo vzorke získali výhodu zo systémov ALS alebo AAS, ktorej výška bola v rozsahu od 0,17% do 1,74 %. 3.2.5. Vývozné spracovateľské zóny/subjekty zamerané na vývoz (EPZ/EOU) (98) Zistilo sa, že žiadny zo spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov sa nenachádzal v SEZS alebo v EPZS, ani nemal štatút EOU. Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento systém ďalej analyzovať. 3.2.6. Systém oslobodenia od dane z príjmu (ITES) (99) V rámci tohto systému mohli vývozcovia využívať výhodu čiastočného oslobodenia od dane z príjmu pri ziskoch z predaja vyvážaných výrobkov. Právny základ pre toto oslobodenie je ustanovený v oddiele 80HHC ITA. (100) Toto ustanovenie sa zrušilo počnúc rokom hodnotenia 2005 – 2006 (t. j. finančný rok od 1. apríla 2004 do 31. marca 2005) a teda 80HHC ITA neposkytuje žiadne výhody od 31. marca 2004. Žiaden spolupracujúci vyvážajúci výrobca nevyužil výhody v rámci tohto systému v priebehu ORP. Preto sa v rámci tohto prešetrovania nepovažovalo za potrebné tento systém ďalej analyzovať. 3.2.7. Systém vrátenia cla (DDS) 3.2.7.1. Právny základ (101) Tento systém sa zakladá na oddiele 75 colného zákona z roku 1962, oddiele 37 ods. 2 bode xvi) zákona o spotrebných daniach z roku 1944 a oddieloch 93A a 94 finančného zákona z roku 1994. 3.2.7.2. Oprávnenosť (102) Každý vývozca je oprávnený na tento systém. 3.2.7.3. Praktické zavedenie (103) Existujú dva druhy sadzieb pre vrátenie cla ustanovené IV – sadzby pre „všetky odvetvia“ uplatňované paušálne na všetkých vývozcov konkrétneho výrobku a „podľa značky“ sadzby uplatňované iba v prípade jednotlivých spoločností na výrobky, na ktoré sa nevzťahujú sadzby pre „všetky odvetvia“. Pre príslušný výrobok platí prvý druh (sadzba pre všetky odvetvia). (104) Sadzby pre vrátenie cla pre všetky odvetvia sa počítajú ako percentuálna časť hodnoty výrobkov vyvezených v rámci tohto systému. Takéto sadzby pre vrátenie cla pre všetky odvetvia stanovili indické orgány pre rôzne výrobky, vrátane príslušného výrobku. Sú stanovené na základe predpokladaných nepriamych daní a dovozných poplatkov na tovary a služby používané vo výrobnom procese výrobku určeného na vývoz (dovozné clá, spotrebná daň, manipulačne poplatky atď.), vrátane odhadovaných nepriamych daní a dovozných poplatkov uložených na tovary a služby určené na výrobu vstupov a bez ohľadu na to, či sa tieto dane skutočne zaplatili alebo nie. Výška DDS podlieha maximálnemu stropu pre hodnotu vyvážaného výrobku na jednotku. Ak spoločnosť môže požiadať vrátenie niektorých z týchto poplatkov v rámci systému CENVAT, sadzba na vrátenie cla je potom nižšia. (105) Sadzby pre vrátenie cla pri príslušnom výrobku sa počas ORP niekoľkokrát revidovali. Do 1. apríla 2007 boli platné sadzby v rozpätí 6,4 % až 6,9 % v závislosti od druhu výrobku, do 1. septembra 2007 boli v rozpätí 9,1 % až 9,8 %. Dňa 13. decembra 2007, t. j. po skončení ORP, sa sadzby vrátenia cla zvýšili na 10,1 % až 10,3 % a zvýšenie bolo antedatované na dovoz od 1. septembra 2007, t. j. v rámci ORP. (106) Na to, aby bola spoločnosť oprávnená získať výhody podľa tohto systému, musí vyvážať. Vývozca musí v čase vývozu predložiť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom sa uvedie, že vývoz sa uskutočňuje podľa DDS v čase vývozu. Aby sa tovar mohol vyviezť, vydajú indické colné úrady počas expedície prepravný doklad pre vývoz. V tomto dokumente sa okrem iného uvádza výška DDS, ktorá sa má poskytnúť na túto vývoznú transakciu. Vývozca teda vie, akú výhodu získa a zaúčtuje ju ako pohľadávku. Keď colné orgány vydajú prepravný doklad pre vývoz, IV už nerozhoduje o udelení úveru v rámci DDS. Príslušná sadzba DDS na výpočet výhody je zvyčajne sadzba, ktorá sa uplatňuje v čase vyhotovenia vývozného vyhlásenia. V priebehu ORP došlo k spätnému zvýšeniu sadzieb pre vrátenie cla, ktoré sa zohľadnilo pri výpočte výšky subvencie. 