EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 4. 2016 COM(2016) 231 final OZNÁMENIE KOMISIE Prvá správa o pokroku dosiahnutom vo vykonávaní vyhlásenia EÚ a Turecka



1.Úvod Minulý mesiac európski lídri vykonali rozhodné kroky, aby prelomili cyklus nekontrolovaného prílevu migrantov, ktorý vytvára neudržateľnú humanitárnu krízu. Zámerom bolo odstrániť motiváciu migrantov a žiadateľov o azyl hľadať neregulárne trasy do EÚ, a to kombináciou opatrení čo najbližšie k miestu vstupu do EÚ – na gréckych ostrovoch – a úzkej spolupráce medzi EÚ a Tureckom. Cieľom je obnoviť zákonný a riadny systém prijímania. Znamená to začatie novej etapy vzťahov medzi EÚ a Tureckom, ktorú stelesňuje vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca 2016, ktoré vychádza zo spoločného akčného plánu EÚ a Turecka z 29. novembra 2015. Utečeneckú krízu treba vnímať aj v širšom kontexte prebiehajúcich konfliktov v regióne a teroristických hrozieb. Okrem toho naše spoločné úsilie s Tureckom zamerané na zvládnutie tejto spoločnej výzvy je dobrým príkladom našej globálnej angažovanosti s krajinou, ktorá je kandidátskou krajinou aj strategickým partnerom. Keďže spoločný akčný plán EÚ a Turecka bol aktivovaný v novembri 2015, naša opätovne posilnená spolupráca priniesla strategickejšiu a komplexnejšiu angažovanosť vo vzťahu k Turecku. Táto správa, ktorá monitoruje vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca a vychádza z jeho štruktúry, zároveň predstavuje štvrtú správu o vykonávaní spoločného akčného plánu EÚ a Turecka. V súlade s vyhlásením EÚ a Turecka z 20. marca 2016 by mali byť všetci noví neregulárni migranti a žiadatelia o azyl prichádzajúci z Turecka na grécke ostrovy, ktorých žiadosti o azyl boli vyhlásené za neprípustné, vrátení do Turecka. Toto dočasné a výnimočné opatrenie slúži na ukončenie ľudského utrpenia tým, že sa jasne preukáže, že trasy, ktoré ponúkajú prevádzači, nepredstavujú žiadnu výhodu. Uvedené opatrenia je potrebné starostlivo zvážiť, aby sa zabezpečil úplný súlad s právom EÚ a medzinárodným právom, a aby bolo jasné, že záruky ochrany utečencov sa budú naďalej v plnej miere dodržiavať pri všetkých žiadostiach o azyl, ktoré spracúvajú grécke orgány, pričom sa zachováva právo na odvolanie. V zmysle vyhlásenia EÚ presídli jedného sýrskeho občana z Turecka do EÚ za každého Sýrčana, ktorého vrátili do Turecka z gréckych ostrovov. V rámci existujúcich záväzkov majú prednosť migranti, ktorí predtým nevstúpili, ani sa nepokúsili vstúpiť na územie EÚ neregulárne. Úplná implementácia tejto schémy „jedného za jedného“ (1 : 1) má zásadný význam pre zlepšenie situácie v Turecku a na preukázanie toho, že EÚ je odhodlaná plniť svoje záväzky, pokiaľ ide o poskytovanie legálnych ciest obetiam sýrskej krízy. Súčasný stav Od vyhlásenia EÚ a Turecka došlo k výraznému zníženiu počtu osôb, ktoré odišli z Turecka do Grécka: v priebehu troch týždňov pred vyhlásením EÚ a Turecka k príchodom na grécke ostrovy prišlo na ostrovy neregulárne 26 878 osôb – počas troch týždňov po vyhlásení bolo neregulárnych príchodov 5 847. Pre prevádzačov je čoraz ťažšie presvedčiť migrantov, aby z Turecka prešli do Grécka. Posilnenie koordinácie a podpory zo strany Komisie

Európska rada zdôraznila, že vykonávanie vyhlásenia s Tureckom je spoločnou zodpovednosťou EÚ, ktorá si vyžaduje spoločné úsilie zo strany EÚ. Znamená to predovšetkým bezprecedentné sústredenie sa na podporu úsilia gréckej vlády v oblasti logistiky, materiálu a odborných znalostí. Predseda Juncker promptne vymenoval generálneho riaditeľa služby na podporu štrukturálnych reforiem za koordinátora EÚ a posilnil existujúci tím Komisie, ktorý je už na mieste v Grécku. Koordinátor EÚ zodpovedá za podporu, ktorú gréckym orgánom poskytuje Komisia, agentúry EÚ a členské štáty EÚ. Takisto koordinuje opatrenia členských štátov na vykonávanie programu presídľovania z Turecka. Podporu mu poskytuje koordinačný tím zodpovedný za celkovú strategickú orientáciu a vzťahy s hlavnými zainteresovanými stranami, ďalej operačná skupina zodpovedná za analýzu všetkých relevantných údajov, plánovanie a rozmiestňovanie expertov z členských štátov, ako aj tím zameraný na presídľovanie. Riadiaci výbor, ktorému predsedá Komisia a ktorý tvoria zástupcovia Grécka, Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO), agentúry Frontex, Europolu a zástupcov Holandska (predsedníctvo Rady), Francúzska, Spojeného kráľovstva a Nemecka, dohliada na vykonávanie vyhlásenia, pokiaľ ide o návrat a presídľovanie, a rieši problematické otázky. Spolupráca