SK 
 
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY 
z 27. mája 2009  
k opatreniam na zmiernenie finan čnej krízy 
(CON/2009/49) 
 
Úvod a právny základ  
Európska centrálna banka (ECB)  prijala 12. mája 2009 žiados ť Ministerstva financií Slovenskej republiky 
o stanovisko k návrhu zákona o zmie rnení vplyvov globálnej finan čnej krízy na slovenský bankový sektor 
a o zmene a doplnení niektorých zákonov ( ďalej len „návrh zákona“). 
Právomoc ECB vyda ť stanovisko je založená na článku 105 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho 
spoločenstva  a na článku 2 ods. 1 šiestej zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení 
sa s Európskou centrálnou bankou vnútroštátnymi orgánmi oh ľadom návrhu právnych predpisov1, keďže 
sa návrh zákona týka pravidiel platných pre finan čné inštitúcie, pokia ľ podstatne ovplyv ňujú stabilitu 
finančných inštitúcií a trhov. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokova cieho poriadku Európskej 
centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko. 
 1.  Účel návrhu zákona 
1.1  Hlavným ú čelom návrhu zákona je vytvorenie pr ávneho rámca upravujúceho podmienky 
poskytovania pomoci bankám
 na nápravu vážnych nedostat kov vo fungovaní hospodárstva 
zmiernením vplyvov globálnej finan čnej krízy na bankový sektor a posilnením predpokladov na 
zachovanie stability finan čného systému ako celku. Návr h zákona tiež upravuje postup 
vnútroštátnych orgánov, najmä Ministerstva financií Slovenskej repub liky a Národnej banky 
Slovenska ( ďalej len „NBS“) pri poskytovaní takejto stabiliza čnej pomoci a kontrolu dodržiavania 
podmienok poskytovania stabiliza čnej pomoci. 
1.2 Ustanovenie § 5 ods. 5 návrhu zákona obsahuje splnomoc ňujúce ustanovenie, pod ľa ktorého 
podrobnosti o cenách a o iných podmienkach štátnej podpory (napr. výška odplaty alebo formy vrátenia stabiliza čnej pomoci) ustanoví vykonávací právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo 
financií Slovenskej republiky po dohode s NBS. 
                                                 
1  Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 42. 
2 1.3 Stabiliza čná pomoc pod ľa návrhu zákona a zákona o bankách2 sa môže poskytnú ť bankám so 
sídlom na území Slovenska , ktoré vykonávajú bankovú činnosť na základe povolenia, vrátane 
dcérskych spolo čností zahrani čných bánk. Môže sa poskytnú ť formou pe ňažného vkladu zo 
štátnych finan čných aktív v správe Ministerstva fi nancií Slovenskej republiky do základného 
imania banky, nesmie však prekro čiť 50 % výšky požiadaviek banky na  vlastné zdroje. Prípadne sa 
môže poskytnú ť formou poskytnutia osobitnej záruky: a)  za dlhopisy vydané bankou s termínom 
splatnosti menovitej hodnoty najmenej tri mesiace a najviac tri roky a/alebo b) za krátkodobý úver so splatnos ťou do jedného roka poskytnutý banke inou  bankou, NBS alebo iným subjektom. 
1.4 Kým kone čné schválenie stabiliza čnej pomoci je v právomoci vlády Slovenskej republiky, 
Ministerstvo financií Slovenskej re publiky je zodpovedné za jej uskuto čňovanie. Vzh ľadom na 
dôležitosť NBS a jej postavenie ako jediného orgánu doh ľadu podlieha uskuto čňovanie 
stabilizačnej pomoci súhlasu NBS prostr edníctvom poskytnutia stanoviska Ministerstvu financií 
Slovenskej republiky. Stabiliza čná pomoc sa môže poskytnú ť opakovane a súbežne. Pred 
poskytnutím stabiliza čnej pomoci musia zú častnené strany uzavrie ť zmluvu o stabiliza čnej pomoci. 
