Viac pozornosti treba venovať vzdelávaniu, odbornej príprave a kultúre, aby sme tieto oblasti mohli naplno využiť na podporu európskeho projektu. Investovanie do zručností, kompetencií a znalostí je nevyhnutné na posilnenie odolnosti Európy. Takéto investície do ľudí stimulujú inovácie, produktivitu a konkurencieschopnosť a pomáhajú zachovávať zamestnateľnosť a odstraňovať nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na rýchlo sa vyvíjajúcom trhu práce ovplyvňovanom globalizáciou a technologickými zmenami.

Európa sa zapája do diskusie o svojej budúcnosti. Lídri EÚ sa do jedného roka stretnú v rumunskom meste Sibiu, aby vyvodili závery z tejto diskusie, ktorú Komisia svojou Bielou knihou o budúcnosti Európy začala v marci 2017.

Vo svojom príspevku na stretnutí lídrov v Göteborgu Komisia stanovila víziu vybudovať európsky vzdelávací priestor do roku 2025: „Európa, v ktorej by vzdelávaniu, štúdiu a výskumu nebránili štátne hranice. Kontinent, na ktorom by pobyt v inom členskom štáte – či už kvôli štúdiu, vzdelávaniu alebo práci – bol normou a kde by sa ľudia bežne okrem materčiny dohovorili dvomi ďalšími jazykmi. Kontinent, na ktorom ľudia majú jasnú predstavu o svojej európskej identite, o európskom kultúrnom dedičstve a o jeho rozmanitosti.“

-odrážajú význam, ktorý táto Komisia prikladá investovaniu do mladých ľudí a do ich budúcnosti. V nadväznosti na predchádzajúce opatrenia, najmä na záruku pre mladých ľudí, iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, iniciatívu na väčšie investovanie do mládeže z decembra 2016, nový program v oblasti zručností pre Európu, iniciatívu Cesta zvyšovania úrovne zručností a Európsky rámec pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu, tieto iniciatívy poskytnú mladým ľuďom zo všetkých prostredí sľubnejšie vyhliadky do budúcnosti a umožnia im prevziať aktívnejšiu úlohu v európskom projekte,

·Vychádzajúc zo skorších opatrení zameraných na investovanie do mladých ľudí, Komisia predstavuje „stratégiu pre mládež“ na obdobie rokov 2019 – 2027. Dôraz sa kladie na posilnenie postavenia mladých ľudí v Európe a na to, aby sa im poskytol silnejší hlas pri tvorbe politík EÚ.

Tieto európske univerzity sa budú opierať o súbor kľúčových zásad: akákoľvek inštitúcia vysokoškolského vzdelávania v ktoromkoľvek členskom štáte sa bude môcť zúčastniť na základe spravodlivých a vyvážených kritérií. Tieto siete by mali byť geograficky vyvážené a sociálne inkluzívne. Nebude existovať žiadny univerzálny model. Inštitúcie môžu navrhnúť model, ktorý vyhovuje ich potrebám prostredníctvom otvoreného a transparentného prístupu a postupným zvyšovaním úrovne ambícií. V záujme udržateľnosti financovania by európske univerzity mali mať možnosť čerpať tak zo zdrojov EÚ, ako aj z vnútroštátnych zdrojov.

Európske univerzity by mali byť hnacou silou rozvoja vysoko integrovaných a otvorených študijných programov s kombináciou vzdelávacích modulov v rôznych krajinách. Mobilita by mala byť štandardným prvkom na bakalárskom, magisterskom a doktorandskom stupni vzdelávania. Malo by to viesť k vzniku „európskych titulov“ uznávaných v celej Európe.

Na základe existujúcich pilotných projektov financovaných Európskou úniou, ktorých pôsobnosť sa v roku 2019 rozšíri, ako aj na základe ďalších analýz a konzultácií so zainteresovanými stranami má Komisia v úmysle začať postupné zavádzanie európskej študentskej karty do roku 2021 a zároveň preskúmať možnosti rozšírenia karty na študentov v odbornom vzdelávaní a príprave.

