Uznesenie Európskeho parlamentu o programe sociálnej politiky na obdobie 2006 - 2010 (2004/2191(INI))



Úradný vestník 117 E , 18/05/2006 S. 0256 - 0262



P6_TA(2005)0210 Program sociálnej politiky na obdobie 2006 - 2010 Uznesenie Európskeho parlamentu o programe sociálnej politiky na obdobie 2006 - 2010 (2004/2191(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na oznámenie Komisie (KOM(2005)0033), - so zreteľom na Európsku sociálnu chartu, - so zreteľom na správu skupiny na vysokej úrovni z mája 2004 o budúcnosti sociálnej politiky v rozšírenej Európskej únii, - so zreteľom na svoje uznesenie z 3. septembra 2003 o ukazovateľoch realizácie programu sociálnej politiky [1], - so zreteľom na pracovný dokument Komisie z 18. mája 2004 o sociálnej situácii v Európskej únii (SEK (2004) 0636), - so zreteľom na oznámenie predsedu Komisie Barrosa z 2. februára 2005 po dohode s podpredsedom Verheugenom jarnému zasadnutiu Európskej rady, nazvané Spoločne pracujeme na hospodárskom raste a zamestnanosti - nový začiatok lisabonskej stratégie (KOM(2005) 0024), - so zreteľom na Zmluvu o Ústave pre Európu, - so zreteľom na Zelenú knihu nazvanú "Konfrontácia demografických zmien: nová solidarita medzi generáciami" (KOM(2005)0094), - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a stanovisko Výboru pre práva žien a rovnosť pohlaví (A6-0142/2005), A. keďže na dosiahnutie lisabonských cieľov týkajúcich sa vytvorenia väčšieho počtu a kvalitatívne lepších pracovných miest a sociálnej súdržnosti je potrebné, aby bol európsky sociálny model modernizovaný a posilnený kvôli lepšiemu zvládnutiu zmien v štruktúre populácie a súčasne je potrebné sprístupniť vedomosti a zručnosti požadované spoločnosťou v súvislosti so zmenenými technológiami, B. keďže sociálnej súdržnosti medzi občanmi Európskej únie dobre poslúži, ak bude mať každý, kto je schopný pracovať, primerane platenú prácu a pracovné podmienky, ktoré umožnia vytvoriť primeranú rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a keď tí, ktorí nemôžu vstúpiť na trh práce budú mať primeraný príjem, ktorý im pomôže vymaniť sa z chudoby, C. keďže rozvoj a podpora európskeho ľudského a sociálneho kapitálu sú potrebné nielen na vytvorenie hospodárstva založeného na vedomostiach, ale zároveň predstavujú kľúčový prvok v rámci sociálnej integrácie a v prispôsobení sa štrukturálnym zmenám na trhu práce, D. keďže malé a stredné podniky (MSP) v rámci Únie výrazne prispievajú k miere rastu a zamestnanosti pretože zamestnávajú veľký počet zamestnancov, keďže zvláštny dôraz sa v súčasnosti kladie na vytváranie pracovných príležitostí prostredníctvom zakladania nových podnikov a vo všeobecnosti MSP; členské štáty by mali na tento účel podporovať podnikateľského ducha, inovácie a priaznivé prostredie pre podnikanie, E. keďže je nutné zvýšiť mieru zamestnanosti v Európe, čo vyžaduje väčšie úsilie a praktické, ako aj perspektívne opatrenia potrebné na pomoc ženám, mladým ľuďom, ľuďom so zdravotným postihnutím, starším pracovníkom, nekvalifikovaným pracovníkom, dlhodobo nezamestnaným a príslušníkom menšín pri hľadaní práce, ktorá zodpovedá ich kvalifikácii, F. keďže pracovná mobilita v Európe je príliš nízka a potenciálne dostupná pracovná sila je nedostatočne využívaná, G. keďže napriek priekopníckej úlohe, ktorú Európa zohrala v oblasti rovnocenného zaobchádzania a boja proti diskriminácii ešte stále existujú výrazné problémy, ako napríklad prekážky, ktorým občas ženy čelia pri vstupovaní na trh práce, nerovnosti v platovom ohodnotení, rozdiely v možnostiach vzdelania a perspektívach postupu v kariére, ťažkosti, pri zosúlaďovaní pracovných a rodinných povinností a nedostatočná účasť žien na procesoch rozhodovania v spoločnosti, H. keďže na potlačenie chudoby je potrebné vykonať rázne kroky, I. keďže sociálne politiky predstavujú hlavný faktor hospodárskeho rastu EÚ, keďže sociálne politiky