Takáto zmluva sa musí uzavrie ť najneskôr 31. decembra 2010. 
1.5 Návrh zákona mení a dop ĺňa osem ďalších zákonov
3. Toto stanovisko sa zameriava na ustanovenia, 
ktoré sa priamo týkajú slovenského nár odného záchranného programu a neobsahuje úplné 
posúdenie ostatných zmien a doplnení v návrhu zákona.  
 2. Všeobecné pripomienky  2.1 ECB vydala na žiados ť príslušných orgánov členských štátov nieko ľko stanovísk k vnútroštátnym 
predpisom prijatým ako reakcia na globálnu finan čnú krízu
4. ECB preto vyzýva Ministerstvo 
financií Slovenskej republiky, aby zoh ľadnilo relevantné pripomienk y z jej posledných stanovísk k 
podobným návrhom právnych predpisov v iných členských štátoch. 
2.2 ECB tiež upozor ňuje na usmernenie poskytnuté Radou pre hospodárske a finan čné záležitosti 
členským štátom v jej záveroch z rokovania uskuto čneného 7. októbra 20085, ako aj na vyhlásenie 
                                                 
2  Zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách (a o zmene a doplnení ni ektorých zákonov) v znení neskorších predpisov.  
3  Zákon č. 513/1991 Zb. (Obchodný zákonník) v znení neskorších predpisov, zákon č. 530/1990 Zb. o dlhopisoch v znení 
neskorších predpisov, zákon č. 483/2001 Z. z. o bankách (a o zmene a doplnení  niektorých zákonov) v znení neskorších 
predpisov, zákon č. 566/2001 Z. z. o cenných papieroch a investi čných službách (a o zmene a doplnení niektorých 
zákonov) v znení neskorších predpisov, zákon č. 386/2002 Z. z. o štátnom dlhu a štátnych zárukách (a o zmene a 
doplnení niektorých zákonov) v znen í neskorších predpisov, zákon č. 747/2004 Z. z. o doh ľade nad finan čným trhom (a o 
zmene a doplnení niektorých zákonov) v znení neskorších predpisov, zákon č. 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii 
(a o zmene a doplnení niektorých zákonov)  v znení neskorších predpisov a zákon č. 8/2008 Z. z. o pois ťovníctve (a o 
zmene a doplnení niektorých zákonov)  v znení neskorších predpisov. 
4  Všetky stanoviská ECB sú uverejnené na in ternetovej stránke ECB na: www.ecb.europa.eu. 
5  Pozri „Okamžitá reakcia na finan čnú krízu“, závery Rady pre hospodárske a finan čné záležitosti zo 7. októbra 2008 
dostupné na internetovej stránke býva lého francúzskeho predsedníctva na: www.ue2008.fr . Rada pre hospodárske 
a finančné záležitosti uviedla, že: i) intervencie by mali nasledova ť včas a podpora by mala by ť v zásade časovo 
ohraničená, ii) záujmy da ňových poplatníkov by mali by ť chránené, iii) sú časní akcionári by mali nies ť dôsledky 
intervencie, iv) vlády by mali by ť v pozícii dosiahnu ť zmenu vo vedení finan čných inštitúcii, v) vedúci pracovníci by si 
nemali ponecha ť neprimerané výhody, vi) vlády môžu ma ť okrem iného právomoc zasahova ť do odmien, vii) je potrebné 
3 hláv štátov eurozóny z 12. októbra 2008 ( ďalej len „vyhlásenie“)6. ECB najmä zdôraz ňuje, že 
akékoľvek podnety príslušných vnútroštátnych  orgánov zamerané na obnovenie dôvery vo 
finančné trhy by sa mali koordinova ť a ich cieľom by malo by ť vykonanie dotknutých všeobecných 
zásad v duchu úzkej spolupráce s ostatnými členskými štátmi a inštitúciami Spolo čenstva7. Zásady 
uvedené vo vyhlásení, ako aj závery prijaté Radou pre hospodárske a finan čné záležitosti boli 15. a 
16. októbra 2008 potvrdené Európskou radou8. Navyše opatrenia prijaté príslušnými 
vnútroštátnymi orgánmi v súvislosti so sú časnou globálnou finan čnou krízou, ktoré sa týkajú 
finančných inštitúcií, sú tiež koordinované na úrovni Európskej únie9. V tejto súvislosti ECB v 
súlade so svojimi predchádzajúcimi stanoviskami10 vo všeobecnosti poznamenáva, že je dôležité, 
aby sa vytvoril jasný a predvídate ľný rámec vymedzením podmienok pre finan čné inštitúcie na 
prístup k pomoci a parametrov a obmedzení  výkonu právomocí príslušných orgánov pri 
rozhodovaní, či uplatniť takéto opatrenia pomoci11. 
