Návrh nariadenia Rady o uzatvorení protokolu, ktorý stanovuje možnosti rybolovu tuniakov a finančný príspevok podľa dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove v komorských vodách, na obdobie od 1. januára 2005 do 31. decembra 2010 /* KOM/2005/0187 v konečnom znení - CNS 2005/0092 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 12.5.2005 KOM(2005) 187 v konečnom znení 2005/0092 (CNS) Návrh NARIADENIA RADY o uzatvorení protokolu, ktorý stanovuje možnosti rybolovu tuniakov a finančný príspevok podľa dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove v komorských vodách, na obdobie od 1. januára 2005 do 31. decembra 2010 (predložená Komisiou) ODÔVODNENIE Platnosť protokolu pripojeného k dohode medzi ES a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove končí 31.12.2004. Dňa 24. novembra 2004 bol podpísaný nový protokol medzi týmito zmluvnými stranami, ktorý stanovuje technické a finančné podmienky aktivít rybolovu plavidiel ES v komorských vodách na obdobie od 1. januára 2005 do 31. decembra 2010 (6 rokov). Tento nový protokol ponúka možnosti rybolovu pre 40 plavidiel so záťahovými sieťami na lov tuniakov a pre 17 plavidiel s dlhými lovnými šnúrami na lov na hladine. Finančný príspevok sa stanovuje ročne na 390 000 eur, čo pokrýva hmotnosť úlovkov v komorských vodách vo výške 6 000 ton tuniakov ročne. Veľká časť tejto sumy (60 % čo predstavuje 234 000 eur ročne) je určená, v rámci nového prístupu partnerstva stanoveného v usmerneniach Rady k dohodám o rybolove z júla 2004, na vývoj a uskutočnenie sektorovej politiky rybolovu na Komoroch za účelom vytvorenia systému zodpovedného rybolovu. Tento nový protokol, ktorý je zahrnutý do rámca dohôd o love tuniakov uzavretých Spoločenstvom s niektorými krajinami Indického oceánu posilňuje koncepciu vykonávania zodpovedného a trvalo udržateľného rybolovu a umožňuje podporovať partnerský vzťah zameraný na dodržiavanie právnych ustanovení a nariadení vnútroštátnej politiky Komor o rybolove. V tomto zmysle boli zavedené nové ustanovenia: i) klauzula o výhradnom práve, ktorá zakazuje súčasnú existenciu súkromných licencií alebo iných súkromných dohôd v rámci dohody o rybolove Spoločenstva, ii) ustanovenia o VMS, ktoré posilňujú kontrolu plavidiel, ktoré plávajú v komorských vodách, iii) sociálna klauzula, ktorá sa vzťahuje na miestnych námorníkov na palube plavidiel Spoločenstva, iv) ustanovenia o nalodení pozorovateľov. Okrem toho boli v súlade s usmerneniami Rady z júla 2004 v novom protokole upravené náklady dohody medzi Spoločenstvom a majiteľmi plavidiel. Povinný poplatok za tonu pre majiteľov plavidiel sa teda zvýšil z 25 eur na 35 eur za tonu, zatiaľ čo povinný poplatok Spoločenstva sa znížil zo 75 eur na 65 eur za tonu. Toto nové rozdelenie, ktoré sa už uplatňuje v dohodách o plavidlách na lov tuniakov v rámci Tichého oceánu sa postupne uplatní pre všetky dohody o plavidlách Spoločenstva na lov tuniakov. Komisia na tomto základe navrhuje, aby Rada nariadením prijala protokol, ktorý stanovuje možnosti rybolovu a príslušné technické a finančné podmienky dohodnuté medzi ES a Komorami na obdobie od 1. januára 2005 do 31. decembra 2010. Návrh rozhodnutia Rady o dočasnom uplatňovaní nového protokolu je pri očakávaní jeho konečného vstupu do platnosti predmetom osobitného konania. 2005/0092 (CNS) Návrh NARIADENIA RADY o uzatvorení protokolu, ktorý stanovuje možnosti rybolovu tuniakov a finančný príspevok podľa dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove v komorských vodách, na obdobie od 1. januára 2005 do 31. decembra 2010 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na jej článok 37 spolu s článkom 300 odsekom 2 a odsekom 3 prvým pododsekom, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2], keďže: (1) V súlade s dohodou medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove v komorských vodách[3], zúčastnené strany viedli rokovania s cieľom stanoviť úpravy alebo dodatky, ktoré by bolo potrebné zaviesť do dohody na konci obdobia uplatňovania protokolu pripojeného k tejto dohode. (2) Po týchto rokovaniach bol 24. novembra 2004 podpísaný nový protokol, ktorý stanovuje možnosti rybolovu a finančný príspevok stanovené v uvedenej dohode na obdobie od 1. januára 2005 do 31. decembra 2010. (3) Schválenie uvedeného protokolu je v záujme Spoločenstva. (4) Bolo by vhodné určiť kľúč rozdelenia možností rybolovu medzi jednotlivými členskými štátmi, pričom je potrebné opierať sa o rozdelenie možností tradičného rybolovu v rámci dohody o rybolove, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Protokol, ktorý stanovuje možnosti rybolovu tuniakov a finančný príspevok podľa dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove v komorských vodách na obdobie od 1. januára 2005 do 31. decembra 2010, sa schvaľuje v mene Spoločenstva. Texty protokolu je pripojený k tomuto nariadeniu. Článok 2 Možnosti rybolovu stanovené protokolom sú rozdelené medzi jednotlivé členské štáty podľa nasledujúceho kľúča: a) plavidlá so záťahovými sieťami na lov tuniakov: Španielsko: 21 plavidiel Francúzsko: 18 plavidiel Taliansko: 1 plavidlo b) plavidlá s dlhými lovnými šnúrami na lov na hladine: Španielsko: 12 plavidiel Portugalsko: 5 plavidiel Ak žiadosti o licencie týchto členských štátov nevyčerpajú možnosti rybolovu stanovené protokolom, Komisia môže zohľadniť žiadosti o licencie iných členských štátov. Článok 3 Členské štáty, ktorých plavidlá lovia ryby v rámci tohto protokolu, sú povinné oznámiť Komisii objemy každého úlovku v komorskej rybolovnej zóne v súlade s Nariadením č. 500/2001 Komisie zo 14. marca 2001[4]. Článok 4 Prezident Rady má právomoc vymenovávať osoby spôsobilé na záväzné podpísanie protokolu zo strany Spoločenstva. Článok 5 Toto nariadenie nadobudne účinnosť tretím deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu Prezident Protokol ktorý na obdobie od 1. januára 2005 do 31. decembra 2010 stanovuje možnosti rybolovu a finančný príspevok podľa dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove v komorských vodách Článok 1 Obdobie uplatnenia a možnosti rybolovu 1. Od 1. januára 2005 a na celkové obdobie 6 rokov sa možnosti rybolovu dohodnuté v zmysle článku 2 Dohody stanovujú nasledovne: - plavidlá so záťahovými sieťami na lov tuniakov: 40 plavidiel, - plavidlá s dlhými lovnými šnúrami na lov na hladine: 17 plavidiel. 2. Odsek 1 sa uplatňuje s výhradou ustanovení článkov 4 a 5 tohto protokolu. 3. Plavidlá plávajúce pod vlajkou členského štátu Európskeho spoločenstva môžu vykonávať aktivity v komorských vodách, len ak sú držiteľmi licencie o rybolove poskytnutej v rámci tohto protokolu a podľa podmienok popísaných v prílohe k tomuto protokolu. Článok 2 Finančný príspevok – podmienky platby 1. Finančný príspevok uvedený v článku 6 Dohody sa stanovuje na obdobie uvedené v článku 1 vo výške 2 340 000 eur. 2. Odsek 1 sa uplatňuje s výhradou ustanovení článkov 4, 5 a 7 tohto protokolu. 3. Finančný príspevok uvedený v odseku 1 zaplatí Spoločenstvo vo výške 390 000 eur ročne počas obdobia uplatňovania tohto protokolu. 4. Ak celkové množstvo úlovkov plavidiel Spoločenstva v komorských vodách prekročí 6 000 ton ročne, celková výška ročného finančného príspevku sa zvýši o 65 eur za každú ďalšiu tonu úlovku. Celková ročná suma zaplatená Spoločenstvom však nemôže prekročiť dvojnásobok sumy uvedenej v odseku 3 (780 000 eur). Ak množstvá úlovkov plavidiel Spoločenstva prekročia množstvá zodpovedajúce dvojnásobku celkovej ročnej výšky, výška pre množstvo, ktoré presahuje túto hranicu, sa zaplatí v priebehu nasledujúceho roka. 5. Platba sa vykoná najneskôr 30. septembra 2005 za prvý rok a najneskôr k dátumu výročia protokolu za nasledujúce roky. 6. S výhradou ustanovení článku 6 je pridelenie tohto príspevku vo výhradnej kompetencii komorských úradov. 7. Časť finančného príspevku uvedená v článku 7 odseku 1 tohto protokolu sa zaplatí na účet otvorený povereným ministrom rybolovu na Komoroch v Centrálnej banke Komor. Zostávajúca časť finančného príspevku sa zaplatí na účet štátnej pokladnice otvorený v Centrálnej banke Komor. Článok 3 Spolupráca za účelom zodpovedného rybolovu – vedecké kolégium 1. V súlade s článkom 5 dohody vedú zmluvné strany na základe odporúčaní a uznesení prijatých v rámci Komisie pre tuniakov v Indickom oceáne (KTIO) a s cieľom lepších dostupných vedeckých oznámení v rámci zmiešanej Komisie uvedenej v článku 7 dohody diskusie, aby v prípade potreby po dohode vedeckého kolégia a spoločnom súhlase prijali opatrenia pre trvalo udržateľné riadenie rybárskych zdrojov, ktoré ovplyvňujú aktivity plavidiel Spoločenstva. Článok 4 Dobrovoľná revízia možností rybolovu 1. Možnosti rybolovu uvedené v článku 1 sa môžu rozšíriť na základe spoločnej dohody po schválení vedeckým kolégiom uvedenom v článku 3, pričom toto rozšírenie neovplyvní trvalo udržateľné riadenie zdrojov na Komoroch. V takomto prípade sa finančný príspevok uvedený v článku 2 odseku 1 zvýši úmerne a pro rata temporis. Celková ročná výška finančného príspevku zaplatená Európskym spoločenstvom však nesmie prekročiť dvojnásobok takto upravenej výšky. 2. Ak množstvá úlovkov plavidiel Spoločenstva prekročia dvojnásobok množstiev zodpovedajúcich celkovej zrevidovanej ročnej výške, výška pre množstvo, ktoré presahuje túto hranicu, sa zaplatí v priebehu nasledujúceho roka. 3. V prípade, že sa strany dohodnú na prijatí opatrení uvedených v článku 3, z ktorých vyplýva zníženie možností rybolovu uvedených v článku 1, finančný príspevok sa zníži úmerne a pro rata temporis. 