SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou /* COM/2015/0139 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Výročná správa o vykonávaní dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kórejskou republikou 1. Úvod Dňa 1. júla 2014 uplynuli tri roky, odkedy sa v júli 2011 začala predbežne vykonávať dohoda o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kórejskou republikou (ďalej len „dohoda“)[1]. Je to prvá dohoda novej generácie dohôd o voľnom obchode, ktorá má ďalekosiahly a komplexný charakter. Ide takisto o prvú obchodnú dohodu EÚ uzavretú s ázijskou krajinou. Medzičasom došlo k prvej zmene dohody. Dodatkový protokol k dohode s cieľom zohľadniť pristúpenie Chorvátska k EÚ bol podpísaný v marci 2014 a predbežne sa uplatňuje od 26. mája 2014. Uzavrie sa potom, čo Kórea oznámil EÚ ukončenie svojich vnútorných postupov. Toto je tretia výročná správa o vykonávaní dohody v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 511/2011 z 11. mája 2011, ktorým sa vykonáva dvojstranná ochranná doložka dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi a Kórejskou republikou[2]. Podľa článku 13 ods. 1 uvedeného nariadenia Komisia zverejňuje výročnú správu o uplatňovaní a vykonávaní dohody. Okrem toho sa v článku 3 ods. 3 stanovuje, že Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade výročnú monitorovaciu správu o aktualizovaných štatistikách dovozu výrobkov z Kórejskej republiky (ďalej len „Kórea“) v citlivých odvetviach a v tých odvetviach, na ktoré bolo rozšírené monitorovanie. Táto správa teda spája tieto dve požiadavky na podávanie správ. Správa takisto poskytuje prehľad o činnosti jednotlivých výborov a pracovných skupín zriadených v rámci dohody s cieľom monitorovať jej vykonávanie. Keďže väčšina týchto výborov a pracovných skupín sa stretla v druhom polroku 2014, táto správa sa vzťahuje na obdobie od júla 2013 do decembra 2014, pokiaľ ide o vykonávanie dohody orgánmi zodpovednými za vykonávanie dohody. 2. Celkové hodnotenie: vývoj obchodu po troch rokoch vykonávania dohody 2.1. Metodika analýzy Nasledujúca analýza dvojstranných obchodných tokov medzi EÚ a Kóreou je založená na porovnaní údajov z tretieho roka vykonávania dohody (júl 2013 – jún 2014) s údajmi za obdobie 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť a je predbežne vykonávaná (júl 2010 – jún 2011). Je potrebné poznamenať, že zmeny v obchodných tokoch nemožno pripisovať výlučne dohode, keďže na obchodné toky vplývajú aj iné faktory. Nasledujúce údaje však poskytujú dobrý prehľad o tom, ako sa dohoda dosiaľ vykonávala. 2.2. Celkový vývoj obchodu s tovarom Vývoz EÚ do Kórey sa zvýšil o 35 %: z 30,6 miliardy EUR za obdobie 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť, na 41,4 miliardy EUR v treťom roku vykonávania dohody. Počas toho istého obdobia sa vývoz EÚ do Kórey týkajúci sa výrobkov, ktoré boli dohodou úplne alebo čiastočne liberalizované, zvýšil o 46 %, t.j. viac ako celkový vývoz, ktorý vzrástol o 37 %. Graf 1: Vývoz EÚ do Kórey a dovoz EÚ z Kórey od júla 2010 do júna 2014 (v miliónoch EUR) Zdroj: COMEXT V treťom roku vykonávania dohody dovoz EÚ z Kórey predstavoval celkovo 37,9 miliardy EUR, čo sa zhruba rovná objemu za obdobie 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť. V treťom roku však dovoz vzrástol o 6 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Je potrebné poznamenať, že v treťom roku vykonávania dohody dovoz EÚ z celého sveta klesol o 4 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. V skutočnosti dovoz EÚ od 14 hlavných dodávateľov klesol, s výnimkou Kórei a Turecka (v oboch prípadoch zvýšenie o 6 %) a Číny (nárast o 1 %). Na rozdiel od vývoja celkového dovozu do EÚ z Kórey dovoz výrobkov dohodou úplne liberalizovaných narástol o 21 % a dovoz výrobkov dohodou čiastočne liberalizovaných o 26 %, zatiaľ čo dovoz výrobkov, na ktoré sa vzťahuje nulová colná sadzba podľa doložky najvyšších výhod, do EÚ z Kórey sa znížil o 23 %. Celkovo sa deficit obchodnej bilancie s Kóreou vo výške 7,6 miliardy EUR počas tretieho roka vykonávania dohody zmenil v prospech EÚ na prebytok obchodnej bilancie vo výške 3,6 miliardy EÚ. Podiel EÚ na celkovom dovoze Kórey z celého sveta sa zvýšil z 9 % pred touto dohodou na 11 % v treťom roku jej vykonávania. Počas toho istého