[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 8.1.2009 KOM(2009) 4 v konečnom znení Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku a Návrh ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Lotyšsku Odporúčanie ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku a Návrh ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci EÚ Lotyšsku DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. ÚVOD Za posledné roky, počas ktorých rýchly rast lotyšskej ekonomiky poháňali uvoľnené úverové podmienky a nadmieru expanzívna fiškálna politika, sa v lotyšskej ekonomike vytvorila veľká nerovnováha, a to aj napriek rade, ktorú Lotyšsku predložila Komisia a Rada hlavne v podobe Stanovísk k následným konvergenčným programom Lotyšska. Túto situáciu do veľkej miery poznačila celosvetová kríza finančného trhu a všeobecná otupenosť voči vznikajúcim trhovým ekonomikám, v dôsledku čoho je prístup k úverom stále zložitejší a drahší. Lotyšský kapitál a finančné trhy sa od októbra ocitli pod značným tlakom, v čom sa odrazili obavy o udržateľnosti ekonomickej a finančnej situácie v krajine. Obavy sa zvlášť vzťahujú na stav bankového sektora a hlavne na životaschopnosť najväčšej banky v lotyšskom vlastníctve (Parex), ktorá sa veľmi spoliehala na vonkajšie financovanie, postupne prešla do štátneho vlastníctva a spadá pod štátnu kontrolu. Z toho vyplýva, že došlo ku konfrontácii Lotyšska s náhlou a závažnou krízou bankového sektoru a vonkajšieho financovania. Na základe uvedených skutočností lotyšské orgány požiadali EÚ a MMF o finančnú podporu. Komisia spolu s predsedníctvom Rady 22. novembra oznámila, že EÚ je spolu s MMF pripravená podporiť udržateľnosť platobnej bilancie Lotyšska prostredníctvom spoločného finančného balíka. Pritom sa však zdôraznilo, že finančný balík bude Lotyšsku poskytnutý len v prípade, ak sa lotyšské orgány zaviažu k prísnemu a dôveryhodnému programu úpravy jeho hospodárstva. Lotyšský parlament vychádzajúc z diskusií s Komisiou a MMF prijal 12. decembra návrh lotyšských orgánov na „Program na ekonomickú stabilizáciu a oživenie rastu“ (ďalej len program). Hlavné ciele programu sú udržať domácu a medzinárodnú dôveru vo finančný systém, priamo a nepriamo prispieť k zastaveniu a zvráteniu nepriaznivého trendu v konkurencieschopnosti v oblasti nákladov a inflácie znižovaním v oblasti mzdových nákladov vo verejnom sektore ako kľúčového prvku prísnejšej fiškálnej politiky, ako aj posilniť rastový potenciál ekonomiky viacerými štrukturálnymi reformami. 2. AKTUÁLNY MAKROEKONOMICKÝ VÝVOJ Po období sústavného vysokého rastu od konca 90-tych rokov, ktoré bolo z veľkej miery založené na domácom dopyte, sa v rokoch 2005 – 2007 skutočný HDP Lotyšska zvýšil na dvojciferné čísla. Rast bol poháňaný hlavne silnou expanziou úverov, ktorá posilnila súkromnú spotrebu a investície do nehnuteľností, čo sa skončilo v polovici roka 2007, keď sa už viac nedali udržať nadhodnotené ceny nehnuteľností. Počas týchto rokov sa štruktúra hospodárstva zmenila z obchodovateľného na neobchodovateľný sektor, čím sa porušila vonkajšia udržateľnosť hospodárstva, a to vyústilo do vážnych tlakov z prehriatia. V priebehu prvých troch štvrťrokov roku 2008 rast HDP prudko poklesol. Tento trend, ktorý poháňa najmä pokles v súkromnej spotrebe a súkromných investíciách, bude pravdepodobne pokračovať. Súkromnú spotrebu poznačila vysoká inflácia, klesajúce ceny nehnuteľností, zvýšené platby dlhovej služby, menšia dostupnosť úverov, zhoršené vyhliadky zamestnanosti a platové očakávania. Vzhľadom na malý predpoklad dopytu v krajine i v zahraničí klesajú fixné investície v stavebníctve, čo súvisí s končiacim sa rozmachom na trhu s nehnuteľnosťami ako aj s investíciami do zariadení. Podnikový sektor je z dôvodu zvýšenia pracovných nákladov pod veľkým tlakom na ich zníženie a financovanie je teda čoraz ťažšie. Projekty financované EÚ a všeobecne verejné projekty poskytnú istú ochranu pred veľmi rýchlym poklesom v iných investíciách. Počíta sa však s tým, že HDP bude ešte dosť dlho klesať, pretože malý dopyt v krajine je nedostatočne vyvážený nárastom čistého vývozu. Podmienky na trhu práce sa len nedávno začali uvoľňovať, ale reakcia trhu práce na pokles domáceho dopytu bude dôležitá. Nezamestnanosť vzrástla z 6,3 % v druhom štvrťroku už na 7,2 % v treťom štvrťroku 2008 a rast nominálnej mzdy sa z veľmi vysokých sadzieb zmiernil. Predpokladá sa, že lotyšský trh práce je dosť flexibilný, čo by malo obmedziť náklady na výrobu a zamestnanie spojené so zosúladením miezd s produktivitou. Po tom, ako inflácia podľa HICP dosiahla v máji 2008 rekordnú hodnotu 17,7 %, v novembri klesla na 11,8 %. Hlavná inflácia[1] (11,0 % v novembri) a inflácia cien služieb stále klesajú, pretože sa uvoľnil tlak dopytu. Vzhľadom na predpokladaný prudký pokles domáceho dopytu a nižšie mzdy vo verejnom sektore (pozri bod 6) a s tým súvisiace obmedzovanie miezd v súkromnom sektore a zníženie celosvetových komoditných cien sa očakáva, že inflácia bude naďalej výrazne klesať. Vonkajšia nerovnováha je pri neudržateľnom procese budovania vonkajších záväzkov veľmi veľká, avšak v roku 2008 úvery zo zahraničia na základe znižujúcej sa domácej absorpcie výrazne poklesli. Platobná bilancia a stav zahraničných investícií sa rozoberá nižšie v bode 5. 