3.2.7.4. Pripomienky k poskytovaniu informácií (107) Niekoľko strán tvrdilo, že DDS nemohol byť v rámci tohto prešetrovania napadnuteľný, pretože nebol osobitne uvedený v protisubvenčných dotazníkoch vydaných na začiatku prešetrovania. Toto tvrdenie sa zamieta z týchto dôvodov. Tak ako sa uvádza v oznámení o začatí prešetrovania, účelom tohto prešetrovania je stanoviť „úroveň subvencovania“, na základe ktorej sa poskytla výhoda vyvážajúcim výrobcom príslušného výrobku, t. j. výhoda spočívajúca v zahrnutí všetkých systémov subvencovania, ktoré riadila IV. (108) Tvrdilo sa, že DDS nebol je závislý na vývoznej výkonnosti, pretože výhoda poskytnutá v rámci tohto systému nesúvisela s úrovňou vývozu, ktorý uskutočnili vývozcovia. Toto tvrdenie sa zamieta, pretože výhodu DDS možno žiadať iba v prípade vývozu tovaru, čo je postačujúce na splnenie kritéria podmienenosti vývozu stanoveného v článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. V súvislosti s týmto záverom nie je potrebné analyzovať tvrdenie, že DDS sa osobitne neuvádza v zmysle článku 3 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia. (109) IV tvrdila, že DDS je systém vrátenia cla, ktorý je v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, a že postup stanovenia sadzieb pre vrátenie cla pre všetky odvetvia bol primeraný, účinný a založený na všeobecne akceptovaných obchodných postupoch v krajine vývozu podľa prílohy II oddielu II ods. 4 a prílohy III oddielu II ods. 2. Ako sa uvádza takisto v odôvodnení 104, tento postup zahŕňal odhad vstupov použitých pri výrobe v rámci celého odvetvia a uložené dovozné clo a nepriame dane. Tento postup však nebol dostatočne presný, ako to tvrdila dokonca aj IV. IV skutočne potvrdila, že sa použili priemerné hodnoty, čo by znamenalo, že skutočne vrátené clo bolo vyššie ako skutočne zaplatené clo. Okrem toho IV nevykonala žiadne ďalšie prešetrovanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď toto by sa za normálnych okolností pri nedostatku účinného systému overovania žiadalo (príloha II oddiel II ods. 5 a príloha III oddiel II ods. 3), ani nedokázala, že nedošlo k nadmernej úľave. Údajná zhoda overovania s technikami výberu vzorky stanovenými v základnom nariadení sa považuje za irelevantnú, keďže tieto sa jasne vzťahujú na protisubvenčné prešetrovania a nie sú súčasťou kritérií stanovených v prílohách II a III. Tieto tvrdenia sa z tohto dôvodu zamietajú. (110) Takisto sa tvrdilo, že existenciu akýchkoľvek nadmerných úľav nemožno predpokladať na základe skutočnosti, že IV do DDS nezahrnula všetky nepriame dane splatné v Indii, ale iba určité nepriame dane. Toto tvrdenie sa zamieta, pretože podľa prílohy II oddielu II ods. 4 a prílohy III oddielu II ods. 2 sa nadmerné úľavy musia posúdiť v rámci konkrétneho systému subvencií. 3.2.7.5. Záver (111) DDS poskytuje subvencie v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Suma vráteného cla zodpovedá ušlému príjmu vlády, ktorý by inak bol vybraný alebo zaplatený IV. Okrem toho DDS pre vývoz poskytuje vývozcovi výhodu. (112) DDS právne závisí na vývoznej výkonnosti, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. (113) Viaceré strany konania argumentovali, že DDS predstavuje systém vrátenia zlučiteľný s ustanoveniami základného nariadenia a preto by výhody získané v rámci tohto systému nemali byť napadnuteľné. (114) Prešetrovaním sa zistilo, že sa tento systém nemôže považovať za prípustný systém úľavy na kumulatívnych nepriamych daniach v prvotnom štádiu alebo za prípustný systém vrátenia alebo náhradného vrátenia cla v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nezodpovedá prísnym pravidlám ustanoveným v prílohe I písm. h) a i), prílohe II (usmernenia pre spotrebu vstupov) a prílohe III (definícia a pravidlá na náhradné vrátenie cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť buď i) viesť účet ciel a daní zaplatených v prípade dovezených/na domácom trhu nakúpených tovarov alebo pridružených služieb alebo ii) skutočne tieto tovary a služby spotrebovať vo výrobnom procese a iii) vrátená suma sa nevypočítava vo vzťahu k vývozcom skutočne využitým vstupom a skutočne zaplateným clám a daniam. (115) Okrem toho, nie je zavedený žiadny systém alebo postup na potvrdenie toho, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom postupe vyvezeného výrobku, alebo či došlo k nadmernej refundácii domácich nepriamych daní v zmysle bodu