EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 2. 2018 COM(2018) 66 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o hodnotení Nástroja na prepájanie Európy (NPE) v polovici trvania {SWD(2018) 44 final}



Úvod Udržateľný rast a konkurencieschopnosť Európy závisia od účinného prepojenia v rámci Európy aj so zvyškom sveta. Dosiahnutie dobre prepojených interoperabilných a efektívne riadených dopravných, energetických a digitálnych infraštruktúr v Európe si vyžaduje schopnosť plánovať a investovať koordinovaným a dlhodobým spôsobom na úrovni EÚ. Nástroj na prepájanie Európy (NPE) je spoločný, centrálne riadený program na financovanie dopravnej, energetickej a telekomunikačnej infraštruktúry s dostupným rozpočtom 30,4 miliardy EUR na roky 2014 až 2020. Bol zriadený ako súčasť stratégie Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast a cieľov EÚ 20-20-20 v oblasti politiky energetiky a klímy. NPE na základe príslušných sektorových usmernení podporuje rozvoj transeurópskych sietí (TEN) s cieľom zlepšiť súdržnosť na vnútornom trhu a konkurencieschopnosť EÚ na globálnom trhu. Všeobecným cieľom NPE je podporovať vykonávanie projektov, ktoré prispievajú k dokončeniu TEN. Odzrkadľuje sa to v prioritách stanovených v usmerneniach pre tri sektory, a to sektor dopravy, energetiky a telekomunikácií. NPE rieši zlyhania trhu, zameriava sa na projekty s vysokou európskou pridanou hodnotou a pomáha posilniť ďalšie investície zo súkromného sektora. Ako sa uvádza v oznámení o rozpočte stratégie Európa 2020 , Komisia sa domnieva, že: „Trh poskytne hlavnú časť potrebných investícií... Je však potrebné riešiť zlyhanie trhu s cieľom odstrániť pretrvávajúce nedostatky, prekážky a zaistiť dostatočné cezhraničné prepojenia. Skúsenosti však ukazujú, že členské štáty nepriraďujú dostatočne vysokú prioritu cezhraničným investíciám zasahujúcim do viacerých štátov, ktorých cieľom je vybudovanie infraštruktúry potrebnej pre fungovanie vnútorného trhu. To je ďalším príkladom pridanej hodnoty rozpočtu EÚ. Jeho prostredníctvom je možné zabezpečiť financovanie celoeurópskych projektov, ktoré spájajú centrálne a okrajové oblasti v prospech všetkých občanov. Komisia sa preto rozhodla navrhnúť vytvorenie nástroja Connecting Europe s cieľom urýchliť rozvoj infraštruktúry, ktorú EÚ potrebuje.“ Keď bol NPE navrhnutý v roku 2011, investície potrebné vo všetkých troch sektoroch sa odhadli približne na 970 miliárd EUR. Očakávalo sa, že väčšinu investícií dodá súkromný sektor, verejná podpora na vnútroštátnej úrovni alebo ich podporia regulačné opatrenia. V posúdení vplyvu sa však takisto zistilo, že je „potrebné riešiť zlyhanie trhu s cieľom odstrániť pretrvávajúce nedostatky, prekážky a zaistiť dostatočné cezhraničné prepojenia“. Komisia je na základe nariadenia o NPE v spolupráci s členskými štátmi a dotknutými príjemcami povinná predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu o hodnotení NPE v polovici trvania najneskôr do 31. decembra 2017. V rámci hodnotenia sa posudzuje celková výkonnosť programu so zreteľom na jeho všeobecné a sektorové ciele, ako aj v porovnaní s tým, čo sa dosiahlo v dôsledku vnútroštátnych opatrení alebo opatrení EÚ. Podrobné hodnotenie je predstavené v pracovnom dokumente útvarov Komisie (SWD), ktorý je pripojený k tomuto oznámeniu. Hodnotenie sa v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii vykonalo podľa piatich kritérií: efektívnosť, účinnosť, významnosť, súvislosť a pridaná hodnota EÚ. Podrobné posúdenie podľa týchto kritérií sa uvádza v dokumente SWD. V tomto oznámení sú zdôraznené hlavné zistenia procesu. 1. Nástroj na prepájanie Európy podporuje projekty, v prípade ktorých majú opatrenia EÚ význam 1.1. Rozvoj infraštruktúr, ktoré zjednocujú Politika EÚ v oblasti infraštruktúry má tri hlavné rozmery:

-spoločné dlhodobé plánovanie rozvoja infraštruktúry, pokiaľ ide o jej zemepisný rozsah aj technické charakteristiky (jednotlivým sektorom sa prispôsobujú rôzne prístupy), -súbor regulačných opatrení na uľahčenie investícií, -špecifický nástroj financovania, Nástroj na prepájanie Európy. Z doterajších skúseností s NPE vyplýva silná pozitívna interakcia medzi týmito tromi rozmermi. Dlhodobé plánovanie znamená, že projekty môžu byť pripravené v členských štátoch, a zároveň možnosť dostávať podporu pre investície s jasným európskym rozmerom umožňuje rozvoj integrovanejších sietí. Napríklad v doprave možnosť podporovať kľúčové cezhraničné úseky infraštruktúry uľahčuje rozvoj koncepcie koridorov medzi členskými štátmi, čo vedie k súdržnému plánovaniu vnútroštátnych úsekov. V energetike dynamický proces tvorby zoznamu projektov spoločného záujmu v prioritných koridoroch a tematických oblastiach každé dva roky zabezpečuje dlhodobé plánovanie aj prispôsobenie sa budúcim potrebám. V oblasti telekomunikácií sa v telekomunikačných usmerneniach NPE uvádzajú stavebné bloky a sektorové infraštruktúry digitálnych služieb oprávnené na financovanie. Tri a pol roka po spustení NPE druh projektov spolufinancovaných z NPE striktne zodpovedá ambícii EÚ: i) zvýšiť prepojenie na európskej úrovni pre tri sektory a ii) sústrediť podporu na verejný tovar európskeho rozmeru. NPE prispieva k prioritám Komisie v oblasti pracovných miest, rastu a investícií, vnútorného trhu, energetickej únie, klímy a digitálneho jednotného trhu, čím posilňuje globálnu konkurencieschopnosť EÚ. NPE ďalej poskytuje významnú