obdobia podiel EÚ na celkovom vývoze z Kórey klesol z 11 % na 9 %. Pokiaľ ide o vývoz EÚ, najdôležitejšie kategórie výrobkov sú: § „Stroje a zariadenia“ (TDC[3] 16), ktoré predstavujú takmer 34 % celkového vývozu EÚ do Kórey. Tento vývoz sa zvýšil o viac ako 23 % v treťom roku vykonávania dohody v porovnaní s obdobím 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť. § „Dopravné prostriedky“ (TDC 17), ktorých vývoz sa zvýšil o viac ako 56 % po tom, ako dohoda nadobudla účinnosť. K hlavnému zvýšeniu došlo v posledných dvoch rokoch vykonávania dohody. Predstavujú 16 % celkového vývozu EÚ do Kórey. § „Výrobky chemického priemyslu“ (TDC 06), ktorých vývoz sa zvýšil o 9 % v treťom roku vykonávania dohody. Predstavujú viac ako 12 % celkového vývozu EÚ. § Ostatné kategórie výrobkov EÚ, ktorých vývoz sa od júla 2011 výrazne zvýšil, sú „nerastné výrobky“ (viac ako 1 000 %[4]), „drevo“ a „perly a drahé kovy“[5] (približne 120 %). Ak by dohoda nebola v platnosti, tak súčasná úroveň vývozu EÚ do Kórey by mala za následok colné poplatky vo výške 1,6 miliardy EUR v treťom roku vykonávania dohody. Pokiaľ ide o dovoz EÚ z Kórey, hlavné kategórie výrobkov sú: § „Stroje a zariadenia“ (36 % dovozu EÚ z Kórey), pričom dovoz EÚ sa znížil o 20 % odkedy dohoda nadobudla účinnosť. § „Dopravné prostriedky“ (26 % celkového dovozu EÚ z Kórey), pričom dovoz EÚ kolísal počas troch rokov vykonávania dohody. V júni 2014 sa nachádzal takmer na rovnakej úrovni ako v júni 2011. § Značné zvýšenie zaznamenal dovoz plastov, nerastných a chemických výrobkov do EÚ (približne o 51 %, 112 % a 48 % odkedy dohoda nadobudla účinnosť). 2.3. Obchod so službami a priame zahraničné investície Obchodné štatistiky sektoru služieb majú časový sklz. Pre tretí rok vykonávania dohody ešte nie sú dostupné . V roku 2013 vývoz služieb z EÚ do Kórey dosiahol úroveň 10,6 miliardy EUR. V porovnaní s predchádzajúcim rokom vzrástol o 18 % . Zároveň dosiahol dovoz služieb z EÚ do Kórey úroveň 5,6 miliardy EUR. V porovnaní s rokom 2012 to predstavuje zvýšenie o 11 % . V roku 2013 stav priamych zahraničných investícií EÚ v Kórei dosiahol úroveň 32,6 miliardy EUR, zatiaľ čo stav kórejských priamych zahraničných investícií v EÚ dosiahol úroveň 18,9 miliardy EUR. 2.4. Vývoj obchodu s motorovými vozidlami a ich dielmi Vývoz motorových vozidiel z EÚ do Kórey (položka HS 8703) sa zvýšil o 90 %, z 2 miliárd EUR (74 600 kusov) za obdobie 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť, na 3,8 miliardy EUR (141 800 kusov počas tretieho roka vykonávania dohody. Išlo o 9 % celkového vývozu EÚ do Kórey. K tomuto nárastu došlo najmä v druhom a treťom roku vykonávania dohody, keď ročný nárast vývozu predstavoval približne 35 %. Dovoz EÚ z Kórey vzrástol o 53 % z 2,6 miliardy EUR na 4 miliardy EUR, alebo o 25 % z hľadiska počtu dovezených kusov: tieto vzrástli z 300 000 na 375 000. K takmer celému nárastu (53 %) došlo v prvom roku vykonávania dohody. Motorové vozidlá predstavujú 11 % celkového dovozu EÚ z Kórey. Za rovnaké obdobie dovoz osobných automobilov do EÚ z ostatných krajín sveta klesol o 7 %. Graf 2: Vývoz EÚ do Kórey a dovoz EÚ z Kórey v oblasti motorových vozidiel od júla 2010 do júna 2014 (v miliónoch EUR) Zdroj: COMEXT Vývoz automobilových dielov z EÚ do Kórey dosiahol úroveň približne 1,1 miliardy EUR v treťom roku vykonávania dohody. Zvýšil sa o 6 % od obdobia 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť. Dovoz automobilových dielov z Kórey do EÚ sa zvýšil o viac ako 20 %. Vzrástol z 2,2 miliardy EUR za obdobie 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť, na 2,6 miliardy EUR počas tretieho roka vykonávania dohody. Počas trojročného obdobia objem príslušného dovozu z ostatných krajín sveta vzrástol len o 3 %. 