h) prílohy I a prílohy II k základnému nariadeniu alebo vývozných ciel vzniknutých v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. (116) Napokon, vývozca je oprávnený získať výhody z DDS bez ohľadu na to, či všetky vstupy dováža alebo ich nakupuje na domácom trhu a či zaplatil clá alebo dane spojené s týmito nákupmi. Na získanie výhody stačí, aby vývozca tovar jednoducho vyviezol bez preukazovania, že sa vstupné materiály doviezli alebo že sa vstupné materiály alebo služby kúpili na domácom trhu a že sa zaplatili dovozné clá alebo domáce nepriame dane. V dôsledku toho neexistuje rozdiel v sadzbe vrátenia v prípade, že spoločnosť vlastní všetky fázy výroby vstupov a príslušného výrobku alebo je iba vyvážajúcim obchodníkom. 3.2.7.6. Výpočet sumy subvencie (117) V súlade s článkom 2 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala z hľadiska príjmu poskytnutého príjemcovi, o ktorom sa zistilo, že existoval počas ORP. V tejto súvislosti sa konštatovalo, že výhoda sa priznala príjemcovi v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V toho okamihu IV zodpovedá za vrátenie sumy príslušným vývozcom, ktorá predstavuje finančný príspevok v zmysle článku 2 ods. 1 písm. a) bodu i) základného nariadenia. Keď colné orgány vydajú prepravný doklad pre vývoz, v ktorom sa okrem iného uvádza suma DDS, ktorá sa poskytne na danú vývoznú transakciu, IV už nerozhoduje o udelení subvencie. Okrem toho, spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia zaúčtovali DDS s časovým rozlíšením ako príjem v čase vykonania každej vývoznej transakcie. (118) S cieľom zohľadniť vplyv antedatovaného zvýšenia sadzieb sa v prípade potreby hodnota DEPB zaúčtovaná pri vývozoch realizovaných od 1. septembra do 30. septembra 2007 zvýšila, keďže skutočná výhoda spoločností oprávnených na získanie úveru od IV je vyššia ako výhoda formálne požadovaná v čase vývozu. (119) V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto čiastky subvencií rozdelili na celkový obrat vývozu v priebehu obdobia revízneho prešetrovania ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je závislá na vývoznej výkonnosti a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo dopravené množstvá. (120) Sedem spoločností vo vzorke predložilo sťažnosť, že hoci získali z DDS výhody, nedošlo k nadmerným úľavám, pretože dane alebo dovozné clá, ktoré zaplatili, prekročili vrátené sumy. Rozhodlo sa tieto sťažnosti zamietnuť. V odôvodneniach 112 a 114 sa skonštatovalo, že IV nemá primeraný systém overovania, ako sa ustanovuje v prílohách I, II a III k základnému nariadeniu. Prešetrovaním sa taktiež zistilo, že spoločnosti nevedú registre spotreby ani iné interné systémy nahlasovania na účely vykazovania možných nadmerných úľav. Takéto správy spoločnosti vypracovali počas návštev v rámci prešetrovania a vo veľkej miere zahŕňali dane, ktoré spoločnosti platia vo všeobecnosti. (121) Pri chýbajúcich prípustných systémoch vrátenia cla alebo systémoch náhradného vrátenia cla, má napadnuteľná výhoda podobu celkovej sumy vráteného cla v rámci DDS. Na rozdiel od tvrdení IV, združenia Texprocil a niekoľkých vývozcov v súvislosti s poskytnutými informáciami v základnom nariadení sa nestanovuje iba napadnutie „nadmernej“ úľavy na cle. Podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) a prílohy I bodu i) základného nariadenia je možné napadnúť iba nadmernú úľavu na cle, ak sú splnené podmienky obsiahnuté v prílohách II a III k základnému nariadeniu. V tomto prípade však tieto podmienky neboli splnené. Preto v prípade, že sa zistí neexistencia vhodného postupu overovania, neuplatňuje sa uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo napadnutia výšky vrátených ciel ako nejaká údajná nadmerná úľava. Ako je ustanovené v prílohe II oddiele II a prílohe III oddiele II k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takúto nadmernú úľavu. Naopak, podľa článku 2 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia musí iba zistiť dostatok dôkazov na vyvrátenie vhodnosti údajného systému overovania. Ďalej treba uviesť, že dodatočné preskúmanie zo strany indických orgánov v prípade neexistencie