časť financovania EÚ pre projekty v oblasti dopravy a energetiky so silným príspevkom k dekarbonizácii európskeho hospodárstva, čím prispieva k splneniu cieľov EÚ týkajúcich sa zníženia emisií na základe Parížskej dohody o zmene klímy. V doprave sa priorita kladie na projekty, ktoré majú vytvoriť alebo zlepšiť cezhraničné spojenia, doplniť chýbajúce články a odstrániť úzke miesta. Môžu to byť projekty, ktoré sa týkajú fyzických častí siete, alebo programy na úrovni EÚ, ktoré rozvíjajú efektívne, interoperabilné a bezpečnejšie systémy riadenia dopravy pre rôzne druhy dopravy. Cieľ financovania NPE v oblasti dopravy pre cezhraničnú dopravnú infraštruktúru predstavuje 86 % prostriedkov, ktoré sú v súčasnosti vyhradené pre dopravu (18,35 miliardy EUR). Medzi príklady patrí Fehmarn Belt (multimodálny tunel medzi Dánskom a Nemeckom), projekt Rail Baltica, ktorý zlepšuje východno-západné spojenia medzi Poľskom, Litvou, Lotyšskom a Estónskom, a uplatňovanie výskumu SESAR (Výskum manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba). NPE napokon poskytuje konkrétny príspevok k ambícii dosiahnuť jednotný európsky dopravný priestor. V energetike NPE rieši prekážky pre lepšie integrovaný trh EÚ s energiou posilnením cezhraničných spojení. Konkrétne ciele sú ukončiť energetickú izoláciu a odstrániť úzke miesta. NPE v oblasti energetiky v súlade so svojimi cieľmi podporuje projekty s významnými externými vplyvmi. Prispieva k zvýšeniu bezpečnosti dodávok v členských štátoch, kde je táto otázka najnaliehavejšia. Medzi príklady patrí plynovodné prepojenie medzi Poľskom a Litvou, prvé plynovodné prepojenie medzi východným Pobaltím a kontinentálnou Európou a Balticconnector, prvé plynovodné prepojenie medzi Fínskom a Estónskom. Udržateľnosť sa zvyšuje podporovaním inovačných projektov v oblasti elektrickej energie prostredníctvom spolufinancovania dôležitých štúdií a prác: 600 km podmorského spojenia medzi Írskom a Francúzskom, ukladanie energie do stlačeného vzduchu v Severnom Írsku a projekty inteligentných sietí medzi Slovinskom a Chorvátskom. V oblasti telekomunikácií sa priorita kladie na zavádzanie transeurópskych digitálnych služieb s vyspelými technickými a organizačnými riešeniami, ako sa uvádza v telekomunikačných usmerneniach. Zahŕňajú rôznorodé oblasti, ako je elektronická identifikácia – zameraná na otázku cezhraničného uznávania vnútroštátne vydávaných elektronických identifikačných mechanizmov (elektronická identifikácia alebo eID), ktorá Európanom umožňuje bez prekážok pristupovať k online verejným službám v celej Európe – a interoperabilné zdravotné služby, ktoré uľahčujú kontinuitu starostlivosti a bezpečnosť pacientov pre občanov, ktorí potrebujú cezhraničnú zdravotnú starostlivosť, čo uľahčuje cezhraničnú výmenu zdravotných údajov. Keďže cezhraničné služby pomáhajú zlepšovať každodenné životy Európanov prostredníctvom digitálnej integrácie a prepojenia, sú veľmi dôležité na dosiahnutie digitálneho jednotného trhu. V rámci hodnotenia sa však zistilo, že telekomunikačné usmernenia obmedzujú schopnosť programu plne využiť najnovší technologický vývoj a zamerať sa na nové priority politického programu, ktoré vznikli následne. Pre širokopásmové pripojenie sa podpora so zreteľom na obmedzenia zdrojov doteraz zameriavala na: i) činnosti technickej pomoci, ktoré môžu pomôcť realizovať projekty so zložitými obchodnými aspektmi a ii) finančné nástroje so značným potenciálom pákového efektu. 1.2. Zameranie na pridanú hodnotu EÚ Investície potrebné na splnenie cieľov prepojenia sú veľmi vysoké vo všetkých troch sektoroch programu. V oblasti dopravy z nedávnych odhadov Komisie, potvrdených v pracovných plánoch koordinátorov koridorov základnej siete, vyplýva, že investície potrebné do základnej siete TEN-T predstavujú len za obdobie do roku 2030 sumu 750 miliárd EUR a približne trojnásobok tejto sumy, ak sa počíta aj súhrnná sieť a ďalšie investície do dopravy, ako napr. do oblasti mestskej dopravy, digitalizácie a údržby. V energetike predstavuje výška investícií potrebných pre projekty, ktoré možno klasifikovať ako projekty spoločného záujmu, 179 miliárd EUR v období 2021 – 2030, pričom rozhodne najväčší podiel je pre sektor elektrickej energie. Odhaduje sa, že v oblasti telekomunikácií budú na splnenie strategických cieľov gigabitového prepojenia do roku 2025 potrebné investície približne vo výške 500 miliárd EUR alebo 155 miliárd EUR viac ako to, čo možno predpokladať na základe súčasných investičných trendov. Tieto odhady však nezahŕňajú ďalšie investície potrebné na úplné zavedenie cezhraničnej infraštruktúry digitálnych služieb. Navyše zlyhania trhu pretrvávajú v prípade projektov zameraných na dosiahnutie politických cieľov TEN. Zlyhania môžu napríklad nastať, keď vzniknú náklady na vnútroštátnej/miestnej úrovni, ale prínosy sa dosahujú na európskej úrovni, alebo keď sú náklady a prínosy projektov, na ktorých sa podieľajú viaceré členské štáty, distribuované asymetricky medzi týmito členskými štátmi. Typicky ide o prípad cezhraničných projektov a zavádzania technologických systémov do celej EÚ, kde sa primerané financovanie zvyčajne neposkytuje len prostredníctvom trhu alebo z vnútroštátneho rozpočtu. V oblasti energetiky patria do tejto kategórie projekty, ktorým chýba komerčná životaschopnosť, lebo zabezpečujú externé vplyvy, ako sú regionálna bezpečnosť dodávok alebo veľmi inovačné riešenia.