2.5. Použitie colných preferencií v rámci dohody Na základe najnovších dostupných údajov, ktoré sú k dispozícii za obdobie od júla 2013 do júna 2014, celková miera využitia preferencií EÚ na kórejskom trhu je 65,9 %. Na základe tried TDC najvyššiu celkovú mieru využitia preferencií na úrovni 94 % majú dopravné prostriedky (TDC 17); na druhom mieste sa nachádzajú s 89 % zvieratá a živočíšne výrobky (TDC 1). Najnižšie celkové využitie preferencií majú perly a drahé kovy (TDC 14) so 40 %. Približne 50 % majú základné kovy (TDC 15), kože a kožky (TDC 8) a stroje a zariadenia (TDC 16). Zdá sa, že relatívne nízka úroveň používania preferencií v niektorých kategóriach sa nedá vysvetliť reštriktívnosťou pravidiel pôvodu alebo preferenčnými rozpätiami vývozcov EÚ voči kórejskej colnej sadzbe podľa DNV. Jedným z možných dôvodov, ktorý sa zistil počas konzultácií s odvetvím priemyslu, je požiadavka v dohode, aby vývozcovia žiadali o štatút schváleného vývozcu, aby mohli využívať preferenčné colné sadzby, čo sa vníma ako náročné z hľadiska vynaloženého času a prostriedkov. Okrem toho doložka o priamej preprave, ktorá požaduje, aby sa tovar prepravoval priamo z EÚ do Kórey (a naopak), aby sa považoval za „majúci pôvod“ v EÚ alebo Kórei, zabraňuje tomu, aby niektorí vývozcovia, ktoré využívajú svoje regionálne strediská v Ázii, využívali preferencie podľa dohody. Pokiaľ ide o kórejský vývoz do EÚ, celková miera kórejského využitia preferencií v EÚ predstavovala v roku 2013 81,3 %. Najvyššiu celkovú mieru využitia preferencií (nad 90 %) mali dopravné prostriedky a nerastné výrobky (TDC 05) a najnižšiu celkovú mieru využitia preferencií (približne 33 %) perly a kože a kožky. 3. Činnosti orgánov zodpovedných za vykonávanie dohody V inštitucionálnych ustanoveniach dohody sa zriadilo sedem osobitných výborov, sedem pracovných skupín a dialóg o záležitostiach duševného vlastníctva. Výročný Výbor pre obchod v rámci dohody medzi EÚ a Kóreou na ministerskej úrovni plní úlohu dohľadu a zabezpečuje riadne fungovanie dohody. V roku 2014 zasadali všetky výbory a pracovné skupiny, ako aj dialóg o záležitostiach duševného vlastníctva; väčšina z nich v Bruseli, ako je uvedené ďalej. Pracovná skupina pre motorové vozidlá a ich časti zasadala 17. júna 2014 v Bruseli. Väčšinu otázok, o ktorých sa rokovalo, predstavovali otázky prístupu na trh a nie otázky týkajúce sa vykonávania dohody. Tieto zahŕňali – inter alia – kórejské legislatívne návrhy o palivovej hospodárnosti, systémoch pre priemernú emisiu vozidiel a označeniach pneumatík, ďalej nové nariadenie v Kórei o energetickej efektívnosti pneumatík, pomocných brzdových systémoch pre veľké autobusy, limitoch na šírku vozidla a nákladných traktoroch. Zmluvné strany takisto rokovali o aktualizácii prílohy 2-C k dohode s cieľom zobrať do úvahy zrevidované odkazy na právne predpisy EÚ týkajúce sa ťažného háku a zariadení na zabezpečenie viditeľnosti vodiča. Zhodli sa na tom, že Výbor pre obchod by sa mal dohodnúť na aktualizácii. Pracovná skupina pre farmaceutické výrobky a zdravotnícke pomôcky zasadala 18. júna 2014 v Bruseli. Rokovala o kórejskom systéme stanovovania cien liekov a náležitom uznaní hodnoty inovatívnych liekov, revidovanej kórejskej dohode o cenách a objeme, kórejskom uplatňovaní dohody o sériových číslach liekov, účinných farmaceutických látkach (API), metodike znižovania úhrady cien zdravotníckych pomôcok v Kórei a o návrhu EÚ na zmenu právnych predpisov o zdravotníckych pomôckach. Po zasadnutí pracovnej skupiny sa uskutočnila diskusia odborníkov s cieľom identifikovať možnosti regulačnej harmonizácie v oblasti farmaceutických výrobkov a zdravotníckych pomôcok. V ten istý deň, 18. júna 2014, zasadala v Bruseli pracovná skupina pre chemické látky. Jej členovia si vymenili informácie o nariadení o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií jednotlivých strán (REACH). Kórejská strana informovala EÚ o harmonograme a vykonávaní zákona K-REACH. Zástupcovia EÚ poskytli informácie týkajúce sa podporných opatrení pre MSP, ktoré boli v EÚ vytvorené na vykonávanie REACH. Pracovná skupina sa takisto dohodla na ďalšej technickej spolupráci v oblasti chemických látok medzi kórejským ministerstvom životného prostredia a Európskou chemickou agentúrou (ECHA). Colný výbor zasadal v dňoch 18. a 19. júna 2014 v Soule. Jeho členovia rokovali o postupoch a metódach overovania pôvodu a pravidlách pôvodu vrátane pravidla priamej prepravy. Zástupcovia EÚ pripomenuli dôležitosť revízie súčasného pravidla priamej prepravy do pravidla nemennosti, ktoré by umožnilo rozdelenie zásielok v tretej krajine. Výbor tiež rokoval o výklade pojmu „základná zložka“ spracovaných surimi a o transpozícii pravidiel pôvodu pre konkrétny výrobok z položky HS 2007 na položku HS 2012. Predmetom rokovania boli takisto možnosti uzavrieť dohodu o vzájomnom