účinného systému overovania sa musí vykonať včas, t. j. za normálnych okolností pred overením na mieste v rámci prešetrovania napadnuteľného cla. (122) Na rozdiel od tvrdení niektorých vyvážajúcich výrobcov, dokonca aj výhoda v rámci DDS získaná pri vývoze výrobkov iných ako bol príslušný výrobok sa musela zohľadniť pri stanovení výšky napadnuteľnej výhody. V rámci DDS neexistuje žiadna povinnosť, ktorá by obmedzovala využívanie výhody na konkrétny výrobok. Príslušný výrobok tak môže využívať všetky získané výhody v rámci DDS. (123) Všetky spoločnosti vo vzorke využívali systém DDS počas ORP, pričom rozpätia subvencie boli v rozsahu od 1,45 % do 7,57 %. 3.2.8. Systém financovania technologických zlepšení (TUFS) 3.2.8.1. Právny základ (124) TUFS sa zaviedol na základe rozhodnutia ministerstva textilu indickej vlády uverejneného v Úradnom vestníku Indie v mimoriadnej časti I oddiele I dňa 31. marca 1999 (ďalej len „uznesenie“). Systém sa schválil s účinnosťou od 1. apríla 1999 do 31. marca 2004. Predĺžil sa až do 31. marca 2007 a opätovne až do konca ORP. 3.2.8.2. Oprávnenosť (125) Existujúci alebo noví výrobcovia v sektore spracovania bavlny, v odvetví textilu a juty sú oprávnení na získanie výhod na základe tohto systému. 3.2.8.3. Praktické zavedenie (126) Cieľom systému je poskytnúť podporu na modernizáciu technológie v odvetví textilu a juty, vrátane útvarov pre spracovanie vlákien, priadze, tkanín, odevov a konfekcie. V rámci systému sa poskytujú rôzne druhy výhod vo forme kapitálovej subvencie, úrokovej subvencie alebo krytia výkyvov výmenných kurzov pri úveroch v cudzích menách. Programy sa v rámci schémy rozlišujú podľa odvetvia textilu a juty a odvetvia mechanického a ručného tkania. TUFS zahŕňa tieto programy: 16. 5 % úhradu bežných úrokov, ktoré účtuje úverová agentúra pri termínovaných pôžičkách v rupiách alebo 17. krytie 5 % odchýlok výmenných kurzov (úroky a splátky) od základnej sadzby pri pôžičkách v cudzej mene alebo 18. 15 % kapitálovú investíciu spojenú s úverom pre sektor textilu a juty alebo 19. 20 % kapitálovú investíciu spojenú s úverom pre sektor mechanického tkania alebo 20. 5 % úhradu úrokov a navyše 10 % kapitálovú subvenciu pre špecifické stroje na spracovanie a 21. 25 % kapitálovú investíciu na kúpu nových strojov a zariadení pre operácie pred tkaním a po ňom, ručné tkanie/modernizáciu ručných tkáčskych stavov a testovanie a kontrolu kvality zariadení pre tkáčske výrobné jednotky. (127) Prešetrovaním sa zistilo, že dve spoločnosti vo vzorke získali výhodu na základe TUFS na kúpu strojov používaných pri výrobe príslušného výrobku. Tieto spoločnosti využili pôžičku na úhradu úrokov (program a)) a kapitálovú subvenciu pre stroje na spracovanie vo výške 10 % kombinovanú s úhradou úrokov vo výške 5 % (program e)). (128) V uznesení sa ustanovuje zoznam druhov strojov, ktorých kúpa sa subvencuje v rámci TUFS. Aby spoločnosti získali výhodu z TUFS, požiadajú komerčné banky alebo iné úverové agentúry, ktoré spoločnostiam poskytnú pôžičky na základe ich nezávislého posúdenia úverovej spôsobilosti dlžníkov. Ak je dlžník oprávnený na úrokovú subvenciu v rámci systému, komerčné banky predložia žiadosť „styčnej agentúre“, ktorá následne uvoľní výhody v danej výške zainteresovanej komerčnej banke. Komerčné banky napokon takto získané peňažné prostriedky pripíšu na účet dlžníka. Styčné agentúry dostanú úhradu od ministerstva textilu indickej vlády. Indická vláda poskytuje požadované peňažné prostriedky styčným agentúram každý štvrťrok. 3.2.8.4. Pripomienky k poskytovaniu informácií (129) Zainteresované strany nepredložili žiadne pripomienky v súvislosti s týmto systémom. 3.2.8.5. Záver (130) TUFS predstavuje subvenciu podľa ustanovení článku 2 ods. 1 písm. a) bod i), pretože zahŕňa priamy prevod peňažných prostriedkov vládou vo forme grantu. Subvencia poskytuje výhodu znížením finančných a úrokových nákladov pri kúpe strojov. (131) Subvencia sa považuje za špecifickú a preto napadnuteľnú podľa článku 3 ods. 2 písm. a) základného nariadenia, pretože sa výslovne poskytuje odvetviu alebo skupine odvetví, vrátane výroby príslušného výrobku. 