3. VEREJNÉ FINANCIE Na základe obmedzeného rozsahu menovej politiky podľa režimu kvázi fixného výmenného kurzu[2] zohrávajú verejné financie v Lotyšsku významnejšiu úlohu. Počas rozmachu domáceho dopytu v rokoch 2005 – 2007 však Lotyšsko aj napriek zlepšujúcim sa hlavným rozpočtovým výsledkom a opätovnej rade prostredníctvom Stanoviska Rady o následných aktualizáciách lotyšského konvergenčného programu uskutočňovalo procyklickú fiškálnu politiku. Neočakávané príjmy sa zvyčajne minuli na dodatočné rozpočty, ktoré sa vyskytli v priebehu roka, a nevytvorili sa žiadne rezervy na horšie časy. Rast miezd vo verejnom sektore spôsobil nárast miezd v súkromnom sektore, pričom úroveň miezd bola porovnateľne vyššia vo verejnom sektore. Viac ako 30 % zamestnaných pracuje v Lotyšsku vo verejnom sektore, a pretože sektor služieb s približne 75 % hrubej pridanej hodnoty je pomerne veľký, verejný sektor zohráva významnú úlohu pri tvorbe miezd súkromného sektora. Počas prvých desiatich mesiacov roku 2008 sa príjmy z DPH veľmi spomalili (o 3 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom), čo bolo spôsobené prudkým poklesom súkromnej spotreby. Príjmy z iných hlavných daňových kategórií sa spočiatku vďaka vysokej inflácii držali relatívne dobre, avšak tieto priaznivé efekty sa takisto začínajú vytrácať. Lotyšské Ministerstvo financií odhaduje, že deficit konsolidovaného štátneho rozpočtu na rok 2008, ktorý zahŕňa rozpočet centrálnej vlády a fondu sociálneho zabezpečenia, môže byť okolo 2½ až 2¾ % HDP[3]. Vzhľadom na možnosť, že za súčasných okolností môžu miestne správne orgány vykazovať malý deficit (napriek obmedzeniam, ktoré majú zabezpečiť, aby podsektor vykazoval vyrovnaný alebo prebytkový stav rozpočtu), bude deficit v sektore verejných financií v roku 2008 takmer 3 % HDP. Rozpočet na rok 2009, ktorý parlament schválil 14. novembra, predstavil konsolidovaný deficit centrálnej vlády vo výške 1½ % HDP, vychádza však z nerealistického obmedzenia produkcie iba o 1 %. Zahŕňa aj veľké zníženie priamych daní a nárast výdavkov. Už vtedy bolo jasné, že výroba poklesne o podstatne vyššiu sumu, a ak sa nezavedú protiopatrenia, hrozí riziko, že sa deficit veľmi zvýši. Po započítaní veľmi nízkeho deficitu miestnych samospráv orgány predpokladali deficit verejných financií 1,8 % HDP s primárnym deficitom vo výške 1,1 % HDP. Vzhľadom na zhromaždené údaje o daniach za posledné mesiace roku 2008 a zhoršujúce sa ekonomické vyhliadky na rok 2009 sa perspektíva salda verejných financií výrazne zhoršila v porovnaní s jesennou predpoveďou Komisie, kde sa uvádza deficit HDP 5,6 % v roku 2009. Naopak, miera zadĺženia verejných financií na konci roku 2007 vo výške 9,5 % bola jedna z najnižších v EÚ. 4. FINANčNÉ TRHY Na lotyšskom finančnom trhu má takmer výhradné postavenie bankový sektor, ktorý sa za posledných desať rokov veľmi rýchlo rozvinul. Jasne sa dajú identifikovať dva segmenty. Na jednej strane sú banky v zahraničnom vlastníctve, ktoré sú hlavne financované priamo pôžičkami od materských spoločností, a ktorých podiel na trhu je okolo 70 %. Na druhej strane, domáce banky sú v prvom rade financované zahraničnými syndikovanými úvermi a vkladmi zahraničných osôb. Význam vkladov zahraničných osôb, ktorý predstavoval 43,5 % všetkých vkladov okrem menových a finančných inštitúcií (MFI) na začiatku novembra 2008, je čiastočne dobrý znak. Lotyšský finančný systém sa preto spolieha hlavne na vonkajšie financovanie, nezávisle od toho, či pochádza z materských spoločností, vkladov zahraničných osôb alebo zahraničných syndikovaných pôžičiek. Z toho vyplýva veľmi vysoký a narastajúci stav zahraničných záväzkov, oproti ktorému stoja pôžičky domácim osobám, hlavne v cudzej mene (takmer 90 % všetkých úverov). Domáci úver vzrástol z 10 % HDP v roku 1997 na 90 % v roku 2007. Z toho dôvodu sa zdá, že dve hlavné riziká ovplyvňujúce lotyšský bankový systém sú likvidita a úverové riziká. Riziko likvidity sa už prejavilo trvalým tlakom na likviditu od októbra 2008. Vzhľadom na očakávané ťažkosti so splatením dve zahraničné konzorciá naznačili, že môžu požadovať predčasné vyplatenie pôžičiek banke Parex vo výške 0,8 miliardy EUR vo februári a júni 2009. Tento fakt posúril čiastočné znárodnenie banky 10. novembra 2008. Záruky verejných úverov sa však týmto považovali za nedostatočné, a to viedlo k úplnému znárodneniu banky Parex na začiatku decembra a tiež k zavedeniu limitov pri výbere vkladov (50 000 EUR/mesiac pre súkromné osoby). Napriek týmto