uznávaní schválených hospodárskych subjektov. Dňa 16. septembra 2014 zasadal v Bruseli Výbor pre obchod s tovarom. Schválil návrh rozhodnutia Výboru pre obchod s tovarom o prijatí pravidiel týkajúcich sa správy colných kvót (TRQ). Výbor tiež prerokoval rôzne záležitosti týkajúce sa vykonávania dohody a bilaterálnych obchodných otázok, napríklad rovnocennosť ekologických poľnohospodárskych výrobkov, preskúmanie dodatku 2-B-3 (elektronika) k dohode, kórejské bezpečnostné požiadavky na certifikáciu strojových zariadení, ako aj odvetvie kozmetiky. EÚ takisto zopakovala žiadosť zmeniť dohodu prostredníctvom revízie doložky o priamej preprave, vloženia doložky o opätovnom vstupe tovaru po oprave a zahrnutia nákladných vozidiel a ťahačov do rozsahu pôsobnosti nesadzobnej prílohy v prípade motorových vozidiel a vozidiel (príloha 2-C). Dňa 17. septembra 2014 sa v Bruseli konalo zasadnutie Výboru pre pásma pasívneho zušľachťovacieho styku na Kórejskom polostrove. Kórea poskytla aktuálne informácie o najnovšom vývoji v priemyselnom komplexe Käsong, medzikórejskom komplexe tovární v Severnej Kórei. Výbor preskúmal podmienky ďalšieho hospodárskeho rozvoja a rokoval o stanovení kritéria pre pásma pasívneho zušľachťovacieho styku, ako aj o stanovení maximálnej hranice. Zástupcovia EÚ vzali na vedomie kórejské návrhy a vysvetlili politické obmedzenia v EÚ. Obe strany pripustili politickú citlivosť tejto otázky. Dohodli sa však na pokračovaní diskusií na pracovnej úrovni. Dialóg o záležitostiach duševného vlastníctva sa viedol v Soule 25. septembra 2014. Obe strany podali najnovšie informácie o vývoji právnych predpisov a politiky v oblasti duševného vlastníctva, najmä čo sa týka patentov, ochranných známok, vzorov a autorských práv. EÚ pripomenula otázku týkajúcu sa vykonávania dohody v oblasti ustanovení o práve na verejné predvádzanie diela, ako aj potrebu zosúladiť kórejské právne predpisy s dohodou. Takisto sa diskutovalo o otázkach týkajúcich sa presadzovania práv duševného vlastníctva. Okrem toho strany rokovali o prístupe a stratégii každej z nich vzhľadom na otázky presadzovania práv duševného vlastníctva v tretích krajinách. Pracovná skupina pre vládne obstarávanie po prvýkrát zasadla 26. septembra 2014 v Soule. Obe strany si vymenili informácie o súčasnej situácii a vyhliadkach na vnútroštátnych trhoch verejného obstarávania. Vyhodnotili súčasnú situáciu, pokiaľ ide o prístup na trh na ich príslušných trhoch, ako aj o vykonávanie kapitoly dohody o vládnom obstarávaní. Zmluvné strany takisto rokovali o súčasných trhových bariérach a obmedzeniach a možnostiach ich riešenia, ako aj o tom, ako zvýšiť účasť na oboch stranách trhov verejného obstarávania. Výbor pre sanitárne a fytosanitárne opatrenia zasadal 10. októbra 2014 v Bruseli. Rokoval o kórejskom vývoze slepačieho vývaru so ženšenom a živej platesy japonskej do EÚ, budovaní vzájomnej dôvery a spolupráci v otázkach dobrých životných podmienok zvierat, transparentnosti, vývoze hovädzieho mäsa z EÚ do Kórey, výskyte ohniska afrického moru ošípaných v Poľsku a žiadosti EÚ uplatňovať zásady regionalizácie, klauzuly „narodené a vychované“ a vývoze surových mliečnych výrobkov a ovocia a zeleniny z EÚ do Kórey. Výbor pre kultúrnu spoluprácu mal druhé zasadanie 10. októbra 2014 v Soule. Schválil rozhodcovský tribunál uvedený v článku 3a Protokolu o kultúrnej spolupráci k dohode. Zmluvné strany si tiež vymenili názory o svojich príslušných politikách v oblasti kultúry a rokovali o kultúrnych a tvorivých odvetviach, pobytoch umelcov, ako aj o audiovizuálnych koprodukciách. V tejto oblasti sa dohodli, že podniknú mnohé opatrenia s cieľom lepšie informovať filmových odborníkov. Je však nutné poznamenať, že – ako sa stanovuje v Protokole o kultúrnej spolupráci – Výbor pre obchod nemá žiadne právomoci vo veciach týkajúcich sa tohto protokolu, a Výbor pre kultúrnu spoluprácu vykonáva všetky funkcie Výboru pre obchod, pokiaľ ide o tento protokol. Pracovná skupina pre zemepisné označenia zasadala 6. novembra 2014 v Bruseli. Významný pokrok sa dosiahol na návrhu rokovacieho poriadku, ktorý sa môže prijať hneď potom, ako zmluvné strany ukončia svoje vnútorné postupy. Obe strany predložili a prerokovali svoje zoznamy nových zemepisných označení, ktoré sa majú doplniť do zoznamu chránených