3.2.8.6. Výpočet sumy subvencie (132) Výška kapitálovej subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe sumy, ktorú ušetrili prijímateľské spoločnosti pri kúpených strojoch, rozloženej na obdobie, ktoré zodpovedá bežnej dobe odpisovania takýchto kapitálových tovarov. V súlade so zavedeným postupom takto vypočítaná suma, ktorá môže prislúchať ORP, bola upravená pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia preskúmania prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný vývozný obrat pri textile za ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. (133) Výška úrokovej subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe sumy skutočne preplatenej počas ORP príslušným spoločnostiam súvisiacej so zaplatenými úrokmi pri komerčných úveroch obstaraných na kúpu príslušných strojov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na príslušný vývozný obrat pri textile za ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. (134) Tento systém využívali počas ORP dve spoločnosti vo vzorke, ktoré získali subvencie v rozsahu od 0,01 % do 0,31 %. 3.2.9. Systém vývozných úverov (pred odoslaním a po odoslaní) (ECS) 3.2.9.1. Právny základ (135) Podrobné údaje o systéme sa uvádzajú v Master Circular IECD č. 02/04.02.02/2006-07 (vývozný úver v cudzej mene), Master Circular IECD č. 01/04.02.02/2006-07 (vývozný úver v rupiách) a Master Circular DBOD.DIR (Exp.) č. 01/04.02.02/2007-08 (konsolidovanom pre vývozné úvery v rupiách a cudzej mene) Reserve Bank of India (ďalej len „RBI“), ktorý bol určený všetkým komerčným bankám v Indii počas ORP. Master Circular sa pravidelne revidujú a aktualizujú. 3.2.9.2. Oprávnenosť (136) Vyrábajúci vývozcovia a obchodníci-vývozcovia sú oprávnení na tento systém. 3.2.9.3. Praktické zavedenie (137) V rámci tohto systému RBI záväzne stanovuje maximálne stropy úrokových sadzieb uplatňované na vývozné úvery v indických rupiách aj v zahraničných menách, ktoré môžu komerčné banky účtovať vývozcovi. ECS pozostáva z dvoch podsystémov: zo systému vývozných úverov pred odoslaním („úver na zabalenie“), ktorý sa vzťahuje na úvery poskytnuté vývozcovi na financovanie nákupu, spracovania, výroby, zabalenia a/alebo odoslania tovaru pred vývozom, a zo systému vývozných úverov po odoslaní, v rámci ktorého sa poskytujú pôžičky na pracovný kapitál s účelom financovať vývozné pohľadávky. RBI tiež usmerňuje banky, aby poskytli určitú sumu zo svojho čistého bankového úveru na financovanie vývozu. (138) Podľa tohto Master Circular RBI môžu vývozcovia získať vývozné úvery za výhodné úrokové sadzby v porovnaní s úrokovými sadzbami pri bežných komerčných úveroch („hotovostné úvery“), ktoré sú stanovované za čisto trhových podmienok. 3.2.9.4. Pripomienky k poskytovaniu informácií (139) IV tvrdila, že pokiaľ ide o systém ECS, Komisia ho nepreskúmala v súvislosti s ustanoveniami prílohy I písm. k) k Dohode o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „ASCM“), a tvrdila, že vývozné úvery v indických rupiách alebo v zahraničnej mene, neboli napadnuteľné, najmä preto, že v prípade pôžičiek v cudzej mene môžu banky požičiavať finančné prostriedky za „medzinárodne konkurenčné sadzby“. (140) Treba uviesť, že systémy vývozných úverov uvedené v odôvodnení 135 nepatria do rozsahu pôsobnosti prílohy I písm. k) dohody ASCM, pretože v zmysle daného ustanovenia možno za „vývozné úvery“ bežne považovať iba financovanie vývozu, ktoré trvá dva roky alebo dlhšie, pretože takáto je definícia podľa Dohody OECD o usmerneniach pre štátom podporované vývozné úvery. Toto tvrdenie sa preto zamieta. 3.2.9.5. Záver (141) Preferenčné úrokové sadzby úveru ECS, stanovené v Master Circular RBI, uvedené v odôvodnení 135, môžu znížiť úrokové náklady vývozcu v porovnaní s nákladmi na úvery stanovené výlučne na trhových podmienkach a v tomto prípade zvýhodniť takéhoto vývozcu v zmysle článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Financovanie vývozu ako také nie je bezpečnejšie ako domáce financovanie. V skutočnosti sa obvykle vníma ako rizikovejšie a miera bezpečnosti vyžadovaná pre určitý úver bez ohľadu na predmet financovania je výlučne obchodným rozhodnutím danej komerčnej banky. Rozdiely v sadzbách, pokiaľ ide o rôzne banky, sú výsledkom metodiky RBI na stanovenie maximálnych úrokových mier pre každú obchodnú banku jednotlivo. Okrem toho, komerčné banky by neboli povinné poskytnúť dlžníkom v prípade financovania vývozu žiadne výhodnejšie úrokové sadzby na vývozné úvery v cudzej mene. (142) Napriek tomu, že preferenčné úvery podľa ECS poskytujú komerčné banky, táto výhoda je finančným príspevkom vlády v zmysle článku 2 ods. 1 bodu iv) základného nariadenia. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že ani v článku 2 ods. 1 písm. a) bod iv) základného nariadenia, ani v Dohode Svetovej obchodnej organizácie o subvenciách a vyrovnávacích opatreniach (ďalej len „ASCM“) sa pre zistenie subvencie nevyžaduje vyberanie verejných výdavkov, napr. náhradu poskytnutú komerčným bankám indickou vládou, ale postačuje, aby vláda nariadila vykonávanie funkcií uvedených v bodoch i), ii) alebo iii) článku 2 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. RBI je verejnoprávny orgán a preto spadá do definície „vláda“, ako je uvedené v článku 1 ods. 3 základného nariadenia. Je 100% vlastníctvom vlády, sleduje ciele štátnej politiky, napr. menovej politiky, a jej vedenie menuje indická vláda. RBI riadi súkromné subjekty, keďže komerčné banky sú viazané podmienkami, ktoré RBI ukladá, okrem iného aj maximálne stropy úrokových sadzieb na vývozné úvery predpísané v Master Circular RBI a ustanoveniach RBI o tom, že komerčné banky musia poskytovať určitú sumu zo svojich čistých bankových úverov na financovanie vývozu. Táto povinnosť ukladá komerčným bankám povinnosť vykonávať funkcie uvedené v článku 2 ods. 1 písm. a) bode i) základného nariadenia, v tomto prípade pôžičky vo forme preferenčného financovania vývozu. Takýto priamy prevod finančných prostriedkov vo forme úverov na základe určitých podmienok by za normálnych okolností plnila vláda a prax sa v žiadnom smere nelíši od bežnej praxe zo strany vlády v súlade s článkom 2 ods. 1 písm. a) bod iv) základného nariadenia. (143) Táto subvencia sa považuje za špecifickú a napadnuteľnú, pretože preferenčné úrokové sadzby sú k dispozícii len v súvislosti s financovaním vývozných transakcií a sú preto závislé na vývoznej výkonnosti podľa článku 3 ods. 4 písm. a) základného nariadenia. 3.2.9.6. Výpočet sumy subvencie (144) Výška subvencie sa vypočítala na základe rozdielu medzi úrokom na vývozné úvery používané v ORP a sumou, ktorá by bola splatná, keby sa uplatňovali úrokové sadzby ako pri bežných obchodných úveroch. Táto výška subvencie (čitateľ) sa rozložila na celkový vývozný obrat za ORP ako príslušný menovateľ v súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia, pretože subvencia je závislá na vývoznej výkonnosti a nebola poskytnutá podľa spracovaných, vyrobených, vyvezených alebo prepravených množstiev. (145) Bolo predložených niekoľko pripomienok týkajúcich určitých detailov, pokiaľ ide o výpočet výhod v rámci ECS. V opodstatnených prípadoch sa tieto výpočty následne upravili. (146) Všetky spoločnosti a skupiny vo vzorke dostali subvencie na základe tohto systému počas ORP pri sadzbe 1,05 %, v prípade jednej spoločnosti sa zistilo, že výhoda bola zanedbateľná. 3.3. Výška napadnuteľných subvencií (147) Výška napadnuteľných subvencií v súlade s ustanoveniami základného nariadenia vyjadrená ad valorem v prípade vyšetrovaných vyvážajúcich výrobcov bola v rozpätí medzi 5,2 % a 9,7 %. (148) V súlade s článkom 15 ods. 3 základného nariadenia sa subvenčné rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté vo vzorke, vypočítané na základe váženého aritmetického priemeru subvenčného rozpätia stanoveného pre spolupracujúce spoločnosti zahrnuté vo vzorke rovná 7,7 %. Keďže úroveň celkovej spolupráce v prípade Indie bola vysoká (okolo 95 %), zostatkové subvenčné rozpätie pre všetky ostatné spoločnosti bolo stanovené na úrovni pre spoločnosť s najvyšším individuálnym rozpätím, t. j. 9,7 %. Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7,8 % | The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Bombaj N W Exports Limited, Bombaj Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Bombaj | 9,4 % | Brijmohan Purusottamdas, Bombaj Incotex Impex Pvt. Limited, Bombaj | 8,3 % | Divya Global Pvt. Ltd., Bombaj | 8,2 % | Intex Exports, Bombaj Pattex Exports, Bombaj Sunny Made-Ups, Bombaj | 7,6 % | Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad Texcellence Overseas, Bombaj | 8 % | Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5,4 % | Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7,5 % | Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Bombaj | 9,7 % | Prem Textiles, Indore | 8,3 % | Vigneshwara Exports Limited, Bombaj | 5,2 % | Spolupracujúce spoločnosti nezahrnuté vo vzorke | 7,7 % | Všetky ostatné spoločnosti | 9,7 % | (156) Sadzby vyrovnávacích ciel pre jednotlivé spoločnosti špecifikované v tomto nariadení boli stanovené na základe zistení tohto vyšetrovania. Preto odrážajú situáciu, ktorá bola v súvislosti s týmito spoločnosťami zistená počas uvedeného prešetrovania. Tieto sadzby ciel (na rozdiel od priemerného cla uplatňovaného na spoločnosti uvedené v prílohe I a cla pre celú krajinu vzťahujúceho sa na „všetky ostatné spoločnosti“) sa preto vzťahujú výlučne na dovoz výrobkov s pôvodom v Indii a vyrobených týmito spoločnosťami, a teda konkrétnymi uvedenými právnymi subjektmi. Na dovoz výrobkov vyrobených akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej meno a adresa nie sú osobitne uvedené v normatívnych ustanoveniach tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených s konkrétne uvedenými subjektmi, sa nemôžu využiť tieto sadzby a platí pre ne colná sadzba vzťahujúca sa na „všetky ostatné spoločnosti“. (157) Každý nárok požadujúci uplatnenie sadzieb týchto vyrovnávacích ciel individuálnych spoločností (napr. po zmene názvu subjektu alebo po zavedení nového výrobného alebo obchodného subjektu) by sa mal okamžite predložiť Komisii so všetkými relevantnými informáciami, najmä o všetkých úpravách v činnostiach spoločnosti spojených s výrobou a vývozným predajom súvisiacich napríklad so zmenou názvu alebo zmenou výrobného a obchodného subjektu. Komisia po porade s poradným výborom prípadne zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplnení nariadenie aktualizáciou zoznamu spoločností využívajúcich individuálne colné sadzby, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Článok 1 nariadenia Rady (ES) č. 74/2004 sa týmto nahrádza takto: „Článok 1 1. Týmto sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz posteľnej bielizne z bavlnených vlákien, čistých alebo zmiešaných s umelými vláknami alebo ľanom (pričom ľan nie je prevládajúcim vláknom), bielených, farbených alebo s potlačou, s pôvodom v Indii, v súčasnosti zatriedených pod číselné znaky KN ex 6302 21 00 (kódy TARIC 6302 21 00 81 a 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (kód TARIC 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (kód TARIC 6302 31 00 90) a ex 6302 32 90 (kód TARIC 6302 32 90 19). 2. Colná sadzba uplatniteľná pre čistú franko cenu na hranici Spoločenstva je pred preclením pre výrobky vyrobené nasledujúcimi spoločnosťami takáto: Spoločnosť | Colná sadzba (%) | Doplnkový kód TARIC | Anunay Fab. Limited, Ahmedabad | 7,8 | A902 | The Bombay Dyeing and Manufacturing Co. Ltd., Mumbai N.W. Exports Limited, Bombaj Nowrosjee Wadia & Sons Limited, Bombaj | 9,4 9,4 9,4 | A488 A489 A490 | Brijmohan Purusottamdas, Bombaj Incotex Impex Pvt. Limited, Bombaj | 8,3 8,3 | A491 A903 | Divya Global Pvt. Ltd., Bombaj | 8,2 | A492 | Intex Exports, Bombaj Pattex Exports, Bombaj Sunny Made-Ups, Bombaj | 7,6 7,6 7,6 | A904 A905 A906 | Jindal Worldwide Ltd, Ahmedabad Texcellence Overseas, Bombaj | 8 8 | A494 A493 | Madhu Industries Limited, Ahmedabad | 5,4 | A907 | Mahalaxmi Fabric Mills Pvt. Ltd., Ahmedabad Mahalaxmi Exports, Ahmedabad | 7,5 7,5 | A495 A908 | Pasupati Fabrics, Dillí | 8,5 | A496 | Prakash Cotton Mills Pvt., Ltd, Bombaj | 9,7 | 8048 | Prem Textiles (International) Pvt. Ltd, Indore | 8,3 | A909 | Vigneshwara Exports Limited, Bombaj | 5,2 | A497 | 3. Colná sadzba uplatniteľná pre čistú franko cenu na hranici Spoločenstva, pred colnou povinnosťou, pre výrobky vyrobené spoločnosťami uvedenými na zozname v prílohe je 7,7 % (dodatočný kód TARIC A498). 