opatreniam došlo odvtedy v banke Parex a v domácich bankách s podobnými obchodnými modelmi k veľmi významným výberom vkladov zahraničných osôb, z ktorých len malá časť bola opätovne vložená do iných bánk v Lotyšsku. Systematický tlak na likviditu urýchlil proces v Banke Lotyšska, ktorá 13. novembra oznámila ďalšie zníženie svojich povinných minimálnych rezerv zo 7 % na 5 % v oblasti krátkodobých finančných záväzkov a z 5 % na 3 % v oblasti záväzkov so splatnosťou viac ako 2 roky, čím sa uvoľnila likvidita (tieto rozhodnutia sa uplatnia v dvoch krokoch s 1 percentuálnym bodom 24. novembra a 24. decembra). Naďalej pokračoval odliv rezerv a čistá medzinárodná investičná pozícia Banky Lotyšska sa zhoršila o 0,9 miliardy EUR v období od októbra 2008 do konca roka. Vklady domácich a zahraničných osôb do bánk v zahraničnom vlastníctve sa v tom istom období zvýšili a čo je dôležité, zdá sa, že sa zabezpečila podpora likvidity materských spoločností. Úverové riziko sa ešte značne neprejavilo, ale v nasledujúcich mesiacoch sa očakáva nárast. Zatiaľ čo sa už zvýšil počet úverov s uplynulou splatnosťou, nesplatené úvery doposiaľ predstavujú menej ako 1 % celkového počtu úverov, a to aj z dôvodu reštrukturalizácie problémových úverov. Negatívny vplyv očakávanej predĺženej recesie v oblasti príjmu domácich osôb, a teda aj vplyv na ich schopnosť splatiť dlhy, zreteľne stúpne. Platobná schopnosť poklesne a možno sa priblíži k predpísanému minimu, kedy budú potrebné kapitálové injekcie. Momentálna a budúca pozícia bankového sektora závisí od objektívnych faktorov, ale takisto aj od jeho dôveryhodnosti a spoľahlivosti. V momentálnej situácii je dôležité zabezpečiť dôveru, aby sa stabilizoval vkladový základ a uvoľnil pokračujúci tlak na likviditu. Vzhľadom na obmedzené verejné financie by bolo obnovenie dôvery vo finančný sektor zásahom vlády dôveryhodné len vtedy, keby taký zásah sprevádzala silná medzinárodná finančná podpora. 5. PLATOBNÁ BILANCIA A POžIADAVKY NA EXTERNÉ FINANCOVANIE Ekonomický rozmach v Lotyšsku do roku 2007 sprevádzala veľká zahraničná nerovnováha a neudržateľná tvorba zahraničných záväzkov. Hrubý zahraničný dlh prekročil 135 % HDP na konci roka 2007 (čistý zahraničný dlh bol 52 % HDP). Medzinárodná investičná pozícia na konci roka 2007 sa rozšírila o čisté záväzky v hodnote 79 % HDP, pričom odhad čistých záväzkov na konci druhého štvrťroka 2008 sa zvýšil na 82 % HDP. V roku 2008 spolu s klesajúcou domácou absorpciou výrazne poklesli zahraničné pôžičky. Podľa predbežných odhadov Banky Lotyšska deficit bežného účtu klesol v treťom štvrťroku 2008 na približne 12½ % HDP (z hodnoty viac ako 27 % HDP v štvrtom štvrťroku 2006). Očakáva sa, že deficit v obchode s tovarom v roku 2009 sa udrží okolo 10 % HDP (tak ako počas posledných mesiacov roku 2008), ale vzhľadom na pozitívnu bilanciu služieb a zlepšujúci sa účet príjmov by bol deficit bežného účtu nižší. Z dôvodu zabezpečenia prechodu základu rastu HDP z ustupujúceho domáceho dopytu k stúpajúcemu vývozu vzniká potreba lepšieho zosúladenia miezd s produktivitou a vývojom štrukturálnych reforiem, ktoré posilňujú ekonomiku. Vyrovnanie deficitu bežného účtu, ktorý posledné roky dosahoval neudržateľnú úroveň, síce predstavuje dôležitý bod v opätovnom vytvorení zdravej situácie v oblasti platobnej bilancie, na dosiahnutie zahraničnej udržateľnosti to však nebude stačiť, pretože Lotyšsko má veľké dlhy a väčšina z nich je krátkodobá. Zahraničné financovanie pravdepodobne na určité obdobie zostane pod značným tlakom, dostupnosť zahraničných úverov sa zmenší, dôjde k prípadným odlivom vkladov zahraničných i domácich osôb a zhorší sa perspektíva prichádzajúcich investícií. Ďalší odliv devízových rezerv (ktorý zaznamenal pokles o približne 25 % v období od začiatku októbra do začiatku decembra 2008) by ohrozil udržateľnosť fixácie výmenného kurzu Lotyšska. Napriek tomuto sa bude požadovať, aby zahraničná finančná pomoc krytá silným programom danej politiky v krátkom období uvoľnila obmedzenia likvidity a v strednodobom období podporila zahraničné prispôsobenia. So zreteľom na uvedené skutočnosti Komisia zastáva názor, že existuje vážne ohrozenie lotyšskej platobnej bilancie. Komisia preto Rade odporúča, aby rozhodla o poskytnutí vzájomnej pomoci. 