zemepisných označení v rámci dohody. Dňa 8. decembra 2014 zasadal v Bruseli Výbor pre obchod s tovarom a udržateľný rozvoj. Obe strany si vymenili názory o svojich príslušných politikách v oblasti životného prostredia a práce vrátane zmeny klímy, zeleného rastu a obehového hospodárstva. Výbor tiež prerokoval niekoľko kľúčových mnohostranných dohôd v oblasti životného prostredia. Jeho členovia si vymenili informácie o nezákonnom obchodovaní s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami a nezákonnej ťažbe dreva. Okrem toho rokovali o otázkach týkajúcich sa práce vrátane základných dohovorov MOP, najmä pokiaľ ide o slobodu združovania a kolektívne vyjednávanie a nútenú prácu, a to vrátane opatrení na riešenie nespravodlivých pracovných postupov. Napokon rokovali o uplatňovaní medzinárodných usmernení a zásad v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP). Pracovná skupina pre spoluprácu v oblasti obchodných nápravných prostriedkov zasadala 9. decembra 2014 v Soule. Obe strany prerokovali celkový stav platných obchodných nápravných opatrení, pokiaľ ide o bilaterálny obchod medzi Kóreou a EÚ. Vymenili si tiež názory na celkové smerovanie príslušnej politiky vrátane posledných zmien. Okrem toho sa uskutočnili technické diskusie, pokiaľ ide o dumping a prešetrovanie ujmy. Napokon obe strany rokovali o najnovšom vývoji v súvislosti s prípadmi tretích krajín. Výbor pre obchod so službami, usadzovanie a elektronický obchod zasadal 16. decembra 2014 v Soule. Obe strany rokovali o širokom okruhu otázok týkajúcich sa poštových a kuriérskych služieb, finančných služieb a služieb distribúcie. Pokiaľ ide o poštové služby, obe strany sa dohodli pravidelne viesť dialóg s cieľom predložiť zásady regulačného rámca na budúcom zasadaní Výboru pre obchod. Výbor rokoval aj o preskúmaní právneho rámca týkajúceho sa investícií podľa článku 7.16 dohody a o všeobecnom podnikateľskom prostredí v sektore služieb. V rovnaký deň, 16. decembra 2014, zasadala v Soule aj Pracovná skupina pre dohody o vzájomnom uznávaní služieb. Zasadnutiu predchádzalo rokovanie medzi profesijnými združeniami inžinierov a architektov z oboch strán. Obe strany si vymenili názory o ich príslušných iniciatívach vzájomného uznávania služieb s inými krajinami a zhodnotili pokrok v diskusiách o uznávaní služieb medzi profesijnými združeniami. Obe strany sa dohodli, že profesijné združenia by mali byť povzbudzované, aby pokračovali v spolupráci. Takisto sa dohodli na pokračovaní užitočnej výmeny informácií o dohode o vzájomnom uznávaní služieb v rámci príslušných dvojstranných dohôd oboch strán. Výbor pre obchod zasadal 16. októbra 2014 v Bruseli. Spolupredsedali mu bývalý komisár pre obchod Karel De Gucht a kórejský minister obchodu, priemyslu a energetiky Yoon Sang-jick. Výbor zhodnotil vývoj dvojstranného obchodu po troch rokoch vykonávania dohody. Zhodol sa na tom, že dohoda mala priaznivý účinok, najmä čo sa týka úplne alebo čiastočne liberalizovaného obchodu, kde sa zvýšil vývoz na oboch stranách. EÚ znova predložila žiadosť zmeniť dohodu a nájsť vzájomne výhodný balík zmien. Obe strany sa dohodli vykonať technické zmeny prílohy o necolných prekážkach v prípade motorových vozidiel a ich dielov (príloha 2-C) aktualizáciou zastaralých odkazov na právne predpisy uvedených v tabuľkách zhody s cieľom zabezpečiť právnu istotu pre hospodárske subjekty. Obe strany predložili príslušné otázky týkajúce sa vykonávania, ako napríklad obchod v oblasti služieb, vykonávanie článku 13.4 dohody týkajúce sa mnohostranných pracovných noriem a dohôd, ako aj výklad pojmu „základná zložka“ surimi. Rokovalo sa takisto o ostatných otázkach ovplyvňujúcich vzájomný obchod vrátane rovnocennosti ekologických poľnohospodárskych výrobkov, kórejského zákazu dovozu bravčového mäsa z Poľska z dôvodu afrického moru ošípaných, lisovania označenia "E" na pneumatiky, znepokojenia EÚ nad prístupom na trh pre kozmetické výrobky a kórejského vývozu živej platesy japonskej do EÚ. Obe strany dospeli k záveru, že naďalej plne podporujú vykonávanie dohody. 