4. Rozdelenie možností rybolovu do rôznych kategórií plavidiel sa tiež môže zrevidovať v rámci spoločnej dohody zmluvných strán a pri dodržaní každého prípadného odporúčania vedeckého kolégia pokiaľ ide o riadenie zásob, ktoré by mohli byť týmto prerozdelením ovplyvnené. Zmluvné strany sa dohodnú na zodpovedajúcej úprave finančného príspevku, ak to rozdelenie možností rybolovu opodstatňuje. Článok 5 Nové možnosti rybolovu V prípade, že by sa plavidlá Spoločenstva zaujímali o aktivity rybolovu, ktoré nie sú uvedené v článku 1, zmluvné strany sa pred prípadným vydaním povolenia zo strany komorských úradov musia najskôr poradiť. V prípade potreby sa zmluvné strany dohodnú na podmienkach uplatniteľných pri týchto nových možnostiach rybolovu a v prípade potreby vypracujú dodatky k tomuto protokolu a k jeho prílohe. Článok 6 Odloženie a revízia platby finančného príspevku z dôvodu zásahu vyššej moci 1. V prípade výskytu vážnych okolností s výnimkou prírodných javov, ktoré bránia vykonávaniu aktivít rybolovu v komorských vodách môže Európske spoločenstvo platbu finančného príspevku uvedeného v článku 2 odseku 1 odložiť, ak je to možné po vzájomnej porade zmluvných strán, a za podmienky, že Európske spoločenstvo zaplatí všetky sumy splatné v čase odloženia. 2. Platba finančného príspevku sa vykoná hneď po tom, čo zmluvné strany na základe spoločného súhlasu a porady zistia, že okolnosti, ktoré vyvolali zastavenie aktivít rybolovu už nie sú aktuálne a že situácia umožňuje návrat k aktivitám rybolovu. 3. Platnosť licencií pridelených plavidlám Spoločenstva v zmysle článku 4 Dohody sa predlžuje na trvanie, ktoré sa rovná trvaniu obdobia odloženia aktivít rybolovu. Článok 7 Podpora zavedenia zodpovedného rybolovu v komorských vodách 1. Finančný príspevok uvedený v článku 2 odseku 1 tohto protokolu prispieva až do 60 % svojej výšky k rozvoju a k zavedeniu politiky odvetvia rybolovu na Komoroch s cieľom zavedenia rozumného rybolovu v komorských vodách. Riadenie tohto prispenia je založené na určení cieľov, ktoré je potrebné dosiahnuť a každoročného, ako aj viacročného programovania, zmluvnými stranami na základe spoločnej dohody. 2. Za účelom zavedenia ustanovení vyššie uvedeného odseku 1 sa zmluvné strany v rámci Zmiešanej komisie uvedenej v článku 7 Dohody po vstupe protokolu do platnosti a najneskôr tri mesiace po vstupe tohto protokolu do platnosti dohodnú na Viacročnom odvetvovom programe a na podmienkach jeho uplatnenia, vrátane a najmä: 1. ustanovení na každoročnom a viacročnom základe, podľa ktorých sa použije percento finančného príspevku uvedeného vo vyššie uvedenom odseku 1, 2. ciele, ktoré je potrebné dosiahnuť na každoročnom a viacročnom základe, aby sa včas pristúpilo k zavedeniu trvalo udržateľného a zodpovedného rybolovu, pri zohľadnení priorít vyjadrených Komorami v rámci vnútroštátnej politiky rybolovu alebo v rámci iných politík, ktoré sa vzťahujú alebo ktoré majú vplyv na zavedenie trvalo udržateľného a zodpovedného rybolovu, 3. kritériá a postupy, ktoré sa uplatnia s cieľom umožniť každoročné zhodnotenie dosiahnutých výsledkov. 3. Každú navrhovanú úpravu Viacročného odvetvového programu musia schváliť zmluvné strany v rámci Zmiešanej komisie. 4. Komory každoročne rozhodujú o pridelení časti finančného príspevku uvedeného v odseku 1 na účely zavedenia Viacročného odvetvového programu. Pokiaľ ide o prvý rok platnosti protokolu, toto pridelenie sa musí oznámiť Spoločenstvu v čase schválenia Viacročného odvetvového programu Zmiešanou komisiou. Za každý nasledujúci rok Komory oznámia toto pridelenie Spoločenstvu najneskôr 30. novembra predchádzajúceho roka. 5. V prípade, že to každoročné zhodnotenie výsledkov zavedenia Viacročného odvetvového programu opodstatní, zmluvné strany sa poradia, aby zadefinovali podmienky opätovného pridelenia finančného príspevku uvedeného v článku 2 odseku 1 tohto protokolu a aby týmto výsledkom prispôsobili konečnú výšku fondov pridelených na zavedenie programu. Článok 8 Spory – odloženie uplatnenia protokolu 1. Každý spor medzi zmluvnými stranami, pokiaľ ide o interpretáciu ustanovení tohto protokolu a pokiaľ ide o ich uplatnenie musí byť predmetom konzultácie medzi zmluvnými stranami v rámci Zmiešanej komisie uvedenej v článku 7 Dohody, ktorá v prípade potreby zvolá výnimočné zasadanie. 2. Bez porušenia ustanovení článku 9 sa môže uplatňovanie protokolu odložiť na návrh jednej strany, keď sa spor medzi stranami považuje za vážny a keď konzultácie v rámci Zmiešanej komisie v súlade s odsekom 1 neumožnili ukončiť spor priateľským dohovorom. 3. Odloženie uplatňovania protokolu podlieha písomnému oznámeniu záujmu zainteresovanej strany minimálne tri mesiace pred dátumom, kedy sa má toto odloženie vykonať. 4. V prípade odloženia budú zmluvné strany aj naďalej viesť konzultácie s cieľom nájsť priateľské riešenie sporu, ktorý ich rozdeľuje. Keď sa takého riešenie dosiahne, obnoví sa uplatnenie protokolu a výška finančného príspevku sa zníži úmerne a pro rata temporis v závislosti od trvania, počas ktorého bolo uplatňovanie protokolu odložené. Článok 9 Odloženie uplatňovania protokolu z dôvodu chýbajúcich platieb S výhradou ustanovení článku 3, v prípade, že Spoločenstvo nevykoná platby uvedené v článku 2, sa uplatňovanie tohto protokolu môže odložiť za nasledujúcich podmienok: a) kompetentné komorské úrady adresujú Európskej komisii oznámenie o chýbajúcej platbe. Komisia pristúpi k prevereniu a v prípade potreby najneskôr do 30 pracovných dní od dátumu prijatia oznámenia vykoná potrebné platby, b) pri absencii platby alebo vhodného opodstatnenia absencie platby v termíne uvedenom v článku 2 odseku 5 tohto protokolu majú kompetentné komorské úrady právo odložiť uplatňovanie tohto protokolu, bezodkladne o tom budú informovať Európsku komisiu, c) protokol sa znova uplatní hneď po vykonaní príslušnej platby. Článok 10 Príslušné ustanovenia národného práva Aktivity rybolovu plavidiel Spoločenstva, ktoré plávajú v komorských vodách sa riadia legislatívou platnou na Komoroch okrem prípadu, keď Dohoda a tento protokol so svojimi prílohami a dodatkami stanovujú inak. Článok 11 Klauzula o revízii V priebehu tretieho roka uplatňovania tohto Protokolu, jeho príloh a dodatkov môžu zmluvné strany prehodnotiť ustanovenia protokolu, prílohy a dodatkov a v prípade potreby vypracovať jeho dodatky. Tieto dodatky môžu zahŕňať referenčnú tonáž a úhrnné preddavky zaplatené majiteľmi plavidiel. Článok 12 Zrušenie Príloha k Dohode medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove v komorských vodách sa zrušuje a nahrádza sa prílohou k tomuto protokolu. Článok 13 Vstup do platnosti 1. Tento protokol a jeho príloha a dodatky vstupujú do platnosti k dátumu, keď sa zmluvné strany informujú o dokončení postupov potrebných na tento účel. 2. Uplatňujú sa od 1. januára 2005. PRÍLOHA PODMIENKY VYKONÁVANIA RYBOLOVU V KOMORSKÝCH VODÁCH PLAVIDLAMI SPOLOČENSTVA KAPITOLA I – FORMALITY, KTORÉ SA VZťAHUJÚ NA žIADOSť A NA POSKYTNUTIE LICENCIÍ Časť 1 Poskytnutie licencií 1. Licenciu na rybolov v komorských vodách môžu získať iba oprávnené plavidlá Spoločenstva. 2. Aby bolo dané plavidlo oprávnené, majiteľ plavidla, kapitán a aj samo plavidlo, musia byť oprávnení na vykonávanie aktivít rybolovu pri pobreží Komor. Musia byť bezúhonní voči administratíve Komor, musia sa teda splniť všetky predchádzajúce povinnosti vyplývajúce z ich aktivít rybolovu pri pobreží Komor v rámci dohôd o rybolove uzavretých so Spoločenstvom. 3. Každé plavidlo Spoločenstva, ktoré žiada o licenciu rybolovu, musí byť zastúpené agentom, ktorý má bydlisko na Komoroch. Meno a adresa tohto zástupcu sú uvedené v žiadosti o licenciu. 4. Kompetentné úrady Spoločenstva predložia kompetentným úradom Komor žiadosť pre každé plavidlo, ktoré chce na základe dohody loviť v komorských vodách minimálne 20 dní pred dátumom začiatku vyžadovanej platnosti. 5. Žiadosti sa kompetentným úradom Komor predkladajú v súlade s formulármi, ktorých model je uvedený v dodatku I. 6. Ku každej žiadosti o licenciu sa predložia nasledujúce dokumenty: - doklad o zaplatení povinného poplatku pre obdobie platnosti, - každý iný dokument alebo potvrdenie požadované na základe špecifických ustanovení, ktoré sa uplatňujú podľa typu plavidla na základe tohto protokolu. 7. Platba povinného poplatku sa vykonáva na účet uvedený komorskými úradmi. 8. Povinné poplatky zahŕňajú všetky vnútroštátne a miestne dane s výnimkou prístavných daní a nákladov za poskytovanie služieb. 9. Licencie pre všetky plavidlá sa poskytujú v termíne 15 dní po prijatí kompletnej dokumentácie uvedenej v bode 6 kompetentnými komorskými úradmi majiteľom plavidiel alebo ich zástupcom prostredníctvom Delegácie Komisie Európskych spoločenstiev v Maurice. 10. V prípade, že budú v čase podpísania licencie úrady Delegácie Európskej Komisie zatvorené, licencia sa zašle priamo zástupcovi majiteľa plavidla spolu s kópiou pre Delegáciu. 11. Licencia sa vydáva na meno stanoveného plavidla a je neprenosná. 12. Na požiadanie Európskych spoločenstiev a v prípade zásahu vyššej moci sa však licencia plavidla nahradí novou licenciou vystavenou na názov iného plavidla s podobnými charakteristikami, ako sú charakteristiky plavidla, ktoré je potrebné nahradiť bez nového povinného poplatku. 13. Majiteľ plavidla, ktoré je potrebné nahradiť alebo jeho zástupca odovzdá zrušenú licenciu kompetentným komorským úradom prostredníctvom Delegácie Európskej komisie. 14. Dátum vstupu novej licencie do platnosti sa rovná dátumu odovzdania zrušenej licencie majiteľom plavidla kompetentným komorským úradom. Delegácia Európskej komisie v Maurice bude informovaná o prevode licencie. 15. Licencia musí byť stále na palube, bez porušenia ustanovení Kapitoly VII odseku 2 tejto prílohy. Časť 2 Podmienky licencie – povinné poplatky a preddavky 1. Licencie majú platnosť jeden rok. Sú obnoviteľné. 2. Povinný poplatok sa stanovuje na 35 eur za tonu úlovku v komorských vodách. 3. Licencie sa poskytujú po zaplatení nasledujúcich paušálnych čiastok kompetentným národným úradom: - 3 375 eur ročne na jedno plavidlo so záťahovými sieťami na lov tuniakov, čo sa rovná povinnému poplatku za 96 ton ulovených tuniakov ročne; - 2 065 eur ročne na jedno plavidlo s dlhými lovnými šnúrami na lov na hladine, čo sa rovná povinnému poplatku za 59 ton ulovených tuniakov ročne. 