NPE sa od svojho spustenia zameriava na poskytovanie pridanej hodnoty EÚ pre rozvoj prepojenia v doprave, energetike a telekomunikáciách, nielen z dôvodu druhu verejných statkov s európskym rozmerom, ktoré zahŕňa, ale aj pre svoje zameranie na projekty na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, ktoré by sa nezrealizovali bez podpory EÚ. Pridaná hodnota EÚ nástroja NPE je založená konkrétnejšie na jeho schopnosti: -riadiť verejné a súkromné financie smerom k plneniu cieľov politiky EÚ, -umožňovať významné investície, keď sa náklady znášajú na vnútroštátnej/miestnej úrovni, pričom prínosy sú zreteľné na európskej úrovni, -urýchliť prechod na digitálnu spoločnosť s nízkymi emisiami. V doprave priniesol NPE jasnú pridanú hodnotu, najmä pre dokončenie základnej siete TEN-T do roku 2030 a pre ambíciu mobility s nízkymi emisiami. Niektoré projekty železničnej infraštruktúry a infraštruktúry vnútrozemských vodných ciest, ktoré sú dlhodobými investíciami (so životným cyklom 30 až 50 rokov), by nemohli byť spustené bez európskeho verejného financovania prostredníctvom grantov v rámci NPE. Ide o prípad základného tunelu Brenner, ktorým sa odstráni významné železničné úzke miesto v EÚ medzi Rakúskom a Talianskom. Záväzok NPE poskytuje záruky a niekedy aj zabezpečuje ďalšie zdroje financovania, najmä z bankového sektora a od súkromných investorov. Európske hlavné programy, ako napríklad Európsky systém riadenia železničnej dopravy (ERTMS), si navyše vyžadujú koordinovanie vykonávania investícií medzi rôznymi krajinami a zainteresovanými stranami, aby sa dosiahli prínosy výkonnosti, interoperability a bezpečnosti. Podpora NPE prostredníctvom grantového financovania a podporných činností programu, ako je budovanie kapacít v správach členských štátov, vytvorila podmienky pre takúto koordináciu. V energetike je NPE kľúčový nástroj podporujúci nadnárodnú spoluprácu a vytvárajúci úspory z rozsahu. Zohráva takisto dôležitú úlohu pri podpore cezhraničnej energetickej infraštruktúry, lebo projekty spoločného záujmu musia byť prínosné najmenej pre dva členské štáty. NPE je silný katalyzátor pri spájaní realizátorov projektov, vnútroštátnych regulačných orgánov a zástupcov vlád na riešenie otázok, aby sa mohli realizovať cezhraničné infraštruktúrne projekty. Jeho prvok grantov má veľký význam pri podpore spolupráce medzi krajinami na rozvoji projektov spoločného záujmu v oblasti energetického prepojenia, ktoré by sa inak nerealizovali. Osobitne ide o prípad cezhraničných projektov v krajinách s menším počtom obyvateľov alebo v odľahlejších regiónoch, kde by sa tarify museli výrazne zvýšiť, aby pokryli investičné potreby. Plynovodné prepojenie medzi Poľskom a Litvou je významný príklad projektu, ktorý by sa nemohol financovať v čisto vnútroštátnom kontexte. V oblasti telekomunikácií NPE uľahčuje koordináciu medzi členskými štátmi pri vývoji noriem a umožnení prepojených cezhraničných služieb. Hoci členské štáty vyvinuli riešenia, ktoré sprístupňujú verejné služby online, ich prínosy sú obmedzené štátnymi hranicami. NPE zohráva kľúčovú úlohu, keď pomáha týmto riešeniam dosiahnuť lepšie výsledky tým, že zabezpečuje ich interoperabilitu v prospech občanov, podnikov a verejných správ v celej Európe. Okrem toho v niektorých prípadoch, ako je napríklad elektronická výmena informácií o sociálnom zabezpečení, zohráva NPE dôležitú úlohu pri posilnení práv mobilných občanov v oblasti sociálneho zabezpečenia a pri pomoci členským štátom urýchliť plnenie ich povinností, keďže členské štáty majú právnu povinnosť zabezpečiť cezhraničnú komunikáciu medzi vnútroštátnymi inštitúciami sociálneho zabezpečenia. V iných oblastiach, ako je napríklad kybernetická bezpečnosť – kde cezhraničná interoperabilita nie je predmetom právnej povinnosti –, NPE umožňuje zriadiť dobrovoľnú platformu pre spoluprácu, ktorá posilňuje pripravenosť a reakcie na kybernetické útoky tým, že poskytuje celoúnijné riešenie pre hrozby, ktoré presahujú štátne hranice. Podľa výsledkov konzultácie so zainteresovanými stranami by bez NPE bolo zavádzanie niektorých infraštruktúr digitálnych služieb značne pomalšie alebo by sa ani nerealizovalo. Navyše základné riešenia podporované financovaním NPE (tzv. stavebné bloky) vytvárajú úspory z rozsahu, keď sa veľmi často znovu používajú v komplexnejších digitálnych službách, a to aj mimo rozsahu NPE, v oblastiach, ako sú poľnohospodárstvo, životné prostredie a vzdelávanie. V konečnom dôsledku opatrenia na úrovni EÚ (vrátane regulačnej spolupráce) umožňujú NPE prekonať nedostatky v rámci informácií a spolupráce medzi členskými štátmi, ktoré brzdia takéto komplexné, ale zároveň veľmi dôležité projekty. 2. Nástroj na prepájanie Európy poskytuje podporu EÚ efektívnym a súdržným spôsobom 2.1. Čo najúčinnejšie využívanie grantov Väčšina financovania poskytovaného z NPE je vo forme grantov (90 %). Takýto prístup je vhodný, lebo veľká väčšina financovania NPE sa týka projektov so širšími regionálnymi prínosmi a prínosmi EÚ, ale s nedostatočným vnútroštátnym financovaním alebo trhovým financovaním. V oblasti dopravy ide o prípad väčšiny cezhraničných projektov transeurópskej siete a horizontálnych priorít, najmä systémov riadenia dopravy, ako sú napríklad ERTMS pre železničnú dopravu, SESAR pre leteckú dopravu a inteligentné dopravné systémy (IDS) pre cestnú dopravu, ako aj alternatívne palivá. Ide takisto o projekty, ktorých prínosy ešte nie je možné internalizovať. V tomto sektore veľmi vysoké miery nadmerného objednávania na základe výziev na predkladanie návrhov vykazujú veľmi vysoký dopyt po grantoch EÚ, pričom dostupný rozpočet stále nevie uspokojiť potreby sektora. V oblasti energetiky stále existujú úzke miesta a stále sú potrebné ďalšie prepojenia na úplnú integráciu trhu, zabezpečenie bezpečnosti dodávok a umožnenie EÚ, aby mohla optimálne využívať svoje obnoviteľné zdroje, a tým sa zamedzilo kráteniu. Granty sa považujú za najvhodnejší nástroj na podporovanie projektov, ktoré dosahujú významné pozitívne externé vplyvy presahujúce vnútroštátne stanovené tarify, ako sú bezpečnosť dodávok, technologické inovácie a solidarita medzi členskými štátmi.