6. „PROGRAM EKONOMICKEJ STABILIZÁCIE A OŽIVENIA RASTU“ LOTYŠSKA: MAKROEKONOMICKÉ OPATRENIA A OPATRENIA FINANČNÉHO SYSTÉMU Prebiehajúce diskusie medzi lotyšskými orgánmi a potenciálnymi prispievateľmi do koordinovaného balíka medzinárodnej finančnej podpory viedli k tomu, že orgány prijali ambiciózny politický program (tak ako je naznačené vyššie, ktorý predložil a schválil Parlament 12. decembra). Program vychádza z udržania súčasnej fixácie meny lat, čo naďalej zostane kľúčovým pevným bodom tejto politiky. Program je zameraný na slabé miesta finančného sektora, na urovnanie fiškálnej nerovnováhy a posilnenie konkurencieschopnosti, zatiaľ čo sa má udržať úzkopásmový výmenný kurz. To zahŕňa okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných úradov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia. Na makroekonomickej úrovni program predpokladá obmedzenie HDP o 5 % v roku 2009 a o ďalšie 3 % v roku 2010, čo má viesť k slabému rastu o 2 % v roku 2011. Cieľom fiškálnej stratégie je deficit verejných financií na úrovni nie viac ako 3 % HDP do roku 2011 so zámerom splniť Maastrichtské kritérium o deficite v uvedenom roku. Rokovania o finančnej pomoci s EÚ, MMF a s inými stranami, ktoré zaregistrovali vážne budúce deficity rozpočtu, priviedli vládu k tomu, aby prijala zmenený a doplnený plánovaný rozpočet na rok 2009. Parlament ho schválil 12. decembra spolu s núdzovým programom ekonomickej stabilizácie. Zmenený a doplnený rozpočet, ktorý vychádza z preskúmaného predpokladu zníženia HDP o 5 % v roku 2009, zohľadňuje momentálne zhoršenie ekonomickej perspektívy a sústreďuje sa na deficit verejných financií pod úrovňou 5 % HDP[4], čo naznačuje len miernu štrukturálnu úpravu v porovnaní s odhadovaným výsledkom za rok 2008 (ale oveľa väčšiu úpravu v porovnaní s rozpočtom schváleným v novembri). Okrem toho sa má do konca marca 2009 prijať plnoprávny zákon o dodatkovom rozpočte na rok 2009, ktorý je v súlade s decembrovým plánom rozpočtu. Na strane výdavkov sa sústreďuje konsolidácia na rozsiahle zníženie miezd vo verejnom sektore (o 15 % pri priemernej kompenzácii vzhľadom na pôvodný rozpočet zo 14. novembra 2008, čo len čiastočne vyrovnáva výrazný skutočný nárast zaregistrovaný v posledných rokoch) a ďalšie zníženie personálu. Okrem toho je plánované výrazné zníženie bežných nepersonálnych nákladov. Zníženie pomoci (okrem sociálnej podpory) a výdavkov na tovar a služby a obmedzenie výdavkov miestnych samospráv sú ďalšie plánované dôležité opatrenia. V tejto súvislosti zostane národné spolufinancovanie projektov financovaných EÚ na plánovanom stupni a pomôže preorientovať ekonomiku na obchodovateľný sektor. Na strane príjmov je naplánované zvýšenie štandardnej sadzby DPH o 3 percentuálne body na 21 %, zvýšenie zníženej sadzby DPH pre oveľa nižší daňový základ (hlavne lieky) z 5 % na 10 %, zvýšená spotrebná daň z pohonných látok (zosúladenie s právnym základom EÚ) a čiastočné vyrovnanie znížením sadzby dane z príjmu o dva percentuálne body. Ďalšia fiškálna konsolidácia je naplánovaná na rok 2010 a strednodobý fiškálny rámec je postavený na tom, aby deficit verejných financií v roku 2011 neprekročil 3 % HDP, a teda aby bol v súlade s konvergenčným kritériom z Maastrichtu. Uloženie ďalšieho obmedzenia výdavkov v roku 2010 a zavedenie dane z kapitálového príjmu (10 %), zvýšenie dane z nehnuteľností a majetkovej dane odstránením výnimiek, aby sa tak zvýšil daňový vymeriavací základ, predstavujú ďalšiu konsolidáciu v uvedenom roku. Tieto opatrenia sa navyše zavedú, aby posilnili návrh a zavedenie rozpočtových krokov schválením nového fiškálneho rámca a zákona o reforme rozpočtu. Predpokladom pre zahraničnú finančnú pomoc je okrem uvedeného fiškálneho balíka také riešenie pre banku Parex, pri ktorom súčasní akcionári nebudú mať žiadny vlastnícky podiel. Po prvom audite vláda už získala kontrolu nad viac ako 85 % vlastného kapitálu banky. Došlo k zmenám v manažmente. Nový manažment pracuje na pláne riešenia, ktorý má minimalizovať straty štátu. V blízkej budúcnosti bude cieľom získať od vonkajších strán jednoznačný záväzok, aby obnovili syndikované financovanie banky Parex. Iné opatrenia sa sústreďujú na väčšiu stabilitu bankového sektora v strednodobom až dlhodobom období. Prvým krokom orgánov bude obnovenie dôvery v bankový systém. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu. Životaschopné banky, ktorých kapitál sa musí navýšiť, sa budú musieť usilovať o súkromnú reštrukturalizáciu pomocou vonkajších investorov alebo fúzií, alebo o podporenie kapitálu zo strany materských bánk. Takmer celý aktuálny zahraničný dlh predstavuje dlh súkromného sektora. Okrem opatrení finančnej, dozornej a menovej politiky predstavuje aj reštrukturalizácia dlhu dôležitú súčasť programu, ktorej cieľom je zosúladiť úroveň dlhu s udržateľným rastom v budúcnosti. Mal by sa posilniť primeraný právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov. Program hospodárskej politiky takisto obsahuje opatrenia pre štrukturálnu reformu, ktoré podporuje aj lisabonská stratégia, ako napríklad politika aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšia účasť hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrenia na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky. 7. POMOC EÚ V RÁMCI SYSTÉMU PRE PLATOBNÉ BILANCIE AKO SÚčASť MEDZINÁRODNÉHO ÚSILIA Vzhľadom na vážne ťažkosti v Lotyšsku s platobnou bilanciou a v závislosti od jednoznačného záväzku lotyšských orgánov implementovať hlavné programy prispôsobenia