SK Úradný vestník Európskej únie C 189/33

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2011/C 189/13

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„RHEINISCHES ZUCKERRÜBENKRAUT/RHEINISCHER ZUCKERRÜBENSIRUP/RHEINISCHES RÜBENKRAUT“

ES č.: DE-PGI-0005-0717-02.09.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 1.6. Čerstvé alebo spracované ovocie, zelenina a obilniny

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Čistá prírodná koncentrovaná šťava z čerstvo zobratej úrody cukrovej repy bez rastlinnej vlákniny a akejkoľvek dodatočnej prídavnej látky.

—

—

—

—

sacharóza: 33 %

glukóza: 17 %

fruktóza: 16 %

—

—

—

—

—

—

—

—

— Prebratie surovín/kvalita: dodanie čerstvo pozberanej repy.

— Preskúmanie prebierky: určenie obsahu cukru s cieľom stanoviť potrebné prevádzkové parametre (teplotu, dĺžku procesu varenia atď.). Vizuálna kontrola podielu nečistôt a zelených častí.

— Skladovanie: krátke skladovanie na farme i v mieste spracovania, skoordinovanie zberu s dodávkou.

— Úprava pred ďalším opracovaním a spracovaním: predčistenie; odstránenie listov, hliny a kameňov; následné vyčistenie v repnej práčke.

— Spracovanie: Konečné spracovanie sa uskutočňuje v zemepisnej oblasti. Repa sa ďalej spracováva v celých kusoch alebo pokrájaná na malé kúsky. Rmut sa niekoľko hodín zahrieva, prípadne sa šetrne varí. Zároveň treba dbať na to, aby dostatočne dlho odpočíval. Čas varného procesu a teplota, pri ktorej prebieha, sa upravia podľa spracovateľskej tradície podniku. Potom sa pod vysokým tlakom lisujú repné rezky, aby sa získala difúzna šťava. Zo získanej difúznej šťavy sa vo filtračnom zariadení odstránia takmer všetky pevné čiastočky a čistá šťava sa privedie do odparovacieho zariadenia. V odparovacom zariadení sa vo vákuu šetrne odstráni z čistej šťavy voda. Obsah sušiny v konečnom výrobku je najmenej 78 stupňov Brix. Hotový výrobok sa pred uskladnením podrobí v spracovateľskom závode analýze na pH, farbu, sacharózu, fruktózu, glukózu a sušinu. Konečný výrobok okrem toho pravidelne preskúmava externé laboratórium. Získaný repný sirup sa uskladní v nádržiach, odkiaľ sa môže odoberať a plniť do obalov.

3.3. Suroviny (len pri spracovávaných výrobkoch):

Všetka cukrová repa používaná ako východisková surovina musí pochádzať na 100 % z vymedzenej zemepisnej oblasti.

Cukrová repa, ktorá sa používa na výrobu repného sirupu, pochádza tradične a výhradne od pestovateľov repy z daného regiónu.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Celý výrobný proces sa uskutočňuje v danej zemepisnej oblasti.

3.6. Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení, atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pri označovaní:

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Porýnie, konkrétne v Severnom Porýní-Vestfálsku, administratívny kraj Kolín (bez obvodu Oberbergischer Kreis), a z administratívneho kraja Düsseldorf obvod Mettmann, obvod mesto Düsseldorf, porýnsky obvod Neuss, obvod mesto Mönchengladbach, obvod Viersen, obvod mesto Krefeld, obvod Kleve, obvod Wesel, ako aj v Porýní-Falcku, administratívny obvod Ahrweiler a administratívny obvod Mayen-Koblenz.

5. Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Niekoľkostoročná tradícia varenia repy v Porýní viedla k zdokonaľovaniu výroby a chuti. Táto zručnosť sa odovzdávala z generácie na generáciu. Pestovanie repy sa v 14. a 15 storočí stalo neoddeliteľnou súčasťou sedliackych fariem a v Porýní sa repa od 15. storočia pokladala za „malé desiatky“, ktoré roľníci museli platiť svojim zemepánom. Na začiatku 17. storočia viedla tridsaťročná vojna k hladomoru a vtedy sa zistilo, že jednoduchšie a výhodnejšie je pestovať cukrovú repu než obilniny. Okrem iného v Porýní, kde následky nepokojov boli menšie, si mohli dovoliť náročnejšie pestovanie sladkej kvaky.

Dnes sa nedá presne určiť čas, odkedy sa v Porýní repný sirup vyrába, je však pravdepodobné, že výroba tohto sirupu je bežná od 18. storočia. Centrum výroby repného sirupu je na dolnom Porýní. Okolo roku 1860 bolo v štáte Prusko 309 výrobcov repného sirupu, pričom len v samotnom obvode Grevenbroich bolo zaznamenaných 63 lisov. Repný sirup sa pôvodne vyrábal z kŕmnej repy alebo z karotky. V 19. storočí sa v Dolnom Porýní presadilo pestovanie vyšľachtenej „Lanker Rübe“, čo je druh kŕmnej repy. V druhej polovici storočia získala vo výrobe prevahu cukrová repa. V ročenkách Kolínskej obchodnej komory z obdobia okolo roku 1870 sa možno dočítať, že ročne sa vyrobilo 6 000 až 10 000 Ztr. (Zentner = 50 kg) repného sirupu.

