Návrh rámcové rozhodnutie Rady o organizácii a obsahu výmen informácií z registra trestov medzi členskými štátmi /* KOM/2005/0690 v konečnom znení - CNS 2005/0267 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.12.2005 KOM(2005) 690 v konečnom znení 2005/0267 (CNS) Návrh RÁMCOVÉ ROZHODNUTIE RADY o organizácii a obsahu výmen informácií z registra trestov medzi členskými štátmi (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | 110 | Dôvody a ciele návrhu Európska rada na zasadnutí 25. a 26. marca 2004 vo svojom vyhlásení o boji proti terorizmu stanovila ako prioritu zlepšenie kvality výmeny informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach a táto priorita bola znovu potvrdená v Haagskom programe, ktorý Európska rada prijala 4. a 5. novembra 2004. Tieto ciele sú zohľadnené v akčnom pláne, ktorý spoločne prijali Komisia a Rada 2. a 3. júna 2005 na realizáciu Haagskeho programu. Tento návrh je odpoveďou na očakávania vyjadrené na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti 14. apríla 2005 po uverejnení bielej knihy o výmene informácií o trestných rozsudkoch a ich dôsledkoch v Európskej únii a po diskusii o ďalšom smerovaní, ktorá na jej základe prebehla. | 120 | Všeobecný kontext Informácie o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach si v súčasnosti členské štáty vymieňajú na základe mechanizmov ustanovených v Európskom dohovore o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 1959 (dohovor Rady Európy, ďalej len „dohovor z roku 1959“). Tieto mechanizmy majú určité nedostatky, ktoré boli analyzované v bielej knihe. Z analýzy vyplýva, že vnútroštátne súdy často pri vynášaní rozsudkov zohľadňujú výhradne predchádzajúce odsúdenia, ktoré sú zaznamenané v ich vnútroštátnom registri, a nemajú pri tom žiadnu vedomosť o prípadných ďalších odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v iných členských štátoch. | 130 | Platné právne predpisy v oblasti návrhu Komisia 13. októbra 2004 prijala prvý návrh rozhodnutia Rady o výmene informácií z registra trestov, ktorého cieľom bolo z krátkodobého hľadiska zlepšiť mechanizmy dohovoru z roku 1959, a to najmä prostredníctvom skrátenia lehôt na odovzdávanie informácií (prijatý Radou 21. novembra 2005). Uvedený návrh však nepriniesol zásadné zmeny týchto mechanizmov a je len prvou a čiastočnou reakciou na ich nedostatky. Cieľom tohto návrhu, ktorý obsahuje aj zlepšenia zavedené na základe uvedeného rozhodnutia, je hĺbková reforma týchto mechanizmov, s cieľom zabezpečiť, aby bol členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, schopný poskytnúť náležitú a podrobnú odpoveď na žiadosti, ktoré sú mu adresované. | 140 | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Tento návrh rešpektuje základné práva. Obsahuje viacero ustanovení, ktoré majú zabezpečiť vysokú a primeranú úroveň ochrany osobných údajov poskytovaných členským štátom, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, členskému štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom. Zahŕňa a dopĺňa ustanovenia rozhodnutia z 21. novembra 2005, ktoré stanovujú obmedzenia týkajúce sa využívania informácií dožadujúcim členským štátom, ktoré mu boli na základe žiadosti poskytnuté (článok 9). Ustanovuje tiež osobitné pravidlá v prípade, keď členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, postupuje ďalej informácie, ktoré mu boli poskytnuté členským štátom, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, pričom rozlišuje medzi žiadosťami týkajúcimi sa trestného konania a ostatnými žiadosťami (článok 7). Ak je účel žiadosti iný než trestné stíhanie, môže len členský štát, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, na základe účelu žiadosti stanoviť, či je možné informácie o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach postúpiť v plnom rozsahu. Členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, je teda povinný overiť u členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, či, prípadne v akom rozsahu, môže postúpiť tieto informácie dožadujúcemu členskému štátu. Rovnaké zásady sa vzťahujú aj na prípady žiadostí z tretích štátov podľa článku 13 dohovoru z roku 1959, aby sa zabezpečilo, že členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, im neposkytne viac informácií ako členskému štátu. | KONZULTÁCIA SO ZÚčASTNENÝMI STRANAMI A HODNOTENIE DOSAHU | Konzultácia so zúčastnenými stranami | 219 | Táto problematika už bola predmetom mnohých konzultácií a odborných posudkov: 1) V rokoch 2001 a 2002 boli zrealizované dve štúdie o registroch trestov (Institute of Advanced Legal Studies (ISLA) – program Falcone (2000/FAL/168) a Institute for International Research on Criminal Policy (IRCP) – program Grotius (2001/GRP/024)). 2) V apríli 2004 boli členským štátom zaslané podrobné dotazníky týkajúce sa fungovania ich vnútroštátnych registrov trestov. Odpovede boli zhrnuté a analyzované v bielej knihe. 3) Prebehli rozsiahle konzultácie s odborníkmi z členských štátov zodpovednými za vnútroštátne registre trestov a s príslušnými ministerstvami. Odpovedali na otázky uvedené v dotazníkoch a zúčastnili sa viacerých stretnutí odborníkov (napr. 27. a 28. septembra 2004 a 14. a 15. marca 2005). Rada preskúmala možnosti navrhnuté Komisiou 14. apríla 2005. | Získanie a využitie odborných posudkov | 229 | Vypracovanie externého odborného posudku nebolo potrebné. | 230 | Hodnotenie dosahu Neuplatňuje sa. | PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU | 305 | Zhrnutie navrhovaných opatrení Členské štáty sa na zasadnutí Rady 14. apríla 2005 vyslovili za zachovanie existujúcej zásady, podľa ktorej sú informácie o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach sústredené v členskom štáte, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom. Toto riešenie je však možné využiť len v prípade štátnych príslušníkov členských štátov, ale nie v prípade štátnych príslušníkov tretích štátov odsúdených na území Európskej únie (alebo v prípade osôb, ktorých štátna príslušnosť nie je známa). Pokiaľ ide o takéto osoby, členské štáty súhlasili s vytvorením registra odsúdených osôb, ktorý bude obsahovať len informácie, ktoré umožnia určiť ich totožnosť, aby bolo možné jednoducho zistiť, v ktorom členskom štáte boli odsúdené. Komisia vo svojej bielej knihe odporučila vytvoriť register, ktorý by zahŕňal štátnych príslušníkov členských štátov, ako aj štátnych príslušníkov tretích štátov. Tento návrh sa týka najmä prvej časti vyššie uvedených opatrení a jeho cieľom je zabezpečiť, aby bol členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, schopný poskytnúť náležitú a podrobnú odpoveď na žiadosti týkajúce sa záznamov v registri trestov, ktoré sú mu adresované a ktoré sa týkajú jeho štátnych príslušníkov. Zároveň ustanovuje rámec, ktorý umožní vytvoriť a vyvíjať elektronický systém výmeny informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach založený na používaní „štandardného európskeho formátu“, ktorý umožní výmenu týchto informácií v jednotnej elektronickej forme, ktorá je pre automatizované zariadenia ľahko čitateľná. | Právny základ Právnym základom je článok 31 Zmluvy o Európskej únii zmenený a doplnený Zmluvou z Nice, ktorý je všeobecne venovaný spoločnému postupu v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach, ako aj článok 34 ods. 2 písm. b). | 320 | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje, keďže návrh sa netýka oblasti, ktorá patrí do výlučnej pôsobnosti Spoločenstva. | 321 | Cieľom je zlepšiť na úrovni Európskej únie kvalitu výmen informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach, ktoré sú v súčasnosti upravené dohovorom z roku 1959. Predpokladom jeho naplnenia je, že všetky členské štáty splnia sériu povinností, ktoré majú zaručiť, aby bol členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, schopný poskytnúť podrobnú odpoveď na žiadosti týkajúce sa záznamov v registri trestov, ktoré sú mu adresované, čo si vyžaduje spoločný postup na európskej úrovni. Zostane však na jednotlivých členských štátoch, aby určili najvhodnejší spôsob ako splniť tieto povinnosti (napríklad určenie toho, v ktorom štádiu konania je potrebné zistiť štátnu príslušnosť odsúdenej osoby, alebo podrobné pravidlá uchovávania odovzdaných informácií). Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, keďže pravidlá týkajúce sa organizácie a obsahu výmen, ktoré ustanovuje, sa obmedzujú len na to, čo je nevyhnutné na dosiahnutie vyššie uvedených cieľov. Napríklad: | 331 | - ustanovuje, že k odsudzujúcim rozhodnutiam odoslaným do vnútroštátneho registra trestov musí byť pripojený údaj o štátnej príslušnosti odsúdenej osoby, ak ide o štátneho príslušníka členského štátu. Bez tejto informácie nie je možné, aby vnútroštátny register trestov informoval členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, o odsudzujúcich rozsudkoch vynesených proti jeho štátnym príslušníkom. Rozhodnutie o tom, v ktorom štádiu konania a v akej forme sa bude táto informácia získavať, však ponecháva na členských štátoch. - preberá zásadu povinného odovzdávania informácií členskému štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, uvedenú v článku 22, pričom vypúšťa možnosť oslobodenia od oznamovacej povinnosti obsiahnutú v uvedenom článku v prípade osôb, ktoré majú aj občianstvo štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok. Odstránenie tejto výnimky, ktoré umožní obrátiť sa rovnako na jeden alebo na druhý členský štát, ktorých je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, je základným predpokladom na zabezpečenie toho, aby mal dožadujúci členský štát, ktorý nemusí byť vždy informovaný o dvojitom občianstve osoby, prístup k podrobným informáciám. - zavádza povinnosť uchovávať informácie odovzdané členskému štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, ale ponecháva členským štátom možnosť stanoviť podrobné pravidlá uchovávania týchto údajov. Primeranosť finančnej a administratívnej záťaže | 332 | Harmonizácia právnych predpisov vyplývajúca z tohto návrhu je obmedzená len na to, čo je potrebné na zabezpečenie toho, aby bol členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, schopný rýchlo poskytnúť náležitú, podrobnú a komplexnú odpoveď na žiadosti týkajúce sa záznamov v registri trestov, ktoré mu sú adresované. Ak sa upustí od vytvorenia čiastočne centralizovaného systému, s ktorého zriadením počítala Komisia vo svojej bielej knihe, uvedený cieľ sa dosiahne vymedzením dvoch vyššie uvedených kategórií povinností a zavedením elektronického systému výmen založeného na štandardnom európskom formáte. Náklady, ktoré by z toho mohli vzniknúť vnútroštátnym správnym orgánom, sú preto primerané sledovaným cieľom. | Výber nástrojov | 342 | Navrhované opatrenie zahŕňa harmonizáciu niektorých vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa organizácie a obsahu registrov trestov, a preto je potrebné použiť rámcové rozhodnutie. V dôsledku nedostatkov existujúcich mechanizmov je takéto opatrenie potrebné. | VPLYV NA ROZPOčET | 409 | Jediný vplyv na rozpočet, ktorý tento návrh má, súvisí s komitologickým postupom, ktorý sa musí uskutočniť. Rozhodnutia, ktoré budú v súlade s týmto postupom prijaté a ktoré by mohli mať vplyv na rozpočet, budú kryté z rámcového programu „Základné práva a spravodlivosť“. | DOPLňUJÚCE INFORMÁCIE | 510 | Zjednodušenie | 511 | Návrh zjednodušuje právny rámec, keďže zahŕňa prvú sériu vylepšení existujúcich mechanizmov výmen zavedenú rozhodnutím z 21. novembra 2005, ktoré sa týmto návrhom zrušuje. | 520 | Zrušenie platných právnych predpisov Prijatie tohto návrhu bude mať za následok zrušenie niektorých právnych ustanovení. Nahrádza článok 22 dohovoru z roku 1995 pokiaľ ide o vzťahy medzi členskými štátmi a zrušuje rozhodnutie z 21. novembra 2005, ktorého relevantné ustanovenia preberá. | 540 | Prepracovanie právnych predpisov Návrh počíta s prepracovaním platných právnych predpisov. | 570 | Podrobné vysvetlenie návrhu podľa jednotlivých kapitol alebo článkov Tento oddiel obsahuje krátky rozbor tých hlavných článkov návrhu, ktoré nie sú prebraté z rozhodnutia z 21. novembra 2005 a ktoré ešte neboli opísané vyššie. Článok 2 – Vymedzenie pojmov Výrazy „register trestov“ a „odsudzujúci rozsudok“ majú rovnaký význam ako je uvedené v návrhu rámcového rozhodnutia o zohľadnení odsudzujúcich rozhodnutí medzi členskými štátmi Európskej únie pri novom trestnom stíhaní, ktoré Komisia prijala 17. marca 2005 (KOM (2005)91). Definícia výrazu „odsudzujúce rozsudky“ je v súlade s obvyklým rozsahom pôsobnosti vzájomnej súdnej pomoci a zahŕňa rozhodnutia zmiešanej, správnej a trestnej, povahy, ktoré existujú v niektorých členských štátoch, aby zahŕňala najmä niektoré dopravné priestupky, pri ktorých je znalosť záznamov v registri trestov obzvlášť užitočná. Inak je zvolená definícia zámerne reštriktívna tak, aby zahŕňala len odsudzujúce rozsudky v užšom slova zmysle, t. j. právoplatné rozhodnutia trestných súdov (alebo rozhodnutia, ktoré by mohli byť rozhodnutiami súdov, v prípade porušenie zákona v „správnych/trestných veciach“), ktoré je možné vo všetkých členských štátoch považovať za odsudzujúce rozsudky. Nie sú ňou dotknuté definície, ktoré budú prijaté v rámci prác v oblasti zásady „ne bis in idem“. „Register trestov“ je vnútroštátny register, v ktorom sa zhromažďujú všetky takéto odsudzujúce rozsudky. Niektoré štáty môžu mať viacero registrov. Článok 4 – Povinnosti členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok Pozri oddiel 3 (najmä body „subsidiarita“ a „proporcionalita“). Je potrebné poznamenať, že odsek 5 preberá ustanovenia článku 4 dodatkového protokolu k dohovoru z roku 1959 zo 17. marca 1978. Článok 5 – Povinnosti členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom V tomto článku je ustanovená povinnosť uchovávať a aktualizovať odovzdané informácie. Je v ňom upresnené, že akékoľvek zmeny alebo výmazy uskutočnené v členskom štáte, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, musia byť zohľadnené v členskom štáte, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, a že tento štát je povinný používať len aktualizované informácie. Výsledkom uplatňovania týchto pravidiel však nemôže byť horšie zaobchádzanie s dotknutou osobou než v prípade, ak by bola odsúdená vnútroštátnym súdom. Napríklad, ak by na základe vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa riadia zápisy do registra trestov, malo dôjsť k výmazu záznamu o odsudzujúcom rozsudku v prípade vnútroštátneho odsudzujúceho rozsudku, členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, už nebude môcť použiť tieto informácie v rámci vnútroštátneho konania (mal by však byť stále schopný