hospodárstva Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom z 12. januára 2009 Rade odporúča, aby poskytla vzájomnú pomoc podľa článku 119 Zmluvy. Komisia po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom ďalej navrhuje, aby po prijatí uvedeného rozhodnutia Rady o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku na odporúčanie Komisie Rada prijala rozhodnutie, v rámci systému EÚ pre členské štáty [zavedeného nariadením Rady (ES) č. 332/2002 z 18. februára 2002], o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Lotyšsku vo výške do 3,1 miliardy EUR na podporu udržateľnosti jej platobnej bilancie. Strednodobá finančná pomoc by sa dostavila práve v momente, kedy Lotyšsku skutočne hrozí strata domácej a medzinárodnej dôvery v jeho finančný systém, zhoršuje sa fiškálna situácia a v blízkej dobe bude čeliť značným finančným tlakom. Táto pomoc má celkovo zjednodušiť potrebné prispôsobenie vonkajšej a vnútornej ekonomiky. Celkové finančné potreby v období do prvého štvrťroku 2011 sa odhadujú na 7,5 miliardy EUR. Táto suma zahŕňa očakávaný deficit zahraničnej bilancie (bežného a kapitálového účtu), výbery vkladov, neúplné obnovenie splatných úverov, chyby a omyly v platobnej bilancii a vytvorenie medzinárodnej rezervy na bezpečnej úrovni. Podpora by bola poskytnutá v spolupráci s MMF a inými multilaterálnymi a bilaterálnymi podporami. Bola by vyplatená v šiestich splátkach a prepojená s podmienkami v oblasti hospodárskej politiky. Navrhované rozhodnutie by bolo platné tri roky odo dňa nadobudnutia účinnosti. Podmienenosť hospodárskej politiky, ktorá je spojená s jednotlivými splátkami úveru EÚ, sa určí v memorande o porozumení uzatvorenom s lotyšskými orgánmi, pričom hlavné prvky tejto podmienenosti sú: Významná fiškálna konsolidácia v období do roku 2011. Vzhľadom na pôvodný rozpočet zo 14. novembra 2008 je na rok 2009 naplánovaná rozsiahla fiškálna konsolidácia, ktorej cieľom je deficit rozpočtu pod 5 % HDP a ďalšia konsolidácia v roku 2010. Medzi opatrenia na podporu rozpočtu patria: i) prijatie jasne ustanoveného strednodobého fiškálneho programu zostaveného za účelom zníženia deficitu rozpočtu verejných financií pod referenčnú úroveň 3 % HDP uvedenú v zmluve do roku 2011, ii) v rámci strednodobých rozpočtových stropov zníženie priemerných nominálnych miezd vo verejnom sektore o približne 15 % v roku 2009, to by sa malo vzťahovať aj na miestne orgány, vládne agentúry a spoločnosti vo vlastníctve štátu, iii) odstránenie bonusových a iných podobných platieb, iv) zníženie pracovných miest vo verejnom sektore a miestnych samospráv minimálne o 5 %, v) rozsiahle zníženie dotácií (okrem sociálnej podpory) a výdavkov na tovar a služby, vi) implementácia projektov financovaných EÚ na pôvodne plánovanom stupni. Finančné podmienené opatrenia zamerané na vyššiu stabilitu bankového sektora v strednodobom až dlhodobom období. Prvým krokom orgánov bude obnovenie dôvery v bankový systém. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu. Životaschopné banky, ktorých kapitál sa musí navýšiť, sa budú musieť usilovať o súkromnú reštrukturalizáciu pomocou vonkajších investorov alebo fúzií, alebo o podporenie kapitálu zo strany materských bánk. Dôležitým krokom v tomto procese bol záväzok troch veľkých zahraničných materských bankových skupín zostať v Lotyšsku a podporiť tam ich činnosti, ktorý samostatne oznámili 18. decembra 2008. Reštrukturalizácia dlhu v súkromnom sektore s cieľom znížiť jeho zraniteľnosť spôsobenú vysokými dlhmi (takmer za celý zahraničný dlh je zodpovedný súkromný sektor), ktorá je doplnená o obozretné opatrenia a opatrenia v oblasti dohľadu a menovej politiky. Mal by sa posilniť právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov. To zahŕňa zmenu a doplnenie zákona o platobnej neschopnosti, aby sa zjednodušili dohody medzi životaschopnými podnikmi a ich veriteľmi a aby sa zlepšil právny rámec pre súkromné konanie vo veci platobnej neschopnosti. Štrukturálne opatrenia v oblasti príjmovej politiky, fiškálnej disciplíny a rozpočtového procesu a manažmentu. Zákon o rozpočte a finančnom manažmente sa zmení a doplní s cieľom sprísniť ustanovenia o finančnej zodpovednosti, transparentnosti a zodpovednosti, pričom sa bude aplikovať strednodobý rozpočtový rámec. Vytvorí sa špeciálny výbor, ktorý bude monitorovať mzdové obmedzenia a vydá odporúčania, aby vývoj miezd smeroval k opätovnému vytvoreniu konkurencieschopnosti. Opatrenia štrukturálnej reformy, ktoré okrem iného podporila aj lisabonská stratégia , ako napríklad politika aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšia účasť hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrenia na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky. Na zaistenie nevyhnutnej miery flexibility v kontexte súčasného trhu sa navrhuje umožniť využitie swapov na úrokové sadzby pre úverovú operáciu, ktorou sa financuje tento