zohrávajú hlavnú úlohu pri vytváraní sociálnej súdržnosti a zabezpečení prístupu k základným právam, J. keďže zosúladenie práce s rodinou sa musí stať praktickou záležitosťou, ktorá umožní mužom a ženám aktívne pôsobiť na trhu práce, rozvíjať svoju kariéru a viesť harmonický a plnohodnotný rodinný život, K. keďže podniky by mali v súlade so zodpovednosťou, ktorú prevzali z hľadiska sociálnej politiky, ponúknuť svojim zamestnancom najlepšie možné podmienky vzdelávania: - počas období určených na praktické osvojenie úvodnej prípravy; - počas období pravidelných školení zamestnancov; - vo vzťahu k uznávaniu a praktickému overovaniu schopností získaných na základe pracovných skúseností, na dosiahnutie týchto cieľov by všetky veľké podniky mali vytvoriť plány odborných školení a rozvoja zručností a hodnotenia, na ktorých sa majú dohodnúť sociálni partneri a inštitúcie, ktoré udeľujú odbornú kvalifikáciu, Všeobecné poznámky 1. domnieva sa, že Komisia poskytuje dobrú analýzu problémov a úloh, ktorým Európa čelí, s ohľadom na zachovanie a posilnenie jedinečného európskeho sociálneho modelu; domnieva sa, že tento európsky program sociálnej politiky musí prispievať k vyváženému plneniu všetkých štyroch pilierov lisabonskej stratégie, predovšetkým hospodárskej koordinácie, politiky zamestnanosti, sociálnej politiky a trvalo udržateľného rozvoja; 2. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v dôsledku prílišnej všeobecnosti návrhov a/alebo v dôsledku nedostatku praktických opatrení v oblasti sociálneho programu sa ambiciózna lisabonská stratégia neplní tak rázne, ako sa niekedy na iných miestach vyhlasuje; v tejto súvislosti pripomína strategické ciele Únie: "Obnovený rast je životne dôležitý pre prosperitu, môže znovu viesť k plnej zamestnanosti a je základom sociálnej spravodlivosti a príležitostí pre všetkých. Je tiež dôležitý pre postavenie Európy vo svete a pre jej schopnosť mobilizovať zdroje na riešenie mnohých rozmanitých globálnych výziev" [2]; 3. zdôrazňuje význam zodpovednosti každého jednotlivého členského štátu za plnenie a uplatňovanie súčasnej legislatívy a za zavádzanie reforiem na účely dosiahnutia lisabonských cieľov; 4. domnieva sa, že európsky program sociálnej politiky musí prispieť k rešpektovaniu základných práv stanovených v Zmluve o Ústave pre Európu; preto navrhuje, aby tento program ustanovoval výročnú kontrolu zabezpečovania základných sociálnych práv zo strany Únie; 5. vyzýva Radu a Komisiu, aby na základe tohto programu sociálnej politiky vypracovali skutočný program sociálnej politiky založený na programe sociálnej politiky na obdobie 2000 - 2005 s konkrétnymi návrhmi politík, časovým rozvrhom a konkrétnym postupom (tabuľa dosiahnutých výsledkov) na účely sledovania jej uplatňovania; vyzýva Komisiu, aby podporila program sociálnej politiky prostredníctvom návrhov, ktoré sú v tomto uznesení uvedené v tematickom poradí; 6. víta záväzok Komisie posilniť sociálny rozmer globalizácie a očakáva, že sa s ním uskutočnia konzultácie ohľadom praktických opatrení, ktoré má Komisia a jej medzirezortná pracovná skupina pôsobiaca v tejto oblasti navrhnúť; 7. domnieva sa, že integrácia rôznych programov Spoločenstva do programu Progress nesmie znížiť význam alebo financovanie akčných programov v piatich príslušných oblastí; požaduje, aby sa všetky zainteresované strany organizovanej občianskej spoločnosti zapojili do sledovania uplatňovania rôznych zložiek programu; 8. berie na vedomie zámer Komisie týkajúci sa oznámenia o sociálnych službách všeobecného záujmu; v tejto súvislosti dôrazne žiada, aby boli tieto služby vyňaté z povinnosti formálneho oznamovania v rámci politiky štátnej pomoci a požaduje návrh rámcovej smernice o službách všeobecného záujmu, ktorá zaručí zásady a financovanie týchto služieb Spoločenstva; 9. domnieva sa, že existuje potreba komplexných a podrobných štatistík a analýz a že sa