4. Colná sadzba uplatniteľná na čistú cenu na hraniciach Spoločenstva je pred preclením pre výrobky vyrobené spoločnosťami nešpecifikovanými v odsekoch 2 a 3 vo výške 9,7 % (dodatočný kód TARIC A999). 5. Pokiaľ nie je stanovené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia týkajúce sa ciel.“ Článok 2 Príloha k nariadeniu Rady (ES) č. 74/2004 sa nahrádza prílohou k tomuto nariadeniu. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu Predseda PRÍLOHA Doplnkový kód Taric: A498 Ajit Impex | Bombaj | Alok Industries Limited | Bombaj | Alps Industries Ltd | Ghaziabad | Ambaji Marketing Pvt. Ltd | Ahmedabad | Anglo French textiles | Pondicherry | Anjal Garments | Ghaziabad | Anjani Synthetics Limited | Ahmedabad | Aravali | Jaipur | Ashok Heryani Exports | Dillí | At Home India Pvt. Ltd | Dillí | Atul Impex Pvt. Ltd | Dombivli | Balloons | Dillí | Beepee Enterprise | Bombaj | Bhairav India International | Ahmedabad | Bunts Exports Pvt Ltd | Bombaj | Chemi Palace | Bombaj | Consultech Dynamics | Bombaj | Cotfab Exports | Bombaj | Country House | Dillí | Creative Mobus Fabrics Limited | Bombaj | Deepak Traders | Bombaj | Dimple Impex (India) Pvt Ltd | Dillí | Eleganza Furnishings Pvt. Ltd | Bombaj | Emperor Trading Company | Tirupur | Estocorp (India) Pvt. Ltd | Dillí | Exemplar International | Hyderabad | Falcon Finstock Pvt. Ltd | Ahmedabad | G-2 International export Ltd | Ahmedabad | Gauranga Homefashions | Bombaj | GHCL Ltd | Gujarat | Good Shepherd Health Education & Dispensary | Tamilnadu | Harimann International Private Limited | Bombaj | Heirloom Collections (P) Ltd | Dillí | Hemlines Textile Exports Pvt. Ltd | Bombaj | Himalaya Overseas | Dillí | Home Fashions International | Kerala | Ibats | Dillí | Indian Arts and Crafts Syndicate | Dillí | Indian Craft Creations | Dillí | Indo Euro Textiles Pvt. Ltd | Dillí | Kabra Brothers | Bombaj | Kalam Designs | Ahmedabad | Kanodia Fabrics (International) | Bombaj | Karthi Krishna Exports | Tirupur | Kaushalya Export | Ahmedabad | Kirti Overseas | Ahmedabad | La Sorogeeka Incorporated | Dillí | Lalit & Company | Bombaj | Manubhai Vithaldas | Bombaj | Marwaha Exports | Dillí | Milano International (India) Pvt. Ltd | Chennai | Mohan Overseas (P) Ltd | Dillí | M/s. Opera Clothing | Bombaj | M/S Vijayeswari Textiles Limited | Coimbatore | Nandlal & Sons | Bombaj | Natural Collection | Dillí | Oracle Exports Home Textiles Pvt. Ltd | Bombaj | Pacific Exports | Ahmedabad | Petite Point | Dillí | Pradip Exports | Ahmedabad | Pradip Overseas Pvt. Ltd | Ahmedabad | Punch Exporters | Bombaj | Radiant Expo Global Pvt. Ltd | Dillí | Radiant Exports | Dillí | Raghuvir Exim Limited | Ahmedabad | Ramesh Textiles India Pvt. Ltd | Indore | Ramlaks Exports Pvt. Ltd | Bombaj | Redial Exim Pvt. Ltd | Bombaj | S. D. Entreprises | Bombaj | Samria Fabrics | Indore | Sanskrut Intertex Pvt. Ltd | Ahmedabad | Sarah Exports | Bombaj | Shades of India Crafts Pvt. Ltd | Dillí | Shanker Kapda Niryat Pvt. Ltd | Baroda | Shetty Garments Pvt Ltd | Bombaj | Shivani Exports | Bombaj | Shivani Impex | Bombaj | Shrijee Enterprises | Bombaj | S.P. Impex | Indore | Starline Exports | Bombaj | Stitchwell Garments | Ahmedabad | Sumangalam Exports Pvt. Ltd | Bombaj | Summer India Textile Mills (P) Ltd | Salem | Surendra Textile | Indore | Suresh & Co. | Bombaj | Synergy Lifestyles Pvt. Ltd | Bombaj | Syntex Corporation Pvt. Ltd | Bombaj | Texel Industries | Chennai | Texmart Import export | Ahmedabad | Textrade International Private Limited | Bombaj | The Hindoostan Spinning & Weaving Mills Ltd | Bombaj | Trend Setters | Bombaj | Trend Setters K.F.T.Z. | Bombaj | Utkarsh Exim Pvt Ltd | Ahmedabad | V & K Associates | Bombaj | Valiant Glass Works Private Ltd | Bombaj | Visma International | Tamilnadu | VPMSK A Traders | Karur | V.S.N.C. Narasimha Chettiar Sons | Karur | Welspun India Limited | Bombaj | Yellows Spun and Linens Private Limited | Bombaj | [1] Ú. v. ES L 288, 21.10.1997, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 12, 17.1.2004, s. 1. [3] Ú. v. EÚ C 230, 2.10.2007, s. 5.