4. Vykonávanie povinností podľa kapitoly 13 dohody týkajúcich sa obchodu a udržateľného rozvoja Tretie zasadnutie Výboru pre obchod a udržateľný rozvoj sa uskutočnilo v Bruseli 8. decembra 2014. V súlade so spoločným vyhlásením z 2. zasadnutia Výboru pre obchod a udržateľný rozvoj dostali priestor spolupredsedovia Fóra občianskej spoločnosti, aby predložili aktualizované informácie o práci domácich poradných skupín. EÚ uvítala obnovu členstva kórejskej domácej poradnej skupiny, najmä širšie zastúpenie odborov a zamestnávateľov. Výbor pre obchod a udržateľný rozvoj sa dohodol predložiť zhrnutie diskusie svojej tretej schôdze na treťom stretnutí Fóra občianskej spoločnosti, ktoré sa uskutočnilo nasledujúci deň, 9. decembra. Časť o životnom prostredí bola venovaná diskusii o systémoch obchodovania s emisiami, zelenom raste a obehovom hospodárstve, ako aj celom rade kľúčových mnohostranných dohôd v oblasti životného prostredia. V súvislosti so spustením kórejského systému obchodovania s emisiami 1. januára 2015 strany zdôraznili význam pokračujúcej spolupráce v tejto otázke. EÚ uviedla obchodné príležitosti vyplývajúce zo vznikajúceho trhu s uhlíkom v Európe a východnej Ázii. EÚ ďalej informovala Kóreu o svojom oznámení o prístupe k nezákonnému obchodovaniu s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami a prebiehajúcich konzultáciách so zainteresovanými stranami o tom, ako posilniť boj proti nemu, a to aj prostredníctvom užšej spolupráce s partnerskými krajinami, zatiaľ čo Kórea predložila vnútroštátnu politiku v tejto oblasti. EÚ načrtla svoje hlavné nástroje na boj proti nezákonnej ťažbe dreva a s ňou súvisiacemu obchodu, zatiaľ čo Kórea uviedla, že sa pripravuje legislatívny návrh na riešenie obchodu s nelegálne vyťaženým drevom. Obe strany sa dohodli na výmene skúseností z tohto prebiehajúceho vývoja. Časť o politike v oblasti práce uviedla prezentácia odborníka Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o vývoji týkajúcom sa ratifikácie základných pracovných práv (najmä tých, ktoré sa týkajú nútenej práce, slobody združovania a práva na kolektívne vyjednávanie), aktuálnych dohovorov MOP a poznatkov získaných z iných krajín, pokiaľ ide o prekážky ratifikácie a spôsobov ich riešenia. MOP ponúkla pokračovať v poskytovaní technickej spolupráce a poradenstva v týchto otázkach. Pokiaľ ide o otázky práce, Výbor pre obchod a udržateľný rozvoj rokoval o základných dohovoroch MOP, ako aj o záväzku strán dodržiavať podľa dohody vo svojich právnych predpisoch a postupoch základné zásady a práva pri práci MOP. Strany sa dohodli poskytnúť si pred ďalším zasadaním Výboru pre obchod a udržateľný rozvoj dokumenty o aktuálnom dosiahnutom pokroku, ďalších zamýšľaných krokoch smerom k ratifikácii základných a iných aktuálnych dohovorov MOP a vymieňať si informácie s Fórom občianskej spoločnosti. Čo sa týka spolupráce podľa prílohy 13 k dohode, Kórea a EÚ rokovali o najnovšom vývoji, pokiaľ ide o začatie rokovaní o dohode o environmentálnom tovare. Zopakovali svoj záväzok a vysoké ambície týkajúce sa tejto iniciatívy. Rokovali aj o sociálnej zodpovednosti podnikov (SZP) a možnej spolupráci na kórejskej environmentálnej značke a environmentálnej značke EÚ. EÚ napokon stručne predstavila nový nástroj partnerstva. Výbor pre obchod a udržateľný rozvoj privítal otvorenú a konštruktívnu diskusiu na svojom treťom zasadnutí a rozhodol sa pokračovať v dialógu s Fórom občianskej spoločnosti. Predbežne sa dohodol, že štvrté zasadanie sa uskutoční do konca septembra 2015 v Kórei, ako aj na tom, že sa stretne ešte pred zasadaním Výboru pre obchod. 5. Vykonávanie nariadenia (EÚ) č. 511/2011 Nariadenie (EÚ) č. 511/2011 (ďalej len „ochranné nariadenie“) je vnútorným právnym predpisom EÚ s cieľom vykonávať dvojstrannú ochrannú doložku dohody o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Kóreou. Ako sa stanovuje v článkoch 3 a 11 ochranného nariadenia, Komisia monitoruje vývoj dovozu a vývozu kórejských výrobkov v citlivých odvetviach, napríklad v automobilovom odvetví, textilnom odvetví a odvetví spotrebnej elektroniky, na ktoré môže mať vplyv vrátenie cla. Od začiatku predbežného vykonávania dohody v júli 2011 Komisia každé dva mesiace informuje o výsledkoch monitorovania členské štáty EÚ, Európsky parlament a príslušné zainteresované strany. Ochranné nariadenie taktiež poskytuje možnosť začať vyšetrovanie ochranných opatrení alebo zaviesť opatrenia predbežného dohľadu za určitých podmienok uvedených v nariadení. Počas tretieho roka vykonávania dohody Komisia nedostala nijaké takéto žiadosti. 