úver. S cieľom zabezpečiť rozpočet EÚ by protistrany potenciálneho swapu museli mať najvyššiu úverovú kvalitu. Odporúčanie na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí vzájomnej pomoci Lotyšsku RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 119, so zreteľom na odporúčanie Komisie predložené po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (EFC), keďže: (1) V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu a veľmi výrazného vonkajšieho dlhu, čo oslabuje verejné financie a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský bankový sektor zažíva vážne problémy likvidity a dôvery. Stav zahraničných menových rezerv poklesol, keď centrálna banka zasiahla, aby udržala viazanie menového kurzu. (2) Rada pravidelne preveruje hospodárske politiky, ktoré Lotyšsko zavádza, hlavne v kontexte lotyšského konvergenčného programu, národného programu reforiem, ako aj konvergenčných správ. (3) Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku 2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR. (4) Lotyšské orgány požiadali o značnú finančnú pomoc EÚ, iné medzinárodné finančné inštitúcie a krajiny, aby pomohli udržať platobnú bilanciu. (5) V súvislosti s platobnou bilanciou Lotyšska existuje vážna hrozba, ktorá opodstatňuje naliehavé poskytnutie vzájomnej pomoci zo strany Spoločenstva spolu s MMF a inými prispievateľmi. (6) Balík finančnej pomoci by bol poskytnutý pod tou podmienkou, že sa lotyšské orgány jasne zaviažu k implementácii ambiciózneho programu fiškálnej reformy, reformy finančného systému a štrukturálnej reformy, aby sa zjednodušili potrebné vonkajšie a vnútorné úpravy, aby sa stabilizovala ekonomika a dosiahla dôveryhodnosť hospodárskej politiky. Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí, či sú podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci plne implementované. PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Jediný článok Spoločenstvo poskytne Lotyšsku vzájomnú pomoc. Toto rozhodnutie je určené členským štátom. V Bruseli [...] Za Radu predseda Návrh na ROZHODNUTIE RADY o poskytnutí strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva Lotyšsku RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 332/2002[5] z 18. februára 2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, a najmä na jeho článok 3 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie predložený po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom (EFC), keďže: (1) Rada sa [….] rozhodla poskytnúť Lotyšsku vzájomnú pomoc. (2) V podmienkach veľmi vysokých potrieb vonkajšieho financovania sa lotyšský kapitál a finančné trhy momentálne ocitli pod tlakom, čo odráža všeobecné zhoršenie trhových nálad a narastajúce obavy o stav lotyšskej ekonomiky vzhľadom na jej veľkú nerovnováhu v oblasti vysokého vonkajšieho deficitu, oslabené verejné financie a vysoké sadzby inflácie nákladov a cien. Lotyšský bankový sektor zažíva vážne problémy likvidity a dôvery. Úroveň menových rezerv poklesla, keď centrálna banka zasiahla, aby udržala viazanie menového kurzu. (3) Celková vonkajšia finančná podpora, ktorú Lotyšsko potrebuje, sa do prvého štvrťroku 2011 odhaduje na 7,5 miliardy EUR. (4) V rámci systému strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov, zavedeného nariadením (ES) č. 332/2002, sa Lotyšsku môže poskytnúť pomoc Spoločenstva do výšky 3,1 miliardy EUR. Pomoc Spoločenstva by sa mala poskytnúť spolu s úverom od Medzinárodného menového fondu vo výške 1,5 miliardy SDR (približne 1,7 miliardy EUR, 1200 % lotyšskej kvóty MMF) v rámci pohotovostného úveru MMF, ktorý bol schválený 23. decembra 2008. Severské krajiny (Švédsko, Dánsko, Fínsko a Nórsko) spoločne prispejú sumou 1,8 miliardy EUR, Svetová banka sumou 0,4 miliardy EUR, Európska banka pre obnovu a rozvoj, Česká republika, Poľsko a Estónsko spoločne sumou 0,5 miliardy EUR, teda celková suma za obdobie do prvého štvrťroku 2011 predstavuje 7,5 miliardy EUR. (5) Túto pomoc Spoločenstva by mala riadiť Komisia. Špecifické podmienky hospodárskej politiky, ktoré odsúhlasia lotyšské orgány po konzultácii s EFC, by sa mali ustanoviť v memorande o porozumení. Mali by okrem iného zahŕňať opatrenia na zníženie momentálnych tlakov na likviditu, opatrenia na opätovné vytvorenie dlhodobej stability posilnením bankového sektora, ako aj opatrenia na opravu fiškálnej nerovnováhy a na prijatie domácich politík, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť. Opatrenia by ďalej mali obsahovať okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných orgánov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia. Podrobné finančné podmienky by mala ustanoviť Komisia v úverovej zmluve. (6) Pomoc by mala byť poskytnutá s ohľadom na zníženie momentálnych tlakov na likviditu a v závislosti od politík s cieľom vytvoriť dlhodobú stabilitu posilnením bankového sektora, opraviť fiškálnu nerovnováhu a prijať domáce politiky, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť, zatiaľ čo sa úzkopásmový výmenný kurz bude držať na úrovni súčasného ústredného kurzu. PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1. Spoločenstvo sprístupní Lotyšsku strednodobý úver vo výške maximálne 3,1 miliardy EUR pri maximálnej priemernej dobe splatnosti päť rokov. 