V oblasti telekomunikácií majú všetky infraštruktúry digitálnych služieb dvojitú vrstvu: platformu základných služieb ako centrálny uzol, ktorý umožňuje interoperabilitu, a generické služby ako brány, ktoré spájajú vnútroštátne vyvinuté riešenia s platformou základných služieb. Granty sa používajú na podporu zavádzania generických služieb a obstarávanie sa využíva na vývoj a prevádzku platforiem základných služieb. Dôvodom je potreba riešiť nedostatočné investície na úrovni členských štátov do interoperabilných riešení pre paneurópsku integráciu služieb. Návrh Komisie pre NPE v roku 2011 zahŕňal celkový rozpočet 50 miliárd EUR (31,7 miliardy pre dopravu, 9,1 miliardy pre energetiku a 9,2 miliardy pre telekomunikácie). Škrty rozpočtov, ktoré nasledovali počas fázy rokovaní a neskorších rokovaní o Európskom fonde pre strategické investície (EFSI), znížili celkové financovanie na 30,44 miliardy EUR. V sektore telekomunikácií bolo najväčšie zníženie rozpočtu (8 miliárd EUR, s konečnými pridelenými prostriedkami vo výške 1,04 miliardy EUR). Dokončenie TEN stanovené v prioritách politiky EÚ si ešte vyžaduje obrovské investície, z ktorých časť bude závisieť od pretrvávajúcej podpory EÚ. Veľkosť NPE v súčasnosti umožňuje riešiť len niektoré z identifikovaných zlyhaní trhu (napr. vyplnenie medzery vo financovaní s podporou EÚ) vo všetkých troch sektoroch. Preto existuje potenciál na uvoľnenie ďalších verejných a súkromných investícií, ak by sa poskytol dodatočný rozpočet EÚ na riešenie ďalších zlyhaní trhu. Výberový proces NPE zabezpečuje, aby sa grantové financovanie upravovalo podľa sektora a kategórie investícií, pričom sa zohľadňuje medzera vo financovaní pre jednotlivé projekty. V oblasti dopravy sa podpora pohybovala od mier spolufinancovania 85 % pre krytie súdržnosti po maximálne miery spolufinancovania, ktoré sa pohybovali od 10 % do 50 % v závislosti od priority a povahy opatrenia. V oblasti energetiky možno miery financovania modulovať do 50 % a – vo výnimočných prípadoch – zvýšiť maximálne na 75 %. To je však možné, len ak navrhované akcie poskytujú vysokú mieru regionálnej alebo celoúnijnej bezpečnosti dodávok, posilnenia solidarity alebo zahŕňajú veľmi inovačné riešenia. V oblasti telekomunikácií sú platformy základných služieb všeobecne financované prostredníctvom verejného obstarávania a generické služby sa podporujú prostredníctvom grantov, pričom sa uplatňuje miera spolufinancovania vo výške 75 % oprávnených nákladov. Súťažná povaha výziev na predkladanie návrhov a zriadený mechanizmus hodnotenia a výberu znamenajú, že projekty, ktoré nie sú schopné preukázať potrebu finančnej pomoci vo forme grantov, môžu byť vyradené. Takéto projekty stále môžu posúdiť využitie existujúcich možností v rámci EFSI alebo finančných nástrojov NPE podľa toho, čo je vhodné. Pre nástroj vychádzajúci z politiky s konkrétnymi sektorovými cieľmi a so zreteľom na skutočnosť, že NPE sa zameriava na komplexné projekty s cezhraničným alebo celoúnijnym rozmerom interoperability, je priame hospodárenie účinné na zabezpečenie rýchleho prideľovania prostriedkov a riadneho plnenia rozpočtu. Projekty počas ich realizácie pozorne sleduje Výkonná agentúra pre inovácie a siete (INEA) na zabezpečenie náležitého vynakladania prostriedkov EÚ. Rozpočet NPE sa optimalizuje vďaka schopnosti agentúry INEA rýchlo sa prispôsobiť a riadiť presmerované prostriedky, ktoré určité akcie nevyčerpali, aby sa namiesto toho použili na financovanie nových akcií. Napríklad približne 600 miliónov EUR bolo v roku 2016 opätovne vložených do výzvy na predkladanie návrhov v oblasti dopravy, pričom v roku 2016 bola navrhnutá investícia vo výške 120 miliónov EUR na financovanie nového vlajkového projektu WIFI4EU v digitálnom sektore. 2.2. Priekopnícke používanie finančných nástrojov a kombinovaného financovania V prípade projektov, ktoré tvoria príjmy, môže byť podpora NPE vo forme finančných nástrojov. Rozpočet finančných nástrojov NPE sa môže použiť na poskytnutie rôznych produktov, ako sú záruky alebo nadriadený dlh krytý kapitálom EÚ. Pomáhajú tak optimalizovať využívanie verejných prostriedkov. Medzi takéto projekty patrí napríklad rozširovanie kapacít prístavov, železničných spojení s letiskami a rozvoj infraštruktúry alternatívnych palív v sektore dopravy, ako aj podriadené úvery alebo záruky pre vyhradené projekty prenosu v sektore energetiky. Vo všetkých troch sektoroch sa však finančné nástroje nevyužili v predpokladanej miere. Dlhový nástroj NPE, ktorý budoval na skúsenostiach získaných z nástroja poskytovania záruk za úvery na projekty transeurópskych dopravných sietí (LGTT) a z pilotnej fázy iniciatívy dlhopisov na projekty, bol priekopníkom vo využívaní finančných nástrojov, keď však vznikol EFSI, nastal substitučný účinok. Očakáva sa, že využívanie finančných nástrojov NPE sa rozšíri v druhej polovici programu, pokiaľ bude zabezpečená doplnkovosť medzi osobitnými finančnými nástrojmi NPE a EFSI na základe výzvy na špecifické usmernenie riadiaceho výboru dlhového nástroja NPE s cieľom zaistiť efektívnu doplnkovosť medzi týmito dvomi iniciatívami. V sektore energetiky viaceré faktory prispeli k tomu že sa nevyužíva dlhový nástroj NPE. Jedným z nich je krátky čas prípravy projektov