4. Konečné zúčtovanie povinných poplatkov za čerstvé morské ryby stanoví Komisia Európskych spoločenstiev najneskôr 31. júla nasledujúceho roka na základe prehlásení o úlovku, ktoré vypracovávajú jednotliví majitelia plavidiel a ktoré potvrdzujú kompetentné vedecké inštitúty pre preverovanie údajov o úlovkoch v členských štátoch, akými sú IRD (Inštitút výskumu pre rozvoj), IEO (Instituto Español de Oceanografia) a IPIMAR (Instituto de Investigação das Pescas e do Mar). 5. Toto zúčtovanie sa oznamuje súčasne kompetentnému komorskému úradu a majiteľom plavidiel. 6. Každú prípadnú dodatočnú platbu vykonajú majitelia plavidiel národným kompetentným komorským úradom najneskôr 31. augusta nasledujúceho roka na účet uvedený v časti 1 odseku 7 tejto kapitoly. 7. Ak je však konečné zúčtovanie nižšie ako výška preddavku uvedená v bode 3 tejto časti, zvyšnú zodpovedajúcu sumu už majiteľ plavidla nemôže dostať späť. KAPITOLA II – OBLASTI RYBOLOVU Plavidlá Spoločenstva nemajú povolenie loviť do vzdialenosti 10 námorných míľ od každého ostrova a do vzdialenosti 3 námorných míľ od zariadení na sústredenie rýb (DCP), ktoré zaviedlo komorské ministerstvo poverené rybolovom a ktorých poloha bola oznámená zástupcovi Európskej komisie v Maurice, aby neškodili drobnému lovu v komorských vodách. Tieto ustanovenia môže preveriť zmiešaná komisia uvedená v článku 7 dohody. KAPITOLA III – REžIM HLÁSENIA ÚLOVKOV 1. Trvanie plavby plavidla Spoločenstiev za účelom tejto prílohy sa definuje nasledovne: - buď ide o obdobie, ktoré trvá od vstupu do komorských vôd po výstup z týchto vôd; - alebo ide o obdobie, ktoré trvá od vstupu do komorských vôd po prekládku z jedného plavidla na druhé; - alebo ide o obdobie, ktoré trvá od vstupu do komorských vôd po vyloženie na Komoroch. 2. Všetky plavidlá, ktoré majú oprávnenie loviť v komorských vodách v rámci tejto dohody sú povinné oznamovať svoje úlovky komorskému ministerstvu poverenému rybolovom v súlade s nasledujúcimi podmienkami: 2.1 Prehlásenia budú obsahovať úlovky plavidla počas každej plavby. Oznámia sa komorskému ministerstvu poverenému rybolovom elektronickou formou spolu s kópiou zaslanou Európskej komisii po každej plavbe a v každom prípade skôr, ako plavidlo opustí komorské vody. Oznámenia o prijatí v elektronickej forme zasielajú danému plavidlu bezodkladne obidvaja príjemcovia spolu s kópiou. 2.2 Papierové verzie originálov vyhlásení zasielaných elektronickou formou počas ročného obdobia platnosti licencie v zmysle Kapitoly I časti 3 odseku 2 tejto prílohy sa oznámia komorskému ministerstvu poverenému rybolovom do 45 dní od ukončenia poslednej plavby vykonanej počas uvedeného obdobia. Kópie sa zároveň zasielajú aj Európskej komisii. 2.3 Plavidlá prihlasujú svoje úlovky prostredníctvom formulára zodpovedajúceho palubnému denníku, ktorého model je uvedený v dodatku 2. Za obdobia, kedy sa plavidlo nenachádzalo v komorských vodách je potrebné vyplniť palubný denník s poznámkou „Mimo komorskej VHZ“. 2.4 Formuláre budú vyplnené čitateľne a podpíše ich kapitán plavidla. 3. V prípade nedodržania ustanovení tejto Kapitoly si vláda Komor vyhradzuje právo pozastaviť licenciu príslušného plavidla až do splnenia formalít a uplatniť pre majiteľa plavidla pokutu stanovenú platnými nariadeniami Komor. Európska komisia o tom bude informovaná. KAPITOLA IV – NALODENIE NÁMORNÍKOV 1. Každé plavidlo Spoločenstva počas plavby v komorských vodách nalodí na vlastné náklady aspoň 1 miestneho námorníka. 2. Majitelia plavidiel sa budú usilovať nalodiť aj ďalších miestnych námorníkov. 3. Majitelia plavidiel si môžu slobodne vybrať námorníkov, ktorých na svoje plavidlá nalodia spomedzi námorníkov, uvedených v zozname, ktorý poskytne kompetentný úrad Komor. 4. Majiteľ plavidla alebo jeho zástupca oznámi kompetentnému komorskému úradu mená miestnych námorníkov nalodených na palubu príslušného plavidla s poznámkou ich zápisu do zaradenia posádky. 5. Deklarácia Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o základných zásadách a právach pri práci sa plným právom vzťahuje na námorníkov nalodených na plavidlá EÚ. Konkrétne ide o slobodu združovania a o účinné uznanie práva na kolektívne vyjednávanie pracovníkov a o zrušenie diskriminácie ohľadom zamestnania a profesie. 6. Pracovné zmluvy miestnych námorníkov, ktorých kópia sa odovzdáva signatárom, sú vypracované medzi zástupcami majiteľov plavidiel a námorníkmi a/alebo ich odbormi alebo ich zástupcami v spojení s kompetentným úradom Komor. Tieto zmluvy námorníkom zaručia výhody režimu sociálneho zabezpečenia, ktorý sa na nich vzťahuje, pričom zahŕňajú poistenie pre prípad úmrtia, choroby a úrazu. 7. Mzdu miestnych námorníkov vyplatia majitelia plavidiel. Mzdu je potrebné stanoviť pred poskytnutím licencií na základe spoločnej dohody medzi majiteľmi plavidiel alebo ich zástupcami a úradmi Komor. Podmienky odmeňovania miestnych námorníkov však nesmú byť nižšie ako podmienky, ktoré sa vzťahujú na posádky Komor a v žiadnom prípade sa nesmú rozchádzať s normami MOP. 8. Každý námorník, najatý plavidlom Spoločenstva sa musí dostaviť ku kapitánovi určeného plavidla v deň predchádzajúci navrhnutému dátumu nalodenia. Ak sa námorník nedostaví v uvedený deň a hodinu nalodenia, pre majiteľa plavidla automaticky zaniká povinnosť tohto námorníka nalodiť. 9. V prípade, že nenalodenia miestnych námorníkov z iných dôvodov ako sú dôvody uvedené v predchádzajúcom bode, sú majitelia príslušných plavidiel povinní zaplatiť za každý deň plavby v komorských vodách úhrnnú čiastku stanovenú na 20 USD za deň. Táto suma bude zaplatená najneskôr v termínoch uvedených v kapitole I časti 2 odseku 6 tejto prílohy. 10. Táto suma sa použije na školenie miestnych námorníkov – rybárov a bude zaplatená na účet uvedený úradmi Komor. KAPITOLA V - TECHNICKÉ OPATRENIA 1. Rybárske plavidlá Spoločenstva musia dodržiavať opatrenia a odporúčania prijaté Komisiou pre tuniakov v Indickom oceáne (KTIO), pokiaľ ide o rybárske plavidlá, ich technické špecifikácie a všetky ostatné technické opatrenia, ktoré sa vzťahujú na ich aktivity rybolovu. KAPITOLA VI - POZOROVATELIA 1. Plavidlá, ktoré majú oprávnenie loviť v komorských vodách v rámci dohody nalodia na palubu pozorovateľov, ktorých určia úrady Komor poverené rybolovom za nižšie uvedených podmienok. 1.1 Na požiadanie komorského ministerstva povereného rybolovom plavidlá na lov tuniakov berú na palubu pozorovateľa, ktorého určí toto ministerstvo, ktorého úlohou je preveriť úlovky dosiahnuté v komorských vodách. 1.2 Kompetentný komorský úrad vypracováva zoznam plavidiel, ktoré vezmú na palubu pozorovateľa, ako aj zoznam pozorovateľov určených pre tieto plavidlá. Tieto zoznamy sa pravidelne aktualizujú. Oznámia sa Európskej komisii hneď po ich vypracovaní a potom každé tri mesiace, aby sa zaznamenali ich prípadné aktualizácie. 1.3 Kompetentný komorský úrad oznámi príslušným majiteľom plavidiel alebo ich zástupcom meno pozorovateľa určeného pre ich plavidlá v čase poskytnutia licencie alebo najneskôr 15 dní pred stanoveným dátumom nalodenia pozorovateľa. 2. Trvanie prítomnosti pozorovateľa na palube sa rovná jednej plavbe. Avšak na výslovnú žiadosť kompetentných komorských úradov sa nalodenie pozorovateľa môže predĺžiť na viaceré plavby v závislosti od priemerného trvania plavieb stanovených pre jednotlivé plavidlá. Túto žiadosť predložia kompetentné komorské úrady pri oznámení mena pozorovateľa určeného pre príslušné plavidlo. 3. Podmienky nalodenia pozorovateľa sú zadefinované spoločnou dohodou medzi majiteľom plavidla alebo jeho zástupcom a úradmi Komor. 4. Pozorovateľ nastúpi na palubu v prístave, ktorý si zvolí majiteľ plavidla a to na začiatku prvej plavby v komorských vodách podľa oznámenia zoznamu určených plavidiel. 5. Príslušní majitelia plavidiel oznámia v termíne do dvoch týždňov a s desaťdenným predbežným oznámením dátumy a prístavy na Komoroch určené pre nalodenie pozorovateľov. 6. V prípade, že sa pozorovateľ nalodí v cudzej krajine, náklady na cestu pozorovateľa zaplatí majiteľ plavidla. Ak plavidlo, ktoré má na palube pozorovateľa z Komor, opustí komorské vody, musia sa čo najrýchlejšie prijať všetky opatrenia na zabezpečenie návratu pozorovateľa do jeho vlasti na náklady majiteľa plavidla. 7. V prípade neprítomnosti pozorovateľa na dohodnutom mieste a v dohodnutom čase, a to do dvanástich nasledujúcich hodín, bude majiteľ plavidla automaticky zbavený povinnosti nalodiť tohto pozorovateľa. 8. Pozorovateľ má na palube plavidla funkciu dôstojníka. Plní nasledujúce úlohy: 8.1 pozoruje aktivity rybolovu plavidiel; 8.2 preveruje polohu plavidiel zapojených do operácií rybolovu; 8.3 odoberá biologické vzorky v rámci vedeckých programov; 8.4 vypracováva referát o použitých loveckých zariadeniach; 8.5 preveruje údaje úlovkov vykonaných v komorských vodách, ktoré sú uvedené v palubnom denníku; 8.6 preveruje percentá doplňujúcich úlovkov a vykonáva odhad objemu odpadu druhov rýb, kôrovcov a hlavonožcov, s ktorými sa dá obchodovať; 8.7 vysielačkou oznamuje údaje o rybolove, vrátane objemu hlavných a doplňujúcich úlovkov na palube. 9. Kapitán prijíma všetky ustanovenia, ktoré vyplývajú z jeho zodpovednosti, aby zaručil fyzickú a osobnostnú bezpečnosť pozorovateľa pri vykonávaní jeho funkcií. 10. Pozorovateľ má všetky nástroje potrebné na vykonávanie svojich funkcií. Kapitán mu umožní prístup ku komunikačným prostriedkom potrebným na vykonávanie jeho úloh, prístup k dokumentom, ktoré sa priamo vzťahujú na aktivity rybolovu plavidla, vrátane palubného denníka a navigačnej knihy, ako aj k častiam plavidla potrebným na uľahčenie vykonávania jeho úloh. 11. Počas svojho pobytu na palube pozorovateľ: 11.1 prijíma všetky opatrenia potrebné na to, aby podmienky jeho nalodenia, ako aj jeho prítomnosť na palube plavidla nenarušili operácie rybolovu alebo aby im nebránili, 11.2 udržuje majetok a vybavenie, ktoré sa nachádza na palube, ako aj dôvernosť všetkých dokumentov, ktoré patria k tomuto plavidlu. 