2.3 So zrete ľom na tieto všeobecné pripomienky a na základe usmernení už v tejto súvislosti 
poskytnutých ECB a inštitúciami Spolo čenstva má ECB tieto pripomienky k návrhu zákona. 
 3. Konkrétne pripomienky 
Poskytovanie pomoci NBS v podobe núdzovej likvidity 
3.1 Poskytovanie pomoci v podobe núdzovej likvidity  je funkciou centrálnej banky, ktorá spo číva 
v poskytnutí podpory do časne nelikvidným, ale solventným úverovým inštitúciám vo výnimo čných 
situáciách a po posúdení každého jednotlivého prípa du. Jedným s osobitných nástrojov, ktoré majú 
centrálne banky v krízovej situácii k dispozícii, je poskytnutie pomoci v podobe núdzovej likvidity 
(ďalej len „ELA“) jednotlivým bankám
12.  
                                                                                                                                                             
chrániť oprávnené záujmy sú ťažiteľov v rámci hospodárskej sú ťaže, najmä prostredníctvom pravidiel štátnej pomoci a 
viii) treba zabráni ť negatívnym ved ľajším účinkom.  
6  Znenie vyhlásenia je dostupné na internetovej st ránke bývalého francúzskeho pred sedníctva na: www.ue2008.fr. Členské 
štáty sa dohodli na: i) zabezpe čení primeraných podmienok likvidity pre finan čné inštitúcie, ii) napomáhaní financovaniu 
bank, iii) poskytovaní dodato čných kapitálových zdrojov finan čným inštitúciám na pokra čovanie v zabezpe čovaní 
riadneho financovania hospodárstva, iv) umožnení ú čelnej rekapitalizácie bánk pos tihnutých krízou, v) zabezpe čení 
dostatočnej flexibility pi vykonávaní ú čtovných pravidiel a vi) zlepšení postupov spolupráce medzi európskymi 
krajinami. 
7  Pozri stanovisko ECB CON/2009/12. 
8   Pozri Európsku radu v Bruseli z 15. a 16.  októbra 2008, odsek 3 záverov predsedníctva. 
9  Oznámenie Komisie – Uplatnenie pravidiel štát nej pomoci na opatrenia prijaté v prospech finan čných inštitúcií v 
súvislosti so sú časnou globálnou finan čnou krízou  (Ú. v. EÚ C 270, 25.10. 2008, s. 8); Oznámenie Komisie – 
Rekapitalizácia finan čných inštitúcií v sú časnej finan čnej kríze: obmedzenie pomoci na nevyhnutné minimum a opatrenia 
proti neprimeranému narušeniu hospodárskej sú ťaže (Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2009, s. 2);  Odporú čania Rady guvernérov 
Európskej centrálnej banky k št átnym zárukám za bankový dlh a odporú čania Rady guvernérov Európskej centrálnej 
banky k ur čovaniu náhrady za rekapitalizáciu, oba dokumenty sú dostupné na internetovej stránke ECB na: 
www.ecb.europa.eu.  