oprávnených pre NPE prijateľných pre banky v čase začatia fungovania dlhového nástroja NPE. Realizátori projektov majú už vďaka ich spoľahlivému modelu základu regulovaných aktív k dispozícii aj ambiciózny súbor dlhových a kapitálových možností. V každom prípade spoločné monitorovanie projektov Európskou investičnou bankou a Komisiou viedlo k tomu, že viaceré projekty spoločného záujmu získali financovanie prostredníctvom tohto nástroja. Okrem toho sa v súčasnosti vyvíja kapitálový nástroj. V oblasti telekomunikácií je prostredie projektov zavádzania širokopásmového pripojenia veľmi rôznorodé a vyžaduje si rôzne nástroje zamerané na riešenie otázok špecifických pre dané miesto. Zatiaľ čo dlhové nástroje vyhovujú komerčnému zavádzaniu s jasným zdôvodnením projektu, ktoré realizujú veľké subjekty, kapitálové nástroje sú potrebné na preklenutie existujúcich medzier vo financovaní podporovaním projektov s rizikovejšími, dlhodobými obchodnými aspektmi. Predpokladá sa, že túto úlohu bude plniť investičný fond pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE, ktorý začne fungovať v prvej polovici roku 2018. Vo februári 2017 bola spustená výzva pre kombinované financovanie pre NPE v oblasti dopravy. Výzva, v ktorej sa kombinujú granty NPE s trhovým financovaním, najmä finančnými nástrojmi dostupnými v rámci EFSI, má posilniť doplnkovosť týchto dvoch schém podpory, pričom sa zároveň budú mobilizovať iné zdroje financovania, najmä EFSI, súkromní investori alebo národné podporné banky. Tento prístup sa v niekoľkých prípadoch úspešne využil v rámci NPE na ad hoc základe, ako napríklad pre prístav v Dubline a prístav v Calais v sektore dopravy. S financovaním vo výške 2,2 miliardy EUR požadovaným pre výzvu na predkladanie návrhov s orientačným rozpočtom 1 miliarda EUR bola prvá skúsenosť v tejto súvislosti veľmi pozitívna.

2.3. Zvýšenie synergií a súdržnosti, zjednodušenie prístupu Synergie NPE po prvýkrát spojil sektory dopravy, energetiky a telekomunikácií do spoločného rámca financovania, centrálne riadeného Komisiou. Na úrovni programu umožňuje tento prístup úspory z rozsahu delegovaním riadenia grantov jednej výkonnej agentúre (INEA) a zriadením spoločných postupov vo všetkých troch sektoroch (koordinované vykonávanie agentúrou, spoločné pracovné programy pre finančné nástroje NPE, spoločný koordinačný výbor NPE zložený zo všetkých členských štátov, dohody o grante podľa spoločného modelu). Na projektovej úrovni NPE doteraz nebol úplne úspešný pri realizácii synergií medzi tromi sektormi napriek očakávaniam uvedeným v odôvodneniach nariadenia. Osobitne je to spôsobené inherentnými rozdielmi sektorových politických cieľov a nepružnosťou právneho/rozpočtového rámca, pokiaľ ide o oprávnenosť projektov a oprávnenosť nákladov. Prvá multisektorová (doprava a energetika) výzva na predkladanie návrhov na štúdie vo výške 40 miliónov EUR bola spustená v roku 2016, preto nenaplnila očakávania, pokiaľ ide o počet vybratých projektov (7) a rozdeľovanie rozpočtových projektov (24 miliónov EUR). Spájanie týchto troch sektorov sa však zdá vhodné so zreteľom na ich spoločné ciele a výzvy. Podľa zainteresovaných strán, s ktorými boli počas hodnotenia vykonané konzultácie, tieto výzvy zahŕňali komplexnosť infraštruktúrnych sietí vyplývajúcu z rôznych vnútroštátnych systémov, ich potreby prepojenia, ako aj potrebu zabezpečiť interoperabilitu, a zároveň potrebu nepretržite sa prispôsobovať zmenám trhu a technológií. Počet príkladov synergií týchto troch sektorov, na ktoré sa vzťahuje NPE, rastie, čo podporuje aj najnovší vývoj inovácií a skutočnosť, že synergie sa prirodzene vyskytujú v každom z týchto sektorov alebo sú spojené s prierezovou prioritou, ako je napríklad kybernetická bezpečnosť. Príklady zahŕňajú prepojenú kooperačnú a automatizovanú mobilitu, infraštruktúru alternatívnych palív pre autá, autobusy a lode, zvyšovanie inteligencie sietí a využívanie 5G v dopravnej sieti. Vytváranie podmienok pre tieto projekty, aby mohli ďalej pokračovať, prinesie ďalšie zvýšenie účinnosti. Doplnkovosť NPE preukázal svoju doplnkovosť s programom Horizont 2020, európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi (EŠIF) a EFSI. Z programu Horizont 2020 sa financujú skoré fázy inovačného reťazca, zatiaľ čo NPE umožňuje zavádzanie technológií v celej infraštruktúre. NPE aj EŠIF prispievajú k dosahovaniu cieľov TEN. Zatiaľ čo EŠIF zameriava finančnú podporu na menej rozvinuté regióny a 15 členských štátov, ktoré sú oprávnené na podporu z Kohézneho fondu, NPE sa zameriava na integráciu EÚ prostredníctvom cezhraničných spojení a prepojení, odstraňovania úzkych miest a projektov interoperability. V doprave sa NPE a EŠIF čiastočne prelínajú pri železničných projektoch v základnej sieti TEN-T, pričom z EŠIF sa financujú aj projekty, ktoré nie sú oprávnené na NPE (napríklad cestné projekty a projekty v oblasti súhrnnej siete). V energetike sa EŠIF zameriavajú na inteligentné distribučné siete na miestnej/regionálnej úrovni a z NPE sa podporuje infraštruktúra prenosu. V sektore telekomunikácií sa EŠIF orientujú na rozvoj vnútroštátnych digitálnych služieb a NPE umožňuje cezhraničnú interoperabilitu niektorých špecifických a vnútroštátne vyvinutých digitálnych služieb.