medzi EÚ a Tureckom v oblasti predchádzania neregulárnej migrácii V rámci prebiehajúcich operácií agentúry Frontex a NATO sa zintenzívnila činnosť v oblasti včasného varovania a dozoru a výmena operatívnych informácií s gréckou a tureckou pobrežnou strážou. Frontex v súčasnosti registruje 80 až 90 % odchodov lodí s migrantmi z tureckého pobrežia. Cieľom je využiť činnosť NATO v Egejskom mori na ďalšie posilnenie tejto vysokej miery odhaľovania a urýchliť výmenu informácií o prípadoch, trasách a metódach prevádzania migrantov. Turecká pobrežná stráž, ktorej kapacity v Egejskom mori sa ďalej posilňujú obstarávaním člnov rýchlej reakcie a mobilných radarových systémov financovaných z prostriedkov EÚ vo výške 14 mil. EUR, by mala byť schopná účinnejšie predchádzať prevádzaniu a odchodom migrantov z tureckej pevniny. Turecká štátna polícia a žandársky zbor zriadili jednotky na boj proti prevádzaniu migrantov a obchodovaniu s ľuďmi a Európskemu parlamentu boli predložené na schválenie prísnejšie tresty pre prevádzačov. Najnovším pozitívnym krokom je koordinácia výmeny údajov a činnosti týkajúcej sa spoločnej analýzy rizík medzi orgánmi zodpovednými za riadenie hraníc a inými orgánmi vrátane vytvorenia národného centra pre koordináciu a spoločnú analýzu rizík. Spolupráca nadobudla operatívny charakter aj výmenou styčných dôstojníkov. Od 1. apríla 2016 začal pracovať v Turecku styčný dôstojník agentúry Frontex s cieľom zintenzívniť výmenu informácií, spoločnú analytickú prácu a osobitné operácie; do ústredia agentúry Frontex by zasa mal čoskoro nastúpiť turecký styčný dôstojník. Europol a Turecká štátna polícia podpísali 21. marca dohodu, podľa ktorej sa plánuje vyslanie jedného dôstojníka z Turecka do Europolu, pričom hlavným cieľom bude boj proti organizovanej trestnej činnosti, prevádzačom a terorizmu. Delegácia EÚ v Ankare, medzinárodné organizácie a styční dôstojníci pre prisťahovalectvo nasadení členskými štátmi sú takisto súčasťou siete zameranej na spoluprácu s Tureckom. Napríklad policajní styční dôstojníci EÚ budú mať možnosť priamo kontaktovať styčné úrady, ktoré je Turecká štátna polícia pripravená vytvoriť s cieľom vymieňať si názory na podozrivé cestovné doklady. Je dôležité, aby migranti, ktorí by zamýšľali neregulárne cestovať do Grécka, boli informovaní o ustanoveniach vyhlásenia EÚ a Turecka. Komisia zriadila medziinštitucionálnu pracovnú skupinu pre stratégiu informovania migrantov s cieľom zistiť, aké kanály používajú žiadatelia o azyl a migranti na získavanie informácií, stanoviť a zamerať hlavné posolstvá a vypracovať a šíriť ich obsah. Na vyvrátenie tvrdení šírených prevádzačmi sa používa protiargumentácia. Turecko bolo medzi piatimi krajinami, ktoré boli vybrané pre skúšobnú fázu. Komisia spolupracuje aj s organizáciami, ako je UNHCR (Vysoký komisár OSN pre utečencov), ktorého úrad vypracoval sériu videí s priamymi príbehmi obetí prevádzačov a obchodníkov s ľuďmi. Komunikačný plán zahŕňa sociálne médiá, audiovizuálne médiá a letáky (v arabčine, paštúnčine, urdčine a perzštine) s cieľom objasniť dôsledky uvedeného vyhlásenia pre migrantov. Frontex nasadzuje stáleho informačného úradníka na gréckych ostrovoch a úrad EASO aktívne informuje migrantov o premiestňovaní. Na nepravdivé informácie o vyhlásení sa musí reagovať účinnou kampaňou EÚ. 2.Návrat všetkých nových neregulárnych migrantov z Grécka do Turecka Prvým prvkom uvedeného vyhlásenia je návrat všetkých nových neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl, ktorých žiadosti o azyl boli vyhlásené za neprípustné a ktorí prichádzajú z Turecka na grécke ostrovy. Ako sa uvádza v oznámení Komisie o ďalších operatívnych krokoch v spolupráci EÚ a Turecka v oblasti migrácie zo 16. marca 2016, opatrenia týkajúce sa týchto návratov sa vykonávajú v prísnom súlade s požiadavkami vyplývajúcimi z práva EÚ a medzinárodného práva a v plnej miere sa v rámci nich dodržiava zásada zákazu vyhostenia alebo vrátenia. Tento proces sa už začal. Súčasný stav Návrat neregulárnych migrantov sa začal 4. apríla. Celkovo 325 osôb, ktoré neregulárne vstúpili po 20. marci a nepožiadali o azyl po 20. marci, bolo vrátených z Grécka do Turecka, z toho 240 Pakistancov, 42 Afgancov, 10 Iráncov, 7 Indov, 5 Bangladéšanov, 5 Iračanov, 5 Konžanov, 4 Srílančania, 2 Sýrčania, 1 Somálčan, 1 obyvateľ Pobrežia Slonoviny, 1 Maročan, 1 Egypťan a 1 Palestínčan. Spolu bolo v roku 2016 vrátených 1 292 migrantov na základe bilaterálnej readmisnej dohody medzi Gréckom a Tureckom, pričom väčšina operácií návratu prebehla v marci.