10  Pozri odsek 3.1.2 stanoviska ECB CON/2009/18. 
11   ECB v tejto súvislosti poznamenáva, že § 4 ods. 5 návrhu zákona obsahuje priamy odkaz na  Oznámenie Komisie — 
Usmernenia spolo čenstva o štátnej pomoci na záchranu a reštrukturalizáciu firiem v ťažkostiach (Ú. v. EÚ C 244, 
1.10.2004, s. 2) a § 8 ods. 6 návrhu zákona povinnos ť Ministerstva financií Slovenskej republiky pravidelne predklada ť 
Európskej komisii správu o prehodnotení opodstatnenos ti schémy štátnej pomoci ustanovenej návrhom zákona. 
12  Pozri ECB preh ľad finančnej stability ( „ECB Financial St ability Review“ ), december 2006, s. 171-172 a výro čnú správu 
ECB za rok 1999, s. 98. 
4 3.2 Poskytovanie ELA je jednou z úloh NB S prispievajúcich k stabilite finan čného systému, ako je 
uvedené v § 24 zákona o NBS13. Podľa § 2 ods. 1 písm. b) druhého pododseku návrhu zákona 
poskytne štát osobitnú záruku za úver so splatnos ťou do jedného roka poskytnutý banke. Ke ďže 
NBS je, ako je to výslovne uve dené v dôvodovej správe k návrhu  zákona, potenciálne jedným zo 
subjektov oprávnených poskytnú ť takýto krátkodobý úver, je ve ľmi dôležité zabezpe čiť, aby bolo 
poskytnutie úveru pod ľa slovenského práva v súlade s pravidlami pre poskytovanie ELA. 
Predovšetkým rozhodnutie, či poskytnú ť ELA za predpokladu poskytnutia štátnej záruky, musí 
zostať v právomoci NBS a v plnej miere sp ĺňať nasledujúce kritériá na dosiahnutie súladu so 
zákazom menového financovania ustanovenom v článku 101 ods. 1 zmluvy v spojení s nariadením 
Rady (ES) č. 3603/93 z 13. decembra 1993 , ktorým sa stanovujú definície na uplat ňovanie 
zákazov uvedené v článkoch 104 (teraz 101) a 104b ods. 1 (teraz 103 ods. 1) zmluvy14. Po prvé, 
ako to už bolo vyjadrené v predchádzajúcich stanoviskách ECB15 týkajúcich sa poskytovania ELA, 
ECB zastáva názor, že návrh zákona by mal jednozna čne zaručovať nezávislos ť NBS pri 
rozhodovaní o poskytnutí ELA. Po druhé, malo by sa zabezpe čiť, aby bol úver NBS poskytnutý na 
čo najkratšiu dobu. Po tretie, v prípade poskytnutia ELA musia by ť ohrozené prvky systémovej 
stability. Po štvrté, z právneho h ľadiska nemôžu existova ť pochybnosti o platnosti a 
vymáhate ľnosti štátnej záruky. Po piate, nemôžu existova ť pochybnosti o ekonomickej 
primeranosti štátnej záruky, a to tak s oh ľadom na istinu ako aj úroky z úverov, čím sa plne 
zachová finan čná nezávislos ť NBS. 
3.3 Vzh ľadom na uvedené zastáva ECB názor, že by sa aspo ň v dôvodovej správe k návrhu zákona 
mali uvies ť skutočnosti súvisiace s poskytovaním ELA. Najmä sú časné znenie § 2 ods. 1 písm. b) 
druhého pododseku je nejasné, obzvláš ť v spojitosti s dôvodovou správou, ktorá vysvet ľuje, ako už 
bolo uvedené, že NBS je potenciálne jedným z viace rých subjektov, ktoré sú oprávnené poskytnú ť 
úver banke. Vzh ľadom na to by splatnos ť ELA mala zosta ť v právomoci centrálnej banky. Podobne 
NBS nesmie by ť zapojená do štátnych operácií, ktoré nie sú v súlade s uvedeným ustanovením 
zmluvy16 a návrh zákona by mal by ť v tomto oh ľade presnejší, aby sa objasnilo prepojenie na 
ustanovenia zákona o NBS týkajúce sa poskytovania ELA17. 