odovzdať tieto informácie na základe žiadosti inému členskému štátu). Tieto zásady už boli sčasti obsiahnuté v článku 6 návrhu rámcového rozhodnutia o zohľadnení odsudzujúcich rozhodnutí, ktoré bolo prijaté pred zasadnutím Rady 14. apríla 2005, a bude ho preto potrebné zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. Článok 7 – Odpoveď na žiadosť o informácie o odsudzujúcich rozsudkoch Tento článok obsahuje ustanovenia, ktoré majú zaistiť vysoký a primeraný stupeň ochrany osobných údajov odovzdávaných členským štátom, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, členskému štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom (pozri bod oddielu 1 venovaný základným právam). V článku 7 ods. 1 sa rozlišuje medzi informáciami odovzdanými pred a po nadobudnutí účinnosti rámcového rozhodnutia, s cieľom vyjasniť, že povinnosť uchovávať a aktualizovať informácie ustanovená v článku 5 (odseky 1 a 2) sa vzťahuje len na informácie odovzdané po nadobudnutí účinnosti rámcového rozhodnutia. Článok 9 - Podmienky zaobchádzania s osobnými údajmi Odseky 1, 2 a 5 sú prebraté z rozhodnutia z 21. novembra 2005. Odsek 3 robí zásadu ustanovenú v odsekoch 1 a 2 pružnejšou tým, že umožňuje obmedzené opätovné použitie postúpených informácií na účely odvrátenia bezprostredného a vážneho nebezpečenstva ohrozujúceho verejnú bezpečnosť. Články 11 až 13 – Formát a komitologický postup Užitočnosť zlepšenia obehu informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach je obmedzená, ak tieto informácie nie sú pre členský štát, ktorý ich prijíma, zrozumiteľné. Vzájomnú zrozumiteľnosť informácií je možné zlepšiť prostredníctvom vytvorenia „štandardného európskeho formátu“, ktorý umožní výmenu informácií v jednotnej elektronickej forme, ktorá je pre automatizované zariadenia ľahko čitateľná. Toto rámcové rozhodnutie ustanovuje vytvorenie výboru, ktorý bude pomáhať Komisii pri definovaní a vývoji tohto mechanizmu výmen. Článok 14 – Vzťah k iným právnym nástrojom Návrh dopĺňa článok 13 dohovoru z roku 1959. Nenahrádza možnosť justičných orgánov odovzdávať si priamo informácie týkajúce sa registra trestov na základe článku 6 ods. 1 Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie z 29. mája 2000. Nahrádza však článok 22 dohovoru z roku 1959 pokiaľ ide o vzťahy medzi členskými štátmi a zrušuje rozhodnutie z 21. novembra 2005, ktorého relevantné ustanovenia preberá. | 1. 2005/0267 (CNS) Návrh RÁMCOVÉ ROZHODNUTIE RADY o organizácii a obsahu výmen informácií z registra trestov medzi členskými štátmi RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, a najmä na jej článok 31 a na jej článok 34 ods. 2 písmeno b), so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[2], keďže: 2. Európska únia si stanovila cieľ poskytnúť občanom vysokú úroveň ochrany v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Predpokladom na dosiahnutie tohto cieľa je výmena informácií medzi príslušnými orgánmi členských štátov o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach vynesených proti osobám, ktoré majú pobyt na území členských štátov. 3. Rada 29. novembra 2000 v súlade so závermi Európskej rady v Tampere z 15. a 16. októbra 1999 prijala program opatrení na implementáciu zásady vzájomného uznávania trestných rozhodnutí [3]. Toto rámcové rozhodnutie prispieva k dosiahnutiu cieľov ustanovených v opatrení č. 3, ktoré obsahuje návrh na vytvorenie vzoru žiadosti týkajúcej sa záznamov v registri trestov preloženej do jednotlivých jazykov Európskej únie, ktorý vychádza zo vzoru vypracovaného v rámci schengenských orgánov. 4. V záverečnej správe o prvom hodnotiacom období zameranej na vzájomnú súdnu pomoc v trestných veciach[4] boli členské štáty vyzvané, aby zjednodušili postupy odovzdávania dokumentov medzi jednotlivými štátmi a aby v prípade potreby použili na zjednodušenie vzájomnej súdnej pomoci jednotné formuláre. 5. Európska rada na zasadnutí 25. a 26. marca 2004 vo svojom vyhlásení o boji proti terorizmu stanovila ako prioritu zlepšenie kvality výmen informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach a táto priorita bola opätovne potvrdená v Haagskom programe[5], ktorý Európska rada prijala na svojom zasadnutí 4. a 5. novembra 2004 a ktorý obsahuje výzvu na zintenzívnenie výmeny informácií z vnútroštátnych registrov odsúdení a uložených obmedzení. Tieto ciele sú zohľadnené v akčnom pláne, ktorý spoločne prijali Komisia a Rada 2. a 3. júna 2005 na realizáciu Haagskeho programu. 6. Toto rámcové rozhodnutie je odpoveďou na očakávania vyjadrené na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti 14. apríla 2005 po uverejnení bielej knihy o výmene informácií o trestných rozsudkoch a ich dôsledkoch v Európskej únii[6] a po diskusii o ďalšom smerovaní, ktorá na jej základe prebehla. Je zameraný najmä na zlepšenie výmen informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach vynesených proti občanom Európskej únie. Prístup k informáciám o odsudzujúcich rozsudkoch vynesených na území Európskej únie proti štátnym príslušníkom tretích štátov alebo osobám, ktorých štátna príslušnosť nie je známa, je problematikou osobitného charakteru a bude predmetom neskorších návrhov. 7. Informovanie o odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v iných členských štátoch je v súčasnosti upravené článkami 13 a 22 Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 1959[7], zdĺhavosť týchto postupov však už nezodpovedá požiadavkám justičnej spolupráce v takom priestore, akým je Európska únia. 8. Toto rámcové rozhodnutie nahrádza ustanovenia článku 22 dohovoru. Okrem povinnosti pre členské štáty, v ktorých bol odsudzujúci rozsudok vynesený, odovzdať členskému štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, informácie o odsudzujúcich rozsudkov vynesených proti jeho štátnym príslušníkom by bolo vhodné zaviesť aj povinnosť členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, uchovávať tieto informácie, aby sa zaistilo, že tento štát bude schopný poskytnúť úplnú odpoveď na žiadosti o informácie, ktoré mu adresujú iné členské štáty. 9. Ustanoveniami tohto rámcového rozhodnutia, ktoré sa týkajú žiadostí o informácie z registra trestov, nie je dotknutá možnosť justičných orgánov odovzdávať si priamo informácie týkajúce sa registra trestov na základe článku 6 ods. 1 Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie ustanoveného aktom Rady z 29. mája 2000[8]. 10. Užitočnosť zlepšenia obehu informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach je obmedzená, ak členské štáty nie sú schopné postúpené informácie zohľadniť. Dňa XXX Rada prijala rámcové rozhodnutie o zohľadnení odsudzujúcich rozhodnutí medzi členskými štátmi Európskej únie pri novom trestnom konaní[9] 11. Osobné údaje, ktoré sa pri implementácii tohto rámcového rozhodnutia spracúvajú, podliehajú ochrane v súlade s ustanoveniami rámcového rozhodnutia XXX o ochrane osobných údajov, s ktorými sa narába v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach [10]. Toto rámcové rozhodnutie okrem toho zahŕňa ustanovenia rozhodnutia z 21. novembra 2005 o výmene informácií z registra trestov[11], ktoré stanovujú obmedzenia pre dožadujúci členský štát, pokiaľ ide o použitie informácií, ktoré mu boli odovzdané na základe jeho žiadosti. Dopĺňa ich o osobitné pravidlá pre prípad, keď členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, postupuje ďalej informácie o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach, ktoré mu boli poskytnuté členským štátom, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok. 12. Podľa odporúčania Rady Európy č. R (84) 10 o registri trestov a rehabilitácii odsúdených, cieľom zriadenia registra trestov je najmä informovať orgány zodpovedné za systém trestného súdnictva o trestnej minulosti osoby podliehajúcej právomoci súdu, aby sa uľahčil individuálny prístup k prijímaniu rozhodnutí. Keďže akékoľvek iné použitie registra trestov, ktoré by mohlo ohroziť vyhliadky odsúdeného na opätovnú sociálnu integráciu, sa musí obmedziť v čo najväčšej miere, používanie informácií odovzdaných na základe tohto rozhodnutia na iné účely ako na trestné konanie môže byť obmedzené v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi dožiadaného i dožadujúceho členského štátu. 