musí vytvoriť vhodný systém sociálnej verejnej podpory, ktorý bude poskytovať informácie o pracovných príležitostiach, zodpovedajúce zdravotné služby a poradenstvo; zdôrazňuje význam partnerstva medzi orgánmi, sociálnymi partnermi a občianskou spoločnosťou; upozorňuje na širší význam pojmu "najlepšia verejná správa"; poznamenáva, že výročné schôdze sú dôležitým prostriedkom na sledovanie a hodnotenie programu sociálnej politiky; domnieva sa však, že v rozšírenej Európe by mala existovať súvislá a presne vytýčená systémová stratégia; nevidí žiadne dôkazy náležitého vymedzenia jednotlivých zodpovedností a právomocí Spoločenstva, členských štátov a mimovládnych organizácií; 10. uvedomuje si skutočnosť, že miestne hospodárstvo a MSP sú kľúčovými faktormi hospodárskeho rozvoja a zamestnanosti a že predstavujú viac než 90 % obchodnej činnosti v európskych ekonomikách; poznamenáva, že vytváranie nových pracovných miest sa môže stimulovať podporou MSP a rozvíjaním vhodných podmienok, špeciálnych programov a poskytovaním výhod pri vytváraní nových pracovných miest; 11. požaduje, aby zámer posúdiť vplyv všetkých európskych opatrení v sociálnej oblasti a oblasti zamestnanosti sprevádzal praktický nástroj na vykonanie tohto hodnotenia a opatrenia na hodnotenie a podrobné sledovanie; Demografia a prístup k pracovným miestam 12. domnieva sa, že súčasný demografický vývoj vyvoláva tlak na trh práce a sociálne zabezpečenie; zdôrazňuje naliehavú potrebu pozitívnych opatrení na zlepšenie postavenia starších pracovníkov na trhu práce a primeraných politických odpovedí, ktoré nielen zvrátia tento vývoj, ale otvoria nové možnosti pre väčšiu flexibilitu pri výbere penzijných a dôchodkových schém a pozitívne podnety na predĺženie doby aktívneho zamestnania; domnieva sa, že vzhľadom na koordináciu dôchodkov by sa mala začať široká diskusia týkajúca sa práva všetkých na dôchodok na primeranej úrovne vrátane pracovníkov v netypických profesiách alebo ľudí z vysoko rizikových skupín; 13. víta predstavenie Zelenej knihy o demografických zmenách ako užitočného príspevku k analýze mnohostranných úloh, ktorým čelí Európska únia, a domnieva sa, že Parlament by mal prispievať k celkovej reflexii dôsledkov demografického poklesu a formulovať návrhy primeraných nástrojov politiky, ktoré Európska únia a členské štáty môžu využiť na riešenie tohto stavu; 14. poznamenáva, že určité skupiny spoločnosti sú stále obeťami diskriminácie ohľadne ich práva na vysokokvalitné zamestnanie; požaduje praktické návrhy najmä na podporu žien, starších ľudí, mladých ľudí, ľudí so zdravotným postihnutím a príslušníkov menšín pri integrácii do pracovného života a zapájaní sa do programov zamestnanosti a sociálnej solidarity; 15. dúfa, že boj proti diskriminácii (týkajúcej sa najmä príslušníkov menšín) sa zintenzívni a že členské štáty budú povzbudené k výmene informácií o osvedčených postupoch; a vyzýva na osobitnú cezhraničnú podporu rodiny na európskej a národnej úrovni, Početnejšie a kvalitnejšie pracovné miesta 16. domnieva sa, že je nevyhnutné po porade so sociálnymi partnermi a v dialógu s odbornými orgánmi verejného a/alebo súkromného sektora prijať praktické opatrenia na vytvorenie programov, ktoré podporia vzdelávanie a odbornú prípravu a skutočne zavedú celoživotné vzdelávanie s cieľom zlepšiť využívanie vedomostí a informačnej spoločnosti v súlade s potrebami trhu práce; 17. žiada, aby sa podporovali multilaterálne projekty na skvalitnenie národných systémov výchovy a vzdelávania, a tým aj európske výchovné a vzdelávacie projekty, ktoré považujú prístup k výchove a sociálnemu vzdelávaniu za základné právo, a preto zastáva názor, že celoživotná výchova a vzdelávanie sa musia zameriavať na zladenie a uznávanie odborných kvalifikácií na európskej úrovni a očakáva, že sa podniky v rámci svojej sociálnej zodpovednosti budú v súlade s príslušnými inštitúciami podieľať