12. Po skončení obdobia pozorovania a pred opustením plavidla pozorovateľ vypracuje správu o aktivitách, ktorá sa zašle kompetentným komorským úradom a jej kópiu zašle Európskej komisii. Podpíše ju za prítomnosti kapitána, ktorý do nej môže pridať akékoľvek poznámky, o ktorých si myslí, že budú užitočné a potvrdí ich svojím podpisom. Kópia tejto správy sa odovzdá kapitánovi plavidla pri vylodení vedeckého pozorovateľa. 13. Majiteľ plavidla na svoje náklady zabezpečí ubytovanie a stravu pre pozorovateľov za podmienok, ktoré sa uplatňujú pri dôstojníkoch pri zohľadnení možností plavidla. 14. Mzdu a sociálne poplatky pozorovateľa vyplácajú kompetentné komorské úrady. 15. Majitelia plavidiel prispievajú na náklady na vedecké pozorovanie vo výške 20 USD denne na jedno plavidlo. Tento príspevok je splatný v rovnaký deň ako licenčné poplatky a platí sa navyše k týmto poplatkom. KAPITOLA VII - KONTROLA 1. Európske spoločenstvo aktualizuje zoznam plavidiel, pre ktoré sa poskytuje licencia rybolovu v súlade s ustanoveniami tohto protokolu. Tento zoznam sa oznamuje komorským úradom poverených kontrolou rybolovu hneď po jeho vypracovaní a potom po každej aktualizácii. 2. Plavidlá Spoločenstva môžu byť v zozname uvedenom v predchádzajúcom bode zapísané hneď po prijatí oznámenia o zaplatení preddavku uvedeného v Kapitole I časti 2 bode 3 tejto prílohy. V tomto prípade môže majiteľ plavidla dostať overenú kópiu tohto zoznamu a môže ju uložiť na palube plavidla namiesto licencie rybolovu až do poskytnutia tejto licencie. 3. Vstup do zóny a výstup zo zóny: 3.1 Plavidlá Spoločenstva oznámia minimálne 3 hodiny vopred komorským úradom poverených kontrolou rybolovu svoj zámer vstúpiť do komorských vôd alebo z nich vystúpiť. 3.2 Počas oznámenia výstupu každé plavidlo uvedie aj svoju polohu a objem a druh úlovku na palube. Tieto údaje sa prioritne poskytnú faxom a pokiaľ ide o plavidlá, ktoré nie sú vybavené faxom, poskytnú sa vysielačkou. 3.3 Plavidlo, ktoré bude pristihnuté pri činnosti rybolovu a ktoré neinformovalo kompetentný úrad Komor, sa bude považovať za plavidlo bez licencie. 3.4 Číslo faxu, telefónu, ako aj e-mailová adresa sa tiež oznámia v čase poskytnutia licencie rybolovu. 4. Postupy kontroly 4.1 Kapitáni plavidiel Spoločenstva zapojení do aktivít rybolovu v komorských vodách umožnia a uľahčia výstup na palubu a splnenie úloh každého komorského funkcionára povereného kontrolou aktivít rybolovu. 4.2. Prítomnosť týchto funkcionárov na palube neprekročí termíny potrebné na splnenie ich úlohy. 4.3. Po každej kontrole sa kapitánovi plavidla odovzdá potvrdenie. 5. Kontrola satelitom Všetky plavidlá Spoločenstiev, ktoré lovia v rámci tejto dohody, budú predmetom kontroly satelitom podľa ustanovení uvedených v Dodatku 3. Tieto ustanovenia vstupujú do platnosti desiaty deň po oznámení komorských úradov Delegácii EK v Maurice o spustení aktivity Kontrolného centra pre rybolov (KCR) Komor. 6. Prehliadka plavidla 6.1 Kompetentné komorské úrady budú informovať Európsku komisiu a štát, pod vlajkou ktorého plavidlo pláva, maximálne do 48 hodín o každej prehliadke a o každom uplatnení sankcie voči plavidlu Spoločenstva, ku ktorej došlo v komorských vodách. 6.2 Európska komisia zároveň dostane stručnú správu o okolnostiach a dôvodoch, ktoré viedli k tejto prehliadke. 7. Protokol o prehliadke plavidla 7.1 Kapitán plavidla musí po zistení uvedenom v protokole vypracovanom kompetentným komorským úradom podpísať tento dokument. 7.2 Tento podpis neovplyvňuje práva a prostriedky obrany, ktoré môže kapitán uplatniť proti priestupku, ktorý sa mu vyčíta. 7.3 Kapitán musí priviesť svoje plavidlo do prístavu stanoveného komorskými úradmi. V prípadoch menších priestupkov môže kompetentný komorský úrad povoliť prehliadnutému plavidlu pokračovať v jej aktivitách rybolovu. 8. Rokovacie stretnutie v prípade prehliadky plavidla 8.1 Pred prijatím prípadných opatrení voči kapitánovi alebo posádke plavidla alebo v prípade každej činnosti proti nákladu a vybaveniu plavidla, okrem činností určených na uchovanie dôkazov, ktoré sa vzťahujú na predpokladaný priestupok, sa zorganizuje rokovacie stretnutie v termíne jedného pracovného dňa po prijatí uvedených informácií medzi Európskou komisiou a kompetentnými komorskými úradmi s prípadnou účasťou zástupcu príslušného členského štátu. 8.2 Počas tohto stretnutia si strany medzi sebou vymenia všetky dokumenty alebo všetky užitočné informácie, ktoré by mohli pomôcť objasniť okolnosti zistených skutočností. Majiteľ plavidla alebo jeho zástupca bude informovaný o výsledku tohto stretnutia, ako aj o všetkých opatreniach, ktoré môžu vyplývať z prehliadky. 9. Vysporiadanie prehliadky plavidla 9.1. Pred každým právnym konaním sa hľadá vysporiadanie predpokladaného priestupku za pomoci dohodovacieho konania. Toto konanie sa skončí najneskôr tri pracovné dni po prehliadke. 9.2. V prípade dohodovacieho konania sa uplatnená výška pokuty stanoví v súlade s predpismi Komor. 9.3. V prípade, že sa prípad nemôže vyriešiť za pomoci dohodovacieho konania a keď sa dostane pred inštanciu kompetentného súdu, majiteľ plavidla zloží v banke určenej kompetentnými komorskými úradmi bankovú kauciu stanovenú pri zohľadnení nákladov na prehliadku, ako aj výšky pokút a náprav, ktorým podliehajú strany zodpovedné za priestupok. 9.4. Banková kaucia nie je pred dokončením súdneho konania vratná. Odblokuje sa po tom, čo sa konanie skončí bez rozsudku. Kompetentné komorské úrady odblokujú zostávajúcu sumu aj v prípade rozsudku, ktorý by viedol k pokute nižšej ako je zložená kaucia. 9.5. Právo plavidla na odplávanie sa vzťahuje len na plavidlo a jeho posádka je oprávnená opustiť prístav: - buď po splnení svojich povinností, ktoré vyplývajú z dohodovacieho konania; - alebo po zložení bankovej kaucie uvedenej v bode 9.3 a po jej prijatí kompetentnými komorskými úradmi pri čakaní na dokončenie súdneho konania. 10. Prekládky z jedného plavidla na druhé 10.1 Každé plavidlo Spoločenstva, ktorá chce preložiť úlovok z jedného plavidla na druhé v komorských vodách, musí vykonať túto operáciu v kotvisku komorských prístavov. 10.2. Majitelia týchto plavidiel musia kompetentným komorským úradom poskytnúť najneskôr 24 hodín vopred nasledujúce informácie: - názvy rybárskych plavidiel, z ktorých a na ktoré sa bude úlovok prekladať; - názov prepravcu nákladu; - tonáž podľa druhov, ktorú treba preložiť z jedného plavidla na druhé; - dátum prekládky. 10.3. Prekládka z jedného plavidla na druhé sa považuje za výstup z komorských vôd. Plavidlá teda musia odovzdať kompetentným komorským úradom prehlásenia o úlovkoch a oznámiť im svoj záujem buď pokračovať v rybolove alebo opustiť komorské vody. 10.4. Každá činnosť prekládky úlovku z jedného plavidla na druhé, ktorá nie je uvedená v doteraz uvedených bodoch, je v komorských vodách zakázaná. Každé porušenie tohto ustanovenia môže vyvolať sankcie uvedené v platnej legislatíve Komor. 11. Kapitáni plavidiel Spoločenstva zapojených do operácií vyloženia alebo prekládky úlovku v komorskom prístave musia umožniť a uľahčiť kontrolu týchto činností, ktoré budú komorskí inšpektori vykonávať. Po každej kontrole v prístave sa kapitánovi plavidla odovzdá potvrdenie. DODATKY 1. Formulár žiadosti o licenciu 2. Palubný denník KTIO 3. Ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na kontrolu satelitom Dodatok 1 ŽIADOSŤ O LICENCIU PRE CUDZIE RYBÁRSKE PLAVIDLO Meno žiadateľa: …………………………………………………………………………………………. Adresa žiadateľa: …………………………………………………………………………………………. Meno a adresa prenajímateľa plavidla, ak nejde o uvedenú osobu: …………………………………………………………………………………………. Meno a adresa zástupcu (agenta) na Komoroch: …………………………………………………………………………………………. Názov plavidla: …………………………………………………………………………………………. Typ plavidla: …………………………………………………………………………………………. Krajina registrácie: ………………………………………………………………………………………….. Prístav a číslo registrácie: ………………………………………………………………………………………….. Vonkajšia identifikácia plavidla: ………………………………………………………………………………………….. Volací znak a frekvencia: ………………………………………………………………………………………….. Dĺžka plavidla: ………………………………………………………………………………………….. Šírka plavidla: ………………………………………………………………………………………….. Typ a výkon motora: ………………………………………………………………………………………….. Hrubá tonáž plavidla: ………………………………………………………………………………………….. Čistá tonáž plavidla: ………………………………………………………………………………………….. Minimálny počet členov posádky: ………………………………………………………………………………………….. Typ používaného rybolovu: ………………………………………………………………………………………….. Plánované druhy: ………………………………………………………………………………………….. Obdobie, na ktoré sa licencia požaduje: ………………………………………………………………………………………….. Ja dolu podpísaný potvrdzujem, že vyššie uvedené informácie sú správne Dátum Podpis Dodatok 2 PALUBNÝ DENNÍK KTIO PRE LOV TUNIAKOV | Lovné šnúry Živá návnada Vaková sieť Vlečné siete Outros (Iné) | Vlajkový štát: ……………………………………………………………………........................... | Kapacita – (TM): ……………………………………………........ | Registračné číslo: ………………………………………………………………................................... | Kapitán: ……………………………………………………….... | Majiteľ plavidla: ………………………………………………………….......................... | Počet členov posádky: ….…………………………………………………........................ | Adresa: ………………………………………………………………………….... | Dátum správy: ………………………………………………...... | (Autor správy): ………………………………………………................................. | Počet dní na mori: | Počet dní rybolovu: Počet hodov: | Č. ukončenia výlovu: | Dátum | Sektor | Teplota vody na hladine (ºC) | Lovecké úsilie Počet použitých háčikov | Capturas (Úlovky) | Isco usado na pesca (Použitá návnada) | 1 – Používajte jeden list na každý mesiac a 1 riadok na každý deň. | 3 – „Deň“ označuje deň uvedenia plavidla s dlhými lovnými šnúrami na lov na hladine na more. | 5 – Posledný riadok (Vyložené množstvá) sa môže vyplniť až po ukončení rybolovu. Je potrebné uviesť reálnu hmotnosť v čase vyloženia. | 2 – Po každom ukončení rybolovu zašlite kópiu denníka svojmu zástupcovi. | 4 – Sektor rybolovu označuje polohu plavidla. Zaokrúhlite minúty a zaznačte stupeň zemepisnej šírky a dĺžky. Dbajte na to, aby ste uviedli aj S/J V/Z. | 6 – Všetky informácie, ktoré sú tu uvedené, zostanú prísne dôverné. | Dodatok 3 USTANOVENIA, KTORÉ STANOVUJÚ METÓDU PREVODU ÚDAJOV VZŤAHUJÚCICH SA NA DOHĽAD POLOHY PLAVIDIEL SPOLOČENSTVA, KTORÉ LOVIA V RÁMCI DOHODY MEDZI ES A KOMORSKOU FEDERATÍVNOU ISLAMSKOU REPUBLIKOU O RYBOLOVE, SATELITOM Pri zohľadnení tej skutočnosti, že Komorská únia plánuje zaviesť systém dohľadu nad plavidlami (VMS), ktorý sa bude vzťahovať na národnú flotilu a pri zohľadnení záujmu rozšíriť ho bez akejkoľvek známky diskriminácie na všetky plavidlá, ktoré lovia v Zóne rybolovu (ZR), ako aj tej skutočnosti, že plavidlá Spoločenstva sú už predmetom kontroly satelitom v zmysle legislatívy Spoločenstva od 1. januára 2000 na územiach, na ktorých sa pohybujú sa odporúča, aby vnútroštátne úrady vlajkových štátov a Komorskej únie vykonávali kontrolu plavidiel, ktoré lovia v rámci dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou rybolove v komorských vodách , satelitom za ďalej uvedených podmienok: 1. Za účelom kontroly satelitom plánujú komorské úrady oznámiť Európskemu spoločenstvu súradnice (zemepisnú šírku a dĺžku) Zóny rybolovu (ZR) Komor na základe pripojeného modelu (tabuľka I) pred vstupom týchto ustanovení do platnosti. Komorské úrady zašlú tieto informácie v elektronickej podobe vyjadrené v desatinných stupňoch v systéme WGS-84 datum. 2. Zmluvné strany pristúpia k výmene informácií, ktoré sa vzťahujú na adresy X.25 a špecifikácie použité v elektronických oznámeniach medzi ich kontrolnými centrami v súlade s podmienkami ustanovenými v bodoch 4 a 6. Tieto informácie budú v rámci možností obsahovať mená, telefónne čísla, čísla ďalekopisov, faxové čísla a elektronické adresy (Internet alebo X.400), ktoré sa môžu použiť na všeobecné oznámenia medzi kontrolnými centrami. 3. Poloha plavidiel sa určuje s chybovou odchýlkou, ktorá je nižšia ako 500 m a s intervalom spoľahlivosti 99 %. 4. Keď plavidlo, ktoré loví v rámci Dohody medzi ES a Komorskou federatívnou islamskou republikou a ktoré je predmetom kontroly satelitom v zmysle legislatívy Spoločenstva, vstúpi do ZR Komorskej únie, kontrolné centrum vlajkového štátu okamžite oznamuje po sebe nasledujúcimi správami polohu Kontrolnému centru pre rybolov Komor (KCR) v maximálnom intervale 2 hodín. Tieto správy sa identifikujú ako Správy o polohe. 5. Správy uvedené v bode 4 sa odosielajú elektronickou cestou vo formáte X.25 bez dodatočného protokolu. Tieto správy sa zasielajú v reálnom čase v súlade s formátom tabuľky II. 6. V prípade technickej poruchy alebo chyby, ktorá ovplyvňuje prístroj stálej kontroly satelitom nainštalovaný na palube rybárskeho plavidla, kapitán tohto plavidla v predstihu zašle kontrolnému centru vlajkového štátu informácie uvedené v bode 4. Za týchto okolností bude potrebné každých 12 hodín zasielať Správu o polohe, keď sa bude plavidlo nachádzať v ZR Komorskej únie. Kontrolné centrum vlajkového štátu alebo rybárske plavidlo okamžite odosiela tieto správy KCR. Chybné vybavenie sa opraví alebo vymení hneď, ako plavidlo ukončí rybolov a v každom prípade v maximálnom termíne jedného mesiaca. Po tomto termíne nebude môcť príslušné plavidlo opätovne začať rybolov pred opravou alebo výmenou vybavenia. 7. Kontrolné centrá vlajkových štátov budú dohliadať na pohyb svojich plavidiel v komorských vodách s frekvenciou 2 hodín. V prípade, že sa kontrola plavidiel nevykoná za stanovených podmienok, KCR o tom bude okamžite informované a uplatní sa postup uvedený v bode 6. 8. Ak KCR zistí, že vlajkový štát neoznamuje informácie uvedené v bode 4, druhá strana bude o tom okamžite informovaná. 9. Údaje o dohľade oznámené druhej strane v súlade s týmito ustanoveniami budú určené výhradne na kontrolu a dohľad flotily Spoločenstva, ktorá loví v rámci dohody o rybolove medzi ES a Komorskou federatívnou islamskou republikou, komorskými úradmi. Tieto údaje nebudú v žiadnom prípade oznámené iným stranám. 10. Strany sa dohodli, že urobia všetky potrebné kroky pre uspokojenie nárokov, ktoré sa vzťahujú na správy uvedené v bodoch 4 a 6 hneď ako to bude možné a najneskôr 6 mesiacov po vstupe týchto ustanovení do platnosti. 11. Strany sa dohodli, že na požiadanie si budú vymieňať informácie, ktoré sa vzťahujú na vybavenie použité na kontrolu satelitom, aby preverili, či je každé vybavenie plne kompatibilné s nárokmi druhej strany pre účely týchto ustanovení. 12. Každý spor, ktorý sa vzťahuje na interpretáciu alebo uplatnenie týchto ustanovení, je predmetom konzultácie medzi stranami v rámci zmiešanej komisie uvedenej v článku 7 Dohody medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Komorskou federatívnou islamskou republikou o rybolove v komorských vodách. 13. Tieto ustanovenia vstupujú do platnosti desiaty deň po oznámení začiatku funkčnosti komorského KCR úradmi Komor Delegácii ES v Maurice. Tabuľka I Súradnice (zemepisná šírka a dĺžka) komorskej zóny rybolovu (ZR) Súradnice v stupňoch desiatkovej sústave | Súradnice v stupňoch a minútach | Ref | X | Y | X | Y | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | Tabuľka II OZNÁMENIE SPRÁV VMS KOMOROM SPRÁVA O POLOHE Údaj | Kód | Povinné (O) / Nepovinné (F) | Poznámky | Začiatok záznamu | SR | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na systém – označuje začiatok záznamu | Príjemca | AD | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na správu – príjemca. Kód ISO Alpha 3 krajiny | Odosielateľ | FS | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na správu – odosielateľ. Kód ISO Alpha 3 krajiny | Typ správy | TM | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na správu – Typ správy „POS“ | Označenie rádiovej správy | RC | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na plavidlo – medzinárodný volací znak plavidla | Interné referenčné číslo zmluvnej strany | IR | F | Údaj, ktorý sa vzťahuje na plavidlo – jedinečné číslo zmluvnej strany (kód ISO-3 Vlajkový štát a číslo) | Vonkajšie registračné číslo | XR | F | Údaj, ktorý sa vzťahuje na plavidlo – číslo uvedené na boku plavidla | Vlajkový štát | FS | F | Údaj o vlajkovom štáte | Zemepisná šírka | LA | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na polohu plavidla – poloha v stupňoch a minútach S/J DDMM (WGS -84) | Zemepisná dĺžka | LO | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na polohu plavidla – poloha v stupňoch a minútach V/Z DDMM (WGS -84) | Dátum | DA | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na polohu plavidla – dátum záznamu polohy TUC (RRRRMMDD) | Hodina | TI | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na polohu plavidla – hodina záznamu polohy TUC (HHMM) | Koniec záznamu | ER | O | Údaj, ktorý sa vzťahuje na systém – označuje koniec záznamu | znaková sada: ISO 8859.1 Prevod údajov je štruktúrovaný nasledovne: - dvojitá lomka (//) a kód označujú začiatok prevodu, - jedna lomka (/) označuje rozdelenie medzi kódom a údajom. Nepovinné údaje sa musia vložiť medzi začiatok a koniec záznamu. FICHE FINANCIERE LEGISLATIVE 1. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION : Proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l’accord entre la Communauté économique européenne et la République fédérale islamique des Comores concernant la pêche au large des Comores, pour la période allant du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010 2. CADRE ABM / EBA (GESTION/ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS) 11. Pêche 1103. Accords Internationaux de Pêche 3. LIGNES BUDGÉTAIRES 3.1 Lignes budgétaires: 110301: “Accords internationaux de pêche” 11010404: “Accords internationaux de pêche, dépenses administratives”. 3.2 Durée de l'action et de l'incidence financière : Le nouveau Protocole, qui contient les dispositions sur les possibilités de pêche et la contrepartie financière, a été conclu pour une période de 6 (six) ans. Il est applicable à partir du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010. 3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant) : Ligne budgétaire | Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | 11.0301 | DO | CD[5] | NON | NON | NON | N° 4 | 11.010404 | DO | CND[6] | NON | NON | NON | N° 4 | 4. RÉCAPITULATIF DES RESSOURCES 4.1 Ressources financières 4.1.1 Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement (CP) millions d'euros (à la 3ème décimale) …………………… | f | TOTAL CE avec cofinancement | a+c+d+e+f | 4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière X Proposition compatible avec la programmation financière existante. ( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières. ( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel[11] (relatives à l’instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières). 