Aby sa uľahčili tieto návraty a zabezpečilo pokračovanie procesu, bol potrebný celý rad významných právnych a logistických opatrení. 2.1. Právne kroky S cieľom zabezpečiť úplné dodržiavanie práva EÚ a medzinárodného práva Grécko aj Turecko vykonali viaceré zmeny právnych predpisov. Dňa 3. apríla Grécko prijalo zákon, ktorým sa stanovujú potrebné právne ustanovenia, aby sa v plnom rozsahu uplatnila koncepcia bezpečnej tretej krajiny a bezpečnej prvej krajiny azylu a aby sa zabezpečili zrýchlené konania pri preskúmavaní žiadostí o azyl vrátane odvolacích konaní. V súčasnosti funguje 20 odvolacích výborov, ktoré majú do konca roku 2016 preskúmať všetky nevybavené žiadosti o azyl na druhom stupni. Podľa nedávno prijatého vnútroštátneho zákona budú tieto výbory zodpovedné aj za preskúmanie všetkých odvolaní proti prvostupňovým rozhodnutiam od 4. apríla s prechodným obdobím až 6 mesiacov, a to dovtedy, kým sa zriadi a začne svoju činnosť nový odvolací orgán a nové odvolacie výbory. Vykonávajú sa úpravy prebiehajúcich projektov, najmä projektu na podporu odvolacích výborov pre nevybavené žiadosti, aby sa tieto výbory využili na riešenie dodatočnej práce na ostrovoch. Zriadenie ďalších výborov v budúcnosti a využitie telekonferencie a videokonferencie počas konania o azyle na všetkých stupňoch je ustanovené vo vnútroštátnych právnych predpisoch. Dňa 6. apríla Turecko prijalo zákon s cieľom objasniť, že sýrski štátni príslušníci, ktorí sa vracajú podľa novej úpravy, môžu požiadať o udelenie dočasnej ochrany a dostať ju, čo sa vzťahuje na predtým registrovaných i neregistrovaných sýrskych občanov v Turecku. Okrem legislatívnych zmien Turecko listom z 12. apríla 2016 ubezpečilo, že všetkým vráteným Sýrčanom udelí dočasnú ochranu pri návrate. V súčasnosti prebiehajú diskusie o poskytnutí záruk pre osoby, ktoré nie sú Sýrčanmi. Návrat jednotlivcov sa uskutočňuje na základe existujúcej dvojstrannej readmisnej dohody medzi Gréckom a Tureckom. Komisia dosiahla ďalší pokrok, pokiaľ ide o dohodu o readmisii medzi EÚ a Tureckom, keďže dvojstrannú dohodu nahradí Dohoda o readmisii medzi EÚ a Tureckom, a to už od 1. júna (namiesto pôvodne plánovaného termínu 1. októbra 2017). Dňa 1. apríla spoločný readmisný výbor EÚ – Turecko prijal rozhodnutie, že ustanovenia o readmisii štátnych príslušníkov tretích krajín nadobudnú účinnosť skôr, už od 1. júna 2016, a začnú platiť hneď, ako ich turecký parlament schváli. Komisia bude naďalej monitorovať vykonávanie dohody týkajúcej sa tureckých štátnych príslušníkov a prípravné opatrenia prijaté na readmisiu štátnych príslušníkov tretích krajín a pred koncom apríla zorganizuje ďalšie zasadnutie. Turecko a Nemecko sa okrem toho dohodli na dvojstrannom vykonávacom protokole k dohode o readmisii medzi EÚ a Tureckom a v súčasnosti rokuje o takýchto nástrojoch aj s Bulharskom a Gréckom. 2.2. Operatívne kroky Komisia v posledných týždňoch úzko spolupracovala s gréckymi a tureckými orgánmi, aby sa zabezpečili potrebné zlepšenia v podobe praktických a logistických opatrení a ľudských zdrojov s cieľom zaistiť bezproblémové vykonávanie návratov. Komisia pomáha gréckym orgánom poskytovaním odborných poznatkov a finančnej podpory z rozpočtu EÚ, koordináciou operácií pod vedením koordinátora EÚ a využitím podpory členských štátov a agentúr EÚ. Ako prvý krok, grécke orgány do jedného týždňa presunuli na pevninu väčšinu migrantov, ktorí prišli na ostrovy pred 20. marcom. S podporou Komisie a agentúry Frontex sa hotspoty prispôsobujú s cieľom uľahčiť rýchly návrat z ostrovov do Turecka a s cieľom začleniť úradníkov v oblasti návratu a azylových pracovníkov do infraštruktúry a pracovného poriadku hotspotov. Zároveň, hoci sa počet prisťahovalcov z Turecka výrazne znížil, všetci noví prišelci predstavujú ďalšiu záťaž pre už aj tak preplnené prijímacie kapacity, predovšetkým vzhľadom na potrebu venovať osobitnú pozornosť deťom a zraniteľným skupinám a zabezpečiť základné služby, ako je upratovanie, stravovanie a lekárske služby. Donedávna len málo ľudí, ktorí prišli do Grécka, požiadalo o azyl v Grécku. Vzhľadom na perspektívu rýchleho návratu do Turecka sa však počet žiadostí o azyl zvýšil a v posledných dvoch týždňoch bolo v Grécku podaných takmer 2 000 žiadostí o azyl. Dlhotrvajúce postupy by znamenali ďalší tlak na už aj tak preťaženú Grécku azylovú službu. Preto sa na ostrovoch v súčasnosti v súlade s požiadavkami smernice o konaní o azyle zavádzajú zrýchlené konania vo všetkých fázach, od počiatočných pohovorov až po odvolania. S cieľom poskytnúť ďalšiu podporu gréckym orgánom Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) a Frontex 19. marca vydali ďalšie dve výzvy pre expertov. Všetky členské štáty poskytli podrobné informácie vrátane údajov o svojich príspevkoch. Výhľad je takýto:

