[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 24.1.2007

SEK(2006) 1687

PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE

Sprievodný dokument k oznámeniu Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov Akčný plán pre kapacitu, účinnosť a bezpečnosť letísk v Európe Stručné hodnotenie vplyvu {KOM(2006) 819 v konečnom znení}{SEK(2006) 1686}

Zhrnutie

Úvod

Letecká doprava podporovaná liberalizáciou, hospodárskym rastom a trhovou integráciou sa v Európe stáva rýchlo rastúcim odvetvím: počet cestujúcich na vnútorných letoch v rámci Spoločenstva sa v období rokov 1995 - 2003 zvyšoval priemernou ročnou mierou 4,9 %, pričom osobná doprava v roku 2005 vzrástla o 5,8 %. Vo všeobecnosti sa môže očakávať, že počet letov IFR (Instrument Flight Rules – pravidlá letu podľa prístrojov) sa do roku 2025 zdvojnásobí.

Napriek 60 % potenciálnemu zvýšeniu kapacity letiskovej siete bude v nasledujúcich 20 rokoch preťažených viac ako 60 letísk. Ak sa neprijme žiadne opatrenie, 20 najväčších letísk bude preťažených najmenej počas 8 – 10 hodín denne v dôsledku nevyváženosti kapacity. Riešenie na uspokojenie tohto dopytu by mohlo spočívať v prispôsobení distribučných schém so zužitkovaním nevyužitých kapacít sekundárnych letísk, alebo prípadne vo vytvorení pomocných letísk (až 10 nových veľkých letísk a 15 stredne veľkých letísk) v blízkosti preťažených letísk.

Zatiaľ čo iniciatíva jednotného európskeho vzdušného priestoru poskytuje štrukturálne odpovede na otázku preplnenia vzdušného priestoru, v súčasnosti je kapacita letísk (kapacita vzletových a pristávacích dráh, prevádzkových priestorov a terminálov) všeobecne považovaná za budúci kameň úrazu systému leteckej dopravy. Vzletová a pristávacia kapacita je na preťažených centrálnych letiskách naliehavým problémom, ktorý má negatívne dôsledky na globálnu konkurencieschopnosť európskych leteckých spoločností.

Ciele

Všeobecné ciele oznámenia Komisie sú podporované inými iniciatívami, ako napríklad vytvorenie jednotného európskeho vzdušného priestoru. Všeobecné ciele sú:

1. rozvíjanie kapacity s cieľom pokryť rastúci dopyt

2. podpora účinnejšieho využitia existujúcej kapacity siete európskych letísk;

3. zvýšenie kapacity siete európskych letísk;

4. zlepšenie prístupu k letiskám;

5. udržanie alebo zvýšenie bezpečnosti na letiskách;

6. podpora trvalej udržateľnosti životného prostredia;

7. dosiahnutie nákladovo efektívneho a účinného systému leteckej dopravy.

Špecifické ciele sú ciele stanovené v oznámení Komisie. Ide o úlohy, ktoré by sa mali dosiahnuť prostredníctvom akčného plánu, aby sa umožnilo dosiahnutie všeobecných cieľov. Špecifické ciele možno zhrnúť takto:

8. podpora lepšieho využitia siete letísk;

9. uvoľnenie skrytej kapacity jednotlivých letísk;

10. zvýšenie kapacity jednotlivých letísk (s existujúcimi vzletovými a pristávajúcimi dráhami) v bežných a nepriaznivých prevádzkových podmienkach;

11. zdokonalenie presnosti odletov lietadiel;

12. podpora železničných spojení na prepojenie príslušných letísk;

13. zvýšenie bezpečnosti počas normálnych a nepriaznivých prevádzkových podmienok;

14. minimalizácia vplyvov na životné prostredie (hluk a emisie).

Operačné ciele súvisia s opatreniami, ktoré sa majú hodnotiť v navrhovanom akčnom pláne. Zahŕňajú:

15. zlepšenie merania kapacity letísk a obehu informácií;

16. zlepšenie koordinácie medzi letiskami s cieľom zlepšiť plánovanie kapacít (na základe siete);

17. podpora využitia iných spôsobov dopravy, t. j. uľahčiť náhradu leteckej dopravy železničnou dopravou vo vhodných prípadoch;

18. zjednodušenie rozhodovacieho procesu a vytváranie stimulov pre lepšie využitie existujúcej letiskovej infraštruktúry zlepšením regulačného rámca ;

19. podpora použitia najmodernejších systémov dohľadu a kontroly;

20. podpora prijímania nových postupov a technológií;

21. podpora nových prístupov týkajúcich sa ochrany životného prostredia v okolí letísk;

22. preskúmanie kritérií možnej finančnej podpory pre letiská (EÚ, EIB atď.).

Konzultácie a odborný posudok

Komisia uskutočnila v poslednom štvrťroku 2005 konzultácie so zúčastnenými stranami s cieľom získať ich pripomienky a návrhy. Dodržali sa pri tom minimálne normy pre konzultácie so zúčastnenými stranami, ako sa vymedzujú v oznámení Komisie z 11. decembra 2002 [KOM(2002) 704]

Alternatívy politík vychádzajúce z týchto konzultácií sú vyhodnotené v analýze vplyvu. Okrem možnosti „nezasahovania“ bolo analyzovaných desať opatrení v rámci troch širokých politických možností.