na odbornom vzdelávaní a ďalšom zvyšovaní kvalifikácie; 18. vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na novú stratégiu na obdobie rokov 2007 - 2012 v oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci prijala účinnejšie opatrenia na riešenie príčin a následkov úrazov na pracovisku; v tejto súvislosti žiada o: - revíziu smernice Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci ťarchavých pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok [3], - revíziu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/37/ES z 29. apríla 2004 o ochrane pracovníkov pred rizikami z vystavenia účinkom karcinogénov alebo mutagénov pri práci (kodifikovaná verzia smernice 90/394/EHS) [4], - rozšírenie rozsahu pôsobenia smernice Rady 89/391/EHS z 12. júna 1989 o zavedení opatrení na podporu zlepšení v oblasti bezpečnosti a zdravia pracovníkov pri práci [5] tak, aby zahrňovali opatrenia proti obťažovaniu pri práci a aby sa tiež týkali samostatne zárobkovo činných osôb, subdodávateľov, pracovníkov vykonávajúcich prácu po telefóne a v domácom prostredí; - návrh smernice týkajúcej sa poškodenia svalovo-kostrovej sústavy na pracovisku s dôrazom na otázku monotónnej práce; 19. domnieva sa, že je dôležité, aby členské štáty zlepšili prostredie pre nové podniky a podporovali existujúce MSP prostredníctvom perspektívnych opatrení na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; tieto opatrenia by sa mali zamerať predovšetkým na informačný a komunikačný sektor, ako aj na sektor služieb vzhľadom na skutočnosť, že tieto sektory disponujú obzvlášť vysokým potenciálom vytvárania pracovných miest; 20. vyzýva Komisiu, aby posilnila a objasnila pôvodný lisabonský cieľ odstránenia chudoby prostredníctvom prijatia jasného kľúčového cieľa EÚ znížiť mieru chudoby v porovnaní s HDP do roku 2010 a vytvoriť súbor štandardov sociálneho začlenenia, na základe ktorých by sa dali hodnotiť výsledky stratégie sociálneho začlenenia; 21. vyzýva Komisiu a Radu, aby udržala a posilnila stratégiu sociálneho začlenenia ako jasnú a zreteľnú stratégiu v rámci efektívneho procesu sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia; 22. domnieva sa, že je obzvlášť dôležité, aby členské štáty viac využívali opatrenia na zmenu neohlásenej zárobkovej činnosti na pravidelné zamestnanie; Mobilita 23. požaduje vypracovanie podrobnej správy o hospodárskych dôsledkoch, ktoré so sebou prináša vylúčenie pracovníkov z nových členských štátov z prístupu na pracovný trh inde v EÚ, a požaduje, aby boli k tejto správe priložené návrhy na riešenie identifikovaných problémov; 24. požaduje zlepšenie a rozšírenie smernice Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996, ktorá sa týka vysielania pracovníkov v rámci poskytovania služieb [6]; domnieva sa, že by sa mala zintenzívniť cezhraničná spolupráca medzi inšpektorátmi a vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosti pre založenie európskej platformy medzi nimi, tzv. "sociálny" Europol; 25. žiada, aby sa v podrobných ustanoveniach príloh k nariadeniu (ES) č. 883/2004 (nové koordinačné nariadenie novelizujúce nariadenie (EHS) č. 1408/71) [7] zohľadnila potreba mobility a jej nevyhnutnosť, a to spôsobom, aby sa mobilita stala vďaka vykonávacím opatreniam realitou, a nielen planým sľubom, akým je samotný text nariadenia; 26. v tejto súvislosti pripomína svoju požiadavku na vytvorenie legislatívneho nástroja týkajúceho sa zavedenia predbežných záväzných testov cezhraničných vplyvov v oblasti sociálneho a fiškálneho práva ("Europe test") tak, ako je ustanovené v jeho uznesení z dňa 28. mája 1998 o situácii prihraničných pracovníkov v Európskej únii [8]; 27. víta zámer Komisie predložiť návrhy na odstránenie prekážok pracovnej mobility, menovite tých, ktoré vznikajú zo zamestnaneckých penzijných schém a žiada, aby sa tieto návrhy predložili podľa možností ešte v tomto roku; Podpora sociálneho