Jednou výhodou by bolo, že by bolo možné študentov dôveryhodne identifikovať v akejkoľvek inštitúcii vysokoškolského vzdelávania v rámci Únie, čo by umožnilo bezpečnú elektronickú výmenu informácií súvisiacich so vzdelávaním (tieto údaje môžu zahŕňať aj kredity a akademické záznamy) pri plnom rešpektovaní ochrany osobných údajov a bez toho, aby bolo potrebné vytvoriť dodatočnú IT infraštruktúru. Študentská karta by študentom mohla pomôcť získať prístup k rôznym službám (knižnica, doprava, ubytovanie) ešte pred tým, než pricestujú do inštitúcie v zahraničí. Mohla by predstavovať dôležitý krok pri realizovaní mobility pre všetkých tým, že sa umožní, aby inštitúcie v rámci výmeny mohli vysielať a prijímať viac študentov, aby takéto výmeny prebiehali hladšie a aby sa zvyšovala kvalita mobility študentov.

V záujme vyriešenia tohto problému Komisia navrhuje odporúčanie Rady s cieľom zaviesť automatické uznávanie kvalifikácií ako štandardný stav do roku 2025: každé osvedčenie alebo diplom – a výsledky študijných pobytov v zahraničí v trvaní do jedného roka – udelené akreditovanou inštitúciou v rámci Únie by mali byť automaticky uznané na účely ďalšieho vzdelávania vo všetkých členských štátoch. Takýto ambiciózny plán nie je však možné uskutočniť naraz. Potrebný je postupný prístup založený na čoraz významnejšej úlohe zásad zabezpečovania kvality, ktoré vedú k transparentnosti a dôvere potrebnej na automatické uznávanie. Viaceré európske krajiny už novátorsky zavádzajú systémy automatického uznávania. Na základe tejto skúsenosti budú vypracované riešenia na úrovni celej EÚ v úzkej spolupráci s členskými štátmi.

Napriek 30 rokom mobility v rámci programu Erasmus+ a značnému pokroku, ktorý sa dosiahol v rámci medzivládneho bolonského procesu v oblasti vysokoškolského vzdelávania, mnohí ľudia sa ešte stále stretávajú s prekážkami, keď žiadajú o formálne uznanie svojej kvalifikácie na terciárnej alebo vyššej sekundárnej úrovni v inom členskom štáte. To isté platí pre študijné pobyty v zahraničí počas terciárneho a sekundárneho vzdelávania. Vedie to k neistote a neodôvodneným prekážkam, ktoré bránia mobilite.

Európske univerzity by sa mali stať kľúčovým prvkom európskeho vzdelávacieho priestoru tým, že budú hnacou silou excelentnosti a budú vzorom pre ďalšie inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, pokiaľ ide o osvedčené postupy, čím sa bude postupne zvyšovať medzinárodná konkurencieschopnosť a príťažlivosť európskeho vysokoškolského vzdelávania. Mali by fungovať na základe multidisciplinárnych prístupov a mali by študentom, učiteľom, školiteľom a výskumným pracovníkom umožňovať spoločne vytvárať a využívať znalosti a inovácie. Mohlo by to prispieť k riešeniu významných spoločenských výziev a nedostatku požadovaných zručností, ktorému Európa čelí. Zároveň by sa mohol zvýšiť príspevok inštitúcií vysokoškolského vzdelávania v ich regiónoch, a to najmä ich zapojením do rozvoja a vykonávania stratégií pre inteligentnú špecializáciu.

Cieľom Komisie je podporiť vznik aspoň dvadsiatich európskych univerzít do roku 2024. Uvedenie takejto ambicióznej myšlienky do praxe si však vyžaduje čas na dôkladnú prípravu a dostatočné zdroje. V počiatočnej fáze Komisia úzko spolupracuje s členskými štátmi a zainteresovanými stranami na vypracovaní koncepcie. Navrhne, aby sa pilotné projekty začali v roku 2019 a 2020 v rámci programu Erasmus+ a aby boli v plnej miere zavedené od roku 2021. Na základe týchto pilotných projektov a mapovania existujúcich sietí Komisia preskúma a bude konzultovať so zainteresovanými stranami možnosť stanovenia osobitného právneho štatútu európskych univerzít do roku 2025.

Európske univerzity ·siete existujúcich univerzít budované zdola nahor ·vzdelávanie, výskum a inovácie špičkovej kvality ·multidisciplinárny prístup ·geografická vyváženosť ·najmenej 20 európskych univerzít do roku 2024 · prvé pilotné projekty v roku 2019 prostredníctvom programu Erasmus+

Okrem toho Škola európskej a nadnárodnej správy vecí verejných zriadená v rámci Európskeho univerzitného inštitútu vo Florencii v roku 2017 posilní svoju činnosť, a to aj rozvojom partnerstiev s prepojenými inštitúciami. S cieľom poskytovať odborné vzdelávanie pre manažérov z verejného a zo súkromného sektora a z organizácií občianskej spoločnosti.