4.1.3 Incidence financière sur les recettes X Proposition sans incidence financière sur les recettes ( Incidence financière – L’effet sur les recettes est le suivant : Note : toutes les précisions et observations relatives à la méthode de calcul de l’effet sur les recettes doivent figurer dans une annexe séparée. Millions d’euros (à la 1ère décimale) Avant action [Année n-1] | Situation après l’action | Total des effectifs de ressources humaines | 5. CARACTÉRISTIQUES ET OBJECTIFS Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l’exposé des motifs. La présente section de la fiche financière législative doit contenir les éléments d’information complémentaires ci-après : 5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme La flotte communautaire bénéficie de l’accord avec les Iles Comores depuis 1987 quand le premier accord de pêche entre la CE et ce pays est entré en vigueur. La pêche communautaire dans les eaux comoriennes s’inscrit dans le cadre global de la pêche au thon dans l’océan indien centre occidental. L’accord avec les Iles Comores est en effet un élément composant le réseau des accords thoniers de l’océan indien, ensemble avec les accords Seychelles, Madagascar, Maurice et Mozambique. Ce protocole, couvrant la période du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010, répond au besoin de sécuriser l’accès de la flotte thonière communautaire, composées de thoniers senneurs et palangriers de surface, à la zone de pêche sous souveraineté comorienne. L’accès des navires communautaires aux zones de pêche de l’océan indien centre occidental, qui se fait dans le respect des dispositions pour la conservation des stocks thoniers établies par l’organisation régionale compétente (la « Commission de thons de l’océan indien » CTOI), est un élément essentiel pour la conservation à long terme de la position dominante de l’industrie communautaire de la pêche au thon au niveau mondial. La contrepartie financière payée par la Communauté, conjointement avec les redevances payées par les armateurs, constitue aussi une importante source de financement pour le gouvernement comorien. L’accord a en outre la capacité de générer un impact économique positif pour le secteur des pêches aux Comores, en particulier à travers la mise en œuvre de l’approche de partenariat et, plus en général, sur le développement économique du pays. 5.2 Valeur ajoutée de l’implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d’autres instruments financiers et synergie éventuelle La Communauté a commencé à conclure des accords de pêche au cours des années 70s, suite aux modifications apportées au droit de la mer. A cette époque, les Etats membre ont décidé de transférer leur compétence dans ce domaine à la Communauté (Résolution du Conseil du 3 novembre 1976) et, depuis lors, les accords de pêche font parties des compétences exclusives de la Communauté. Comme la Commission l’a affirmé dans sa Communication sur la reforme de la politique commune de la pêche[13] et dans sa communication sur les accords de partenariat de décembre 2002, il est essentiel qu’une nouvelle politique sur les accords de pêche soit établie ensemble avec tous les partenaires, publics et privés, au sein de la Communauté. Cette détermination est une étape importante pour confirmer l’engagement de la Communauté à contribuer au développement soutenable des activités de pêche au niveau international. Cette position a été soutenue par le Parlement européen en 2003 et, en juillet 2004, par le Conseil des Ministres. La Communauté propose donc d’établir un nouveau type d’accords de pêche (accords de partenariat dans le domaine des pêches) afin de renforcer la coopération et assurer la mise en œuvre d’une politique de la pêche soutenable et une exploitation responsable et rationnelle des ressources dans l’intérêt réciproque des parties concernées. Afin de permettre à la flotte communautaire de pêche lointaine de consolider sa propre position, il est essentiel de pouvoir assurer, sur le plan global, une exploitation durable des stocks halieutiques. En ce qui concerne le nouveau protocole à l’accord e pêche CE/Comores, la Commission considère que cette accord fournit des éléments clé pour : ( Promouvoir des activités de pêche durable et fournir un cadre contraignant pour toutes les parties concernées (la Communauté, les Etats membres, les opérateurs communautaires et le pays tiers) pour atteindre cet objectif ; ( Protéger et développer les activités de la pêche communautaire dans les eaux du pays tiers et améliorer leurs impact politique et socio-économique tant en Europe que, dans le cas d’espèce, aux Iles Comores. En outre, afin de renforcer la notion du « cadre contraignant » pour toutes les parties concernées, il faut remarquer que le protocole en question contient une « clause d’exclusivité » qui ne permet pas aux navire Communautaires de pêcher dans les eaux comoriennes en dehors du cadre légal fixé par l’accord même. Pendant la négociation du nouveau protocole, la Commission a pris en compte aussi la situation environnementale et économique aux Comores. Le protocole sera donc mis en œuvre par les deux parties tenant compte des objectifs comoriens dans les secteurs de l’environnement et du développement. 5.3. Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM) La négociation et la conclusion d’accords de pêche avec des pays tiers répond à l’objectif général de maintenir et sauvegarder les activités de pêche traditionnelle de la flotte communautaire, y compris la flotte de pêche lointaine, et de développer des relations de partenariat en vue de renforcer l’exploitation durable des ressources halieutiques en dehors des eaux communautaires, tout en prenant en compte les questions environnementales, sociales et économiques. L’objectif du protocole à l’accord de pêche CE/Comores est de garantir l’accès de 40 thoniers senneurs et 17 palangriers de surface à la zone de pêche comorienne exclusivement pour la pêche des thonidés. Conjointement avec cet objectif, l’accord vise à améliorer la pêche responsable et l’exploitation durable des ressources halieutiques dans la zone de pêche comorienne. Le tonnage de référence (captures estimées) pour l’ensemble de la flotte communautaire a été fixé à 6000 tonnes de thonidés par an. La contrepartie financière correspondante à été fixèé à 390.000 euros par an. Toutefois, si les captures dépassent 6000 tonnes, la Communauté paie 65 euros pour chaque tonne additionnelle. En tout cas, la contrepartie financière annuelle ne peut pas dépasser 780.000 euros. 60% de la contrepartie financière (à peu près 234.000 euros par an) a été allouée par les autorités comoriennes au financement des moyens pour réaliser une pêche responsable dans les eaux comoriennes (Art. 7 du protocole). Les indicateurs suivants seront utilisés dans le contexte du cadre ABM pour contrôler la mise en œuvre de l’accord: ( Taux d’utilisation des possibilités de pêche ; ( Données des captures et valeur commerciale de l’accord ; ( Contribution à l’emploi et à la valeur ajoutée dans la Communauté ; ( Contribution à la stabilisation du marché communautaire ; ( Contribution aux objectifs généraux de réduction de la pauvreté aux Comores, incluant la contribution à l’emploi et au développement des infrastructures et le soutien au budget de l’Etat ; ( Nombre et type de résultats concrets attendus par l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière allouée à la pêche responsable dans la zone de pêche comorienne (Art. 7 du protocole) ; ( Nombre de Commissions mixtes et réunions techniques ; ( Nombre de missions. 5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives) Indiquer ci-dessous la(les) modalité(s)[14] de mise en œuvre choisie(s). X Gestion centralisée X directement par la Commission ( indirectement par délégation à : ( des agences exécutives, ( des organismes créés par les Communautés, tels quevisés à l’article 185 du règlement financier, ( des organismes publics nationaux/organismes avecmission de service public. ( Gestion partagée ou décentralisée ( avec des Etats membres ( avec des pays tiers ( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser) Remarques : 6. CONTRÔLE ET ÉVALUATION 6.1 Système de contrôle Un suivi régulier existait déjà pour les protocoles précédents entre la CE et les Comores et il est aussi prévu dans le cadre du nouveau protocole. La Commission est seule responsable pour la mise en œuvre de l’accord et assurera cette tâche tant à travers ses fonctionnaires basés à Bruxelles que via sa Délégation à l’Ile Maurice (qui est responsable aussi pour les Iles Comores). Les demandes des licences ainsi que leur utilisation par les armateurs sont étroitement suivies par les services compétents de la Commission. Les données sur les captures sont régulièrement collectées. La mise en œuvre de l’accord de partenariat et l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière lui afférant seront gérés à la lumière des objectifs identifiés de commun accord entre les deux parties et sur la base de la relative programmation annuelle et multi annuelle. A cet égard, la CE et les Comores s’accorderont, au sein de la Commission mixte, sur un programme sectoriel multi annuel et sur des règles détaillées de mise en œuvre, y compris des critères et procédures pour l’évaluation des résultats obtenus chaque année. En ligne générale, de l’entrée en vigueur du protocole, les services compétents de la Commission recueillent l’information nécessaire permettant la vérification et le suivi des indicateurs listés au point 5.3. 