Sprevádzajúci úradníci Experti v oblasti návratu a readmisie Výzva Frontexu 1 500 50 Záväzky 739 57 Určení experti 724 57 Nasadení experti 318 21 Azyloví pracovníci Tlmočníci Výzva EASO 472 400 Záväzky 470 86 Určení experti 124 84 Nasadení experti 63 67 Na tomto základe úrad EASO postupne nasadzoval azylových pracovníkov na ostrovy – 32 pracovníkov bolo vyslaných začiatkom apríla a 60 azylových pracovníkov bolo rozmiestených do 18. apríla. Očakáva sa, že do polovice mája sa dosiahne kapacita na spracovanie okolo 200 prípadov za deň. Vyhľadávanie tlmočníkov predstavuje osobitnú výzvu vzhľadom na znalosti a pomerne zriedkavé jazykové kombinácie, ktoré sa požadujú: hoci spojenie všetkých záväzkov členských štátov (86), využitie externých tlmočníkov akreditovaných pri inštitúciách EÚ (32) a obstarávanie za úrad EASO splnili krátkodobé potreby, existuje riziko ich nedostatku pri zvýšenej prevádzke v nadchádzajúcich dňoch a týždňoch, ktoré treba riešiť. Teraz je nasadených 67 tlmočníkov a v súčasnosti prebiehajú rokovania medzi Komisiou, EASO a Gréckou azylovou službou o tom, ako zabezpečiť, aby tlmočnícke služby držali krok s nárastom kapacity spracovania žiadostí o azyl. Aby sa zabezpečil návrat všetkých migrantov, ktorí neregulárne prišli po 20. marci, gréckej polícii sa poskytne ďalšia podpora prostredníctvom readmisných expertov z členských štátov EÚ, ktorých vysiela agentúra Frontex. Okrem toho bolo vyslaných spolu 25 tureckých styčných dôstojníkov do gréckych hotspotov a päť gréckych styčných dôstojníkov na miesta príchodu v Turecku s cieľom zabezpečiť účinnú komunikáciu v reálnom čase medzi readmisnými úradmi na oboch stranách a koordináciu podrobností týkajúcich sa operácií návratu. Rokuje sa aj o rýchlych operatívnych dohodách medzi Gréckom a Tureckom s cieľom lepšie zabezpečiť návrat migrantov vo väčšom rozsahu. Agentúra Frontex zabezpečila dostupnosť dopravných prostriedkov pre návraty vrátane 24 autobusov, piatich trajektov a jedného prenajatého lietadla a nasadila 339 ďalších úradníkov na ostrovoch Lesbos a Chios na podporu procesu readmisie. 2.3. Finančná pomoc EÚ Dohodlo sa, že z rozpočtu EÚ by sa mali financovať náklady na operácie návratu, a na tieto účely sa plánuje počas šiestich mesiacov poskytnúť približne 280 mil. EUR. Agentúra Frontex má okrem toho k dispozícii 66,5 mil. EUR na financovanie operácií návratu v členských štátoch v roku 2016. Prebiehajú diskusie o poskytnutí dodatočných finančných prostriedkov agentúre Frontex a EASO, a to buď posilnením ich prevádzkového rozpočtu alebo formou núdzovej pomoci z Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) a Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ISF). Na požiadanie je k dispozícii aj mimoriadna núdzová pomoc. Grécko už od roku 2015 dostalo v rámci núdzového financovania 181 mil. EUR nad rámec 509 mil. EUR, ktoré už boli pridelené Grécku v rámci jeho národného programu. Pre Grécko sú k dispozícii aj dodatočné finančné prostriedky vyčlenené pre prijímacie strediská, operácie návratu a ďalších zamestnancov. Je nevyhnutné zabezpečiť udržateľnú kapacitu Gréckej azylovej služby. V tejto súvislosti prebiehajú diskusie o potrebnej finančnej podpore na posilnenie personálu Gréckej azylovej služby, na nábor tlmočníkov, na operačnú podporu pre grécku políciu na vonkajších hraniciach a na potrebné úpravy na podporu výborov pre nevybavené žiadosti. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Pokračovať v rýchlom procese rozsiahleho rozšírenia kapacity Gréckej azylovej služby pri posudzovaní žiadostí o azyl na individuálnej báze s primeranými odvolacími postupmi a včasným spracovaním všetkých žiadostí o azyl. Dokončiť zavádzanie zintenzívnenej podpory zo strany dlhodobých expertov členských štátov, najmä tlmočníkov, prostredníctvom úradu EASO a agentúry FRONTEX. Zvyšovať zaisťovacie/uzatvorené prijímacie kapacity úmerné zvýšeniu počtu žiadateľov o azyl a zabezpečiť v týchto zariadeniach vhodné podmienky. Monitorovať všetky postupy v hotspotoch týkajúce sa návratu a podľa potreby ich upravovať. Osobitnú pozornosť venovať deťom a zraniteľným skupinám v hotspotoch a pokračovať v identifikácii zraniteľných skupín obyvateľstva a zabezpečiť starostlivosť o tieto skupiny zo strany Turecka. Pokračovať v prípravách na úplné nadobudnutie platnosti dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom 1. júna 2016. 3.Presídľovanie „jedného za jedného“ z Turecka do EÚ Súčasný stav

