SK Úradný vestník Európskej únie C 296/20

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2017/C 296/05)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„JAJCA IZPOD KAMNIŠKIH PLANIN“

EÚ č.: PGI-SI-02112 – 4.11.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov

„Jajca izpod Kamniških planin“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Slovinsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.4. Iné výrobky živočíšneho pôvodu (vajcia, med, rôzne mliečne výrobky okrem masla atď.)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“ majú hladkú škrupinu jednotnej hrúbky s matným leskom, ktorý vytvára dojem dlhotrvajúcej čerstvosti. Vaječná škrupina je tvrdá. Priemerná deštrukčná sila potrebná na rozbitie škrupiny je najmenej 32 N. Žĺtok má jednotnú a výrazne žltú farbu. Hodnota sfarbenia na škále DSM vytvorenej spoločnosťou La Roche je najmenej 11. Pokiaľ ide o hmotnosť, vajcia sa môžu uvádzať na trh v rôznych veľkostiach s označením čistej minimálnej hmotnosti kartónu alebo zaradené do tried hmotnosti S, M, L a XL. Vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“ sa vyznačujú vysokým obsahom polynenasýtených mastných kyselín, najmä kyseliny alfa-linolénovej. Obsahujú najmenej 2,5 hmotnostného % omega-3 mastných kyselín, pričom najvyšší pomer omega-6 k omega-3 mastným kyselinám predstavuje 8:1. Tento pomer je veľmi prospešný z výživového a zdravotného hľadiska a je v súlade s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO).

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Ako minerálny doplnok sa v krmive pre nosnice používa uhličitan vápenatý, ktorý sa ťaží v obci Stahovica pri meste Kamnik. Pitná voda pre nosnice sa môže čerpať len z dvoch vodonosných vrstiev, ktoré sa nachádzajú v hornom toku riek Kamniška Bistrica a Savinja. Ako zdroj omega-3 mastných kyselín sa používajú ľanové semená, ktoré boli vhodne ošetrené.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Šľachtenie a chov kurčiat a sliepok, ako aj produkcia vajec sa musia uskutočňovať vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť sa nachádza v Kamnicko-Savinjských Alpách a je ohraničená líniou tiahnucou sa pozdĺž slovinsko-rakúskej hranice a týchto dopravných trás:

— diaľnica z obce Šentrupert do mesta Domžale,

— miestna cesta z mesta Domžale do obce Zaboršt pri Dobu,

— hlavná cesta z obce Zaboršt pri Dobu do obce Brod,

— diaľnica z obce Brodu po Kranj vzhod,

— regionálna cesta z mesta Kranj do obce Zgornje Jezersko,

— hranica s Rakúskom,

— regionálna cesta z horského prechodu Pavličevo sedlo do obce Šentrupert.

Všetky miesta/obce spojené uvedenými cestami sa nachádzajú vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“ získali svoju povesť koncom 19. storočia, keď mnohé sedliačky z oblasti Kamnik dodávali túto vzácnu komoditu do kuchýň v Ľubľane a na mestský trh. Už v tom čase zemepisná oblasť Kamnické hory (Kamniške planine) poskytovala výborný základ na výrobu konzumných vajec v podobe vysokokvalitnej vody, keďže tento neobývaný a prevažne nedotknutý región poskytuje pitnú vodu najvyššej kvality. Navyše ťažba vápenca z lomu v obci Stahovica nad Kamnikom mala vždy priaznivý vplyv na výrobu vajec (karbonátová hornina, ktorá sa na tomto mieste ťaží, je sedimentárneho pôvodu z obdobia spred viac ako 200 miliónov rokov a v dôsledku termickej metamorfózy sa vyznačuje výnimočnou chemickou čistotou). Významnú úlohu pri rozvoji produkcie vajec vo vymedzenej zemepisnej oblasti zohrali v minulosti aj vlastnosti subalpskej mikroklímy a mierne teploty.