začlenenia a súdržnosti 28. domnieva sa, že hoci je zamestnanosť najdôležitejším prvokom integrácie ľudí do spoločnosti, je potrebná aj zdravá sociálna politika na zabezpečenie práva na sociálnu ochranu pre všetkých a súdržnosti spoločností členských štátov; 29. víta zámer Komisie vyhlásiť rok 2010 za Európsky rok boja proti sociálnemu vylúčeniu a chudobe; vyjadruje ľútosť nad skutočnosťou, že Európsky jarný summit v marci 2005 v Bruseli zúžil ciele sociálneho začlenenia a boja proti chudobe na opatrenia proti detskej chudobe; žiada Komisiu a Radu pre zamestnanosť a sociálne záležitosti, aby zabezpečili dosiahnutie pôvodného lisabonského cieľa, najmä zníženia chudoby v Únii a zaistili uplatnenie všetkých zložiek stanovených v rámci otvorenej metódy koordinácie pre opatrenia voči chudobe a sociálnemu vylúčeniu; 30. podporuje zámer Komisie podniknúť intenzívne konzultácie o nedostatkoch v súčasných systémoch sociálnej ochrany; domnieva sa, že by sa do nich mali zapojiť všetky strany; 31. podporuje zámer Komisie rozšíriť otvorenú metódu koordinácie zahájenú v decembri 2004 na plnohodnotný postup pre oblasť dlhodobej starostlivosti a zdravotnej starostlivosti; v tejto súvislosti sa domnieva, že treba prijať kvalitatívne kritériá, ktoré zabezpečia právo všetkých na finančne dostupnú starostlivosť založenú na solidarite; vzhľadom nato sa domnieva, že zdravotná starostlivosť nemôže byť podriadená pravidlám vnútorného trhu a konkurencie; Boj proti diskriminácii 32. pripomína, že otázka rovnosti pohlaví musí byť súčasťou všetkých politík Spoločenstva, pretože je to jediný spôsob ako zabezpečiť tri najdôležitejšie piliere rovnocenného života žien: povedomie, príležitosti a úspech; 33. vyjadruje ľútosť nad nedostatkom efektívnych návrhov na podporu, podrobné sledovanie a hodnotenie vývoja v oblasti rovnosti žien a mužov a politických opatrení zameraných na uľahčenie zosúladenia pracovného a rodinného života, ktoré pomôžu tým, ktorí sa starajú o osoby neschopné práce, a celkovo zvýšia flexibilitu pracovného času; vyzýva Komisiu, aby prísnejšie sledovala dodržiavanie existujúcej legislatívy a v prípade potreby navrhla jej zmenu a doplnenie vrátane udeľovania pokút; vyzýva Komisiu, aby vypracovala samostatný akčný plán pre rovnosť medzi mužmi a ženami s osobitným dôrazom na odstránenie rozdielu v mzdách; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu aby vyhlásila 31. marec európskym dňom akcie za "rovnakú mzdu za rovnakú prácu"; 34. dôrazne podporuje zámer zorganizovať Európsky rok venovaný rovnakým príležitostiam; 35. víta zriadenie Európskeho inštitútu pre otázky rovnosti pohlaví, ktorého úlohou je vyplniť informačné medzery v oblasti otázok rovnosti pohlaví, zastáva názor, že tento rozvoj môže zviditeľniť problematiku rovnosti pohlaví; domnieva sa, že pre rozšírenú Európu by bolo prínosom, keby došlo k premosteniu starých a nových členských štátov prostredníctvom zriadenia tohto inštitútu v niektorom z desiatich nových členských štátov; 36. dôrazne žiada Komisiu, aby doplnila sociálny program smernicou zakazujúcou diskrimináciu zdravotne postihnutých ľudí; žiada, aby sa prisúdil väčší politický význam Európskemu akčnému plánu pre rovnaké príležitosti pre zdravotne postihnutých ľudí a aby bol akčný plán využitý ako nástroj skutočnej zmeny; žiada, aby bol akčný plán využívaný ako základný nástroj začleňovania zdravotného postihnutia, čo musí zahŕňať poskytovanie správ od členských štátov o transpozícií ustanovení o postihnutých osobách, ktoré sú súčasťou legislatívy EÚ; požaduje, aby členské štáty aktívne zapojili do tohto procesu organizácie postihnutých občanov na národnej úrovni a aby akčný plán politicky zviditeľnil a prerokoval s Parlamentom a Radou spoločne s odporúčaniami budúcich krokov; 37. žiada konkrétnu smernicu zameranú na zákaz diskriminácie na základe veku vo vzťahu k prístupu k tovarom a službám; Sociálny