Budú sa rozvíjať aj ďalšie opatrenia na podporu prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave na základe celoživotného vzdelávania a inovácií. Napríklad, na podporu inovácií a konkurencieschopnosti je nevyhnutné poskytovanie kvalitných technických a osobitných odborných zručností. Na tento účel Komisia navrhne, aby sa podporovalo zriaďovanie centier excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy. Tieto centrá by mali spájať poskytovateľov odbornej prípravy v jednotlivých členských štátoch, uľahčovať spoluprácu vrátane spolupráce so zainteresovanými stranami a mali by sa snažiť o rozvoj kvalitných učebných osnov a kvalifikácií zameraných na potreby odvetvových zručností. Mali by pôsobiť ako hnacia sila pre excelentnosť a inovácie a presadzovať proaktívnu úlohu odborného vzdelávania a prípravy v rámci miestneho a regionálneho hospodárskeho rozvoja, a zároveň môžu pôsobiť ako podnikateľské inkubátory a katalyzátory investícií.

Všetky tieto osobitné opatrenia sú prepojené.

Každé opatrenie má svoju úlohu pri dosahovaní celkového ambiciózneho cieľa, ktorým je vybudovanie európskeho vysokoškolského priestoru. Rôzne iniciatívy dovedna budú vytvárať synergie, napríklad:

-mobilita a jazykové vzdelávanie sa vzájomne posilňujú: dobrá znalosť cudzích jazykov zvyšuje záujem o štúdium v zahraničí; štúdium v cudzine zlepšuje jazykové zručnosti,

-štúdium jazykov prispieva k lepšiemu chápaniu iných kultúr, ako aj vlastnej identity,

-centrá excelentnosti odborného vzdelávania a prípravy budú vytvárať synergie s univerzitami, čím budú spoločne prispievať k zabezpečeniu súboru zručností potrebných na podporu inovácií a konkurencieschopnosti,

-automatické vzájomné uznávanie diplomov a období štúdia uľahčuje ďalšie vzdelávanie v zahraničí a zvyšuje záujem o mobilitu a záujem ľudí o jazykové vzdelávanie,

-väčší počet mobilných účastníkov programu Erasmus+ sa dá ľahšie zvládnuť inteligentným využívaním digitálnych riešení a zjednodušení, čo je jedným z cieľov európskej študentskej karty,

-európske univerzity by mali byť kľúčovým prvkom smerom k európskemu vzdelávaciemu priestoru tým, že posunú cezhraničnú spoluprácu na novú, vyššiu úroveň, budú podporovať mobilitu študentov a učiteľov a jazykové vzdelávanie, pričom budú slúžiť ako urýchľovače automatického uznávania diplomov.

3.Závery a výhľad do budúcnosti

Únia stavia mládež, vzdelávanie, odbornú prípravu a kultúru na popredné miesto vo svojom politickom programe, najmä od stretnutia lídrov v Göteborgu a od zasadnutia Európskej rady v decembri 2017. V Agende lídrov sa predpokladá zhodnotenie situácie na samite v Sibiu v roku 2019. Prostredníctvom balíkov prijatých v januári 2018 a dnes Komisia predkladá ambiciózny súbor opatrení na podporu členských štátov v ich úsilí na posilnenie odolnosti ľudí vo svete rozmanitosti, mobility, migrácie, globalizácie a technologických zmien. Komisia bude pokračovať vo svojej práci v partnerstve s Radou a členskými štátmi, najmä:

-prácou na vybudovaní európskeho vzdelávacieho priestoru, vďaka čomu sa uľahčí mobilita a cezhraničná spolupráca, podporia sa reformy a dostupné nástroje a programy sa využijú v plnom rozsahu. Toto sa dosiahne prostredníctvom:

opredloženia návrhu na silnejší a inkluzívnejší následnícky program programu Erasmus+ a návrhu na pokračovanie Európskeho zboru solidarity,

opredloženia do roku 2020 návrhov na modernizáciu a posilnenie spolupráce na úrovni EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy s cieľom podporiť lepšie vzájomné učenie sa a národné reformné úsilie,

opokračujúcej úzkej spolupráce s členskými štátmi a Radou s cieľom zabezpečiť inkluzívny prístup k vzdelávaniu a odbornej príprave na základe celoživotného vzdelávania a inovácií,

-riešením podmienok právneho a finančného rámca na rozvoj kultúrneho a kreatívneho priemyslu a mobility pracovníkov v kultúrnom a kreatívnom sektore.