Tieto prírodné podmienky poskytli výborný základ na rozvoj produkcie konzumných vajec na mnohých farmách. Keďže v zemepisnej oblasti bolo rozvinuté pestovanie ľanu na účel výroby ľanového plátna, v obci Mengeš vznikol pradiarenský priemysel. Hoci ľan sa pestoval pre vlákna, vedľajším produktom boli ľanové semená, ktoré sa používali ako krmivo pre zvieratá, najmä hydinu. O pestovaní ľanu v oblasti, kde sa vyrábajú vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“, existuje rozsiahla literatúra, od zápisu v katastri z roku 1493 týkajúceho sa feudálneho pána mesta Jablje, kde sa ľan uvádza medzi desiatkami, ktoré majú platiť poddaní tohto pána, až po dokument o založení továrne Induplati Jarše (1953).

Keďže 40 hmotnostných % ľanového semena tvorí tuk, z čoho polovicu predstavujú omega-3 mastné kyseliny (kyselina alfa-linolénová), vajcia mali vysokú kvalitu a boli prospešné pre zdravie. Tradícia pridávania ľanových semien do krmiva nosníc preto pokračuje aj pri vajciach „Jajca izpod Kamniških planin“. Tým sa vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“ líšia od vajec mnohých iných výrobcov, ktorí na účel obohatenia vajec o omega-3 mastné kyseliny používajú menej tradičné suroviny, ako napr. denaturovaný rybí olej a riasy.

V porovnaní s inými vajcami obohatenými o omega-3 mastné kyseliny obsahujú vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“ najmenej dvojnásobok omega-3 mastných kyselín a vyznačujú sa vysokým obsahom kyseliny alfa-linolénovej.

Sedliačky z oblasti Kamnik a okolia boli dodávateľkami konzumných vajec do Ľubľany až do druhej svetovej vojny, keď pôvodne živý obchod narušila hranica a dvojitý plot z ostnatého drôtu, ktorým okupačné sily obkolesili hlavné mesto. Ľudová pesnička Katarina Barbara, ktorú v roku 1895 zapísal Dr. Karel Štrekelj, slavista a zberateľ ľudových piesní, je o ukradnutej sliepke, ktorá bola určená na predaj do Ľubľany. Po vojne istý čas trvalo, kým sa na úpätí Kamnických hôr obnovila tradícia chovu sliepok. Odvtedy sa však výroba ustálila a posilnila. Povesť vajec vyrábaných na úpätí Kamnických hôr sa roky považovala za samozrejmosť. Výrobcovia začali vajcia aktívne propagovať až na konci 90. rokov 20. storočia. Súčasnú povesť vajec „Jajca izpod Kamniških planin“ potvrdzujú aj rozličné novinové články, ako sú články a webové lokality o kulinárskej kultúre, televízne príspevky, obchodná dokumentácia a rozličné letáky. Napríklad v knihe Nazaj v planinski raj: alpska kultura slovenstva in mitologija Triglava (2005) autor Boštjan Šaver spomína vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“ ako príklad názvu výrobku, v ktorom sa odzrkadľuje spätosť obyvateľov Slovinska s Alpami. Vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“ sa spomínajú v brožúre Okusiti Slovenijo, ktorú vydáva Slovinská rada pre turizmus s cieľom propagovať bohaté gastronomické dedičstvo Slovinska. Spomínajú sa aj v mnohých iných publikáciách (recenziách, ročenkách), ako je napríklad Gorenjska hrana (2011) a Slovenska kulinarika, ako aj v článkoch Slovinského združenia spotrebiteľov, ktoré vajcia „Jajca izpod Kamniških planin“ uvádza napríklad vo svojej publikácii Slovenska tradicionalna živila v článku s názvom „To so dobra jajca“ a pod.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/JAJCA_IZPOD_KAMNISKIH_PLANIN-splet.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.