Možnosti politík

Prvá politická možnosť mieni podporovať dobrovoľné akcie priemyslu, aby umožnila lepšie využitie existujúcich infraštruktúr. Vystavovanie leteniek v kombinácii so železničnými cestovnými lístkami by mohlo mať pozitívny vplyv na prevádzku letísk. Účinnosť vystavovania leteniek v kombinácii so železničnými cestovnými lístkami by sa mohla zvýšiť realizovaním takých sprievodných opatrení s nízkymi nákladmi, akým je získavanie kódov IATA, čo prispieva k zlepšovaniu úrovne služieb. Implementácia opatrení, ktoré si vyžadujú vysoké investície, aj keď prijateľné, by sa mala vyhodnotiť podľa konkrétneho prípadu. Účinnosť implementačných plánov miestnej kapacity (LCIP – local capacity implementations plans) na uvoľnenie skrytej kapacity by sa mohla zvýšiť, ak by sa všetci prevádzkovatelia príslušných letísk v rámci siete dobrovoľne zapojili do uvedeného procesu strednodobého plánovania. Obsah správ o stave, ktoré vypracovala Komisia na preskúmanie výkonnosti, by mohol byť vo väčšej miere obohatený o informácie týkajúce sa plánovania dopravy a kapacity.

Druhá možnosť sa usiluje o zlepšenie používania existujúcej infraštruktúry prostredníctvom koordinačnej úlohy na úrovni Spoločenstva. Táto možnosť obsahuje šesť opatrení. Po prvé, letiská by mali zaviesť zosúladené metodiky hodnotenia kapacity. Získal by sa tak prehľad kapacít v rámci celého Spoločenstva a porovnávacích kritérií hodnotenia pre prevádzkovateľov letísk. Po druhé, včasné rozšírenie relevantných výsledkov výskumu o postupoch a technickom pokroku by mohlo zrýchliť tempo technologickej inovácie. Po tretie, mala by sa preskúmať nevyhnutnosť monitorovania výkonnosti letísk, najmä podporovaním zavedenia osvedčených metód riadenia kapacity letísk. Po štvrté, všetky zainteresované strany, ktoré sa zúčastňujú na prevádzkovom riadení letísk, by mali formalizovať svoje väzby v rámci procesu rozhodovania založeného na spolupráci na zlepšenie presnosti dopravných tokov. Presnosť vedie k účinnejšiemu využitiu celého leteckého dopravného systému. Po piate, zdokonalené systémy navádzania a riadenia pohybu na prevádzkových plochách (A-SMGCS) významne prispievajú k situačnej informovanosti pilotov, najmä v čase nepriaznivých poveternostných podmienok. A napokon dostatočná priorita financovania intermodálnych projektov v rámci financovania transeurópskych dopravných sietí TEN-T by zvýšila účinné využívanie infraštruktúry prístupu k letiskám.

Tretia politická možnosť podporuje zabezpečenie novej infraštruktúry. V rámci tejto možnosti sa analyzovali dve opatrenia. Porovnávanie (benchmarking) a rozširovanie informácií (usmernení) v oblasti politiky ochrany životného prostredia by mohli znížiť nepriaznivý vplyv leteckej dopravy na životné prostredie. Európska investičná banka by mohla začať zohrávať aktívnejšiu úlohu vo financovaní projektov letísk prostredníctvom iniciatívy JASPERS.

Analýza vplyvu

Väčšina opatrení predstavovala pozitívny vplyv z hľadiska kapacity a obmedzenia meškaní. Na bezpečnosť letísk má pozitívny vplyv kombinácia leteniek a železničných cestovných lístkov, prístup k letisku železničnou dopravou, miestny konvergenčný implementačný plán (Local Convergence Implementation Plan - LCIP), implementácia overených výsledkov výskumu, zavedenie rozhodovania založeného na spolupráci (Collaborative Decision Making - CDM) a zdokonalených systémov navádzania a riadenia pohybu na prevádzkových plochách (A-SMGCS). Ostatné opatrenia bezpečnosť neovplyvňovali. Najpremenlivejší vplyv (od pozitívneho po negatívny) súvisí s dosahom na spoločnosť a životné prostredie. Na základe obmedzených kvantitatívnych údajov možno odôvodnene predpokladať, že existuje zdravá rovnováha medzi očakávanými nákladmi a ziskami. Od väčšiny opatrení sa očakáva, že prinesú prvé výsledky (najmä ich pozitívny vplyv/zisky).

Porovnanie možností

Analýza potvrdila potrebu nájsť správnu rovnováhu medzi opatreniami, ktoré by sa všetky mohli uskutočniť v krátkom čase. Tri z týchto opatrení by mohli byť povinné: navrhuje sa, aby sa spoločné metodiky hodnotenia kapacity stali povinnými v krátkom časovom období, zdokonalené systémy navádzania a riadenia pohybu na prevádzkových plochách v strednodobom horizonte a rozhodovanie založené na spolupráci v dlhodobom horizonte. V podstate všetky tieto navrhnuté opatrenia priniesli pozitívne vplyvy. Opatrenia sa využijú na zabezpečenie účinného akčného plánu na riešenie problému kapacity letísk v danom časovom rámci.

Monitorovanie a hodnotenie

Analýza vykonaná v rámci tohto posúdenia potvrdila, že problém nedostatočnej kapacity letísk v Európe sa nedá zvládnuť len jediným riešením. Riešenie spočíva skôr v osvojení si kombinácie opatrení, z ktorých niektoré sú navzájom previazané. Komisia zabezpečí, aby sa akčný plán realizoval v danom časovom rámci a bude pokračovať v monitorovaní vývoja situácie týkajúcej sa kapacity letísk v Európe.