2. Finančná pomoc Spoločenstva je k dispozícii počas troch rokov počnúc prvým dňom po nadobudnutí účinnosti tohto rozhodnutia. Článok 2 1. Komisia riadi túto pomoc v súlade so záväzkami Lotyšska a odporúčaniami Rady. Tieto podmienky sa ustanovia v memorande o porozumení. Podrobné finančné podmienky ustanoví Komisia v úverovej zmluve. 2. Komisia v pravidelných intervaloch v spolupráci s EFC overí, či sú splnené podmienky hospodárskej politiky, ktoré tvoria podmienku pomoci. Komisia priebežne informuje EFC o možnom splácaní pôžičiek, alebo o reštrukturalizácii finančných podmienok. 3. Lotyšsko je pripravené prijať a implementovať dodatočné konsolidačné opatrenia na stabilizáciu hospodárstva, v prípade že také opatrenia budú počas programu pomoci potrebné. Lotyšské orgány sa s Komisiou vopred poradia o prijatí takýchto dodatočných opatrení. Článok 3 1. Finančnú pomoc Spoločenstva sprístupní Komisia Lotyšsku prostredníctvom najviac šiestich splátok, ktorých výška sa určí v memorande o porozumení. 2. Prvá splátka sa uvoľní až vtedy, keď úverová zmluva a memorandum o porozumení nadobudnú účinnosť. 3. Ak to bude potrebné na financovanie úveru, povoľuje sa obozretné používanie úrokových swapov s protistranami najvyššej úverovej kvality. 4. Komisia rozhodne o uvoľnení ďalších splátok po tom, ako získa stanovisko EFC. 5. Vyplatenie každej ďalšej splátky sa uskutoční na základe uspokojivého vykonávania nového hospodárskeho programu (Program na ekonomickú stabilizáciu a oživenie rastu) lotyšskej vlády vrátane konvergenčného programu, a konkrétnejšie na základe špecifických podmienok hospodárskej politiky ustanovených v memorande o porozumení. Tieto okrem iného obsahujú: 1. Prijatie jasne ustanoveného strednodobého fiškálneho programu navrhnutého za účelom zníženia deficitu verejných financií do roku 2011 na nie viac ako referenčnú úroveň HDP 3 % uvedenú v zmluve. 2. Spravovanie rozpočtu na rok 2009 tak, ako je upravené v dodatočnom rozpočte prijatom 12. decembra 2008 (a ktorý sa podrobnejšie upraví počas prvého štvrťroku 2009) s cieľom nepresiahnuť deficit verejných financií 5 % HDP. 3. Zníženie priemerných nominálnych miezd vo verejnom sektore v roku 2009 o minimálne 15 % voči pôvodnému rozpočtu zo 14. novembra 2008 a o ďalšie 2 % v období 2010 – 2011. 4. Zníženie pracovných miest vo verejnom sektore a miestnych samospráv minimálne o 5 % v priebehu roka 2009. 5. Zlepšenie návrhu a zavedenia rozpočtových procesov prijatím zákona o fiškálnom rámci a o reforme rozpočtu. 6. Zavedenie jasného a transparentného systému vyplácania miezd pre priamych zamestnancov verejnej správy a zriadenie jednotného plánovania ľudských zdrojov a systému manažmentu pre inštitúcie verejnej správy. 7. Mechanizmus na zabezpečenie väčšej stability bankového sektora na stredné až dlhodobé obdobie, vrátane širokej škály obozretných opatrení a opatrení v oblasti dohľadu a menovej politiky. Tieto opatrenia by mali obmedziť rast úverov na udržateľnú úroveň a mali by zabrániť úplnému spoliehaniu sa na nezabezpečené financovanie zo zahraničia. V bankovom systéme sa vykonajú cielené prieskumy, aby sa zabezpečilo, že všetky banky sú solventné a majú dostatok kapitálu. 8. Primerané opatrenia v súvislosti s reštrukturalizáciou dlhu súkromného sektora. Posilní sa príslušný právny základ pre reštrukturalizáciu súčasného dlhu vzhľadom na splatnosť a menu. Ďalšou prioritou musí byť zjednodušenie konania vo veci platobnej neschopnosti a rýchla implementácia ozdravovacích plánov. 9. Zabezpečenie, aby zvyšní menšinoví akcionári banky Parex neprofitovali z riešenia vytvoreného pre banku a ani z opatrení na zlepšenie finančnej stability prostredníctvom úplného znárodnenia banky Parex. 10. Opatrenia štrukturálnej reformy, ktoré podporila aj lisabonská stratégia, a ktoré sú implementované do lotyšského národného programu reforiem, vrátane politiky aktívneho trhu práce a celoživotného vzdelávania, väčšej účasti hráčov súkromného sektora na aktivitách výskumu a vývoja a na inovačných aktivitách, opatrení na zvýšenie vývozu a odstránenie byrokracie pre podniky. 11. Implementácia projektov financovaných EÚ na plánovanom stupni na zvýšenie príspevku obchodovateľného sektora k hospodárskemu rastu. 