5.1. Vývoj dovozu z Kórey do EÚ v monitorovaných odvetviach V tejto časti sú zhrnuté výsledky monitorovania počas tretieho roka vykonávania dohody. Je však nutné poznamenať, že na účely monitorovania údaje za tretí rok vykonávania dohody boli porovnávané s obdobím predchádzajúcich 12 mesiacov. Preto sa niektoré číselné údaje môžu líšiť od údajov všeobecnej obchodnej analýzy podľa bodu 2, v ktorom boli údaje za tretí rok vykonávania dohody porovnávané s obdobím 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť. Rovnako je potrebné uviesť, že porovnanie vyplývajúce z monitorovania je založené na množstvách dovezených z Kórey do EÚ, t. j. kusoch v prípade automobilov a 1000 kg v prípade automobilových dielov, textilu a elektroniky. i) Automobilové odvetvie Dovoz automobilov z Kórey sa zvýšil o 20 % v treťom roku vykonávania dohody (júl 2013 – jún 2014) v porovnaní s predchádzajúcim rokom (júl 2012 – jún 2013). Rastúci trend sa prejavil najmä v prípade vozidiel s elektrickým motorom, hoci objemy dovozu sú pre túto kategóriu zanedbateľné. Dovoz automobilov so strednými a veľkými motormi sa zvýšil o 50 %, zatiaľ čo dovoz automobilov s malými motormi sa znížil o 7 %. Treba poznamenať, že dovoz automobilov z Kórey je stále na nižšej úrovni, ako bol v období júl 2007 – jún 2008. Čo sa týka dovozu automobilových dielov v treťom roku vykonávania dohody došlo v porovnaní s predchádzajúcim rokom k miernemu zvýšeniu o 6 %. Tento nárast je vyšší ako v druhom roku vykonávania dohody. Naznačuje to však, že úroveň dovozu sa v posledných troch rokoch stabilizovala. ii) Textilné odvetvie Dovoz textilu z Kórey v treťom roku vykonávania dohody v porovnaní s predchádzajúcim rokom klesol o 12 %. Je to porovnateľné so 6 % poklesom v druhom roku vykonávania dohody v porovnaní s prvým rokom jej vykonávania. iii) Odvetvie elektroniky Zatiaľ čo dovoz elektroniky sa v druhom roku vykonávania dohody znížil o 13 % , v treťom roku sa zvýšil o 31 %. 5.2. Vrátenie cla Komisie takisto uskutočnila aj osobitné monitorovanie týkajúce sa vrátenia cla v súvislosti s pravidlami o pôvode, ako sa stanovuje v článku 11 ods. 1 ochranného nariadenia. Cieľom bolo posúdiť zahraničné zdroje v kórejskom výrobnom procese, a tým vo vývoze konečných výrobkov z Kórey do EÚ. V článku 11 ods. 1 sa stanovuje postup uplatňovania článku 14 protokolu o pravidlách pôvodu, pokiaľ ide o vrátenie cla alebo oslobodenie od cla. Analýza sa zamerala na hodnotu dovozu výrobkov, ktoré boli predmetom monitorovania počas prvých desiatich mesiacov roku 2014 vo vzťahu s rovnakým porovnateľným obdobím v roku 2013, keďže pre tieto obdobia boli k dispozícii úplné údaje. V odvetví elektroniky sa kórejský dovoz do EÚ vyvíjal (klesal alebo stúpal) najmä v týchto podpoložkách HS: 8519 20, 8519 50, 8519 89, 8521 10, 8521 90, 8525 50, 8525 60, 8526 91, 8526 92, 8527 12, 8527 13, 8527 19, 8527 21, 8527 29, 8527 91, 8527 92, 8527 99, 8528 41, 8528 49, 8528 51, 8528 59, 8528 69 a 8528 72. Celkovo dovoz klesol v týchto položkách: 8521 (– 14 %) a 8527 (– 17 %), zatiaľ čo dovoz sa zvýšil v položkách 8526 (73 %) a 8528 (52 %). Dovoz do Kórey sa v tom istom časovom období najmä znížil v týchto prípadoch: v položke HS 8522 došlo k poklesu dovozu z Číny (– 10 %) a zvýšeniu z Japonska (4 %), zatiaľ čo v prípade položky HS 8529 došlo k poklesu dovozu ako z Číny (– 3 %) tak aj z Japonska (– 2 %). Pokiaľ ide o textil (vlákna a tkaniny), významný pokles dovozu možno pozorovať v položke HS 5204 (bavlnená šijacia niť) a položke HS 5205 (bavlnená priadza na predaj v malom). V tom istom časovom období možno zaznamenať významný nárast dovozu v položke HS 5207 (bavlnená priadza upravená na predaj v malom), položke HS 5408 (tkaniny z priadze z umelých vlákien, položke HS 5509 (priadza zo syntetických strižných vlákien), položke HS 5510 (priadza z umelých strižných vlákien) a položke HS 5511 (priadza z chemických strižných vlákien). Priadza využíva výhodu, ktorú poskytuje pravidlo: „výroba z chemických strižných vlákien, nemykaných, nečesaných ani inak neupravených na spriadanie“, ktoré je chránené ročnými kvótami. V prípade automobilov došlo v rámci položky HS 8703 k celkovému poklesu dovozu z Kórey do EÚ (priemerne – 1 %), hoci to neplatí pre všetky typy automobilov, ale