Po prvýkrát bola časť rozpočtu na súdržnosť (11,3 miliardy EUR – doprava) realizovaná pod priamym hospodárením v rámci NPE. To sa ukázalo ako veľmi úspešné, keď bolo 100 % krytia prideleného v prvej polovici programového obdobia takmer výlučne udržateľným druhom dopravy. Cielená technická pomoc, nižšie administratívne náklady pre členské štáty a jasné priority financovania prispeli k tomuto úspechu. Pokiaľ ide o EFSI, NPE fungoval ako katalyzátor pre EFSI, lebo viaceré projekty iniciované v kontexte dlhového nástroja NPE boli realizované ako projekty EFSI. Išlo o prípad Grand Contournement Ouest de Strasbourg (A355), diaľničného projektu A6 Wiesloch, projektu plynovodného prepojenia Transgaz „BRUA“ (Bulharsko – Rumunsko – Maďarsko – Rakúsko) a elektrického prepojenia medzi Talianskom a Francúzskom. Navyše projekty vypracované s podporou NPE alebo podporované čiastočne grantmi NPE na práce začali využívať podporu z EFSI. Ako sa však uvádza skôr v texte, nastal substitučný účinok finančných nástrojov NPE zo strany fondu EFSI. Hoci sa predpokladalo, že NPE zväčší možnosti dlhového financovania projektov širokopásmového pripojenia, EFSI teraz v tejto súvislosti poskytuje dostatočné financovanie. Preto sa plánuje zamerať na kapitálovú a kvázi kapitálovú podporu pre projekty širokopásmového pripojenia. Ako sa uvádza skôr v texte, predpokladá sa, že investičný fond pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE doplní existujúce nástroje (t. j. dlhovú podporu EFSI pre komerčné zavádzanie s jasným zdôvodnením projektu a granty EŠIF pre väčšinovo verejné zavádzanie). Príspevok NPE vo forme kapitálu schopného absorbovať riziko pre podporu kapitálového typu doplní tranža EFSI s nižším rizikom, ako aj trhová tranža zložená z podielov národnej podpornej banky a súkromného sektora (viacvrstvová štruktúra financovania). Najmä v prípade projektov na hranici komerčnej životaschopnosti (dokonca aj dlhodobo) je ďalšia medzera čoraz zjavnejšia, nerieši ju však EFSI, ani investičný fond pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE, ani EŠIF. V oblasti širokopásmového pripojenia možno túto medzeru odstrániť štruktúrovaným nástrojom kombinovaného financovania s verejnými grantmi, finančnou podporou a súkromnými investíciami. Zjednodušenie Zlepšenia procesu podávania žiadostí viedli k jednoduchším a časovo úsporným postupom pre príjemcov a Komisiu. Príklady takýchto zlepšení zahŕňajú zavedenie elektronických nástrojov na výmeny s príjemcami a nahradenie rozhodnutí o grantoch prijatých Komisiou dohodami o grantoch, ktorých podpísanie bolo delegované riaditeľovi agentúry INEA. Pokiaľ ide o príjemcov, administratívne náklady sa posúdili ako celkovo proporcionálne vo vzťahu k poskytnutej finančnej podpore. Z výsledkov hodnotenia však vyplýva, že právne a administratívne požiadavky na schválenie a vykonávanie akcií môžu znamenať neprimerané náklady pre menšie akcie, pre ktoré by mohli byť lepšie upravené zjednodušené formuláre podpory. Osobitne to platí o telekomunikáciách, kde bola priemerná výška grantu len 1 milión EUR. Ďalej takisto v prípade sektora telekomunikácií prijímanie ročných pracovných programov neumožňuje plánovanie dlhodobého financovania pre akcie a vytvára administratívne zaťaženie, pokiaľ ide o riadenie programu. 3. Nástroj na prepájanie Európy je na dobrej ceste priniesť výsledky 3.1. Príspevok k cieľom sektorovej politiky NPE sa zameriava na tieto dlhodobé ciele politiky EÚ: ØDoprava: do roku 2030 dokončenie základnej siete TEN-T vrátane zavedenia SESAR a ERTMS a prechod k čistej, konkurencieschopnej a prepojenej mobilite vrátane základu EÚ pre nabíjaciu infraštruktúru pre vozidlá na alternatívny pohon do roku 2025; pokrok smerom k dokončeniu súhrnnej siete TEN-T do roku 2050. ØEnergetika: do roku 2030 dokončenie prioritných koridorov TEN-E a tematických oblastí v súlade s cieľom v oblasti čistej energie pre všetkých Európanov a dlhodobým cieľom dekarbonizácie, konkrétne zvýšenie inteligencie a digitalizácie sietí, splnenie cieľov prepojenia do roku 2030 (a to aj pre okrajové členské štáty), rozvoj zaslučkovaných sústav na mori a zaistenie bezpečnosti dodávok aj prostredníctvom synchronizácie. ØDigitálny sektor: do roku 2030 maximalizácia prínosov digitálneho jednotného trhu pre všetkých občanov a podniky s dosiahnutím plne kyberneticky bezpečnej gigabitovej spoločnosti do roku 2025, príprava na terabitové pripojenie do roku 2030 a zavedenie celoúnijnej dátovej infraštruktúry a infraštruktúry digitálnych služieb na podporu digitálnej transformácie hlavných oblastí verejného záujmu, od zdravotnej starostlivosti, cez mobilitu po verejné správy.

Keďže program je v skorej fáze vykonávania, dostupné sú len obmedzené údaje o skutočných výstupoch a výsledkoch. Preto nebolo často možné počas hodnotenia merať pokrok pri plnení cieľov sektorovej politiky. Takmer všetky zainteresované strany, ktoré odpovedali na technický prieskum, sa však domnievajú, že NPE efektívne dosiahne rozvoj moderných a výkonných transeurópskych sietí v sektoroch dopravy, energetiky a telekomunikácií, minimálne do určitej miery (99 %, 97 % a 96 %, pričom plne súhlasí 33 %, 38 % a 21 %). Väčšina krytia NPE v oblasti dopravy bola priznaná na dokončenie chýbajúcich spojení a odstránenie úzkych miest projektov základnej siete TEN-T (buď vytvorením novej infraštruktúry, alebo značnou modernizáciou a obnovou existujúcej infraštruktúry). V energetike granty NPE efektívne prispievajú k zvýšeniu bezpečnosti dodávok, ukončeniu energetickej izolácie, odstráneniu energetických úzkych miest, dokončeniu vnútorného trhu s energiou a zvýšeniu integrácie energie z obnoviteľných zdrojov do siete. Príklady kľúčových energetických projektov NPE zahŕňajú Balticconnector, prvé prepojenie medzi Fínskom a Estónskom, a plynovodné prepojenie medzi Poľskom a Litvou, ktoré týmto členským štátom umožnia diverzifikovať svoje zdroje a trasy plynu, čím sa ochránia pred možnými budúcimi narušeniami dodávok. V sektore telekomunikácií existujú dôkazy, že podpora NPE na zavádzanie infraštruktúry digitálnych služieb umožňuje verejným správam, občanom a podnikom ťažiť z komplexnejších a účinnejších cezhraničných online služieb, čím prispieva k zvýšeniu konkurencieschopnosti súkromných a verejných subjektov. Medzi príklady patrí najmä zriadenie mechanizmov spolupráce a zvýšenie schopností reagovať na kybernetické hrozby, ľahší prístup spoločností k vnútroštátnym postupom verejného obstarávania v iných členských štátoch EÚ, zjednodušené postupy fakturovania a cezhraničné uznávanie a validácia elektronickej identifikácie a elektronického podpisu. NPE pomáha takisto odstraňovať úzke miesta, ktoré bránia dokončeniu digitálneho jednotného trhu, aj keď obmedzený rozpočet doteraz umožnil len čiastočné uspokojenie potrieb sektora. NPE v troch sektoroch, ktoré pokrýva, podporuje: i) zavádzanie nových systémov riadenia a bezpečnosti dopravy v celej EÚ (napr. SESAR pre leteckú dopravu, ERTMS pre železničnú dopravu, IDS pre cestnú dopravu); ii) zavádzanie výkonných elektrických vedení a cezhraničných inteligentných sietí v energetike a iii) spustenie prepojených digitálnych služieb (ako sú napríklad elektronické zdravotníctvo, kybernetická bezpečnosť, elektronické obstarávanie, elektronická identifikácia a elektronický podpis). 3.2. Príspevok k inteligentnému, udržateľnému a inkluzívnemu rastu NPE podporuje investície do moderných a výkonných sietí v celej EÚ, ktoré sú nevyhnutné na vytvorenie podmienok konkurencieschopného hospodárstva. Od roku 2014 sa investovalo 25 miliárd EUR, čo viedlo približne k 50 miliardám EUR celkových investícií do infraštruktúry v EÚ. Výdavky NPE v oblasti dopravy a energetiky veľmi prispievajú k cieľu EÚ, aby najmenej 20 % celkového rozpočtu EÚ išlo na výdavky opatrení v oblasti klímy. Dobre integrované siete v energetike a doprave a presadzovanie nízkouhlíkových druhov dopravy pomáhajú udržiavať náklady na dekarbonizáciu pod kontrolou. Aj keď príspevok akcií podporovaných v rámci NPE ku konkrétnym cieľom nie je možné v tejto fáze hodnotenia v polovici trvania zmerať v plnej miere, vykonala sa analýza jeho príspevku v rámci preskúmania viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 v polovici trvania. Z tejto analýzy vyplýva, že NPE účinne a významne prispieva k plneniu cieľa EÚ, pričom jeho časť viazaných rozpočtových prostriedkov sa odhaduje priemerne na viac ako 5 % celkového financovania zmeny klímy v rozpočte EÚ na obdobie 2014 – 2016. Tento priemer stúpol na 35 %, keď sa zobral do úvahy príspevok NPE k okruhu rozpočtu EÚ Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť. V doprave NPE prispieva k cieľu EÚ tým, že sa 81 % celkovej sumy financovania udeľuje druhom dopravy s nižšími emisiami, najmä železničnej doprave a vnútrozemským vodným cestám, čím sa umožňuje presunu na iný druh dopravy. Okrem toho sa z programu financujú nové technológie zamerané na dekarbonizáciu dopravy, najmä alternatívne palivá, a ich zavádzanie v dopravnej infraštruktúre. Napríklad cieľom projektu LNG Motion je zvýšiť dostupnosť skvapalneného zemného plynu (LNG) v základnej sieti TEN-T, ktorá pokrýva Francúzsko, Belgicko, Holandsko, Nemecko, Poľsko, Španielsko, Taliansko, Maďarsko a Rumunsko, najmä v prípade cestnej dopravy. Tento projekt dostáva grantový príspevok EÚ vo výške 27,8 milióna EUR z celkových nákladov 55,5 milióna EUR (miera spolufinancovania 50 %). V oblasti energetiky sa predpokladá, že 40 % rozpočtových prostriedkov NPE prispieva k uplatňovaniu hľadiska opatrenia v oblasti klímy na úrovni programu. Projekty v oblasti elektrickej energie prispievajú k zníženiu emisií CO2 zvýšením kapacity siete integrovať energiu vyrobenú z obnoviteľných zdrojov. Záver