6.2 Évaluation Une évaluation d’ensemble (ex-post et ex-ante) du protocole à l’accord de pêche CE/Comores a été réalisée entre août et octobre 2004 avec l’assistance d’un consortium de consultants indépendants. Les résultats de l’évaluation ex-ante et ex-post sont repris dans les deux points suivants. L’évaluation complète sera bientôt disponible sur le site web de la DG FISH. 6.2.1 Évaluation ex-ante En vue de la préparation des négociation du protocole en question, le consultant a réalisé une évaluation ex ante pour étudier les possibles développements des relations futures entre la CE et les Comores, en particulier par rapport aux conditions d’accès de la flotte communautaire aux eaux comoriennes . Cette évaluation s’est fondée sur 4 scénarios possibles : 1) statu-quo (pas de changement par rapport au protocole 2001/04) ; 2) scénario de non-accord ; 3) Augmentation du tonnage de référence, sans changement des possibilités de pêche ; 4) Réduction du tonnage de référence et des possibilités de pêche. De tous les scénarios considérés, la non-conlusion d’un accord, ou la diminution des possibilités de pêche apparaissent comme ceux ayant les impacts les plus néfastes sur les Comores et sur la Communauté. La reconduction des mêmes possibilités de pêche, ou une augmentation du tonnage de référence associées à celles-ci sont deux solutions vers lesquelles il semble le plus avantageux de s’acheminer. Le maintien du tonnage de référence sera plutôt au bénéfice de la Communauté dans la mesure où il est de son intérêt de conserver des tonnages de référence les plus bas possibles. L’augmentation du tonnage de référence, et l’augmentation concomitante de la contrepartie, sera au bénéfice des Comores, sans être réellement défavorable pour la Communauté dans la mesure où il est réaliste de penser que les nouveaux tonnages de référence seront approchés ou atteints et que le rapport coût bénéfice de l’investissement continuera à être avantageux. L’augmentation de la contrepartie de 52 500 € (tonnage de référence 5370 tonnes) sera d’un impact limité sur le budget de la Communauté, tout en lui donnant un peu plus de moyens pour atteindre l’objectif de soutien au développement du secteur de la pêche des Comores. Pour ces deux scénarios, une augmentation raisonnable du prix de la licence senneur est recommandée dans la mesure où l’historique de l’activité des navires européens dans la zone indique que cet accord est en premier lieu au bénéfice de ce segment, et qu’à ce titre, sa contribution au montant de l’accord doit en toute logique être ré-évaluée. 6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires) L’évaluation du protocole d’accord de pêche en cours entre les Comores et la Communauté européenne indique que celui-ci est efficace (les résultats sont conformes aux objectifs) dans la mesure où il permet de conforter la présence européenne dans les pêches lointaines de l’océan indien. L’efficacité de l’accord en ce domaine est préservée grâce aux bonnes performances du segment thoniers senneurs, les palangriers n’ayant pratiquement pas utilisé l’accord. L’efficacité de l’accord vis à vis de l’objectif de stabilisation du marché communautaire est beaucoup plus limitée dans la mesure où les quantités négociées ne représentent que 0,5% des besoins de la Communauté en matière d’approvisionnement en thonidés. La contribution à la stabilisation du marché est indirecte en confortant la stratégie régionale des navires européens qui capturent près de 250 000 tonnes par an dans l’océan indien. En fournissant au pays les moyens de soutenir financièrement des opérations de développement du secteur de la pêche artisanale déjà initiées sous l’impulsion de bailleurs de fonds internationaux, le protocole d’accord s’est révélé efficace. Par contre, la relative modestie des montants des actions ciblées n’a pas permis de soutenir le développement de pratiques de pêche responsable. Dans ce domaine, les Comores ont des besoins substantiels (capacité de suivi des flottilles, recherche halieutique, contrôle et surveillance). L’absence de stratégie nationale dans ce domaine, et le manque de ressources financières disponibles, n’ont pas permis au protocole d’être efficace vis à vis de cet objectif. La bonne utilisation des possibilités de pêche négociée fait que le protocole d’accord de pêche est efficient , avec des réalisations proches ou conformes aux résultats attendus en termes d’activité globale des navires européens dans la ZEE des Comores. Ainsi, le coût réel des captures reste équivalent au coût négocié, sans cependant pouvoir dire s’il est avantageux ou non pour la Communauté dans l’absolu. Toujours est-il que l’investissement de la Communauté dans cet accord se révèle efficient en matière d’appui au secteur des pêches de la CE en permettant aux entreprises concernées de générer 5,70 € de valeur-ajoutée au bénéfice de zones dépendantes de la pêche communautaires pour 1 € investi. On doit cependant souligner que l’efficience de l’accord repose sur les bonnes performances du segment senneur. Les possibilités de pêche négociées pour les palangriers n’ont pratiquement pas été utilisées. S’agissant de l’efficience de l’accord en matière de développement du secteur de la pêche des Comores, on note que si l’accord donne au pays les moyens de soutenir son secteur artisan, la modestie des fonds en question, la nécessité perçue par les autorités comoriennes d’en faire une utilisation annuelle, et l’absence de stratégie politique font que les ressources du protocole d’accord ont davantage été utilisée pour financer des dépenses ponctuelles de fonctionnement, plutôt que des opérations novatrices d’investissement dans le développement du secteur. La pertinence de l’accord se vérifie pour les armements senneurs communautaires qui ont besoin d’un accès aux eaux des Comores, potentiellement riches en ressources, pour pouvoir poursuivre leur stratégie de pêche aux travers des ZEE de la sous-région. Il semble beaucoup moins pertinent pour le segment palangrier qui n’a que très peu pêché dans la ZEE, malgré un tirage de licences par les armements acceptable (autour de 70%) les trois premières années du protocole, avant de chuter à 28% en 2004. Le protocole d’accord est pertinent pour la partie comorienne en offrant au pays la possibilité de valoriser le potentiel halieutique de sa ZEE, alors qu’il n’a pas les moyens techniques de le faire avec les ressources nationales. Enfin, l’accord de pêche permet de conforter la viabilité des entreprises européennes, sachant qu’il ne leur est pas strictement indispensable. En effet, en l’absence d’accord de pêche, la ZEE des Comores est d’une importance stratégique telle que les navires européens continueront d’y venir à la condition – probable – d’obtenir le droit d’exploiter les eaux contre paiements de licences privées à des tarifs raisonnables. La position stratégique de la zone Comores se vérifie par la présence, sous un régime de licences privées, de senneurs seychellois dont le mode opératoire est comparable à celui des senneurs européens. La viabilité biologique de l’exploitation des stocks de thonidés par les flottilles européennes ne pose pas de problèmes hormis l’impact possible des prises de juvéniles d’albacore sur le stock qui restent cependant peu importantes dans la ZEE des Comores par rapport à celles réalisées dans la zone Somalie par exemple. Enfin, du fait de l’absence d’interactions entre les navires européens et le secteur des pêches des Comores, le protocole d’accord a un effet neutre sur la viabilité du secteur de la pêche national. Il ressort de l’évaluation ex-post que le protocole d’accord de pêche en vigueur a contribué à atteindre l’objectif de soutien au secteur des pêches communautaires. Les moyens consacrés à cette politique dans le cas des Comores sont adaptés, et en rapport avec les résultats que l’on pouvait en attendre conformément au principe de proportionnalité. Il ressort cependant de l’évaluation que le protocole négocié est surtout au profit du segment senneur communautaire. La faible participation du segment palangrier est sans effet sur le budget communautaire dans la mesure où le tonnage de référence qui sert d’assiette au paiement a été réalisé, mais cette situation suggère la nécessité d’un ré-équilibrage en ce qui concerne les conditions d’accès (coût des licences) des armateurs privés aux eaux des Comores. Concernant les objectifs de développement du secteur de la pêche des Comores et de mise en place d’une pêche responsable, la contribution de l’accord a été plus mitigée. La contrepartie financière a permis aux autorités compétentes de soutenir des opérations ponctuelles davantage liées à l’entretien de l’existant et au fonctionnement courant, ce qui en soit est déjà un résultat, mais n’a pas permis au pays d’engager des actions pilotes de développement à caractère novateur. Il est vrai que le climat politique qui a prévalu sur la période d’application du protocole (menace de sécession d’Anjouan, négociation des accords de Fomboni, préparation et adoption d’une nouvelle constitution) n’était pas favorable à la définition gouvernementale d’une stratégie de développement des pêche. D’autre part, la relative modestie de la compensation prévue par le protocole (350 250 € par an, dont 210 250 € au bénéfice de l’autorité compétente pour le financement des actions ciblées) ne permet d’espérer que des résultats à la hauteur de ces montants. A titre d’exemple, le seul financement des études de faisabilité identifiées par la FAO en soutien partiel à la stratégie de développement des pêches nationales nécessite un budget de près de 490 000 €. Etant donné le caractère commercial des accords de pêche, rappelé par les conclusions du Conseil du 30 octobre 1997[15], ainsi que par les Conclusions du Conseil de juillet 2004, la Communauté ne peut payer plus que nécessaire pour l’accès des navires européens aux eaux des Comores, ce qui limite de facto les montants disponibles pour atteindre l’objectif de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsables. Les ressources doivent donc être trouvées parmi les moyens mis à disposition par d’autres politiques communautaires en rapport avec ces objectifs. On pense naturellement à la politique de coopération et de développement qui est déjà en action dans la région sous le 9ème FED régional avec des initiatives propres à contribuer à atteindre les objectifs de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsable (programme de développement des capacités de surveillance, programme régional de marquage des thonidés, projet de gestion durable des ressources côtières). Si une stratégie plus ciblée vers les Comores s’avère nécessaire, la Communauté européenne devra examiner d’autres moyens d’action. 6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures Avant le renouvellement du protocole, une évaluation couvrant l’entière période d’application (2005/10) sera réalisée (évaluation ex-post) afin de mesurer les indicateurs relatifs aux résultats (captures et valeur des captures) ainsi que les impacts (emplois crées et maintenus, relation entre le coût du protocole et la valeur des captures). Les indicateurs listés au point 5.3 seront utilisés afin de réaliser une évaluation ex post. Vue la durée du protocole, la Commission pourrait décider de réaliser une évaluation intermédiaire après trois ans d’application du protocole. 