závisí to od typu a veľkosti motora. Dovoz vstupov automobilových častí z Číny do Kórey sa medzitým v prípade položky HS 8707 znížil o 67 % a v prípade položky HS 8708 o 9 %. Dovoz automobilových častí z Japonska do Kórey v prípade položky HS 8707 klesol o 96 % a v prípade položky HS 8708 o 2 %. Kórejský dovoz motorov z Číny sa v prípade položky HS 8407 znížil o 19 % a v prípade položky HS 8408 o 4 %. Pokiaľ ide o motory s pôvodom v Japonsku, ich dovoz do Kórey klesol v prípade položky HS 8407 o 32 % a v prípade položky HS 8408 sa zvýšil o 24 %. Z uvedených skutočností je možné vyvodiť, že umožnenie vrátenia cla v prípade výrobkov, ktoré boli predmetom doložky osobitného monitorovania, doposiaľ zjavne nemalo podstatný vplyv na výrobné vzorce v Kórei. A najmä neviedlo k značnému zvýšeniu dovozu vstupov do Kórey z krajín s ňou susediacich. 6. Záver Po troch rokoch vykonávania dohody je zrejmé, že dohoda funguje dobre pre obe strany, najmä pre EÚ. Vývoz tovaru z EÚ do Kórey sa zvýšil o viac ako 35 % v treťom roku vykonávania dohody v porovnaní s obdobím 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť. Zatiaľ čo dovoz z Kórey sa rovnal približne úrovni 12 mesiacov pred tým, než táto dohoda nadobudla účinnosť, v treťom roku vykonávania dohody sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom zvýšil o 6 %. Slabší výkon kórejského vývozu je potrebné vnímať v kontexte poklesu dopytu v EÚ po finančnej kríze: dovoz EÚ od 14 hlavných dodávateľov klesol. V skutočnosti je Kórea jedným z mála obchodných partnerov, spolu s Tureckom a Čínou, ktorých vývoz do EÚ sa v treťom roku vykonávania dohody zvýšil. Preto sa zdá, že dohoda zmiernila vplyv krízy na kórejský vývoz a že bez nej by kórejský vývoz do EÚ bol býval zasiahnutý omnoho viac. Pri pohľade na vývoj dvojstranného obchodu s tovarom, ktorý bol dohodou úplne alebo čiastočne liberalizovaný, situácia vyzerá lepšie aj pre Kóreu. Vývoz úplne liberalizovaného tovaru do EÚ vzrástol o 21 % a čiastočne liberalizovaného tovaru o 26 %. Čo sa týka EÚ, vývoz úplne a čiastočne liberalizovaného tovaru sa takisto zvýšil viac ako celkový vývoz: v prípade úplne liberalizovaného tovaru došlo k zvýšeniu o 46 %, v prípade čiastočne liberalizovaného tovaru o 37 %. Aj keď obchod prosperuje, úplné vykonávanie dohody má naďalej kľúčový význam. Pretrvávajú niektoré vykonávacie a bilaterálne obchodné otázky. Napríklad v automobilovom odvetví zostáva naďalej výzvou riešenie zostávajúcich necolných prekážok. Pokiaľ ide o sanitárne a fytosanitárne opatrenia, niektoré otázky, s ktorými sa stretávajú európski vývozcovia, vyplývajú zo skutočnosti, že Kórea uplatňuje rôzne dovozné podmienky pre členské štáty EÚ na živočíšne a rastlinné produkty, a to napriek tomu, že právne predpisy sú v EÚ úplne zosúladené. Zdržiava to prístup na kórejský trh, lebo členské štáty EÚ musia podstupovať individuálne rokovania. Existujú však aj konkrétne úspechy, ako je napríklad uzavretie dohody o rovnocennosti ekologických spracovaných poľnohospodárskych výrobkov koncom roka 2014. V dôsledku toho spracované ekologické výrobky spracované a certifikované v EÚ sa môžu predávať ako ekologické v Kórei od 1. februára 2015. Vykonávacia štruktúra dohody so svojimi rôznymi osobitnými výbormi a pracovnými skupinami sa ukázala byť účinným spôsobom, ako diskutovať a hľadať riešenia otázok týkajúcich sa vykonávania a prístupu na trh. Priestor dostáva takisto pravidelné fórum na diskusiu o súčasných a budúcich vývojoch v oblasti regulácie právnych predpisov a o akomkoľvek vplyve, ktoré môžu mať na budúci vývoz. Rokovania o zmene dohody budú pokračovať vo štvrtom roku jej vykonávania. Cieľe sú: nájsť vyvážený „balík“ zmien, ktorý by mal hospodárske výhody pre vývozcov a spotrebiteľov ako v EÚ, tak aj v Kórei, a zároveň ďalšie zlepšenie dohody v záujme zjednodušenia obchodu. [1] FTA sa predbežne vykonáva v EÚ až do jej ratifikácie všetkými členskými štátmi EÚ. Informácie o stave ratifikácie sa nachádzajú na webovom sídle Rady venovanom dohodám: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036 [2] Ú. v. EÚ L 145, 31.5.2011, s. 19 [3] „Tarif douanier commun“ (Spoločný colný sadzobník) [4] Vývoz „nerastných výrobkov“ (TDC 05) z EÚ do Kórey sa zvýšil najmä v prvom roku vykonávania dohody (približne o 674 %). [5] TDC 09 a TDC 14.