13. Užitočnosť zlepšenia obehu informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach je obmedzená, ak tieto informácie nie sú pre členský štát, ktorý ich prijíma, zrozumiteľné. Vzájomnú zrozumiteľnosť informácií je možné zlepšiť prostredníctvom vytvorenia „štandardného európskeho formátu“, ktorý umožní výmenu informácií v jednotnej elektronickej forme, ktorá je pre automatizované zariadenia ľahko čitateľná. Mali by byť prijaté opatrenia potrebné na zavedenie mechanizmu výmen informácií ustanoveného v tomto rámcovom rozhodnutí v súlade s regulačným postupom ustanoveným v článku 13 tohto rámcového rozhodnutia. 14. Toto rámcové rozhodnutie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uvedené najmä v Charte základných práv Európskej únie. 15. Toto rámcové rozhodnutie rešpektuje zásadu subsidiarity, tak ako je uvedená v článku 2 Zmluvy o Európskej únii a v článku 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, keďže zlepšenie mechanizmov odovzdávania informácii o odsúdeniach medzi členskými štátmi nemôže byť uspokojivo dosiahnuté členskými štátmi konajúcimi jednostranne a vyžaduje si spoločný postup na úrovni Európskej únie. V súlade so zásadou proporcionality ustanovenou vo vyššie uvedenom článku toto rámcové rozhodnutie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie stanoveného cieľa. PRIJALA TOTO RÁMCOVÉ ROZHODNUTIE: Článok 1 Predmet Účelom tohto rámcového rozhodnutia je: a) vymedziť podrobné pravidlá, podľa ktorých členský štát, v ktorom je vynesený odsudzujúci rozsudok proti štátnemu príslušníkovi iného členského štátu (ďalej len „členský štát, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok“), odovzdáva informácie o tomto odsudzujúcom rozsudku členskému štátu, ktorého je odsúdená osoba štátnym príslušníkom (ďalej len „členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom“); b) vymedziť povinnosti členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, pokiaľ ide o uchovávanie informácií a stanoviť podrobné pravidlá, ktoré musí tento členský štát dodržiavať, keď odpovedá na žiadosť o informácie z registra trestov; c) ustanoviť rámec, ktorý umožní vytvoriť a vyvíjať elektronický systém výmeny informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach medzi členskými štátmi. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto rámcového rozhodnutia sa rozumie pojmom: a) „odsudzujúci rozsudok“: každé právoplatné rozhodnutie trestného súdu alebo správneho orgánu, proti rozhodnutiu ktorých môže byť u príslušného súdneho orgánu podaný opravný prostriedok, najmä v trestných veciach, ktoré stanovuje vinu osoby vo veci trestného činu alebo činu, za ktorý je možné uložiť trest podľa vnútroštátneho práva, ako za porušenie právnych predpisov. b) „register trestov“: vnútroštátny register alebo vnútroštátne registre, v ktorých sa zhromažďujú všetky odsudzujúce rozsudky podľa vnútroštátneho práva. Článok 3Ústredný orgán 16. Na účely tohto rámcového rozhodnutia určí každý členský štát ústredný orgán. Na účely oznamovania informácií podľa článku 4 a odpovedí na žiadosti uvedené v článkoch 6 a 7 však členské štáty môžu určiť jeden alebo viacero ústredných orgánov. 17. Každý členský štát informuje generálny sekretariát Rady a Komisiu o orgáne alebo o orgánoch určených v súlade s odsekom 1. Generálny sekretariát Rady poskytne túto informáciu členským štátom a Eurojustu. Článok 4 Povinnosti členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok 1. Každý členský štát prijme potrebné opatrenia na to, aby ku všetkým odsudzujúcim rozsudkom vyneseným na jeho území bol pri ich zaznamenaní do vnútroštátneho registra trestov pripojený údaj o štátnej príslušnosti odsúdenej osoby, ak ide o štátneho príslušníka niektorého členského štátu. 2. Každý ústredný orgán informuje čo najskôr ústredné orgány ostatných členských štátov o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach, ktoré sa týkajú štátnych príslušníkov týchto štátov, vynesených na jeho území tak, ako sú zaznamenané v registri trestov. Ak je dotknutá osoba štátnym príslušníkom viacerých členských štátov, informácie sa odovzdávajú každému z týchto členských štátov, a to aj v prípade, ak je odsúdená osoba štátnym príslušníkom členského štátu, na ktorého území bola odsúdená. 3. Odovzdávanie informácií o odsudzujúcich rozhodnutiach zahŕňa aj údaj o období, počas ktorého sa záznam o odsudzujúcom rozsudku uchováva v registri členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, tak, ako to vyplýva z vnútroštátnych predpisov členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, v čase odovzdania informácií o odsudzujúcom rozsudku členskému štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom. 4. Všetky následné opatrenia prijaté podľa vnútroštátnych právnych predpisov členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, vedúce k zmene alebo výmazu informácií obsiahnutých v registri trestov vrátane zmien ovplyvňujúcich obdobie, počas ktorého sa informácie uchovávajú, oznámi ústredný orgán členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, ústrednému orgánu členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom. 5. Členský štát, ktorý poskytol informácie podľa odsekov 2 až 4 odovzdá členskému štátu, ktorý ho o to požiada, kópiu rozsudkov (vrátane prijatých opatrení), ako aj všetky ostatné relevantné informácie, aby mu umožnil posúdiť, či je potrebné prijať opatrenia na vnútroštátnej úrovni. Článok 5 Povinnosti členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom 1. Ústredný orgán členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, uchováva informácie odovzdané podľa článku 4 v ich celistvosti, aby ich mohol postúpiť ďalej v súlade s článkom 7. 2. V prípade zmeny alebo výmazu záznamu v členskom štáte, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, musí členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, vykonať rovnakú zmenu alebo výmaz v informáciách získaných podľa článku 4. 3. Členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, môže použiť len informácie, ktoré sú aktualizované v súlade s odsekom 2. V žiadnom prípade nie je možné, aby sa v dôsledku plnenia povinnosti uvedenej v odseku 2 v rámci vnútroštátneho konania s dotknutou osobou zaobchádzalo horšie než v prípade, ak by bola odsúdená vnútroštátnym súdom. Článok 6Žiadosť o informácie o odsudzujúcich rozsudkoch 1. Ak sú požadované informácie z vnútroštátneho registra trestov niektorého členského štátu, ústredný orgán môže v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi predložiť žiadosť o výpis z registra trestov a súvisiace informácie ústrednému orgánu iného členského štátu. 