S cieľom zabezpečiť bezodkladné vykonávanie tohto systému bol vytvorený mechanizmus podporovaný Komisiou, agentúrami EÚ a ostatnými členskými štátmi, ako aj UNHCR. Prvé presídlenia z Turecka po podpísaní vyhlásenia sa uskutočnili 4. – 5. apríla, keď bolo 74 sýrskych žiadateľov o azyl presídlených do Nemecka, Fínska a Holandska. Celkovo bolo teraz 103 sýrskych štátnych príslušníkov presídlených z Turecka do Nemecka, Fínska, Holandska a Švédska. 3.1. Právne kroky Presídlenie bude v prvom rade prebiehať podľa schémy 1 : 1 s cieľom plniť záväzky prijaté členskými štátmi v júli 2015. Ako uviedla Komisia minulý týždeň, stále je k dispozícii 16 800 miest z pôvodne dohodnutých 22 504, ale časť z nich sa bude týkať presídlení z Jordánska a Libanonu. Akékoľvek ďalšie potreby presídľovania sa uskutočnia prostredníctvom podobnej dobrovoľnej dohody až do výšky ďalších 54 000 osôb. Komisia 21. marca navrhla, aby sa 54 000 miest pôvodne plánovaných na premiestnenie použilo na účely presídľovania, humanitárneho prijatia alebo iných zákonných spôsobov, ako napríklad humanitárnych víz, štipendií, opätovného spojenia rodín a pod. pre legálne prijatých Sýrčanov z Turecka do EÚ. Komisia očakáva, že Rada prijme navrhované rozhodnutie čo najskôr. Výsledkom by bol celkový maximálny počet presídlení okolo 70 800 osôb. 3.2. Operatívne kroky S cieľom rýchlo vykonať časť presídľovania v rámci schémy 1 : 1 boli v úzkej spolupráci Komisie, členských štátov, EASO, UNHCR a Turecka vypracované štandardné prevádzkové postupy, ktoré budú čoskoro finalizované. V rámci tejto schémy sa predpokladá, že Turecko najskôr predloží UNHCR zoznam čakateľov, ktorí sa majú presídliť, a do identifikácie Sýrčanov, ktorí sa chcú presídliť, sa zapojí UNHCR, ktorý posúdi ich zraniteľnosť, a odkáže ich na konkrétne členské štáty. Členské štáty prijmú konečné rozhodnutie týkajúce sa výberu osôb, ktoré majú byť presídlené, a budú vykonávať vlastné kontroly bezpečnosti. Účinné vykonávanie schémy 1 : 1 podľa vyhlásenia EÚ a Turecka si vyžaduje nielen dobrú koordináciu, ale aj spoločné odhodlanie. Je nevyhnutné, aby členské štáty prispievali k presídľovaniu rýchlym, udržateľným a predvídateľným spôsobom. Zabezpečenie, aby počet a miera presídlení Sýrčanov z Turecka do EÚ boli v súlade s počtom a mierou návratov Sýrčanov z Grécka do Turecka, si vyžaduje pozorné monitorovanie. S tým musia členské štáty počítať pri prísľuboch týkajúcich sa presídľovania, pričom musia takisto zohľadniť potrebu zabezpečiť minimálnu predvídateľnosť pri kontaktovaní UNHCR a jednotlivých čakateľov na presídlenie a podstatne skrátiť bežné postupy presídľovania (z 12 mesiacov v bežných prípadoch iba na niekoľko týždňov). Komisia sa bude usilovať vyriešiť prípadné ťažkosti a zabezpečiť správnu koordináciu činností. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Pokračovať v rýchlom a udržateľnom procese presídľovania z Turecka do EÚ, ktorým sa zabezpečí, aby počet a miera presídlení boli v súlade s počtom a mierou návratov Sýrčanov z Grécka do Turecka. Prijať navrhované rozhodnutie použiť 54 000 miest, ktoré boli pôvodne naplánované na premiestnenie, na účely presídlenia. Finalizovať a v plnom rozsahu vykonávať štandardné prevádzkové postupy v rámci schémy1 : 1. Turecko musí zabezpečiť ukončenie začatých azylových konaní tak, aby sa osobám, ktoré spĺňajú podmienky, priznalo postavenie utečenca. 4.Zabránenie vzniku nových námorných alebo pozemných trás pre neregulárnu migráciu Jedným z hlavných cieľov vyhlásenia EÚ a Turecka je zastaviť neregulárne migračné toky na trase cez východné Stredozemie. Zastavenie tokov na jednej trase môže zvýšiť tlak na ostatných trasách. Prevádzači sa budú naďalej snažiť zneužívať zraniteľných migrantov a nachádzať nové trasy. V súčasnosti neexistuje žiadny dôkaz o tom, že by vznikali nové trasy ako priamy dôsledok vyhlásenia EÚ a Turecka a úsilia o kontrolu tokov na trase cez východné Stredozemie. Situácia sa pozorne monitoruje. Najpravdepodobnejšie alternatívne trasy, ktoré by mohli vzniknúť, zahŕňajú pozemnú hranicu medzi Gréckom a Albánskom, námornú trasu smerujúcu do Talianska, Grécka a Albánska, pozemnú hranicu medzi Tureckom a Bulharskom/Gréckom, pozemnú hranicu medzi Gréckom a Bulharskom a trasu cez východné Stredozemie. Komisia a agentúra FRONTEX pozorne monitorujú zmeny v tokoch cez Čierne more a Ukrajinu, pozdĺž arktickej trasy (hranice medzi Fínskom, Nórskom a Ruskom), ako aj na trase cez západné Stredozemie. Zatiaľ sa na uvedených trasách nezistili žiadne významné zmeny. V rámci európskeho systému hraničného dozoru sa agentúra Frontex zaoberá ohlasovaním udalostí a operatívnych informácií a vykonáva analýzu rizík s cieľom rýchlo odhaliť akúkoľvek možnú zmenu migračných trás. V oblasti Jadranského a Stredozemného mora sa používajú rozličné nástroje dozoru vrátane satelitného monitorovania . Operácia Triton agentúry Frontex v strednej časti Stredozemia sa rozšírila aj na časť Jadranského mora medzi Gréckom, Talianskom a Albánskom. V rámci operácie Triton sa vykonáva aj vzdušný dozor medzi Talianskom a Albánskom.