Zákaz menového financovania a NBS  
3.4 ECB predpokladá, že pod ľa návrhu zákona bude NBS pria mo zapojená do poskytovania 
stabilizačnej pomoci. NBS bude predovšetkým zodpovedná  za posúdenie potreby a primeranosti 
                                                 
13  Zákon č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska. 
14  Ú. v. EÚ L 332, 31.12.1993, s. 1.  
15  Pozri odseky 4.9 až 4.11 stanoviska C ON/2008/42. Pozri tiež stanovisko ECB CON/2008/46. 
16  Podľa názoru ECB „Vnútroštátne právne predpisy, ktoré pr edpokladajú, že (národné centrálne banky) budú poskytova ť 
finančné prostriedky úverovým inštitúciám inak ako v súvisl osti s úlohami centrálneho bankovníctva (ako sú napríklad 
operácie menovej politiky, operácie v rámc i platobných systémov alebo operácie na do časnú podporu likvidity), a najmä 
podporova ť úverové a/alebo finan čné inštitúcie, ktoré sú platobne neschopné, nie sú zlu čiteľné so zákazom menového 
financovania“; pozri Konvergen čnú správu ECB z mája 2006, s. 68, Konvergen čnú správu ECB z decembra 2006, s. 30, 
Konvergen čnú správu ECB z mája 2007, s. 22, Konvergen čnú správu ECB z mája 2008, s. 24. 
17  ECB poznamenáva, že by sa to mohlo dosiahnu ť formou poznámky pod čiarou k odkazu v § 2 ods. 1 písm. b) druhom 
pododseku návrhu zákona, kde by sa  uviedol § 24 zákona o NBS. 
5 uplatnenia štátnych opatrení na úverovú inštitúciu, ke ď sa vyjadrí, či dotknutá úverová inštitúcia 
spĺňa podmienky stanovené štátom v zákone. V súlade  s predchádzajúcimi stanoviskami ECB treba 
poznamena ť, že zapojenie NBS do postupov ustanovenýc h v návrhu zákona by nemalo presahova ť 
rámec riadneho plnenia jej existujúcich úloh a malo by by ť plne v súlade so zákazom menového 
financovania ustanoveným v článku 101 ods. 1 zmluvy.  
Poradná úloha NBS 3.5 Pokia ľ ide o poradnú úlohu NBS pod ľa návrhu zákona, ECB predpokladá, že bude obmedzená na 
poskytovanie stanovísk v rámci konzultácií týkajúcich sa stabiliza čnej pomoci. Hoci ECB oce ňuje, 
že ustanovenia návrhu zákona uzná vajú odborné znalosti NBS v tejto oblasti, ECB opätovne 
poznamenáva, že úlohy vykoná vané NBS v súvislosti s poskytovaním stabiliza čnej pomoci by mali 
byť uskutočňované spôsobom, ktorý je plne v súlade s inštitucionálnou a finan čnou nezávislos ťou 
NBS, aby sa zabezpe čilo riadne plnenie jej existujúcich úloh pod ľa zmluvy a Štatútu Európskeho 
systému centrálnych bank a Európskej centrálnej banky
18. 
Výber úverových inštitúcií oprávnených prijíma ť pomoc 
3.6 Pod ľa § 1 ods. 1 písm. a) návrhu zákona sú všetky úverové inštitúcie vymedzené zákonom o 
bankách so sídlom na území Slove nskej republiky oprávnené prijíma ť pomoc na základe opatrení 
upravených v návrhu zákona. ECB preto pr edpokladá, že pojem „banka“ sa vz ťahuje na všetky 
banky so sídlom na území Slove nskej republiky, ktoré od NBS zí skali povolenie na poskytovanie 
bankových služieb vrátane dcérskych spolo čností zahrani čných bánk, avšak nevz ťahuje sa na 
pobočky zahrani čných bánk. ECB víta uve dené ustanovenia, ke ďže zamedzujú tomu, aby boli 
uprednost ňované ur čité úverové inštitúcie a naru šené rovnaké podmienky, pokia ľ ide 
o zaobchádzanie so slovenskými finan čnými inštitúciami a dcérskymi spolo čnosťami zahrani čných 
inštitúcií19. ECB poznamenáva, že pokia ľ ide o osobitnú oblas ť poskytovania štátnych záruk, 
usmernenie Komisie obsahuje podrobné pravidlá o kritériách oprávnenosti pre inštitúcie, ktoré sú 
príjemcami pomoci20. 