dialóg a sociálna legislatíva 38. všíma sa zámer Komisie predložiť Zelenú knihu o vývoji pracovného práva so zámerom zjednodušenia pravidiel; domnieva sa, že výsledkom európskej politiky nesmie byť narušenie dosiahnutých sociálnych výsledkov; v tejto súvislosti upozorňuje na článok III-209 Zmluvy o Ústave pre Európu, ktorý umožňuje harmonizáciu opatrení týkajúcich sa zamestnania a životných a pracovných podmienok pri zachovaní dosiahnutých zlepšení; 39. víta návrh Komisie, ktorý sa týka nadnárodného cezhraničného sociálneho dialógu; žiada Komisiu, aby zároveň podporila tento dialóg prostredníctvom pridelenia personálu a dúfa, že partneri sociálneho dialógu tento návrh podporia; 40. vyzýva Komisiu, aby predložila návrh na revíziu smernice Rady 94/45/ES [9] o európskych pracovných radách, ako bolo sľúbené na rok 2002, pričom najdôležitejšími cieľmi sú: (i) rozšíriť možnosť a posilniť právo na poskytnutie informácií a konzultácie v prípade reorganizácie a, (ii) zlepšiť pracovné možnosti pre zástupcov zamestnancov v európskych pracovných radách; 41. domnieva sa, že Lisabonský cieľ vytvorenia viacerých a lepších pracovných miest, ktoré poskytnú stabilný príjem nad hranicou chudoby sa dosiahne, ak členské štáty prevezmú zodpovednosť za realizáciu a uplatňovania súčasnej legislatívy a ak sa štruktúry stanú dostatočne modernými a dynamickými a poskytujú občanom Európy sociálne zabezpečenie a právnu istotu; vyzýva preto Komisiu, aby predložila návrhy: - smernice na ochranu práv pracovníkov v prípade reštrukturalizácie, - smernice týkajúcej sa prepúšťania jednotlivcov, - smernice týkajúcej sa sociálnej ochrany v súlade s novými formami zamestnania, - smernice o sledovaní dodržiavania minimálnej úrovne nariadení, - smernice o minimálnom štandarde sociálneho zabezpečenia; 42. poznamenáva, že program sociálnej politiky umožňuje vytvorenie fóra pre reštrukturalizáciu podnikov; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby zahrnula do programu návrh predložený Gyllenhammarovou skupinou, ktorý sa týka výročných sociálnych správ vytvorených vo veľkých spoločnostiach; 43. vyzýva členské štáty, aby prehĺbili spoluprácu a výmenu osvedčených postupov prostredníctvom otvorenej metódy koordinácie, ktorá je účinným nástrojom tvorby politiky v oblasti zamestnanosti, sociálnej ochrany, sociálneho vylúčenia, dôchodkov a zdravotnej starostlivosti; 44. vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili primeranú sociálnu ochranu pracovníkov dočasne najímaných prostredníctvom agentúr rozvíjaním súčasných návrhov smerníc o pracovníkoch dočasne najímaných prostredníctvom agentúr; 45. domnieva sa, že prepojenie medzi oboma stranami priemyslu vo forme dohôd sa musí posilniť na všetkých úrovniach; vyzýva preto Komisiu, aby predložila návrhy dobrovoľného rámca pre nadnárodné kolektívne rokovania, ktorý by pokryl medzisektorovú úroveň, ako aj úroveň podnikovú a sektorovú; 46. vyzýva svoj gestorský výbor, aby pravidelne monitoroval uplatňovania sociálneho programu; 47. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. [1] Ú. v. EÚ C 76, 25.3.2004, s. 226. [2] Pozri KOM(2005)0012. [3] Ú. v. ES L 348, 28.11.1992, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 50. [5] Ú. v. ES L 183, 29.6.1989, s. 1. [6] Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003. [7] Nariadenie (ES) Európskeho parlamentu a Rady č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1). [8] Ú. v. ES C 195, 22.6.1998, s. 49. [9] Smernica Rady 94/45/ES z 22. septembra 1994 o zriaďovaní európskej zamestnaneckej rady alebo postupu v podnikoch s významom na úrovni Spoločenstva a v skupinách podnikov s významom na úrovni Spoločenstva pre účely informovania zamestnancov a rokovania s nimi (Ú. v. ES L 254, 30.9.1994, s. 64). Smernica zmenená a doplnená smernicou Rady 97/74/ES (Ú. v. ES L 10, 16.1.1998, s. 22). --------------------------------------------------