Okrem toho sa repný sirup dáva ako dôležitá prísada do celého radu typických rýnskych receptov, ako napríklad „Sauerbraten“ (marinované hovädzie mäso) alebo „Aachener Printen“ (perník). Dlhoročná tradícia výroby sirupu z cukrovej repy v Porýní sa zreteľne prejavuje aj v jazyku: Pre Porýnčanov je sirup z cukrovej repy „Rübenkraut“, v minulosti bol ešte aj „Rüöwenkrut“ alebo „Röbenkraut“. Tento pojem sa dnes používa nielen v Porýní, ale aj mimo neho a každý mu rozumie. Skôr než bolo známe, že kŕmna repa by sa mohla používať na výrobu cukru, používala sa ako zelenina (bylina). Názov Rübenkraut označujúci sirup získaný z kŕmnej repy súvisí so slovom „Apfelkraut“ (sirup získaný z jabĺk).

V publikácii od Bertholda Blocka pod názvom „Rübensirup — Seine Herstellung, Beurteilung und Verwendung“ (Repný sirup – jeho výroba, hodnotenie a použitie), Leipzig 1920, z obrázku 2 vyplýva, že v Porýní bola významná koncentrácia závodov (kruhy s čiernou výplňou) na výrobu repného sirupu. Cukrovary boli rozmiestnené po celej Nemeckej ríši, ale v Porýní ich bolo len veľmi málo. Zato však nikde inde nebolo toľko veľa závodov na výrobu repnej šťavy, ako práve tam. Ešte aj dnes sa repná šťava vyrába v Porýní vo veľmi veľkom množstve.

5.2. Osobitosť výrobku:

Tradičný, šetrný a v spracovateľskej oblasti s dlhoročnou tradíciou pevne stanovený výrobný proces zaručuje, že v konečnom výrobku sa zachovajú cenné minerály, ako je horčík a železo. Výrobok okrem toho obsahuje draslík a kyselinu listovú. Vyrába sa bez akýchkoľvek prídavných látok.

— Vďaka svojej jedinečnej výraznej sladko-sladovej chuti, ktorá, rovnako ako jeho sladkasto-sladovo-karamelová vôňa, je výsledkom starostlivého výrobného postupu, je vhodný nielen ako nátierka na chlieb, ale je vynikajúci aj ako chuťová prísada do varených a pečených pokrmov.

Tento výrobok je už dlho veľmi známy a vysoko uznávaný. Tomuto renomé sa výrobok teší v Porýní, ale aj mimo neho. Známosť a uznanie tohto výrobku sú založené na jeho dlhej histórii v danej zemepisnej oblasti.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Vynikajúca povesť tohto výrobku pramení z jeho zemepisného pôvodu.

Repný sirup bol vynájdený v Porýní. Odvtedy sa tam vyrába. Vždy sa vyrábal z cukrovej repy pestovanej v Porýní. Rozhodujúci význam pre skvelú povesť výrobku má skutočnosť, že plody pochádzajú z tejto oblasti produkcie. Autentickosť výrobku je neoddeliteľne spätá s miestnym pôvodom jedinej použitej suroviny, a to cukrovej repy.

Repný sirup sa aj dnes vyrába takmer rovnako ako v minulých storočiach. Spracovávala sa vždy len repa z uvedenej oblasti. Preto je v Porýní veľké nahromadenie závodov na výrobu repnej šťavy, čo je znázornené aj na priloženej mape. Cukrová repa sa v Porýní pestuje rovnako ako predtým vo veľkom množstve, pričom veľká časť je určená na výrobu cukru, ale takisto sa značná časť spracuje na repný sirup.

Cukrová repa, ktorá sa tradične používa na výrobu repného sirupu, pochádza výhradne od pestovateľov repy z regiónu. Cukrová repa sa pestuje na základe zmluvnej úpravy medzi spracovateľmi a poľnohospodármi a táto úprava umožňuje komplexné poradenstvo týkajúce sa poľnohospodárskej výroby. Medzi výrobcami a spracovateľmi prebieha efektívna, transparentná a overiteľná spolupráca. Zaručený odbyt predstavuje pre pestovateľov repy potrebný základ na plánovanie a istotu. Chemické parametre kvality cukrovej repy sa pravidelne skúmajú pomocou identických analytických postupov.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

Markenblatt, zv. 5 z 1. februára 2008, časť 7a-aa, s. 26285

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/83

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.