Hodnotenie preukázalo, že po prvých tri a pol rokoch vykonávania NPE je program na dobrej ceste, aj keď je ešte príliš skoro na meranie výsledkov, keďže program je v skorej fáze realizácie. Výkonnostnému rámcu stanovenému v nariadení navyše chýbajú dobre vymedzené či spoľahlivé ukazovatele. S touto výhradou z hodnotenia vyplynulo, že: ØNPE je efektívny a cielený nástroj pre investície do transeurópskej infraštruktúry (TEN) v sektore dopravy, energetiky a v digitálnom sektore. Od roku 2014 sa investovalo 25 miliárd EUR, čo viedlo približne k 50 miliardám EUR celkových investícií do infraštruktúry v EÚ. NPE prispieva k prioritám Komisie v oblasti pracovných miest, rastu a investícií, vnútorného trhu, energetickej únie, klímy a digitálneho jednotného trhu. Tým posilňuje konkurencieschopnosť hospodárstva EÚ. ØNPE prináša vysokú európsku pridanú hodnotu pre všetky členské štáty tým, že podporuje projekty prepojenia s cezhraničným rozmerom. Väčšina financovania sa priznáva projektom, ktoré premosťujú chýbajúce články a odstraňujú úzke miesta, s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu EÚ a územnú súdržnosť členských štátov v sektoroch dopravy, energetiky a v digitálnom sektore. Projekty v oblasti energetiky takisto zaisťujú bezpečnosť dodávok a sú kľúčové pre nákladovo efektívnu dekarbonizáciu hospodárstva. NPE takisto podporuje zavádzanie nových systémov riadenia a bezpečnosti dopravy v celej EÚ (napr. SESAR pre leteckú dopravu, ERTMS pre železničnú dopravu), vysokovýkonných elektrických vedení a inteligentných sietí potrebných na rýchle rozšírenie neuhlíkových obnoviteľných zdrojov energie a zavedenie širokopásmového pripojenia a prepojených digitálnych služieb (ako sú otvorené údaje, elektronické zdravotníctvo, elektronické obstarávanie, elektronická identifikácia a elektronický podpis). ØPriame hospodárenie s grantmi NPE sa preukázalo ako veľmi účinné so silným postupom prípravy projektov a konkurenčným výberovým procesom, zameraním na ciele politiky EÚ, koordinovaným vykonávaním a plným zapojením členských štátov. Výkonná agentúra INEA má veľmi dobré výsledky s finančným hospodárením NPE a optimalizáciou rozpočtu, najmä vďaka svojej pružnosti pri rýchlom presmerovaní peňazí, ktoré sa neminuli na určité akcie, na financovanie nových akcií. ØPrvýkrát bola časť rozpočtu na súdržnosť (11,3 miliardy EUR na dopravu) realizovaná pod priamym hospodárením v rámci NPE. 100 % krytia bolo pridelených v prvej polovici programového obdobia takmer výlučne pre udržateľné druhy dopravy. Cielená technická pomoc, nižšie administratívne náklady pre členské štáty, jasné priority financovania a spoľahlivý postup predkladania projektov vyplývajúce z kontinuity projektov a štúdií, ktoré boli predtým podporované z programu TEN-T alebo nástrojov politiky súdržnosti, prispeli k rýchlemu prideľovaniu prostriedkov. ØNPE naďalej používa a vyvíja inovačné finančné nástroje. Ich zavádzanie však bolo obmedzené z dôvodu nových možností, ktoré ponúka EFSI. Predpokladá sa, že používanie finančných nástrojov NPE sa zvýši v druhej polovici programu, keď sa zabezpečí doplnkovosť osobitných finančných nástrojov NPE s EFSI. ØĎalej sa v roku 2017 v oblasti dopravy s veľmi pozitívnymi prvými skúsenosťami skombinovali granty s finančnými nástrojmi, keď sa požadovalo financovanie vo výške 2,2 miliardy EUR na výzvu na predkladanie projektov s orientačným rozpočtom 1 miliarda EUR, čo umožnilo využiť granty na maximalizáciu pákového efektu súkromných alebo verejných prostriedkov. ØVýdavky NPE v oblasti dopravy a energetiky veľmi prispievajú k cieľu EÚ, aby najmenej 20 % celkového rozpočtu EÚ išlo na výdavky opatrení v oblasti klímy. ØV sektore telekomunikácií z dvojitého zamerania NPE na digitálne cezhraničné služby verejného záujmu a komunikáciu a na výpočtovú infraštruktúru vyplynulo, že program má dôležitý vplyv na dosiahnutie cieľov digitálneho jednotného trhu EÚ a občanom a podnikom umožňuje prístup k vysokokvalitným digitálnym službám v Európe. Pomohol vypracovať a realizovať spoločné politiky na riešenie spoločenských výziev vrátane digitálnej transformácie zdravotnej starostlivosti, kybernetickej bezpečnosti a digitalizácie vlád. Keďže sa však navrhované financovanie NPE pre telekomunikácie výrazne znížilo, z programu sa mohli podporiť len úplne prvé kroky smerom k úplnej cezhraničnej digitálnej infraštruktúre v oblastiach verejného záujmu. ØNPE testoval aj synergie medzi sektormi, obmedzoval ho však súčasný právny/rozpočtový rámec. Sektorové politické usmernenia a nástroj NPE by mali byť pružnejšie na uľahčenie synergií a mali by lepšie reagovať na nový technologický vývoj a priority, ako je digitalizácia, a zároveň sa musí urýchliť dekarbonizácia a musia sa riešiť spoločné spoločenské výzvy, ako je kybernetická bezpečnosť.