Vzťah medzi návrhom zákona a jednot nou menovou politikou eurozóny 
3.7 V súlade s vyhlásením sú členské štáty povinné postupova ť koordinovane, aby sa predišlo 
významným rozdielom pri vnútroštátnej implementácii, čo by malo kontraproduktívny ú činok 
a spôsobilo by narušenia globálnych bankových tr hov. Hlavy štátov eurozóny tiež uznali potrebu 
spolupráce s ECB s cie ľom zabezpe čiť riadenie likvidity Eurosystémom a súlad s opera čným 
rámcom Eurosystému. Na základe uvedeného ECB poznamenáva, že by sa malo predchádza ť 
                                                 
18  Pozri odsek 3.7 stanoviska ECB CON/2008/68. 
19   V tejto súvislosti pozri na jmä tieto stanoviská ECB: CON/2008/44 , CON/2008/48, CON/2008/52 a CON/2008/55. 
20  Pozri odsek 18 usmernenia Komisie, pod ľa ktorého „Kritéria oprávnenosti finan čných inštitúcií … musia by ť objektívne, 
náležite zoh ľadňovať ich úlohu v príslušnom bankovom systém e a v celkovom hospodárstve, nesmú by ť diskrimina čné, 
aby sa zabránilo prehnaným rušivým ú činkom na susedné trhy a vnútorný trh ako celok. Uplatnením zásady 
nediskriminácie na základe št átnej príslušnosti by mali by ť do systému podpory zahrnuté všetky inštitúcie zapísané do 
príslušného registra dotknutého členského štátu, vrátane ich dcérskych spolo čností, ktoré významným spôsobom aktívne 
pôsobia v tomto členskom štáte“. 
6 nekoordinovaným rozhodnutiam jednotlivých členských štátov, ke ďže tieto by mohli vies ť 
k triešteniu pe ňažného trhu eurozóny. ECB preto opätovne zdôraz ňuje závery prijaté v jej 
predchádzajúcich stanoviskách. ECB najmä pripomína konzultujúcemu orgánu osobitné 
odporúčania prijaté Radou guvernérov v súvislos ti so štátnymi zárukami za bankový dlh21 
a v súvislosti s rekapitalizáciami22. V tomto oh ľade má ECB nasledujúce pripomienky. 
3.8 Pod ľa § 5 ods. 5 návrhu zákona „podrobnosti o ur čovaní výšky odplaty, o zmene jej výšky, spôsob 
jej platenia a podrobnosti o spôsobe vrátenia stabiliza čnej pomoci ustanoví všeobecne záväzný 
právny predpis, ktorý vydá ministerstvo fina ncií po dohode s Národnou bankou Slovenska“. ECB 
by rada zdôraznila, ako je pre ur čovanie výšky náhrady za stabiliza čnú pomoc a pre iné opatrenia 
upravené v návrhu zákona dôležité, aby boli v súlade  s opatreniami tak v rámci eurozóny, ako aj 
v rámci EÚ s cie ľom vytvori ť základné podmienky pre rovnaké zaobchádzanie. Predovšetkým je 
dôležité zabezpe čiť, aby bola výška náhrady za stabiliza čnú pomoc založená na riziku a trhovo 
orientovaná a tak ur čená na základe nákladov z odpovedajúcej záruky na trhu. 
3.9 Pod ľa § 10 návrhu zákona musí by ť zmluva o stabiliza čnej pomoci, ktorá musí by ť uzavretá pred 
poskytnutím akejko ľvek formy stabiliza čnej pomoci, uzavretá najneskôr 31. decembra 2010. Ako 
sa uvádza v § 2 ods. 1 písm. b) návrhu zákona, stabiliza čná pomoc formou poskytnutia osobitnej 
záruky za vydané dlhopisy alebo za krátkodobý úver sa môže poskytnú ť najviac na tri roky, resp. 
najviac na jeden rok (t.j. maximálne do roku 2013). Pod ľa § 2 ods. 1 písm. b) druhého pododseku 
návrhu zákona sa môže osobitná štátna záruka poskytnú ť za krátkodobé úvery so splatnos ťou do 
jedného roka. Ako sa podrobnejšie uvádza v dôvodovej  správe k návrhu zákona, takéto úvery môže 
poskytnúť jedna banka druhej, čo znamená, že návrh zákona potenciálne zah ŕňa medzibankové 
vklady. V súvislosti s tým má ECB tieto pripomienky. 
 Po prvé, ECB poznamenáva, že štátne záruky sa môžu poskytnú ť na pokrytie všetkých druhov 
záväzkov domácich finan čných inštitúcií a vnútroštátnych garan čných systémov. ECB preto 
predpokladá, že návrh zákona nevylu čuje zo svojej pôsobnosti, či už výslovne alebo implicitne, 
medzibankové vklady, podriadené alebo kolater izované záväzky (ako sú kryté dlhopisy). ECB 
opätovne zdôraz ňuje, že štátne záruky by sa nemali vz ťahovať najmä na medzibankové vklady, 
keďže by to mohlo potenciálnym zvýšením emisie krátkodobého dlhu v členských štátoch spôsobi ť 
podstatnú deformáciu vo viacerých vnútroštátnych sektoroch pe ňažného trhu eurozóny. To by 
narušilo uskuto čňovanie jednotnej menovej politiky, čo je pod ľa článku 105 ods. 2 zmluvy 
výlučnou právomocou Eurosystému. Mohlo by to tiež ovplyvni ť prenos rozhodnutí v oblasti 
menovej politiky23. 
 Po druhé, ECB pri rozšírenom výklade predpokladá, že štátne záruky sa môžu poskytnú ť za úvery 
prijaté bankami. V tejto súvislosti ECB konz ultujúcemu orgánu pripomína, že cie ľom takýchto 
                                                 
21   Odkazuje sa na odporú čania Rady guvernérov Európskej centráln ej banky k štátnym zárukám za bankový dlh z 
20. novembra 2008 dostupné na internet ovej stránke ECB na: www.ecb.europa.eu. 
22  Odkazuje sa na odporú čania Rady guvernérov Európskej centrálnej banky k ur čovaniu náhrady za rekapitalizáciu, 
dostupné na internetovej stránk e ECB na: www.ecb.europa.eu. 
23  Pozri odsek 3.4 stanoviska ECB CON/2008/52. 
7 opatrení týkajúcich sa poskytovania štátnych zár uk za bankový dlh by pri praktickej implementácii 
mali byť: i) reakcia na problémy solventných bánk, ktoré majú obmedzenú likviditu, s 
financovaním v tom, že sa zlepší fungovanie trhu pre bankový dlh s dlhšou lehotou splatnosti, 
ii) zachovanie rovnakého zaobchádzania s finan čnými inštitúciami a vyhýbanie sa deformáciám 
trhu a iii) zabezpe čenie zhody s riadením likvidity Euro systému. ECB v súlade so svojimi 
odporúčaniami opakovane uvádza svoj názor, že vlády štátov eurozóny by mali umožni ť 
poskytnutie štátnej záruky za emisiu nového stre dnodobého prednostného bankové dlhu (najviac na 
päť rokov), ktorý musí by ť časovo obmedzený. Rovnako sa za ú čelom revitalizácie trhu s 
krátkodobým bankovým dlhom môžu poskytnú ť štátne záruky za krátkodobý bankový dlh so 
splatnosťou od troch do 12 mesiacov. 
 Po tretie, ECB tiež pripomína slovens kým orgánom, že je dôležité zabezpe čiť, aby finan čné 
inštitúcie oprávnené prijíma ť pomoc nemohli ma ť prospech z neprimeraného použitia ich 
zaručeného postavenia na zapojenie sa vo zvýšenom  rozsahu do aktivít, ktoré deformujú trh a 
napomáhajú nenormálnemu zvyšovaniu súva hových hodnôt. V tejto súvislosti ECB zdôraz ňuje 
dôležitosť vytvorenia primeraných záruk, akými sú obmedzenia marketingu finan čných produktov 
alebo rozšírenia aktivít na základe štátnych záruk.  
3.10 Pokia ľ ide o stabiliza čnú pomoc vo forme rekapitalizácie, ako je ustanovené v § 2 ods. 1 písm. a) 
návrhu zákona, ECB poznamenáva, že cie ľom rekapitaliza čných opatrení v členských štátoch je 
posilnenie majetkového postavenia  v podstate zdravých finan čných inštitúcií za ú čelom zlepšenia 
fungovania bankového systému a jeho stability a zabezpe čenia riadneho financovania 
hospodárstva. Konkrétne by mal existova ť jednotný prístup k vymedzeniu podmienok pre 
rekapitalizácie a výšky náhrady za nást roje na poskytnutie kapitálu stup ňa 1 finančným inštitúciám. 
ECB zdôraz ňuje význam primeranej výšky náhrad za rekapitalizácie za ú čelom zvýšenia stability 
finančného systému, u ľahčenia návratu k bežným podmienkam trhu a zabezpe čenia riadneho 
financovania hospodárstva. V súvi slosti s tým boli uverejnené odporú čania Rady guvernérov ECB 
k určovaniu náhrady za rekapitalizáciu24. ECB zdôraz ňuje, že podmienky ur čovania náhrad za 
kapitálovú podporu by mali by ť založené na riziku a trhovo orientované pri zoh ľadnení osobitných 
rizík tak vybraného nástroja na podporu kapitálu, ako aj dotknutej inštitúcie. Osobitné vlastnosti 
nástrojov pre kapitálové injekcie (ako sú prioritné akcie) by mali by ť vhodne vybraté tak, aby pri 
podporovaní skorého ukon čenia štátnej kapitálovej pomoci bankám neviedli k neprimeranému 
zvýšeniu nákladov kapitálu. V súlade s vyhlásením ECB tiež zdôraz ňuje, že harmonizácia týkajúca 
sa ukončenia vnútroštátnych systémov finan čnej podpory v rámci EÚ a najmä v rámci eurozóny je 
veľmi dôležitá, a to vrátane štátnych kapitálových investícií do finan čných inštitúcií. Na základe 
uvedeného treba pod čiarknuť, že návrh zákona v sú časnosti neupravuje koncovú stratégiu. V tejto 
súvislosti ECB poznamenáva, že vyhlásenie jasne upriamuje pozornos ť na potrebu, aby bol každý 
vnútroštátny systém podpory svojou povahou do časný, aj ke ď sa môže pred ĺžiť alebo obnovi ť. 
                                                 
24  Odporú čania Rady guvernérov Európskej centrálnej banky k ur čovaniu náhrady za rekapitalizáciu, vydané 
20. novembra 2008 a dostupné na internet ovej stránke ECB na: www.ecb.europa.eu. 
8 ECB preto odporú ča, aby sa prijali osobitné ustanovenia o lehotách vo vz ťahu k opatreniam 
stabilizačnej pomoci pod ľa návrhu zákona25. 
 Toto stanovisko sa uverejní na internetovej stránke ECB.    Vo Frankfurte nad Mohanom 27. mája 2009 
 
[podpis] 
 
prezident ECB 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
25  Pozri odsek 3.5 stanoviska ECB CON/2008/ 76 alebo odsek 3 stanoviska ECB CON/2009/6.