2. Ak osoba žiada o informácie o svojom vlastnom zázname v registri trestov, ústredný orgán členského štátu, v ktorom bola podaná žiadosť, môže v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi predložiť žiadosť o výpis z registra trestov a súvisiace informácie ústrednému orgánu iného členského štátu, ak záujemca má alebo mal bydlisko v dožadujúcom alebo dožiadanom členskom štáte, alebo ak je alebo bol štátnym príslušníkom dožadujúceho alebo dožiadaného členského štátu. 3. Všetky žiadosti o informácie predkladá ústredný orgán členského štátu prostredníctvom priloženého formulára. Článok 7 Odpoveď na žiadosť o informácie o odsudzujúcich rozsudkoch 1. Ak je ústrednému orgánu členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, predložená žiadosť o informácie z registra trestov v rámci trestného konania podľa článku 6, odovzdá ústrednému orgánu dožadujúceho členského štátu informácie o: a) vnútroštátnych odsudzujúcich rozsudkoch; b) odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v iných členských štátoch, ktoré mu boli odovzdané po implementácii tohto rámcového rozhodnutia na základe článku 4 a ktoré sú uchovávané v súlade s článkom 5 ods. 1 a 2; c) odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v iných členských štátoch, ktoré mu boli odovzdané pred implementáciou tohto rámcového rozhodnutia; d) odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v tretích štátoch, ktoré mu boli odovzdané. 2. Ak je ústrednému orgánu členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, predložená žiadosť o informácie z registra trestov na iné účely ako na účely trestného konania podľa článku 6, odpovie na ňu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, pokiaľ ide o vnútroštátne odsudzujúce rozsudky a odsudzujúce rozsudky vynesené v tretích štátoch, o ktorých mu boli odovzdané informácie. Ústredný orgán členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, okamžite u ústredného orgánu členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, overí, či a v akom rozsahu môžu byť informácie o odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v tomto štáte, ktoré mu boli odovzdané, postúpené ústrednému orgánu dožadujúceho členského štátu. Ústredný orgán členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, poskytne ústrednému orgánu členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, odpoveď v takej lehote, aby mu umožnil dodržať lehoty na odpoveď ustanovené v článku 8. Ústredný orgán členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, zároveň odovzdá ústrednému orgánu dožadujúceho členského štátu informácie o vnútroštátnych odsudzujúcich rozsudkoch, odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v tretích štátoch a o odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v inom členskom štáte. 3. Ak tretí štát predloží žiadosť o informácie z registra trestov podľa článku 13 Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 1959 členskému štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, tento členský štát na ňu odpovie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, pokiaľ ide o vnútroštátne odsudzujúce rozsudky a odsudzujúce rozsudky vynesené v tretích štátoch, o ktorých mu boli odovzdané informácie. Členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, pred postúpením informácií o odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v iných členských štátoch, ktoré mu boli odovzdané, podľa článku 13 Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 1959 u ústredného orgánu členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, overí, či a v akom rozsahu môžu byť tieto informácie postúpené dožadujúcemu tretiemu štátu. Ústredný orgán členského štátu, v ktorom bol vynesený odsudzujúci rozsudok, musí ústrednému orgánu členského štátu, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, poskytnúť odpoveď v primeranej lehote. Členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, súčasne odovzdá dožadujúcemu tretiemu štátu informácie o vnútroštátnych odsudzujúcich rozsudkoch, odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v tretích štátoch a o odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v inom členskom štáte. 4. Ak je o informácie z registra trestov požiadaný ústredný orgán iného členského štátu ako je štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, odovzdá ústrednému orgánu dožadujúceho členského štátu informácie o vnútroštátnych odsudzujúcich rozsudkoch. Ak je účel žiadosti iný ako trestné konanie, odpovie na ňu v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. 5. K odpovedi je v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi priložený výpis odsúdení. Článok 8 Lehoty na odpoveď 1. Odpoveď na žiadosť uvedenú v článku 6 ods. 1 musí ústredný orgán dožiadaného členského štátu poskytnúť ústrednému orgánu dožadujúceho členského štátu prostredníctvom priloženého formulára okamžite a v každom prípade najneskôr do desiatich pracovných dní odo dňa prijatia žiadosti v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, pravidlami alebo vnútroštátnou praxou. Ak dožiadaný členský štát potrebuje dodatočné informácie na to, aby mohol identifikovať osobu, ktorej sa týka žiadosť, okamžite sa obráti na dožadujúci členský štát, aby mohol poskytnúť odpoveď do desiatich pracovných dní od dátumu prijatia požadovaných dodatočných informácií. 2. Odpoveď na žiadosť uvedenú v článku 6 ods. 2 musí byť poskytnutá v lehote dvadsiatich pracovných dní odo dňa prijatia žiadosti. Článok 9Podmienky používania osobných údajov 1. Osobné údaje odovzdané podľa článku 7 ods. 1 a 4 na účely trestného konania môže dožadujúci členský štát použiť len na účely toho trestného konania, pre ktoré boli vyžiadané, v súlade s priloženým formulárom. 2. Osobné údaje odovzdané podľa článku 7 ods. 2 a 4 na iné účely ako na účely trestného konania môže dožadujúci členský štát použiť v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi predpismi len na tie účely, na ktoré boli vyžiadané, a v rámci obmedzení stanovených vo formulári dožiadaným členským štátom. 3. Bez ohľadu na odseky 1 a 2 môže dožadujúci členský štát použiť osobné údaje odovzdané podľa článku 7 ods. 1, 2 a 4 na odvrátenie bezprostredného a vážneho ohrozenia verejnej bezpečnosti. 4. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby osobné údaje odovzdané tretiemu štátu podľa článku 7 ods. 3 podliehali rovnakým obmedzeniam použitia aké sa vzťahujú na členské štáty podľa odsekov 1, 2 a 3 tohto článku. 