5.Dobrovoľný systém humanitárneho prijímania S cieľom zabezpečiť, aby dobrovoľný systém humanitárneho prijímania s Tureckom stanovený v odporúčaní Komisie fungoval, keď sa ukončí alebo aspoň podstatne a udržateľne zredukuje neregulárne prekračovanie hraníc medzi Tureckom a EÚ, pokračujú práce na praktickej realizácii schémy finalizáciou štandardných prevádzkových postupov s členskými štátmi EÚ a pridruženými štátmi, ako aj s tureckou stranou. O príspevkoch členských štátov do tohto systému na dobrovoľnom základe sa rokuje aj v rámci Rady. 6.Liberalizácia vízového režimu Aj keď sa už na samite EÚ – Turecko konanom 29. novembra 2015 stanovil ambiciózny program pre turecké orgány s cieľom dosiahnuť liberalizáciu vízového režimu na jeseň 2016, vo vyhlásení EÚ a Turecka sa úplné vykonanie plánu liberalizácie vízového režimu vo vzťahu ku všetkým zúčastneným členským štátom s cieľom dosiahnuť zrušenie vízovej povinnosti pre tureckých občanov presunulo najneskôr na koniec júna 2016 pod podmienkou, že všetky kritériá budú splnené. Od vydania druhej správy o pokroku Turecka v plnení požiadaviek plánu liberalizácie vízového režimu („druhá správa“) sa v rámci vykonávania plánu liberalizácie vízového režimu podnikli kroky v niekoľkých oblastiach, ako je prijatie predpisov k uplatňovaniu zákona o cudzincoch a medzinárodnej ochrane a prijatie predpisov k medziinštitucionálnej spolupráci a koordinácii v oblasti riadenia hraníc; ratifikácia dohody o readmisii s Pakistanom; podpísanie troch dodatkových protokolov Dohovoru Rady Európy o vydávaní osôb; ako aj dohoda medzi Tureckom a Europolom o vymenovaní tureckého styčného dôstojníka. Ako sa píše v kapitole 2 o návratoch, výrazne sa zlepšilo aj praktické uplatňovanie readmisných záväzkov medzi Tureckom a Gréckom. Komisia predloží svoju tretiu správu o pokroku 4. mája, a ak Turecko prijme potrebné opatrenia na splnenie zostávajúcich kritérií, k správe sa pripojí legislatívny návrh na zaradenie Turecka do bezvízového zoznamu. V tejto súvislosti Komisia nabáda Turecko, aby naďalej vyvíjalo intenzívne úsilie na splnenie všetkých kritérií plánu a predovšetkým vyzýva Turecko, aby zameralo svoju pozornosť a úsilie na: Zníženie počtu približne 140 000 nevybavených žiadostí o azyl, pričom musí zabezpečiť, aby sa rozhodnutia týkajúce sa nových žiadostí o azyl zaregistrovali v primeranom čase a prijali v lehotách stanovených zákonom. Prijatie potrebných krokov s cieľom zabezpečiť, aby mali všetci utečenci legálny prístup na trh práce, podobne ako v prípade opatrení prijatých v januári, ktoré sa týkajú utečencov zo Sýrie pod dočasnou ochranou. Revíziu vízovej politiky Turecka, najmä posilnenie a zavedenie vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov krajín, ktoré predstavujú vysoké riziko migrácie a ktoré v súčasnosti využívajú výhody bezvízového režimu s Tureckom. Umožnenie nediskriminačného bezvízového prístupu na turecké územie pre občanov všetkých členských štátov EÚ. Zabezpečenie, aby legislatívny rámec na ochranu údajov bol v súlade s normami EÚ, čo by umožnilo posilnenie spolupráce medzi EÚ a Tureckom v oblasti verejného poriadku a bezpečnosti. Prijatie potrebných krokov s cieľom splniť všetky zostávajúce kritériá súvisiace s ochranou základných práv, ako sú opísané v druhej správe.

Ďalšie zlepšenie vykonávania dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom vo vzťahu ku všetkým členským štátom vrátane readmisie tureckých štátnych príslušníkov a zabezpečenia účinnej readmisie štátnych príslušníkov tretích krajín v rámci existujúcich dvojstranných readmisných záväzkov. Vytvorenie podmienok pre účinné vykonávanie ustanovení o readmisii štátnych príslušníkov tretích krajín dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom od 1. júna 2016. 7.Nástroj pre utečencov v Turecku Okrem 1 miliardy EUR z rozpočtu EÚ už 16 členských štátov EÚ zaslalo osvedčenia o poskytnutí príspevkov, ktoré predstavujú 1,61 miliardy EUR zo sumy 2 miliárd EUR prisľúbených na roky 2016 – 2017. Z plánovaných 250 miliónov EUR z rozpočtu EÚ určených pre nástroj pre utečencov v Turecku („nástroj pre utečencov“) v roku 2016 boli 4. marca podpísané prvé zmluvy v hodnote 77 mil. EUR a 18. marca sa uskutočnili prvé platby. Plánovanie a príprava projektov v rámci nástroja pre utečencov sa zrýchlili. Prístup k zrýchlenému vykonávaniu nástroja pre utečencov zahŕňa rôzne oblasti financovania, ktoré sú uvedené ďalej. Finalizovanie spoločného posúdenia potrieb EÚ a Turecka sa očakáva koncom apríla a jeho predloženie riadiacemu výboru 12. mája. Úzka spolupráca s tureckými ministerstvami zabezpečí maximálnu zodpovednosť zo strany tureckých orgánov, ktorá je pre úspešné vykonávanie nástroja rozhodujúca. Humanitárna pomoc Prvé tri prvky sa týkajú humanitárnej pomoci: 1.zabezpečiť v krátkodobom horizonte pokračovanie a rozšírenie existujúcej humanitárnej pomoci EÚ v Turecku mobilizáciou 165 mil. EUR z rozpočtu Komisie: Prvá tranža vo výške 90 mil. EUR bola v polovici apríla zmluvne dohodnutá so 16 partnermi. Druhá tranža vo výške 75 mil. EUR sa zmluvne dohodne do konca júla. Tieto činnosti budú pokrývať základné potreby a zahŕňať operácie s osobitným zameraním na ochranu zraniteľných skupín, ako je ochrana detí, zdravie žien a vzdelávanie v núdzových situáciách. 2.rozvíjať pravidelný integrovaný systém prenosu zdrojov prostredníctvom elektronickej karty na pokrytie základných potrieb najzraniteľnejších utečencov na základe mesačných prevodov na úrovni domácností. Tieto mesačné prevody umožnia utečencom pokryť najnaliehavejšie potreby v podobe potravín a prístrešia a mohli by sa použiť aj na umožnenie prístupu k vzdelávaniu a zdravotnej starostlivosti. Tento systém, známy ako núdzová záchranná sociálna sieť, predstavuje hlavný mechanizmus humanitárnej pomoci v rámci nástroja pre utečencov a zabezpečí poskytnutie pomoci predvídateľným, dôstojným, nákladovo efektívnym a účinným spôsobom, čím sa vytvoria stimuly na stabilizáciu najzraniteľnejších utečencov. 3.podporiť činnosti súvisiace s ochranou a doplnkovou materiálnou pomocou (poskytovanie foriem nepotravinovej pomoci a okamžitá podpora, napríklad stany, matrace atď.) najzraniteľnejším utečencom v tábore i mimo neho. To by mohlo zahŕňať aj neformálne vzdelávanie a doplnkové projekty v oblasti zdravotnej starostlivosti (pozri nižšie). Počíta sa aj s finančnou rezervou s cieľom rýchlo reagovať na naliehavé a nepredvídané humanitárne potreby. Druhá časť humanitárnej reakcie sa začne v júli a tretia v októbri 2016, v odhadovanej celkovej hodnote 435 mil. EUR. Činnosti humanitárnej pomoci v rámci nástroja pre utečencov sa budú vykonávať v súlade s právom EÚ v oblasti humanitárnej pomoci a v súlade so zásadami stanovenými v Európskom konsenze o humanitárnej pomoci.

Vzdelávanie, zdravotná starostlivosť, infraštruktúra a sociálna a hospodárska podpora Niektoré prvky sa zamerajú na tieto oblasti: 1.do konca apríla sa zmluvne dohodne šesť ďalších projektov v hodnote 76 mil. EUR, ktoré už boli určené v rámci trustového fondu EÚ pre Sýriu. Dva ďalšie projekty vo výške 88 mil. EUR sa pripravujú a môžu byť zmluvne dohodnuté do konca júla. Tieto projekty poskytnú sýrskym utečencom, ako aj hostiteľskému obyvateľstvu podporu na živobytie a budú orientované na vysokoškolské a neformálne vzdelávanie, odbornú prípravu, psychosociálnu podporu a zdravotnú starostlivosť. Komisia bude naďalej vykonávať časť financovania koordinovaného v rámci nástroja pre utečencov prostredníctvom trustového fondu EÚ pre Sýriu, a to aj v oblastiach, ako je prístup na trh práce, opatrenia pre komunity, menšie grantové činnosti a iné integračné, tzv. mäkké opatrenia. 2.V rámci nástroja pre utečencov bolo prijaté osobitné opatrenie vo výške 60 mil. EUR na pokrytie výdavkov na jedlo, zdravotnú starostlivosť a ubytovanie vrátených migrantov v Turecku. Z dôvodov efektívnosti, účinnosti, udržateľnosti a zodpovednosti sa toto opatrenie má vykonávať s priamym súhlasom tureckého ministerstva vnútra. Toto opatrenie sa uplatňuje takisto od 4. apríla, t. j. odo dňa začatia úplného vykonávania vyhlásenia EÚ – Turecko. 3.Komisia navrhne v rámci nástroja aj osobitné opatrenie týkajúce sa vzdelávania utečencov a zdravotnej starostlivosti. 