12. Opatrenia, aby spoločnosti a podnikatelia, ktorých žiadosti o štrukturálne fondy boli schválené, alebo ktorí sa môžu o tieto prostriedky uchádzať, získali lepší prístup k finančným prostriedkom. Toto rozhodnutie je určené Lotyšskej republike. Rozhodnutie je uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie . V Bruseli [...] Za Radu predseda VÝKAZ O VPLYVE NA ROZPOČET (pozri článok 16 interného predpisu) PRÍSLUŠNÉ OBLASTI POLITIKY: HLAVA 01 – HOSPODÁRSKE A FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTI ČINNOSŤ: FINANČNÉ OPERÁCIE A NÁSTROJE NÁZOV AKCIE: STREDNODOBÁ FINANČNÁ POMOC EÚ LOTYŠSKU 1. NÁZOV NÁVRHU: PRÍSLUŠNÁ ROZPOČTOVÁ POLOŽKA A NÁZOV 01 04 01 01 záruka ES za úvery Spoločenstva poskytnuté na podporu platobnej bilancie 2. PRÁVNY ZÁKLAD: Čl. 119; nariadenie Rady č. 332/2002 z 18. februára 2002. 3. CELKOVÉ ČÍSELNÉ ÚDAJE ZA ROZPOČTOVÝ ROK (V EURÁCH) Táto položka predstavuje štruktúru pre záruku poskytovanú Európskou úniou. Umožní Komisii splácať dlh (istinu, úrok a iné náklady) v prípade, že by si dlžník (Lotyšsko) neplnil zmluvné záväzky. Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku sa bude aktivovať iba v prípade skutočnej žiadosti o záruku. Očakáva sa, že za bežných okolností sa záruka z rozpočtu nebude požadovať. 3a – Bežný rok Neuplatňuje sa. VRP | Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | Presuny | Ďalšie rozpočtové prostriedky | Rozpočtové prostriedky spolu | Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program | Disponibilný zostatok | Suma na navrhovanú akciu | 3b – Prenosy Neuplatňuje sa. VRP | Prenosy | Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program | Disponibilný zostatok | Suma na navrhovanú akciu | 3c – Ďalší finančný rok Neuplatňuje sa. VRP | Počiatočné rozpočtové prostriedky na rozpočtový rok (rozpočet) | p.m. | Presuny | Ďalšie rozpočtové prostriedky | Rozpočtové prostriedky spolu | Rozpočtové prostriedky, ktoré už boli vyčlenené na iný pracovný program | Disponibilný zostatok | Suma na navrhovanú akciu | p.m. | 4. OPIS AKCIE Navrhovaná strednodobá finančná pomoc Lotyšsku pozostáva z úveru Spoločenstva (ktorý sa bude financovať z pôžičiek Spoločenstva na medzinárodných kapitálových trhoch) vo výške 3,1 miliardy EUR. Poskytne sa v kontexte medzinárodného finančného balíka, obsahujúceho najmä úver od MMF vo výške 1,5 miliardy SDR (približne 1,7 miliardy EUR) v rámci pohotovostného úveru. Severské krajiny prispejú sumou 1,8 miliardy EUR a Estónsko, Česká republika, Poľsko a Európska banka pre obnovu a rozvoj sa zaviazali prispieť sumou 0,5 miliardy EUR. Táto pomoc odráža vôľu podporiť Lotyšsko, ktorého kapitál a finančné trhy sa ocitli pod tlakom z dôvodu všeobecného otupenia trhu voči vznikajúcim trhom. Strednodobá finančná pomoc Spoločenstva Lotyšsku má znížiť súčasné tlaky na likviditu, vytvoriť dlhodobú stabilitu posilnením bankového sektora, opravením fiškálnej nerovnováhy a prijať domáce politiky, ktoré zlepšia konkurencieschopnosť, zatiaľ čo sa má udržať úzkopásmový výmenný kurz. Balík hospodárskej politiky, ktorý je týmto podporený, zahŕňa okamžitú a dlhodobú fiškálnu konsolidáciu, komplexnú stratégiu riešenia v bankách, posilnenú kapacitu krízového manažmentu regulačných úradov, súhrnné štrukturálne reformy, ako aj iné dôležité opatrenia. Pomoc riadená Komisiou po konzultácii s Hospodárskym a finančným výborom predstavuje spôsob, ako zabezpečiť, že EÚ bude aj naďalej úzko zapojená do vytvárania hospodárskych politík v Lotyšsku a že tieto politiky budú konzistentné so záväzkami Lotyšska v kontexte EÚ a odporúčaniami Rady, a to najmä pokiaľ ide o vykonávanie národného programu reforiem, ako aj konvergenčného programu. Na pôžičky Spoločenstva získané na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií na účely poskytnutia úveru Lotyšsku sa vzťahuje záruka Spoločenstva. Úver sa získava na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií. Výška istiny úverov, ktoré sa poskytnú Lotyšsku, je 3,1 miliardy EUR. Štruktúra pre záruku poskytnutú Európskou úniou umožní Komisii splácať dlh v prípade, že by si Lotyšsko neplnilo zmluvné záväzky. S cieľom plniť si svoje povinnosti môže Komisia na splácanie dlhu dočasne čerpať zo svojich hotovostných zdrojov. V takomto prípade sa bude uplatňovať článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 2000/597/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev (Ú. v. ES L 130, 31. 5. 2000, s. 1). 5. POUŽÍVANÁ METÓDA VÝPOČTU Neuplatňuje sa. 6. ROZVRH PLATIEB (V EURÁCH) Neuplatňuje sa. Položka | Rozpočtové prostriedky | Platby | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Nasledujúce finančné roky | Rok n | Rok n+1 | Rok n | Rok n+1 | Spolu | [1] Definovaná ako celkový index s výnimkou energie a nespracovaných potravín. [2] Lotyšsko má dlhú tradíciu fixácie výmenného kurzu svojej meny, lat, od roku 1994 na SDR (Special Drawing Rights – zvláštne práva čerpania) a od roku 2005 na euro. V máji 2005 vstúpilo Lotyšsko do ERM II, čím jednostranne prijalo fluktuačné pásmo +/- 1 % okolo ústredného kurzu. [3] Údaj podľa národnej metodiky, bez miestnych samospráv [4] Tento program pomoci uznáva, že Lotyšsko v roku 2009 vykáže nadmerný deficit. [5] Ú. v. ES L 53, 23.2.2002, s. 1.