5. Tento článok sa nevzťahuje na osobné údaje získané členským štátom na základe tohto rámcového rozhodnutia a pochádzajúce z toho istého členského štátu. Článok 10Jazyky Na účely predloženia žiadosti uvedenej v článku 6 ods. 1 dožadujúcim členským štátom dožiadanému členskému štátu sa priložený formulár vystaví v úradnom jazyku alebo jednom z úradných jazykov dožiadaného členského štátu. Dožiadaný členský štát poskytne odpoveď buď v jednom zo svojich úradných jazykov, alebo v inom jazyku, ktorý je pre oba štáty prijateľný. Každý členský štát môže pri prijímaní tohto rámcového rozhodnutia alebo neskôr vo vyhlásení generálnemu sekretariátu Rady uviesť, ktoré úradné jazyky inštitúcii Európskych spoločenstiev považuje za prijateľné. Generálny sekretariát Rady poskytne tieto informácie členským štátom. Článok 11 Formát a ostatné opatrenia týkajúce sa organizácie a zjednodušenia výmen 1. Až do uplynutia lehoty uvedenej v odseku 6 tohto článku si ústredné orgány členských štátov, ktoré nevykonali oznámenie uvedené v odseku 5 tohto článku, odovzdávajú žiadosti, odpovede a iné relevantné informácie všetkými prostriedkami, ktoré umožňujú vytvorenie písomného záznamu, a za podmienok, ktoré umožňujú prijímajúcemu členskému štátu overiť ich pravosť. 2. Po uplynutí lehoty uvedenej v odseku 6 tohto článku si ústredné orgány členských štátov odovzdávajú informácie z registra trestov elektronickou cestou v štandardnom formáte, ktorý obsahuje najmä: a) informácie o osobe, ktorej sa týka odsudzujúci rozsudok (meno, priezvisko, dátum narodenia, miesto narodenia, prípadne krycie meno alebo prezývka, pohlavie, štátna príslušnosť, pri právnických osobách právna forma a sídlo spoločnosti); b) informácie o odsudzujúcom rozsudku (dátum a miesto, názov a druh orgánu, ktorý vyniesol odsudzujúci rozsudok); c) informácie o skutočnostiach, na základe ktorých bol vynesený odsudzujúci rozsudok (dátum, miesto, povaha, právna kvalifikácia, príslušné ustanovenia trestného práva); d) informácie o obsahu odsudzujúceho rozsudku (uložené opatrenie, hlavný trest, prípadné vedľajšie tresty, rozhodnutia prijaté neskôr v súvislosti s výkonom trestu, prípadné ochranné opatrenia a uložené obmedzenia). 3. Tento formát, ako aj ostatné opatrenia týkajúce sa organizácie a zjednodušenia výmen informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach medzi vnútroštátnymi orgánmi členských štátov, sa ustanovujú a v prípade potreby upravujú v súlade s postupom ustanoveným v článku 13. Ostatné opatrenia zahŕňajú: a) vymedzenie všetkých nástrojov uľahčujúcich zrozumiteľnosť odovzdaných informácií a ich automatickú konverziu; b) vymedzenie podmienok elektronickej výmeny, najmä pokiaľ ide o technické normy, ktoré sa majú použiť, a v prípade potreby uplatniteľných postupov výmeny; c) prípadné úpravy formulára priloženého k tomuto rámcovému rozhodnutiu. 4. V prípade, ak spôsob odovzdávania informácií uvedený v odsekoch 2 a 3 nie je k dispozícii, uplatňuje sa počas celého obdobia jeho nedostupnosti prvý odsek. 5. Každý členský štát vykoná potrebné technické úpravy na to, aby bol schopný používať tento formát a prenášať ho elektronickou cestou iným členským štátom. Komisii oznámi dátum, od ktorého je schopný tieto prenosy vykonávať. Komisia o tom okamžite informuje výbor uvedený v článku 12. 6. Technické úpravy uvedené v odseku 5 sa musia vykonať najneskôr do troch rokov od prijatia formátu a opatrení týkajúcich sa elektronickej výmeny informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach. 7. Opatrenia potrebné na implementáciu odsekov 2 a 3 sa prijmú v súlade s regulačným postupom uvedeným v článku 13. Článok 12 Výbor 1. Komisii pomáha výbor zložený zo zástupcov členských štátov, ktorému predsedá zástupca Komisie (ďalej len „výbor“). 2. Výbor prijme na základe návrhu predsedu svoj rokovací poriadok podľa štandardného rokovacieho poriadku uverejneného v Úradnom vestníku Európskej únie. 3. Môže svojim členom dávať odporúčania týkajúce sa zberu a uchovávania informácií obsiahnutých vo vnútroštátnych registroch trestov. Článok 13 Postup 1. V prípade odkazu na tento článok zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení. Výbor predloží k tomuto návrhu stanovisko v lehote, ktorú môže stanoviť predseda podľa naliehavosti záležitosti. V prípade rozhodnutí, ktoré má Rada prijať na návrh Komisie, musí byť stanovisko schválené väčšinou ustanovenou v článku 205 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. Hlasy zástupcov členských štátov vo výbore sa vážia spôsobom stanoveným v uvedenom článku. Predseda nehlasuje. 2. Komisia prijme navrhované opatrenia, ak sú v súlade so stanoviskom výboru. 3. Ak plánované opatrenia nie sú v súlade so stanoviskom výboru alebo ak nebolo poskytnuté žiadne stanovisko, Komisia bezodkladne predloží Rade návrh týkajúci sa opatrení, ktoré sa majú prijať, a informuje Európsky parlament. 4. Rada môže o tomto návrhu rozhodnúť kvalifikovanou väčšinou do troch mesiacov odo dňa, kedy jej bol návrh predložený. Ak v rámci tejto lehoty Rada kvalifikovanou väčšinou rozhodla, že s návrhom nesúhlasí, Komisia ho opätovne preskúma. Môže Rade predložiť zmenený a doplnený návrh, opätovne predložiť ten istý návrh alebo predložiť legislatívny návrh na základe zmluvy. Ak po uplynutí tejto lehoty Rada neprijala navrhované vykonávacie opatrenia, ani nevyjadrila svoje námietky voči návrhu vykonávacích opatrení, Komisia prijme navrhované vykonávacie opatrenia. Článok 14 Vzťah k iným právnym nástrojom 1. Pokiaľ ide o členské štáty, toto rámcové rozhodnutie dopĺňa ustanovenia článku 13 Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z 20. apríla 1959 a jeho dodatkových protokolov zo 17. marca 1978 [12] a 8. novembra 2001[13], ako aj Dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie z 29. mája 2000[14] a jeho protokolu zo 16. októbra 2001[15]. 2. Na účely tohto rámcového rozhodnutia sa členské štáty vzdávajú možnosti vysloviť medzi sebou prípadné výhrady k článku 13 Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z 20. apríla 1959. 3. Bez toho, aby bolo dotknuté ich uplatňovanie vo vzťahoch medzi členskými štátmi a tretími štátmi, toto rámcové rozhodnutie s účinnosťou od XXXXXX nahrádza ustanovenia článku 22 Európskeho dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 1959 doplnené článkom 4 dodatkového protokolu k tomuto dohovoru zo 17. marca 1978 vo vzťahoch medzi členskými štátmi. 4. Toto rámcové rozhodnutie zrušuje rozhodnutie z 21. novembra 2005 o výmene informácií z registra trestov. 5. Toto rámcové rozhodnutie nemá vplyv na uplatňovanie výhodnejších ustanovení dvojstranných alebo mnohostranných dohôd uzatvorených medzi členskými štátmi. Článok 15 Implementácia 1. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s týmto rámcovým rozhodnutím najneskôr do XXXXXX. 2. Členské štáty oznámia Generálnemu sekretariátu Rady a Komisii znenie ustanovení, ktorými do svojho vnútroštátneho práva transponovali povinnosti, ktoré im vyplývajú z tohto rámcového rozhodnutia. 