4.Komisia bude takisto spolupracovať s medzinárodnými finančnými inštitúciami, aby zabezpečila ich zapojenie do poskytovania podpory v oblasti infraštruktúry a sociálno-ekonomickej podpory. Kľúčové výzvy a ďalšie kroky Zabezpečiť osvedčenia o poskytnutí príspevkov od zostávajúcich 12 členských štátoch v priebehu jari. Zabezpečiť úplné vykonávanie projektov, v rámci ktorých sa už začali poskytovať potraviny a vzdelanie, ako aj osobitného opatrenia na podporu vrátených migrantov. Zmluvne dohodnúť šesť ďalších projektov do konca apríla 2016. Na základe spoločného posúdenia potrieb EÚ a Turecka ďalej zintenzívniť okamžité plánovanie a prípravu projektov do konca júla 2016. Začať ďalšie humanitárne činnosti v júli až októbri 2016. Osobitné opatrenia a činnosti v rámci trustového fondu EÚ pre Sýriu na financovanie vzdelávania, zdravotnej starostlivosti a ďalších cieľových oblastí. 8.Modernizácia colnej únie V máji 2015 sa Komisia a turecká vláda dohodli na začatí postupov v záujme modernizácie a rozšírenia colnej únie. Komisia začala posúdenie vplyvu v auguste 2015 s cieľom pripraviť smernice na rokovania v priebehu roka 2016. Verejná konzultácia sa začala 16. marca a ukončí sa 9. júna 2016. 9.Prístupový proces

Napreduje práca na kapitole 33 (Finančné a rozpočtové ustanovenia) a Komisia sa domnieva, že zistenia v jej hodnotiacej správe z roku 2008 zostávajú vo všeobecnosti platné, a preto trvá na svojom odporúčaní otvoriť túto kapitolu. Rada vyzvala Turecko, aby predložilo svoju rokovaciu pozíciu. Komisia predloží návrh spoločnej pozície Rade do konca apríla 2016. Zrýchleným tempom pokračujú prípravy na otvorenie piatich ďalších kapitol, a to bez toho, aby boli dotknuté pozície členských štátov v súlade s existujúcimi pravidlami. Komisia potvrdzuje svoj zámer dokončiť všetky súvisiace prípravné dokumenty na jar s cieľom predložiť ich Rade, a to takýmto spôsobom: Prípravné práce sa čoskoro dokončia v oblasti energetiky (kapitola 15). Komisia predloží aktualizovanú správu o preverovaní do konca apríla 2016. V kľúčových oblastiach, ako je súdnictvo a základné práva, resp. spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť (kapitoly 23 a 24), budú technické konzultácie prebiehať vzhľadom na zasadnutie podvýboru do konca apríla. Tieto kapitoly sa vzťahujú na širokú škálu rozhodujúcich otázok vrátane základných práv, ako je sloboda slova, súdnictvo, protikorupčná politika, migrácia a azyl, vízové pravidlá, riadenie hraníc, policajná spolupráca, ako aj boj proti organizovanej trestnej činnosti a proti terorizmu. EÚ očakáva, že Turecko bude dodržiavať najvyššie štandardy, pokiaľ ide o demokraciu, právny štát a rešpektovanie základných práv vrátane slobody prejavu. Komisia vydá aktualizované správy o skríningu v máji 2016. V oblasti vzdelávania a kultúry (kapitola 26) Turecko predložilo svoju aktualizovanú rokovaciu pozíciu 24. marca, na základe čoho Komisia dokončí aktualizovaný návrh spoločnej pozície do konca apríla 2016. Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) aktualizuje správu o preverovaní zahraničnej, bezpečnostnej a obrannej politiky (kapitola 31), ktorá sa má vydať do konca apríla 2016. 10.Humanitárna situácia v Sýrii Riešenie humanitárnej situácie v Sýrii a zabránenie ďalšiemu vysídľovaniu obyvateľstva je naďalej spoločným cieľom pre EÚ aj Turecko, čo si vyžaduje úzku spoluprácu medzi EÚ a Tureckom na mobilizáciu pomoci a zabezpečenie humanitárneho prístupu ľuďom v núdzi na území Sýrie. Od oznámenia Komisie zo 16. marca 2016 EÚ a Turecko naďalej vynakladajú značné prostriedky na humanitárnu reakciu. EÚ je hlavným darcom, pretože od začiatku krízy EÚ a členské štáty poskytli pomoc v celkovej výške 5,7 miliardy EUR. Táto suma zahŕňa 3,8 miliardy EUR vo forme humanitárnej pomoci, z čoho až 1,3 miliardy EUR pochádza z rozpočtu EÚ, pričom 45 % tejto sumy je určených na činnosti na záchranu života v Sýrii s prioritným zameraním na obliehané a ťažko prístupné oblasti, pričom ide o spoluprácu s viac ako 20 humanitárnymi organizáciami. Prístup k ľuďom v núdzi je aj naďalej hlavnou humanitárnou výzvou v Sýrii, pričom EÚ a Turecko pokračujú v aktívnej spolupráci s humanitárnou pracovnou skupinou v rámci medzinárodnej skupiny na podporu Sýrie s cieľom podporiť plný a neobmedzený prístup do celej Sýrie a riešiť také problémy, ako sú napríklad byrokratické prekážky v Sýrii. Pracovná skupina pomohla od začiatku roka uľahčiť poskytovanie humanitárnej pomoci pre takmer 450 000 ľudí. Turecko zohráva kľúčovú úlohu pri uľahčovaní udeľovania víz miestnym a medzinárodným mimovládnym organizáciám, ktoré vykonávajú cezhraničnú činnosť, a pri ich registrácii, ako aj pri zabezpečovaní toho, aby existovala možnosť poskytovať humanitárnu pomoc do všetkých cezhraničných oblastí v Sýrii z Turecka. Aby táto práca bola účinná, je nevyhnutné poskytovať cezhraničnú pomoc zo susedných krajín vrátane Turecka. V roku 2015 sa 27 % humanitárnej pomoci EÚ v Sýrii dodalo z Turecka. Toto je naďalej prioritou vrátane pomoci na záchranu života pre približne 60 000 ľudí uviaznutých v súčasnosti v severnej Sýrii pozdĺž hranice s Tureckom. EÚ oceňuje podporu, ktorú v týchto oblastiach poskytuje Turecko.