7. MESURES ANTIFRAUDE Les accords de pêches sont des accords commerciaux avec contrepartie financière versée en échange de droits de pêches. A cette compensation s’ajoute les licences payées par les armateurs communautaires autorisés à pêcher dans le cadre des accords et versées aux Etats tiers concernés. L’utilisation de cette contrepartie est de la seule responsabilité de l’Etat tiers, souverain, qui a conclu l’accord avec la Communauté. Suivant les cas, une partie de la contrepartie financière doit servir au financement d’actions en vue d’améliorer ou soutenir la politique des pêches du pays tiers concerné. Dans ce cas, la programmation des actions, leur exécution et l’information sur les résultats obtenus fournies à la Commission restent de la seule compétence et responsabilité de l’Etat tiers. La Commission incite cependant ce dernier à établir avec ses services un dialogue politique permanent et une concertation afin de pouvoir améliorer la gestion de l’Accord et renforcer la contribution de la Communauté à la gestion durable des ressources. Dans les nouveaux accords de Partenariat dans le domaine de la pêche (APP), il est prévu que la Commission et l’état tiers fixent, de commun accord, les objectifs auxquels une partie déterminée de la contrepartie financière sera appliquée, ainsi que la programmation annuelle et multi annuelle à mettre en œuvre dans la poursuite de ces objectifs. Cette programmation est assujettie à une évaluation annuelle. Dans le cas où l’implémentation du programme ne correspond pas au niveau des ressources fixé par le Protocole à cet effet, la Commission pourrait ainsi demander une diminution du pourcentage de la contrepartie financière appliqué à cette programmation. Dans tous les cas, tout paiement effectué par la Commission dans le cadre d’un accord de pêche est soumis aux règles et aux procédures budgétaires et financières normales de la Commission. Ceci permet, notamment, d’identifier de manière complète les comptes bancaires des Etats tiers sur lesquels sont versés les montants de la contrepartie financière. Lorsque le protocole le prévoit, la Commission analyse de manière détaillée les actions bénéficiant d’un soutien financier (partie de la contrepartie financière) tant en ce qui concerne leur programmation et la mise en œuvre par le biais du rapport fourni par la suite à la Commission. En vertu du principe de souveraineté nationale, la Commission ne peut cependant effectuer ou faire effectuer de sa propre initiative des audits financiers sur les fonds de la contrepartie financière versés aux Etats tiers. 8. DÉTAIL DES RESSOURCES 8.1 Objectifs de la proposition en termes de coûts Crédits d’engagement en millions d’euros (à la 3 ème décimale) Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | Fonctionnaires ou agents temporaires[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | Personnel financé[18] par art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - | Autres effectifs financés[19] par art. 11 01 04 04 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 8.2.2 Description des tâches découlant de l’action - Assister le négociateur dans la préparation et la conclusion des négociations des accords de pêche : - Participer aux négociations avec les pays tiers afin de conclure des accords de pêche ; - Préparer des projets de rapport d’évaluation et notes de stratégie de négociation pour le Commissaire ; - Présenter et défendre la position de la Commission dans le Groupe de travail « Pêche externe » du Conseil ; - Participer dans la recherche d’un compromis avec les états membres repris dans le texte final de l’accord. - Contrôle sur la mise en œuvre (monitoring) des accords : - Suivi quotidien des accords de pêche ; - Préparer et vérifier les engagements et les paiements de la compensation financière et des actions ciblées ou bien du financement pour le développement d’une pêche responsable ; - Effectuer un rapport régulier sur la mise en œuvre des accords ; - Evaluation des accords : aspects scientifiques et techniques - Préparer le projet de proposition de règlement et de décision du Conseil et élaborer les textes de l’accord ; - Lancement et suivi des procédures d’adoption. - Assistance technique : - Préparer la position de la Commission en vue des Commissions mixtes. - Relations inter institutionnelles - Représenter la Commission devant le Conseil, le Parlement Européen et les états membres dans le contexte du processus de négociation ; - Rédiger les réponses aux questions orales et écrites du Parlement européen ; - Consultation et coordination interservices : - Assurer la liaison avec les autres Directions Générales dans des questions concernant les négociations et le suivi des accords ; - Organiser et répondre aux consultations interservices. - Evaluation - Participer aux différents exercices d’évaluation (ex-ante, mid-term, ex-post) et évaluations d’impact ; - Analyser les objectifs atteints et les indicateurs d’évaluation. 8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires) (Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veuillez indiquer le nombre de postes liés à chacune d'elles). X Postes actuellement affectés à la gestion du programme à remplacer ou à prolonger ( Postes pré-alloués dans le cadre de l'exercice de APS/APB pour l'année 2005 ( Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB ( Postes à redéployer en utilisant les ressources existantes dans le service concerné (redéploiement interne) ( Postes nécessaires pour l'année n mais non prévus dans l'exercice de APS/APB de l'exercice concerné 8.2.4 Autres dépenses administratives incluses dans le montant de référence (11 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative) millions d'euros (à la 3ème décimale) Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | TOTAL | 1. Assistance technique et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents) | Agences exécutives[20] | Autre assistance technique et administrative | - intra muros | - extra murosx | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[21] | 0.238 | Total assistance technique et administrative | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.07320 | 0.238 | (x) Le montant de 33.000 € par an concerne un expert ALAT basé à la Délégation CE à Maurice et financé sous la ligné budgétaire 11 01 04 04. 8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non inclus dans le montant de référence millions d'euros (à la 3 ème décimale) Type de ressources humaines | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | Fonctionnaires et agents temporaires (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | Personnel financé par art. XX 01 02 (auxiliaires, END, personnel intérimaire, etc.) (indiquer la ligne budgétaire) | Coût total des ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires Se référer au point 8.2.1 le cas échéant - 1A = € 108.000*0.3 = € 32.400 1B = € 108.000*0.15 = € 16.200 1C = € 108.000*0.15 = € 16.200 Subtotal : € 64.800 (EUR million 0.065 per year) - 1 ALAT = 165,000 x 0.20 = 33,000 Sub- total : 33,000 € (EUR million 0.033 per year) Total: 97,800 € per year (EUR million: 0.098 per year) Calcul - Personnel financé par article XX 01 02 Se référer au point 8.2.1 le cas échéant 8.2.6 Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence millions d'euros (à la 3ème décimale) Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | TOTAL | 11 01 02 11 01 – Missions | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.060 | 11 01 02 11 02 – Réunions et conférences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 | XX 01 02 11 03 - Comités[22] | XX 01 02 11 04 - Études et consultations | XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information | 2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11) | 3. Autres dépenses de nature administrative (préciser en indiquant la ligne budgétaire) | Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 | Calcul - Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence [1] Ú. v. EÚ , , s. . [2] Ú. v. EÚ , , s. . [3] Ú. v. ES L 137, 2.6.1988, s. 19. [4] Ú. v. ES L 73, 15.3.2001, s. 8. [5] Crédits dissociés [6] Crédits non dissociés [7] Dépenses ne relevant pas du Chapitre 11 01 01 du Titre 11 concerné. [8] La contrepartie financière est fixée à € 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quantité, le montant de la contrepartie financière est augmenté de façon proportionnelle à raison de € 65/tonne, mais, en tout cas, elle ne peut pas dépasser € 780.000/an. [9] Dépenses relevant de l'article 11 01 04 du Titre 11. [10] Dépenses relevant du Chapitre 11 01, sauf articles 11 01 04 [11] Voir points 19 et 24 de l'accord interinstitutionnel. [12] Des colonnes supplémentaires doivent être ajoutées le cas échéant, si la durée de l'action excède 6 ans. [13] COM (2002) 181 final du 28 May 2002 [14] Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du présent point. [15] Doc. Conseil 11784/97 du 4 novembre 1997 [16] Tel que décrit dans la partie 5.3. [17] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [18] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [19] Dont le coût est inclus dans le montant de référence. [20] Il convient de mentionner la fiche financière législative se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences exécutive(s) concernée(s). [21] L’année n+5 prévoit aussi la dépense (€ 40.000) pour la réalisation, par un consultant externe, d’une étude d’impact sur la mise en œuvre du protocole arrivant à échéance. [22] Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.