3. Na základe informácií oznámených Generálnym sekretariátom Rady Komisia najneskôr do XXXXXX predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o uplatňovaní tohto rámcového rozhodnutia, ktorá bude v prípade potreby doplnená legislatívnymi návrhmi. Článok 16 Nadobudnutie účinnosti Toto rámcové rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHAFormulár uvedený v článkoch 6, 8, 9 a 10rámcového rozhodnutiao organizácii a obsahu výmen informácií z registra trestov medzi členskými štátmi Žiadosť o informácie z registra trestov Členské štáty by sa mali oboznámiť s príručkou o postupe, aby mohli správne vyplniť formulár | a) Údaje o dožadujúcom štáte: Členský štát: Ústredný orgán: Kontaktná osoba: Telefón (s predvoľbou): Fax (s predvoľbou): E-mail: Poštová adresa: Spisová značka, ak je známa: | b) Údaje o totožnosti osoby, ktorej sa žiadosť týka: Priezvisko: Meno(á): Rodné priezvisko: Prípadné krycie mená: Pohlavie:...M ⁪…Ž ⁪ Štátna príslušnosť: Dátum narodenia (vo formáte: dd/mm/rrrr): Miesto narodenia (mesto a štát): Meno otca: * Meno matky: * Miesto trvalého pobytu alebo známa adresa (nepovinný údaj): Odtlačky prstov, ak sú k dispozícii (nepovinný údaj): Iné údaje umožňujúce identifikáciu, ak sú známe (napríklad: číslo vo vnútroštátnom registri, číslo sociálneho poistenia atď.) (nepovinný údaj) * Tieto údaje je potrebné uviesť v súlade s príručkou o postupe, ak sa uplatňuje. V opačnom prípade je ich potrebné uviesť, ak sú známe. | c) Účel žiadosti: Vhodné zaškrtnite 1) ⁪ trestné konanie | 2) ⁪ žiadosť justičného orgánu mimo rámca trestného konania ⁪ žiadosť oprávneného správneho orgánu 3) ⁪ žiadosť dotknutej osoby Účel žiadosti je potrebné uviesť v súlade s príručkou o postupe, ak sa uplatňuje. V opačnom prípade je jej účel potrebné uviesť, ak je známy. Dožadujúci orgán: ⁪ Dotknutá osoba súhlasila s poskytnutím informácií (ak je na základe právnych predpisov členského štátu takýto súhlas potrebný). Dovoľujeme si Vás upozorniť, že odpoveď na žiadosť bude poskytnutá v súlade s právnymi predpismi, pravidlami alebo praxou dožiadaného členského štátu. ________________________________________________________________________________ Kontaktná osoba, ak sú potrebné dodatočné informácie: Meno: Telefón: E-mail: Iné informácie (napríklad: naliehavosť žiadosti atď.) | Odpoveď na žiadosť Informácie o uvedenej osobe Vhodné zaškrtnite Dolupodpísaný orgán potvrdzuje, že: ⁪ uvedená osoba nemá žiaden záznam v registri trestov, ⁪ uvedená osoba má záznam v registri trestov. Výpis odsúdení je priložený k tejto odpovedi, ⁪ v súlade s právnymi predpismi, pravidlami alebo praxou dožiadaného členského štátu nie je možné poskytnúť odpoveď na predloženú žiadosť na iné účely ako na účely trestného konania. Kontaktná osoba, ak sú potrebné dodatočné informácie: Meno: Telefón: E-mail: Iné informácie (napríklad: obmedzenia stanovené v súlade s článkom 9 ods. 2) Odovzdané údaje je možné použiť len na účely, na ktoré boli vyžiadané. | V dňa Podpis a odtlačok úradnej pečiatky (ak je k dispozícii): Meno a funkcia : | V prípade potreby pripojte výpis odsúdení a zašlite spolu s formulárom dožadujúcemu členskému štátu. Formulár ani výpis odsúdení nie je potrebné prekladať do jazyka dožadujúceho členského štátu. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: Návrh rámcového rozhodnutia Rady o organizácii a obsahu výmen informácií z registra trestov medzi členskými štátmi. 2. RÁMEC ABM/ABB Príslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: Kapitola 1806 – vytvorenie skutočného priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v trestných a občianskych veciach. 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky (prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (ex – položky B..A)) vrátane ich názvov: 3.2. Trvanie činnosti a finančných dôsledkov: 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nový | Príspevok EZVO | Príspevky od kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | Povinné/ Nepovinné | Dif.[16]/ Nedif.[17] | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | č. | Povinné/ Nepovinné | Dif./ Nedif. | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | ÁNO/NIE | č. | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | Rok n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 a nasl. | Celkom | Prevádzkové výdavky[18] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1. | a | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[19] | Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4. | c | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[20] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5. | d | Administratívne náklady okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov nezahrnutých v referenčnej sume (NRP) | 8.2.6. | e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 | Celkové orientačné náklady na intervenciu | VRP CELKOM vrátane nákladov na ľudské zdroje | a+c+d+e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 | PRP CELKOM vrátane nákladov na ľudské zdroje | b+c+d+e | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 1.2 | Podrobnosti o spolufinancovaní Ak návrh zahŕňa finančnú spoluúčasť členských štátov alebo iných orgánov (uveďte akých), je potrebné uviesť v nasledujúcej tabuľke odhadovanú výšku spolufinancovania (v prípade, že sa predpokladá finančná spoluúčasť iných orgánov, je možné pridať ďalšie riadky): miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Orgán podieľajúci sa na spolufinancovaní | Rok n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 a nasl. | Celkom | …………………… | f | VRP CELKOM vrátane spolufinancovania | a+c+d+e+f | 4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním ( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. ( Návrh si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade. ( Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení Medziinštitucionálnej dohody[21] (t. j. flexibilný nástroj a revíziu finančného výhľadu). 4.1.3. Finančné dôsledky na príjmy ( Návrh nemá žiadne finančné dôsledky na príjmy. ( Návrh má finančné dôsledky na príjmy, a to s nasledujúcim účinkom: miliónov eur (zaokrúhlené na jedno desatinné miesto) Pred činnosťou [Rok n-1] | Situácia po činnosti | Celkový počet ľudských zdrojov | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE 5.1. Potrebu, ktorá sa má splniť krátkodobo alebo dlhodobo Jedným z cieľov návrhu je ustanoviť rámec, ktorý umožní vytvoriť a vyvíjať elektronický systém výmen informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach. Tento systém bude založený na používaní „štandardného európskeho formátu“, ktorý umožní výmenu týchto informácií v jednotnej elektronickej forme, ktorú je možné jednoducho automaticky konvertovať. Príprava rozhodnutí potrebných na zriadenie systému si vyžiada pravidelné prípravné stretnutia odborníkov z členských štátov, ktoré budú venované jeho technickým aj právnym aspektom. Komisia nebude schopná prijať tieto opatrenia bez pomoci výboru. Preto sa týmto návrhom zavádza komitologický postup. 5.2. Pridanú hodnotu zapojenia Spoločenstva a spojitosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možnú synergiu Informácie o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach si v súčasnosti členské štáty vymieňajú na základe mechanizmov ustanovených v Európskom dohovore o vzájomnej pomoci v trestných veciach z roku 1959 (dohovor Rady Európy, ďalej len „dohovor z roku 1959“). Tieto mechanizmy majú mnohé nedostatky, v dôsledku čoho vnútroštátne súdne orgány často pri vynášaní rozsudkov zohľadňujú výhradne predchádzajúce odsúdenia, ktoré sú zaznamenané v ich vnútroštátnom registri, a nemajú pri tom žiadnu vedomosť o prípadných ďalších odsudzujúcich rozsudkoch vynesených v iných členských štátoch. Cieľom návrhu je zlepšiť na úrovni Európskej únie kvalitu výmen informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach, ktoré sú v súčasnosti upravené dohovorom z roku 1959. Predpokladom jeho naplnenia je, aby všetky členské štáty plnili sériu povinností zameraných na zaistenie toho, aby bol členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, schopný poskytnúť podrobnú odpoveď na žiadosti týkajúce sa záznamov v registri trestov, čo si vyžaduje spoločný postup na európskej úrovni. Jediný vplyv na rozpočet, ktorý tento návrh má, súvisí s komitologickým postupom, ktorý sa musí uskutočniť. Rozhodnutia, ktoré budú v súlade s týmto postupom prijaté a ktoré by mohli mať vplyv na rozpočet, budú kryté z rámcového programu „Základné práva a spravodlivosť“. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Európska rada na zasadnutí 25. a 26. marca 2004 vo svojom vyhlásení o boji proti terorizmu stanovila ako prioritu zlepšenie kvality výmen informácií o odsudzujúcich rozsudkoch v trestných veciach a táto priorita bola opätovne potvrdená v Haagskom programe, ktorý Európska rada prijala na svojom zasadnutí 4. a 5. novembra 2004. Tieto ciele sú zohľadnené v akčnom pláne, ktorý spoločne prijala Komisia a Rada 2. a 3. júna 2005 na realizáciu Haagskeho programu. Tento návrh je odpoveďou na očakávania vyjadrené na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné záležitosti 14. apríla 2005 po uverejnení bielej knihy o výmene informácií o trestných rozsudkoch a ich dôsledkoch v Európskej únii v januári 2005 a po všeobecnej diskusii o nej. 5.4. Spôsob implementácie (orientačne) [23]( Centralizované hospodárenie ( priamo na úrovni Komisie ( nepriamo delegovaním na: ( výkonné agentúry ( subjekty zriadené Spoločenstvami ako uvádza článok 185 rozpočtových pravidiel ( vnútroštátne verejné subjekty/subjekty, ktoré poskytujú verejnoprospešné služby ( Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie ( za účasti členských štátov ( za účasti tretích krajín ( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte ) Príslušné poznámky: 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE 6.1. Monitorovací systém 6.2. Hodnotenie 6.2.1. Hodnotenie ex-ante: Táto problematika už bola predmetom mnohých konzultácií a odborných posudkov: 1) V rokoch 2001 a 2002 boli zrealizované dve štúdie o registroch trestov (Institute of Advanced Legal Studies (ISLA) – program Falcone (2000/FAL/168) a Institute for International Research on Criminal Policy (IRCP) – program Grotius (2001/GRP/024). 2) V apríli 2004 boli členským štátom zaslané podrobné dotazníky týkajúce sa fungovania ich vnútroštátnych registrov trestov. Odpovede boli zhrnuté a analyzované v bielej knihe. 3) Prebehli rozsiahle konzultácie s odborníkmi z členských štátov zodpovednými za vnútroštátne registre trestov a s príslušnými ministerstvami. Odpovedali na otázky uvedené v dotazníkoch a zúčastnili sa viacerých stretnutí odborníkov (napr. 27. a 28. septembra 2004 a 14. a 15. marca 2005). Na základe týchto konzultácií bolo možné identifikovať hlavné nedostatky existujúcich mechanizmov. Rada v apríli 2005 preskúmala možnosti, ktoré navrhla Komisia s cieľom vyriešiť tieto problémy, a stanovila smer, ktorým by sa mal ďalší vývoj v tejto oblasti uberať. Tento návrh je odpoveďou na očakávania vyjadrené Radou a jeho cieľom je zabezpečiť, aby bol členský štát, ktorého je dotknutá osoba štátnym príslušníkom, schopný poskytnúť náležitú a podrobnú odpoveď na žiadosti týkajúce sa záznamov v registri trestov, ktoré sú mu adresované a ktoré sa týkajú jeho štátnych príslušníkov. Zlepšenie prístupu k informáciám o odsudzujúcich rozsudkoch vynesených na území Európskej únie, ktorá sa týkajú štátnych príslušníkov tretích krajín, bude predmetom iných návrhov. 6.2.2. Opatrenia prijaté po čiastočnom hodnotení/hodnotení ex-post (poučenia získané z podobných skúseností v minulosti): 6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnotení: 7. OPATRENIA PROTI PODVODOM 8. PODROBNOSTI O ZDROJOCH 8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov Viazané rozpočtové prostriedky v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úradníci alebo dočasní zamestnanci[25] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Zamestnanci financovaní[26] podľa článku XX 01 02 | Iní zamestnanci[27] financovaní podľa článku XX 01 04/05 | CELKOM | 8.2.2. Opis úloh súvisiacich s činnosťou 8.2.3. Zdroje ľudských zdrojov (štatutárne) ( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť ( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci vykonávania RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n ( Pracovné miesta, ktoré sa majú požadovať v ďalšom procese RPS/PNR ( Pracovné miesta, ktoré sa majú opätovne prideliť za použitia existujúcich zdrojov v rámci riadenia útvaru (vnútorná reorganizácia) ( Pracovné miesta požadované na rok n, avšak neplánované v rámci vykonávania RPS/PNR daného roku 8.2.4. Iné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (počet a názov) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | CELKOM | Iná technická a administratívna pomoc | - intra muros | - extra muros | Iná technická a administratívna pomoc celkom | 8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sume miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | Úradníci alebo dočasní zamestnanci (XX 01 01) | Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, VNE (vyslaní národní experti), zmluvní zamestnanci atď) (konkrétna rozpočtová položka) | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady celkom (nezahrnuté v referenčnej sume) | Výpočet - Úradníci a dočasní zamestnanci Výpočet - Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 8.2.6. Iné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume miliónov eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | CELKOM | XX 01 02 11 01 – Misie | XX 01 02 11 02 – Stretnutia a konferencie | XX 01 02 11 03 – Výbory [29] | XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2 Iné výdavky na riadenie celkom (XX 01 02 11) | 3 Iné výdavky administratívnej povahy (upresnite vložením odkazu do rozpočtovej položky) | Celkové administratívne náklady, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (NEZAHRNUTÝCH v referenčnej sume) | Výpočet - Iné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume [1] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [3] Ú. v. ES C 12, 15.1.2001, s. 10. [4] Ú. v. ES C 216, 1.8.2001, s. 14. [5] Ú. v. EÚ C 53, 3.3.2005, s. 1. [6] KOM(2005) 10. [7] Rada Európy, Séria európskych zmlúv č.30. [8] Ú. v. ES C 197, 12.7.2000, s. 3. [9] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [10] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [11] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [12] Rada Európy, Séria európskych zmlúv č. 99. [13] Rada Európy, Séria európskych zmlúv č. 182. [14] Ú. v. ES C 197, 12.7.2000, s. 1. [15] Ú. v. ES C 326, 21.11.2001, s. 1. [16] Diferencované rozpočtové prostriedky [17] Nediferencované rozpočtové prostriedky (ďalej len „NRP”) [18] Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu xx 01 príslušnej hlavy xx. [19] Výdavky v rámci článku xx 01 04 hlavy xx. [20] Výdavky v rámci kapitoly xx 01okrem článkov xx 01 04 alebo xx 01 05. [21] Pozri body 19 a 24 Medziinštitucionálnej dohody. [22] V prípade potreby pridajte riadky, napr. ak trvanie činnosti presiahne 6 rokov. [23] V prípade, že uvediete viac spôsobov, uveďte ďalšie podrobnosti v časti „Príslušné poznámky“ tohto bodu. [24] Ako je uvedené v oddieli 5.3. [25] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [26] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [27] Tieto náklady sú zahrnuté v referenčnej sume. [28] Je treba uviesť odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz týkajúci sa príslušných výkonných agentúr. [29] Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí.