[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOčENSTIEV | Brusel, 26.9.2006 SEK(2006) 1196 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE o situácii verejných financií v Maďarsku vrátaneOdporúčania Komisie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 z júla 1997 k aktualizácii upraveného konvergenčného programu Maďarska, 2005 - 2009 a Odporúčania Komisie pre ODPORÚčANIE RADY MAďARSKU s cieľom ukončiť stav nadmerného deficitu verejných financií DÔVODOVÁ SPRÁVA V tomto oznámení sa skúma stav verejných financií v Maďarsku vzhľadom na aktualizáciu upraveného konvergenčného programu, ktorý Maďarsko predložilo 1. septembra 2006, a na prebiehajúci postup v súvislosti s nadmerným deficitom. Obsahuje dva dokumenty: jedným z nich je odporúčanie Komisie pre stanovisko Rady k aktualizácii upraveného programu a druhým odporúčanie Komisie pre odporúčanie Rady na základe článku 104 ods. 7 s cieľom korigovať tento nadmerný deficit. 1. VÝCHODISKÁ Základom Paktu stability a rastu, ktorý nadobudol účinnosť 1. júla 1998, je cieľ zdravých verejných financií ako prostriedok na posilnenie podmienok cenovej stability a masívneho udržateľného rozvoja, ktorý napomáha tvorbu pracovných miest. V roku 2005 bol tento pakt po prvýkrát zmenený a doplnený. Reforma je potvrdením užitočnosti tohto paktu pri zavádzaní finančnej disciplíny, bola tu však aj snaha zvýšiť jej účinnosť a ekonomické základy, ako aj zabezpečiť udržateľnosť verejných financií v dlhodobom horizonte. Pakt stability a rastu má dve časti. V preventívnej časti, ktorá je ustanovená nariadením Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii [1] sa ustanovuje, že členské štáty musia predkladať Rade a Komisii programy stability a konvergenčné programy a ich výročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali spoločnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré ju ešte neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). V súlade s týmto nariadením Rada vydáva stanovisko ku každému programu na základe odporúčaní Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom, s prihliadnutím na kódex pravidiel[2], na spoločne dohodnutú metodiku na vykonávanie odhadov potenciálnej produkcie a cyklicky upravovaných pozícií a na obsiahle usmernenia o hospodárskej politike, ako aj na základe prognóz útvarov Komisie. V korekčnej časti, ktorá je ustanovená v nariadení Rady (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[3], sa implementuje článok 104 zmluvy. V máji 2004 maďarské orgány predložili svoj prvý konvergenčný program. V súlade s týmto nariadením Rada vydala k nemu stanovisko 5. júla 2004, v ktorom schválila úpravu deficitu do roku 2008, ako ju v tomto programe vytýčili maďarské orgány. Rada 5. júla 2004 tiež rozhodla, že Maďarsko má nadmerný deficit a vydala odporúčanie na základe článku 104 ods. 7 na jeho korekciu do roku 2008 podľa tej istej úpravy. Následne po rozhodnutí Rady z januára 2005 na základe článku 104 ods. 8, ktorým sa konštatuje neplnenie, a za predpokladu že posledné dva kroky postupu pre nadmerný deficit – v zmysle článku 104 ods. 9 a článku 104 ods. 11 – sa nevzťahujú na členov, ktorí nepatria do eurozóny, ako je Maďarsko, vydala Rada 8. marca 2005 nové odporúčanie na základe článku 104 ods. 7, v ktorom opäť zdôraznila, že nadmerný deficit sa musí skorigovať do roku 2008 v súlade s nápravným postupom obsiahnutým v aktualizovanom maďarskom konvergenčnom programe z decembra 2004, ktorý bol schválený stanoviskom Rady z marca 2005. Na základe článku 104 ods. 8 Rada rozhodla 8. novembra 2005, že opatrenie, ktoré prijalo Maďarsko ako reakciu na odporúčanie Rady z marca 2005, nebolo dostatočné. Osobitne brala do úvahy významný odklon od nápravného postupu uvedeného v odporúčaní Rady z marca 2005, konkrétne v súvislosti s cieľovým deficitom vo výške 3,6 % HDP v roku 2005 a 2,9 % HDP v roku 2006, a dokonca aj s revidovaným cieľom vo výške 5,2 % HDP v druhom uvedenom roku (všetky vypočítané bez zaťaženia druhým pilierom dôchodkových programov).[4] Maďarské orgány predložili 1. decembra 2005 aktualizovaný konvergenčný program, ktorý obsahuje revidovaný a pozadu pripravený nápravný postup, pričom je zachovaný cieľový rok 2008 pre skorigovanie nadmerného deficitu. K tejto aktualizácii Rada prijala stanovisko 24. januára 2006, podľa ktorého sa domnieva, že konsolidačný program sa opiera o veľmi veľké obmedzenie výdavkov vo výške 7,5 % HDP, pričom jeho vykonanie nie je zabezpečené žiadnymi konkrétnymi opatreniami. Rada vyzvala Maďarsko, aby „čo najskôr, a najneskôr do 1. septembra 2006 predložilo aktualizáciu upraveného konvergenčného programu, v ktorej uvedie konkrétne a štrukturálne opatrenia plne konzistentné s jeho strednodobým nápravným postupom“[5]. 2. STANOVISKO RADY K AKTUALIZÁCII UPRAVENÉHO KONVERGENčNÉHO PROGRAMU 1. Maďarsko predložilo Rade a Komisii 1. septembra 2006 aktualizáciu upraveného konvergenčného programu (ďalej len „program“). Program pokrýva obdobie od roku 2005 do roku 2009, ale zmieňuje sa aj o rokoch 2010 a 2011. Úplne sa v ňom dodržiavajú požiadavky vzorovej štruktúry a poskytovania údajov pre programy stability a konvergenčné programy, ustanovené v novom kódexe pravidiel.[6] 2. Po prijatí komplexného balíka hospodárskych reforiem v polovici deväťdesiatych rokov maďarské hospodárstvo prechádzalo obdobím stabilnej a relatívne vysokej miery rastu a znižovania inflácie s podporou zdravej makroekonomickej politiky a vhodných štrukturálnych reforiem. Avšak od roku 2001, a najmä v priebehu ostatných rokov, v dôsledku nárastu verejných výdavkov a štedrého zvyšovania miezd vo verejnom sektore deficit verejných financií za posledné štyri roky výrazne presiahol 5 % HDP, čo spôsobilo značné rozdiely v porovnaní s pôvodnými cieľovými deficitmi. Okrem toho koncoročné odhady sa následne značne zvýšili prakticky pri každom fiškálnom oznámení. Namiesto plánovaných cieľových deficitov uvedených v konvergenčnom programe z mája 2004 vo výške 4,6 % HDP v roku 2004, 4,1 % HDP v roku 2005 a 3,6 % HDP v roku 2006, výsledok bol 6,6 % HDP v roku 2004, 7,5 % HDP v roku 2005 a na rok 2006 vláda predpokladá približne 10,1 % HDP, čo je doteraz najvyššia úroveň v EÚ (všetky údaje zahŕňajú zaťaženie dôchodkovou reformou). Veľká časť rozpočtových sklzov pochádza z prehnaného optimizmu pri príprave rozpočtu, z veľkého prekračovania rozpočtu, daňových škrtov a z nedostatočného úsilia o štrukturálne úpravy. Táto vysoko expanzívna fiškálna politika do značnej miery poškodila dôveryhodnosť fiškálnej politiky a znamenala pre hospodárstvo rastúcu zaťaž. Prispela najmä k závažnej nerovnováhe zahraničnej platobnej bilancie a k významnému zvýšeniu celkovej zahraničnej zadlženosti (z menej ako 20 % HDP v roku 2001 na úroveň okolo 30 % HDP v roku 2005) a k oveľa väčšiemu rozpätiu úrokových sadzieb v porovnaní s ostatnými nedávno pristupujúcimi členskými štátmi. 3. V upravenom programe je výhľad reálneho rastu HDP taký, že v budúcich rokoch klesne zo 4,1 % v roku 2006 na 2,2 % a 2,6 % v roku 2007 a v roku 2008 v uvedenom poradí, v dôsledku zmluvného vplyvu fiškálnych nápravných opatrení uvedených v programe, z ktorých niektoré sa už implementovali od júla 2006. Predpokladá sa, že do roku 2009 sa rast obnoví na úroveň pred úpravou. Tento vývoj sa prejavuje aj v predpokladaných cyklických podmienkach, ktoré vykazujú negatívne produkčné medzery za roky 2007 a 2008 a návrat produkcie na jej potenciálnu úroveň do roku 2009. Na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, a bez toho, aby bez toho, aby bola dotknutá prognóza útvarov Komisie z jesene 2006, tento makroekonomický scenár sa javí ako úplne prijateľný. Je však tak trochu optimistický, pokiaľ ide o rast v roku 2009 a vývoj zamestnanosti najmä v závere obdobia, ktorý sa javí tak, ako keby naň nemalo vplyv spomalenie rastu a plánované zníženie verejnej zamestnanosti. Významné zlepšenie rovnováhy platobnej bilancie, ktoré sa v programe predpokladá, sa javí ako prijateľné z hľadiska priamych i nepriamych účinkov opatrení fiškálnej úpravy. Konkrétne sa predpokladá, že deficit bežného účtu klesne z takmer 8 % HDP v roku 2006 na menej ako 4 % HDP v roku 2009. Predpokladá sa, že inflácia dosiahne vrchol 6,2 % v roku 2007 po 3,5 % v roku 2006 a do roku 2009 klesne na 3 %. Plánovaný model možno vysvetliť zvýšením DPH (prijatým parlamentom 10. júla 2006) a znížením cenových dotácií (prijatým ministerským výnosom 30. júna), ako aj inými opatreniami obsiahnutými v programe, ktoré vytvárajú inflačné tlaky zvyšovaním ceny výrobných faktorov (napr. zvýšenie dane z príjmov fyzických osôb a sociálnych príspevkov). Inflácia sa však javí v celom horizonte ako mierne podhodnotená. 4. Maďarské orgány oficiálne upustili od roku 2010 ako cieľového roku prijatia eura, ale nový termín ešte neoznámili. Maďarská menová politika naďalej spája inflačné ciele s kurzovým pásmom. Od februára 2006 sa podstatne oslabil výmenný kurz forint/euro, a to takmer o 10 % vzhľadom na ustupujúci záujem o riskovanie, pričom tento trend globálne postihuje vznikajúce trhy, ako aj v vzhľadom na obavy, ktoré u investorov vyvoláva finančná situácia v Maďarsku. Rozpätia výnosov z obligácií v eurozóne sa tiež v priebehu leta rozšírili, približne na 350 bázických bodov, čiastočne ako reakcia na obavy investorov o rozsah a uskutočniteľnosť finančnej úpravy. Menová politika reagovala na stúpajúce riziká v dôsledku inflácie a na nepriaznivý vývoj na finančnom trhu zvýšením základnej sadzby o 125 bázických bodov na 7,25 % v troch krokoch v období od polovice júna do konca augusta 2006. Mena sa od začiatku augusta stabilizovala. Úrokové sadzby, ktoré predpokladá program, sa javia na spodnej úrovni, najmä vzhľadom na prognózy rastúcich rizík pre základnú úroveň inflácie. 5. Po výslednom deficite verejných financií vo výške 7,5 % HDP v roku 2005 (vykázaný na jar 2006), maďarské orgány po všeobecných voľbách v apríli 2006 oznámili, že sa budú konať rozsiahle revízie smerom nahor deficitu za rok 2006, ktorý by mohol dosiahnuť, ak sa neprijmú nápravné kroky, 11,6 % HDP[7]. Prekročenie v porovnaní s cieľovým deficitom 6,1 % HDP, ustanoveným v zákone o rozpočte na rok 2006 a v aktualizovanom konvergenčnom programe z decembra 2005, sa takmer celé nachádza na strane výdavkov (okolo 5 % HDP). Vyskytuje sa hlavne v oblasti prevádzkových a mzdových nákladov ústredných rozpočtových inštitúcií, dôchodkových dávok, výdavkov na zdravotnú starostlivosť a ako výsledok vyšších investícií miestnych správ oproti predpokladom v dôsledku volebného cyklu. Asi 1,5 % HDP z prekročenia sa vysvetľuje na jednej strane zaúčtovaním investícií na diaľnice do verejných financií (1,1 % HDP), ktoré pôvodne mali prebrať PPP (verejno-súkromné partnerstvá) a viesť ich mimo rozpočtových záznamov, a na druhej strane nákladmi na vojenské lietadlá (0,3 % HDP), ktoré boli zakúpené na základe finančného prenájmu. Ani jeden z týchto nákladov nebol pôvodne zahrnutý do oficiálneho cieľového údaja. 6. Nová vláda, pôsobiaca od júna po všeobecných voľbách v apríli 2006, konfrontovaná so špirálovo sa vyvíjajúcim rozpočtovým deficitom, v júni zrušila zvyšnú časť svojho päťročného programu znižovania daní, podľa ktorého by sa boli príjmy ďalej znižovali asi o 3 % HDP do roku 2010[8], a prijala balík nápravných finančných opatrení. Mnohé z týchto nápravných opatrení parlament už schválil, vrátane opatrení na strane príjmov. Vláda predpokladá, že zvýšenie daní, spolu s niektorými okamžitými škrtmi vo výdavkoch na zdravotnú starostlivosť, v štátnych dotáciách cien plynu, vo výdavkoch na verejnú správu, ako aj úplné zrušenie všeobecnej rozpočtovej rezervy vo výške 0,3 % HDP, bude viesť k obmedzeniu prekročenia deficitu v roku 2006 o 1,5 % HDP a k dosiahnutiu novej cieľovej hodnoty deficitu, ktorý však s výškou 10,1 % HDP naďalej zostáva veľmi vysoký. Predpokladá sa tiež, že tieto opatrenia vyvolajú významné účinky v budúcich rokoch. 7. Cieľom aktualizácie upraveného konvergenčného programu zo septembra 2006 je skorigovať nadmerný deficit do roku 2009. To sa dosiahne ráznym a vopred pripraveným obmedzením deficitu o 6,9 percentuálnych bodov HDP v priebehu troch rokov, z vysokej štartovacej pozície 10,1 % HDP v roku 2006 na 3,2 % HDP v roku 2009. Rovnaký význam má zlepšenie primárneho salda v danom období. V programe sa uznáva, že cieľový deficit 3,2 % HDP v roku 2009 bude stále vyšší ako 3%-ný prah HDP, ustanovený v zmluve, ale predpokladá sa, že Rada a Komisia pri posudzovaní tohto prípadu kvôli odvolaniu postupu pre nadmerný deficit pre Maďarsko, by mohla brať do úvahy časť čistých nákladov na dôchodkovú reformu, v súlade s revidovaným Paktom stability a rastu.[9] Takmer polovičné zníženie pomeru deficitu sa má dosiahnuť už v roku 2007. Plánované obmedzenie pomeru nominálneho deficitu sa má dosiahnuť zvýšením pomeru príjmov k HDP o 3 percentuálne body a znížením pomeru výdavkov k HDP o 3,9 percentuálnych bodov v priebehu programového obdobia. Pokiaľ ide o stranu príjmov, boli prijaté všetky zvýšenia príjmov, ktoré podporujú plánovaný nárast programového pomeru príjmov k HDP. Okrem uvedených a už prijatých škrtov vo výdavkoch maďarské orgány plánujú dosiahnuť svoje ciele zlepšením rozpočtovej disciplíny (cestou transparentnejšieho účtovníctva, ako aj zavedením viacročných stropov pre výdavky a pravidla pre výdavky). Predpokladá sa, že tieto plány budú zahrnuté a kompletne vysvetlené v zákone o rozpočte na rok 2007, ktorý bude predložený parlamentu do konca októbra. Okrem toho v programe sú ohlásené obsiahle štrukturálne reformy s cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľových deficitov, najmä v záverečných rokoch programu (ako je zavedenie programov spolufinancovania v sektore zdravotnej starostlivosti, prehodnotenie štátnych dotácií pre ceny a zefektívnenie ústrednej verejnej správy). 8. Podľa výpočtov, ktoré vykonali útvary Komisie na základe informácií poskytnutých v rámci programu a pomocou spoločne dohodnutej metodiky, štrukturálny deficit (v cyklicky upravovaných lehotách a bez započítania jednorazových a iných prechodných opatrení) po odhadnutom zhoršení v roku 2006 asi o 2 % HDP, klesne z 9¾ % HDP v roku 2006 na 3¼ % v roku 2009, pri ročnom priemernom zlepšení približne o 2¼ % HDP počas tohto obdobia. Program definuje strednodobý cieľ (ďalej len „SDC“) pre rozpočtovú pozíciu v takom význame, ako sa chápe v Pakte stability a rastu, ako štrukturálny deficit v intervale 0,5 % až 1 % HDP, ktorého dosiahnutie nie je cieľom programového obdobia. SDC leží v rozsahu uvedenom v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane zohľadňuje dlhodobý potenciálny rast produkcie a miery zadlženosti, ale v programovom období sa nedosiahne. 9. Pokiaľ ide o rozpočtový výsledok, existuje množstvo položiek na pozitívnej strane. Veľká časť opatrení na podporu zníženia deficitu v rokoch 2006 a 2007 už bola prijatá alebo sa plánuje ich zapracovanie do rozpočtu na rok 2007. Okrem toho v ostatných mesiacoch vláda prijala rozhodnutia o niektorých počiatočných krokoch plánovaných štrukturálnych reforiem. Maďarské orgány sa zároveň rozhodli zlepšiť rozpočtový proces zavedením pravidla na kontrolu výdavkov od roku 2007 a viacročné plánovanie výdavkov pre rozpočtové inštitúcie; taktiež sa v programe zaviazala dvakrát ročne podávať správy Komisii a Rade o vývoji rozpočtu a oznamovať nápravné opatrenia v prípade sklzov. Sú tu však aj významné riziká. Stále ešte existuje určitá miera neistoty pokiaľ ide o účinné uplatňovanie plánovaného zmrazenia výdavkov v rokoch 2007 a 2008 a o zloženie zvýšených výdavkov v tých oblastiach, ktoré nie sú do zmrazenia zahrnuté. Okrem toho, napriek plánovaným opatreniam, dosiahnutie rozpočtových cieľov v záverečných rokoch môže byť vystavené značným rizikám. I keď riziká na strane príjmov, ktoré vyplývajú z makroekonomického scenára, sa zdajú byť vcelku úplne vyrovnané, predpokladané príjmy v záverečných rokoch, a najmä v roku 2009, sú dosť optimistické, čo má tiež nadväznosť na dosť optimistické prognózy v oblasti zamestnanosti. Ďalej, odhliadnuc od slabých záznamov o kontrole výdavkov a nedostatku presných informácií o tom, ako sa to bude robiť v budúcnosti, nedostatočná inštitucionálna kontrola rozpočtového procesu vystavuje verejné financie riziku významných sklzov. Preto predpokladané zníženie deficitu je podmienené striktnou implementáciou predpokladaných štrukturálnych reforiem a kontrolou výdavkov od prvých rokov programu. A v konečnom dôsledku nemožno vylúčiť možnosť, že takmer 2 % dlhu HDP, ktorý nahromadili verejné dopravné spoločnosti od konca roku 2002, prevezme vláda (s prihliadnutím na skutočnosť, že k tomu pravidelne dochádzalo v minulosti); toto by malo dočasný vplyv na deficit. Celkove by rozpočtový výsledok mohol byť horší, ako sa plánuje v programe, a to v krátkodobom horizonte i v záverečných rokoch programu. 10. Vzhľadom na uvedené hodnotenie rizika plánovaná korekcia nadmerného deficitu do roku 2009 na udržateľnom základe vyžaduje, aby vláda prísne dodržiavala rozpočtové ciele. Závisí to od efektívnej implementácie všetkých opatrení ohlásených v programe na roky 2006 až 2009, ako aj od včasných rozhodnutí týkajúcich sa štrukturálnych reforiem a ich implementácie a od kontroly výdavkov. 11. Pomer dlh - HDP podľa programových prognóz významne vzrastie v roku 2006 na 68,5 % (zo 62,3 % v roku 2005) a ďalej na 71,3 % v roku 2007 a na 72,3 % v roku 2008. Predpokladá sa, že tento pomer začne klesať až v roku 2009 a to na 70,4 %. Tento dynamický vývoj, prezentovaný v programe, je v príkrom protiklade s predchádzajúcou aktualizáciou, v ktorej sa predpokladalo, že pomer dlh - HDP pri zahrnutí zaťaženia dôchodkami bude v rozsahu 61 - 63 % HDP počas celého programového horizontu. Pri aktualizácii sa nepredpokladali žiadne veľké operácie (ako je privatizácia alebo prevzatie dlhu) s významným vplyvom na zadlženosť. Riziká predpokladanej trajektórie dlhu vyplývajú hlavne z uvedených rizík toho, že deficity by boli vyššie ako udávajú prognózy, vrátane možného prevzatia dlhu verejných dopravných spoločností. Vzhľadom na hodnotenie tohto rizika sa pomer zadlženosti nejaví ako dostatočne klesajúci k referenčnej hodnote. 12. Maďarsko sa javí ako vysoko rizikové z hľadiska udržateľnosti verejných financií[10]. Veľmi zlá rozpočtová pozícia v spojení s pomerne vysokým a rastúcim pomerom zadlženosti predstavuje značné riziko pre udržateľné verejné financie aj bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Okrem toho je dlhodobý vplyv starnutia v Maďarsku na rozpočet značne vyšší ako priemer EÚ a zároveň je významne ovplyvnený značným zvýšením výdavkov na dôchodky, ktoré tvoria časť HDP v dlhodobom horizonte. V záujme zníženia týchto rizík je teda nevyhnutné uskutočniť veľkú konsolidáciu verejných financií v strednodobom horizonte podľa plánu, a potom ďalšie posilnenie rozpočtovej pozície. 13. Zatiaľ čo v roku 2005, a najmä v roku 2006, došlo k závažnému zhoršeniu verejných financií, ktoré bolo prekážkou nápravy nadmerného deficitu v súlade s plánovaným postupom, sú opatrenia predpokladané v programe , v prípade kompletného stanovenia a vykonania úplne konzistentné s obsiahlymi usmerneniami pre hospodársku politiku, ktoré sú zahrnuté do integrovaných usmernení.[11] Maďarsko plánuje najmä prijať účinné opatrenia na nápravu nadmerného deficitu a vykonanie reforiem s cieľom posilniť fiškálnu disciplínu a zvýšiť transparentnosť. Týmito opatreniami by sa malo prispieť aj ku korekcii súčasných vysokých deficitov bežného účtu. Je však potrebné, aby boli podopreté štrukturálnymi reformami na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti. 14. Vykonávacou správou, ktorá má byť predložená do polovice októbra 2006 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou za rast a pracovné miesta, plánuje maďarská vláda v podstatnej miere zrevidovať plány reforiem obsiahnuté v národnom programe reforiem (NPR) z októbra 2005 tak, aby sa v nich zohľadňovala nová stratégia vlády. V NPR z októbra 2005 sa stanovili tieto kľúčové úlohy s významnými dôsledkami pre verejné financie: (a) znížiť fiškálny deficit, (b) zlepšiť infraštruktúru a (c) zvýšiť aktivitu a zamestnanosť a skvalitniť ľudský kapitál. Aktualizácia upraveného konvergenčného programu obsahuje náčrt plánov a opatrení na reštrukturalizáciu verejnej správy, zdravotnej starostlivosti, dôchodkového a verejného vzdelávacieho systému. Konkrétne do roku 2007 sa v programe plánuje prijať opatrenia na zníženie veľkosti verejnej správy a zlepšenie jej efektívnosti využívaním úspor z veľkovýroby; pri štátnych dotáciách zaviesť hodnotenie v závislosti od príjmov; vykonať reštrukturalizáciu štátnych dotácií na liečivá a čiastočne liberalizovať obchod s farmaceutickými výrobkami; zaviesť spolufinancovanie služieb zdravotnej starostlivosti. Okrem toho do roku 2007 sa majú parlamentu predložiť návrhy na zmeny a doplnenia zákonov s cieľom zvýšiť vek odchodu do dôchodku a obmedziť predčasné odchody do dôchodku zdokonalením stimulačných programov a prestavbou systému invalidných dôchodkov; služby zdravotnej starostlivosti postaviť na striktne poisťovacej báze a racionalizovať poskytovanie a využívanie týchto služieb; vykonať reštrukturalizáciu verejného vzdelávania. Tieto plány sa ešte musia zdôvodniť. Program dopĺňa tieto plány o predpokladané zlepšenie inštitucionálnych charakteristík rámca verejných financií. Vzhľadom na uvedené hodnotenie je stav maďarských verejných financií a najmä vysoký deficit očakávaný v roku 2006 predmetom vážnych obáv. Preto treba privítať, že v aktualizácii upraveného konvergenčného programu zo septembra 2006 maďarské orgány stanovujú ako prioritu zníženie nadmerného deficitu vyvinutím značného vopred pripraveného úsilia a zaväzujú sa, že budú Komisii a Rade podávať správy dvakrát ročne o pokroku a o opatreniach prijatých na udržanie smeru. Zatiaľ čo prvé dôležité kroky boli prijaté na zabezpečenie ďalších príjmov a zníženie výdavkov s cieľom dosiahnuť nový cieľový deficit za rok 2007 a boli ohlásené plány na zlepšenie kontroly výdavkov a vykonanie štrukturálnych reforiem na podporu priebehu tejto korekcie, riziká súvisiace s dodržaním nápravného postupu pretrvajú v krátkodobom horizonte i v záverečných rokoch programu. Predpokladané obmedzenie deficitu je preto podmienené dôslednou implementáciou predpokladaných štrukturálnych reforiem, zavedením kontroly výdavkov od prvých rokov programu, ako aj posilnením inštitucionálnej štruktúry verejných financií v Maďarsku, čo sú hľadiská, pre ktoré by bolo vhodné vyvinúť maximálne úsilie zo strany maďarskej vlády. 3. ODPORÚčANIA RADY V SÚVISLOSTI S KOREKCIOU NADMERNÉHO DEFICITU VEREJNÝCH FINANCIÍ (čLÁNOK 104 ODS. 7) Analýza uvedená v prechádzajúcom oddiele sa týka odporúčania pre korekciu nadmerného deficitu verejných financií. Pôvodný konečný termín pre úpravu nadmerného deficitu – rok 2008 – vychádzal z úvahy, že „osobitné okolnosti“ v zmysle odseku 4 článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97[12], ktoré umožňujú korekciu v strednodobom časovom rámci, sa v prípade Maďarska považovali za existujúce, predovšetkým vzhľadom na prebiehajúcu štrukturálnu premenu hospodárstva. I keď korekcia deficitu sa mala uskutočniť v strednodobom časovom rámci s konečným termínom v roku 2008, tento cieľový termín už nemožno považovať za reálny, vzhľadom na nedávne veľké rozpočtové sklzy v Maďarsku, ktoré významným spôsobom poškodili dôveryhodnosť fiškálnej politiky a vo zvýšenej miere ťaživo dopadli na hospodárstvo. Nový strednodobý rámec pre korekciu, stanovený v aktualizácii upraveného konvergenčného programu, predkladá ako konečný termín tejto korekcie rok 2009. Vzhľadom na nedávne sklzy sa tento nový termín, pre ktorý je predpokladom zásadná úprava štrukturálneho deficitu o viac ako 6 % HDP počas troch rokov, javí ako primeraný. V tejto súvislosti sa javí ako nevyhnutné, aby maďarská vláda (i) obmedzila zhoršovanie fiškálnej pozície v roku 2006 zabezpečením striktnej implementácie prijatých a ohlásených nápravných opatrení a na tento cieľ vyhradila aj možné neočakávané výnosy. Výsledkom by bol nominálny deficit vo výške maximálne 10 % HDP v roku 2006, ktorý by bol stále výnimočne vysoký; a (ii) striktne implementovala potrebné opatrenia na zabezpečenie vopred pripravenej a udržateľnej dôkladnej korekcie štrukturálneho deficitu vykonaním dôležitého kroku v roku 2007, po ktorom by nasledovali významné úpravy až do uskutočnenia korekcie nadmerného deficitu, pričom rozsah tohto úsilia by bol taký, ako sa predpokladá v stanovisku Rady k aktualizácii upraveného konvergenčného programu; aby bola pripravená prijímať následné opatrenia, ktoré môžu byť potrebné na dosiahnutie nápravy nadmerného deficitu do roku 2009 a tiež aby (iii) zapracovala ustanovenia o dostatočných rezervách do budúcich zákonov o rozpočte, aby sa predišlo sklzom i v prípade nepredvídaných udalostí. I keď tento program predstavuje vo zvýšenej miere určitý útlm pre bezpečnosť rozpočtu v priebehu programového obdobia, je naďalej potrebné venovať pozornosť tomu, ako efektívne sa tieto plány premenia na konkrétne opatrenia a na ich implementáciu. Zároveň pomer dlhu verejných financií sa musí nasmerovať na pevnú trajektóriu smerom nadol v súlade s priebehom viacročného znižovania deficitu, ako to ustanovuje konvergenčný program, a pokiaľ možno do roku 2009. Úprava rozpočtu musí byť zasadená do časového rámca stratégie obsiahlej štrukturálnej reformy, vrátane reformy verejnej správy, zdravotnej starostlivosti, dôchodkového a vzdelávacieho systému s cieľom obmedziť a znížiť výdavky do konca programového horizontu a po ňom. Okrem toho táto úprava by mala byť rozhodne podopretá uzákonením opatrení na zlepšenie kontroly rozpočtu, na zavedenie fiškálnych pravidiel a na posilnenie inštitucionálneho rámca rozpočtového procesu. Od vlády sa očakáva, že dvakrát ročne bude podávať správu o implementácii tejto stratégie fiškálnych cieľov v súlade s jej záväzkami, ktoré prijala v aktualizovanej verzii upraveného konvergenčného programu v septembri 2006, a to počnúc 1. aprílom 2007. PRÍLOHA Porovnanie kl'učových makroekonomických a rozpočtových odhadov | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Skutočný HDP (% zmena) | CP Sep. 2006 | 4.1 | 4.1 | 2.2 | 2.6 | 4.1 | CPDec. 2005 | 4.2 | 4.3 | 4.1 | 4.1 | neuvadza sa | CP Dec. 2004 | 4.0 | 4.2 | 4.3 | 4.6 | neuvadza sa | Inflácia HICP (%) | CP Sep. 2006 | 3.6 | 3.5 | 6.2 | 3.3 | 3.0 | CP Nov. 2005 | 3.5 | 2.1 | 3.0 | 2.4 | neuvadza sa | CP Dec. 2004 | 4.5 | 4.0 | 3.5 | 3.0 | neuvadza sa. | Produkčná medzera (% potencialneho HDP) | CP Sep. 20061,4 | 0.3 | 0.8 | -0.3 | -0.9 | 0.0 | CP Dec. 20051 | -1.0 | -0.5 | -0.1 | 0.4 | neuvadza sa | CP Dec. 20041 | -1.0 | -0.8 | -0.4 | -0.2 | neuvadza sa | Zostatok verejných financií (% HDP) | CP Sep. 2006 | -7.5 | -10.1 | -6.8 | -4.3 | -3.2 | CPDec. 2005 | -7.4 | -6.1 | -4.7 | -3.4 | neuvadza sa | CP Dec. 2004 | -4.7 | -4.1 | -3.4 | -2.8 | neuvadza sa | Primárne saldo (% HDP) | CP Sep. 2006 | -3.4 | -6.3 | -2.4 | -0.2 | 0.8 | CPDec. 2005 | -3.8 | -2.9 | -1.7 | -0.7 | neuvadza sa | CP Dec. 2004 | -0.9 | -0.7 | -0.3 | 0.1 | neuvadza sa | Cyklicky upravovaný zostatok (% HDP) | CP Sep. 2006 | -7.6 | -10.5 | -6.7 | -3.9 | -3.2 | CPDec. 2005 | neuvadza sa. | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | CP Dec. 2004 | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | CP Sep. 20063 | -7.6 | -9.7 | -5.8 | -3.6 | -3.2 | CPDec. 2005 | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | CP Dec. 2004 | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | neuvadza sa | Hrubý verejný dlh (% HDP) | CP Sep. 2006 | 62.3 | 68.5 | 71.3 | 72.3 | 70.4 | CPDec. 2005 | 61.5 | 63.0 | 63.2 | 62.3 | neuvadza sa | CP Dec. 2004 | 58.6 | 56.8 | 54.9 | 53.2 | neuvadza sa | Poznámky: | 1Vypočty utvarov Komisie na základe informacií obsiahnutých v programe | 2Cyklicky upravovaný zostatok (ako v predchádzajucich riadkoch bez zahrnutia jednorazových a dočasných opatreni | 3Jednorazové a dočasné opatrenia sú čerpané z programu: 0% v roku 2005, 0.8% HDP v roku 2006, 0.9% v roku 2007, 0.3% v roku 2008; všetky s narastajucim deficitom. Podla hodnotenia útvarov Komisie jednorazové opatrenia sú uplne v súlade s čiselnými údajmi krome roku 2005 (0.4% HDP, klesajúci deficit) a roku 2006 (0.3% HDP, klesajúci deficit). | 4Na základe odhadu potencialneho rastu 3.6%, 3.6%, 3.3%, 3.2% a resp. 3.2% v obdobi 2005-2009. | Zdroj: | Aktualizácie konvergenčného programu (KP); výpčty útvarov Komisie | Odporúčanie pre STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizácii upraveného konvergenčného programu Maďarska, 2005 - 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[13], a najmä na článok 9 ods. 3 tohto nariadenia, so zreteľom na stanovisko Rady z 24. januára 2006 k aktualizovanému konvergenčnému programu Maďarska, 2005 - 2008, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PRIJALA TOTO STANOVISKO: 1. Dňa [10. októbra 2006] Rada preskúmala aktualizáciu upraveného konvergenčného programu Maďarska na obdobie rokov 2005 až 2009, ktorú dostala 1. septembra 2006. 2. Po prijatí komplexného balíka hospodárskych reforiem v polovici deväťdesiatych rokov maďarská ekonomika prechádzala obdobím stabilnej a relatívne vysokej miery rastu a znižovania inflácie s podporou zdravej makroekonomickej politiky a vhodných štrukturálnych reforiem. Avšak od roku 2001, a ešte viac v priebehu ostatných rokov, v dôsledku nárastu verejných výdavkov a štedrého zvyšovania miezd vo verejnom sektore deficit verejných financií každoročne značne presiahol 5 % HDP, čo spôsobovalo značné rozdiely v porovnaní s pôvodnými cieľovými deficitmi. Okrem toho sa prakticky pri každom fiškálnom oznámení následne značne zvýšili koncoročné odhady. Namiesto plánovaných cieľových deficitov uvedených v konvergenčnom programe z mája 2004 vo výške 4,6 % HDP v roku 2004, 4,1 % HDP v roku 2005 a 3,6 % HDP v roku 2006 výsledok bol 6,6 % HDP v roku 2004, 7,5 % HDP v roku 2005 a na rok 2006 vláda predpokladá približne 10,1 % HDP, čo je doteraz najvyššia úroveň v EÚ (všetky údaje zahŕňajú zaťaženie dôchodkovou reformou). Veľká časť rozpočtových sklzov pochádza z prehnaného optimizmu pri príprave rozpočtu, z veľkého prekračovania rozpočtu, daňových škrtov a z nedostatočného úsilia o štrukturálne úpravy. Táto vysoko expanzívna fiškálna politika do značnej miery poškodila dôveryhodnosť fiškálnej politiky a znamenala pre hospodárstvo rastúcu zaťaž. Prispela najmä k závažnej nerovnováhe zahraničnej platobnej bilancie a k významnému zvýšeniu celkovej zahraničnej zadlženosti (z menej ako 20 % HDP v roku 2001 na úroveň okolo 30 % HDP v roku 2005) a k oveľa väčšiemu rozpätiu úrokových sadzieb v porovnaní s ostatnými nedávno pristupujúcimi členskými štátmi. 3. Dňa 5. júla 2004 Rada rozhodla, že Maďarsko má nadmerný deficit a vydala odporúčanie na základe článku 104 ods. 7 na jeho úpravu do roku 2008, čo je cieľový rok stanovený maďarskými orgánmi v konvergenčnom programe z mája 2004. Po rozhodnutí o jeho neplnení v januári 2005 na základe článku 104 ods. 8 Rada vydala 8. marca 2005 nové odporúčania na základe článku 104 ods. 7, v ktorom znova zdôraznila, že nadmerný deficit je potrebné skorigovať do roku 2008 v súlade s úpravami obsiahnutými v aktualizovanom maďarskom konvergenčnom programe z decembra 2004 a schválenom v stanovisku Rady z marca 2005. Dňa 8. novembra 2005 Rada rozhodla na základe článku 104 ods. 8, že opatrenie, ktoré Maďarsko prijalo ako reakciu na odporúčanie Rady z marca 2005, bolo nedostatočné. Predovšetkým pritom brala do úvahy významnú odchýlku od nápravného postupu v zmysle uvedeného odporúčania Rady (na aktualizáciu konvergenčného programu z decembra 2004), konkrétne vzhľadom na cieľové deficity vo výške 3,6 % HDP v roku 2005 a 2,9 % HDP v roku 2006 (obidva vypočítané bez zahrnutia zaťaženia druhým pilierom dôchodkových programov). 4. Maďarské orgány predložili 1. decembra 2005 Komisii a Rade aktualizáciu konvergenčného programu, ktorá obsahovala nové úpravy, pričom zachovala cieľový rok 2008 pre vykonanie korekcie nadmerného deficitu. Dňa 24. januára 2006 Rada prijala stanovisko k tejto aktualizovanej verzii z roku 2005, v ktorom konštatovala, že zatiaľ čo konsolidácia v programe sa opiera o veľmi veľké zníženie výdavkov, a to 7,5 % HDP, jej vykonanie nie je podopreté žiadnymi konkrétnymi opatreniami. Preto v súlade s druhým odsekom článku 9 oddielu 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 v znení zmien a doplnení, Rada vyzvala Maďarsko, aby čo najskôr, avšak najneskôr do 1. septembra 2006, predložilo aktualizáciu upraveného konvergenčného programu so stanovením konkrétnych a štrukturálnych opatrení, ktoré budú plne konzistentné so strednodobým nápravným postupom. 5. Po výslednom deficite verejných financií za rok 2005 vo výške 7,5 % HDP, ktorý bol vykázaný na jar 2006, maďarské orgány po všeobecných voľbách v apríli 2006 oznámili, že sa budú vykonávať obsiahle revízie smerom nahor týkajúce sa deficitu za rok 2006, ktorý by pri absencii nápravných krokov mohol dosiahnuť úroveň 11,6 % HDP[14]. Prekročenie v porovnaní s cieľovým deficitom 6,1 % HDP, ustanoveným v zákone o rozpočte a v aktualizovanom konvergenčnom programe z roku 2005, sa takmer celé nachádza na strane výdavkov (okolo 5 % HDP). Vyskytuje sa hlavne v oblasti prevádzkových a mzdových nákladov ústredných rozpočtových inštitúcií, dôchodkových dávok, výdavkov na zdravotnú starostlivosť a ako výsledok vyšších investícií miestnych správ oproti predpokladom v dôsledku volebného cyklu. Asi 1,5 % HDP z prekročenia sa vysvetľuje na jednej strane zaúčtovaním investícií na diaľnice do verejných financií[15] (1,1 % HDP), ktoré pôvodne mali prebrať PPP (verejno-súkromné partnerstvá) a viesť ich mimo rozpočtových záznamov, a na druhej strane nákladmi na vojenské lietadlá (0,3 % HDP), ktoré boli zakúpené na základe finančného prenájmu. Ani jeden z týchto nákladov nebol pôvodne zahrnutý do oficiálneho cieľového údaja. 6. Nová vláda – opätovne vymenovaná po všeobecných voľbách v apríli 2006 – v rámci konfrontácie so špirálovo sa vyvíjajúcim rozpočtovým deficitom zrušila v júni zvyšnú časť svojho päťročného programu znižovania daní, podľa ktorého by sa boli príjmy ďalej znižovali asi o 3 % HDP do roku 2010, a prijala balík nápravných finančných opatrení. Mnohé z týchto nápravných opatrení parlament už schválil, vrátane opatrení na strane príjmov. Vláda predpokladá, že zvýšenie daní, spolu s niektorými okamžitými škrtmi vo výdavkoch na zdravotnú starostlivosť, v štátnych dotáciách cien plynu, vo výdavkoch na verejnú správu a úplné zrušenie všeobecnej rozpočtovej rezervy vo výške 0,3 % HDP, bude viesť k obmedzeniu prekročenia deficitu v roku 2006 o 1,5 % HDP a k dosiahnutiu novej cieľovej hodnoty deficitu 10,1 % HDP. Predpokladá sa tiež, že tieto opatrenia vyvolajú významné účinky v budúcich rokoch. 7. Aktualizácia upraveného konvergenčného programu (ďalej „program“), ktorá bola predložená na splnenie požiadavky Komisie z januára 2006, plne vyhovuje vzorovej štruktúre a požiadavkám na poskytovanie údajov pre programy stability a konvergencie, ustanoveným v novom kódexe pravidiel.[16] 8. V makroekonomickom scenári predloženom v programe sa plánuje rast reálneho HDP tak, že v budúcich rokoch klesne zo 4,1 % v roku 2006 na 2,2 % a 2,6 % v rokoch 2007 a 2008 v dôsledku zmluvného vplyvu fiškálnych nápravných opatrení uvedených v programe, z ktorých niektoré sa už od júla 2006 realizujú . Predpokladá sa, že rast sa obnoví na úroveň pred úpravou do roku 2009. Tento vývoj sa prejavuje aj v predpokladaných cyklických podmienkach, ktoré vykazujú negatívne produkčné medzery za roky 2007 a 2008 a návrat produkcie na jej potenciálnu úroveň do roku 2009. Na základe informácií, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, a bez toho, aby bola dotknutá prognóza útvarov Komisie z jesene 2006, tento makroekonomický scenár sa javí ako úplne prijateľný. Je však trochu optimistický, pokiaľ ide o rast v roku 2009 a vývoj zamestnanosti najmä v závere obdobia, ktorý sa javí tak, akoby naň nemalo vplyv spomalenie rastu a plánované zníženie verejnej zamestnanosti. Významné zlepšenie rovnováhy platobnej bilancie, ktoré sa v programe predpokladá, sa javí ako prijateľné z hľadiska priamych i nepriamych účinkov opatrení fiškálnej úpravy. Konkrétne sa predpokladá, že deficit bežného účtu klesne z takmer 8 % HDP v roku 2006 na menej ako 4 % HDP v roku 2009. Predpokladá sa, že inflácia dosiahne vrchol 6,2 % v roku 2007 po 3,5 % v roku 2006 a do roku 2009 klesne na 3 %. Plánovaný model možno vysvetliť zvýšením DPH a znížením cenových dotácií, o ktorých sa rozhodlo v lete 2006, ako aj inými opatreniami obsiahnutými v programe, o ktorých sa predpokladá, že vytvoria inflačné tlaky zvyšovaním ceny výrobných faktorov (napr. zvýšenie dane z príjmov fyzických osôb a sociálnych príspevkov). Inflácia sa však v celom horizonte javí ako trochu podhodnotená. 9. Cieľom tohto programu je korekcia nadmerného deficitu do roku 2009. To sa dosiahne ráznym a vopred pripraveným obmedzením deficitu o 6,9 percentuálnych bodov HDP v priebehu troch rokov, z vysokej štartovacej pozície 10,1 % HDP v roku 2006 na 3,2 % HDP v roku 2009. Rovnaký význam má zlepšenie primárneho salda v danom období. V programe sa uznáva, že cieľový deficit 3,2 % HDP v roku 2009 bude stále vyšší ako 3%-ný prah HDP, ustanovený v zmluve, ale predpokladá sa, že Rada a Komisia pri posudzovaní tohto prípadu kvôli výnimke z postupu pre nadmerný deficit pre Maďarsko, by mohla brať do úvahy časť čistých nákladov na dôchodkovú reformu, v súlade s revidovaným Paktom stability a rastu.[17] Takmer polovičné zníženie pomeru deficitu sa má dosiahnuť už v roku 2007. Plánované obmedzenie pomeru nominálneho deficitu sa má dosiahnuť zvýšením pomeru príjmov k HDP o 3 percentuálne body a znížením pomeru výdavkov k HDP o 3,9 percentuálnych bodov v priebehu programového obdobia. Pokiaľ ide o stranu príjmov, boli prijaté všetky zvýšenia príjmov, ktoré podporujú plánovaný nárast programového pomeru príjmov k HDP. Okrem uvedených a už prijatých škrtov vo výdavkoch plánujú maďarské orgány dosiahnuť svoje ciele implementáciou prísnych viacročných stropov pre väčšinu výdavkových položiek a posilnením kontroly výdavkov z rozpočtu. Predpokladá sa, že tieto plány budú zahrnuté a kompletne vysvetlené v zákone o rozpočte na rok 2007, ktorý bude predložený parlamentu do konca októbra. Okrem toho sú v programe ohlásené obsiahle štrukturálne reformy s cieľom zabezpečiť dosiahnutie cieľových deficitov, najmä v záverečných rokoch programu (ako je zavedenie programov spolufinancovania v sektore zdravotnej starostlivosti, prehodnotenie štátnych dotácií pre ceny a zmodernizovanie ústrednej verejnej správy). 10. V priebehu programového obdobia štrukturálne saldo (v cyklicky upravovaných termínoch a bez započítania jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky a na základe číselných údajov z programu, sa má zlepšiť v priemere asi o 2¼ % HDP ročne, t. j. klesnúť z 9¾ % HDP v roku 2005 na 3¼ % v roku 2009. V programe je stanovený strednodobý cieľ (ďalej „SDC“) pre rozpočtovú pozíciu ako štrukturálny rozpočtový deficit v intervale 0,5 % až 1 % HDP, ktorého dosiahnutie nie je cieľom programového obdobia. SDC sa nachádza v rozsahu uvedenom v Pakte stability a rastu a v kódexe pravidiel a primerane odráža dlhodobý potenciálny pomer rastu produkcie k zadlženosti. 11. Pokiaľ ide o rozpočtový výsledok, existuje množstvo položiek na pozitívnej strane. Veľká časť opatrení na podporu zníženia deficitu v rokoch 2006 a 2007 už bola prijatá alebo sa plánuje ich zapracovanie do rozpočtu na rok 2007. Okrem toho v ostatných mesiacoch vláda prijala rozhodnutia o niektorých počiatočných krokoch plánovaných štrukturálnych reforiem. Maďarské orgány sa zároveň rozhodli zlepšiť rozpočtový proces prostredníctvom transparentnejšieho účtovníctva a zavedením pravidla na kontrolu výdavkov od roku 2007 a viacročného plánovania výdavkov pre rozpočtové inštitúcie; taktiež sa v programe zaviazala dvakrát ročne podávať správy Komisii a Rade o vývoji rozpočtu a oznamovať nápravné opatrenia v prípade sklzov. Sú tu však aj významné riziká. Stále ešte existuje určitá miera neistoty, pokiaľ ide o účinné uplatňovanie plánovaného zmrazenia výdavkov v rokoch 2007 a 2008 a o zloženie zvýšených výdavkov v tých oblastiach, ktoré nie sú do zmrazenia zahrnuté. Okrem toho, napriek plánovaným opatreniam, môže byť dosiahnutie rozpočtových cieľov v záverečných rokoch vystavené značným rizikám. I keď riziká na strane príjmov, ktoré vyplývajú z makroekonomického scenára, sa zdajú byť vcelku úplne vyrovnané, predpokladané príjmy v záverečných rokoch, a najmä v roku 2009, sú dosť optimistické, čo má tiež nadväznosť na dosť optimistické prognózy v oblasti zamestnanosti. Ďalej, odhliadnuc od slabých záznamov o kontrole výdavkov a nedostatku presných informácií o tom, ako sa to bude robiť v budúcnosti, nedostatočná inštitucionálna kontrola rozpočtového procesu vystavuje verejné financie riziku významných sklzov. Preto je predpokladané zníženie deficitu podmienené dôkladnou implementáciou predpokladaných štrukturálnych reforiem a kontrolou výdavkov od prvých rokov programu. Nakoniec nemožno vylúčiť ani možnosť, že takmer 2 % HDP dlhu, ktorý nahromadili verejné dopravné spoločnosti od konca roku 2002, prevezme vláda (vzhľadom na skutočnosť, že k tomu pravidelne dochádzalo v minulosti); toto by malo dočasný vplyv na deficit. Celkove by mohol byť rozpočtový výsledok horší, ako je plánované v programe, a to v krátkodobom horizonte i záverečných rokoch programu. 12. Vzhľadom na uvedené hodnotenie rizika si plánovaná korekcia nadmerného deficitu do roku 2009 na udržateľnom základe vyžaduje, aby vláda prísne dodržiavala rozpočtové ciele. Závisí to od efektívnej implementácie všetkých opatrení ohlásených v programe na roky 2006 až 2009, ako aj od ďalšej špecifikácie a implementácie štrukturálnych reforiem a kontroly výdavkov. 13. Pomer dlh - HDP podľa programových prognóz významne vzrastie v roku 2006 na 68,5 % (zo 62,3 % v roku 2005) nad referenčnú hodnotu 60 % HDP stanovenú v zmluve. V programe sa predpokladá ďalšie zvýšenie pomer zadlženosti na 71,3 % v roku 2007 a na 72,3 % v roku 2008. Predpokladá sa, že tento pomer začne klesať až v roku 2009 a to na 70,4 %. Riziká predpokladanej trajektórie pomeru zadlženosti vyplývajú hlavne z toho, že deficit bude vyšší ako sa očakáva v primárnom salde, aj v dôsledku možného prevzatia dlhu verejných dopravných spoločností. Vzhľadom na hodnotenie tohto rizika nebude pomer zadlženosti počas programového obdobia dostatočne klesať k referenčnej hodnote. 14. Maďarsko sa javí ako vysoko rizikové z hľadiska udržateľnosti verejných financií. Veľmi zlá rozpočtová pozícia v spojení s pomerne vysokým a stúpajúcim pomerom zadlženosti predstavuje značné riziko pre udržateľné verejné financie aj bez zohľadnenia dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Okrem toho dlhodobý vplyv starnutia v Maďarsku na rozpočet je značne vyšší ako priemer EÚ a je významne ovplyvnený značným zvýšením výdavkov na dôchodky, ktoré tvoria časť HDP v dlhodobom horizonte. V záujme zníženia týchto rizík je teda nevyhnutné uskutočniť veľkú konsolidáciu verejných financií v strednodobom horizonte, ako je plánované, potom ďalšie posilnenie rozpočtovej pozície a riešenie významného zvýšenia výdavkov na dôchodky. 15. Zatiaľ čo v roku 2006 došlo k závažnému zhoršeniu stavu verejných financií, ktoré bolo prekážkou nápravy nadmerného deficitu v súlade s plánovaným postupom, opatrenia, ktoré sa program predpokladajú v programe, ak sa kompletne stanovia a vykonajú, sú úplne konzistentné s obsiahlymi usmerneniami pre hospodársku politiku, ktoré sú zahrnuté do integrovaných usmernení[18]. Maďarsko predovšetkým plánuje prijať účinné opatrenia pre nápravu nadmerného deficitu a pre vykonanie reforiem s cieľom posilniť fiškálnu disciplínu a zvýšiť transparentnosť. Týmito opatreniami by sa tiež malo prispieť ku korekcii súčasných vysokých deficitov bežného účtu. Je však potrebné, aby boli podopreté štrukturálnymi reformami na zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti. 16. Vykonávacou správou, ktorá má byť predložená do polovice októbra 2006 v súvislosti s obnovenou lisabonskou stratégiou pre rast a zamestnanosť, plánuje maďarská vláda v podstatnej miere zrevidovať plány reforiem obsiahnuté v národnom programe reforiem (NPR) z októbra 2005 tak, aby zohľadňovali novú stratégiu vlády. NPR z októbra 2005 stanovil tieto kľúčové úlohy s významnými dôsledkami pre verejné financie: (a) znížiť fiškálny deficit, (b) zlepšiť infraštruktúru a (c) zvýšiť aktivitu a zamestnanosť a skvalitniť ľudský kapitál. Aktualizácia upraveného konvergenčného programu obsahuje náčrt plánov a opatrení na reštrukturalizáciu verejnej správy, zdravotnej starostlivosti, dôchodkového a verejného vzdelávacieho systému. Konkrétne do roku 2007 sa v programe plánuje prijať opatrenia na zníženie veľkosti verejnej správy a zlepšenie jej efektívnosti využívaním úspor z veľkovýroby; pri štátnych dotáciách zaviesť hodnotenie v závislosti od príjmov; vykonať reštrukturalizáciu štátnych dotácií na liečivá a čiastočne liberalizovať obchod s farmaceutickými výrobkami; zaviesť spolufinancovanie služieb zdravotnej starostlivosti. Okrem toho do roku 2007 sa majú parlamentu predložiť návrhy na zmeny a doplnenia zákonov s cieľom zvýšiť vek odchodu do dôchodku a obmedziť predčasné odchody do dôchodku zdokonalením stimulačných programov a prestavbou systému invalidných dôchodkov; služby zdravotnej starostlivosti postaviť na striktne poisťovacej báze a racionalizovať poskytovanie a využívanie týchto služieb; vykonať reštrukturalizáciu verejného vzdelávania. Tieto plány sa ešte musia zdôvodniť. Program dopĺňa tieto plány o predpokladané zlepšenie inštitucionálnych charakteristík rámca verejných financií. Vzhľadom na uvedené hodnotenie je stav maďarských verejných financií a najmä v roku 2006 očakávaný vysoký deficit predmetom vážnych obáv. Preto treba privítať, že v aktualizácii upraveného konvergenčného programu zo septembra 2006 maďarské orgány stanovujú ako prioritu zníženie nadmerného deficitu vyvinutím významného vopred pripraveného úsilia a zaväzujú sa, že budú Komisii a Rade podávať správy dvakrát ročne o pokroku a o opatreniach prijatých na udržanie smeru. Zatiaľ čo boli prijaté dôležité prvé kroky na zabezpečenie ďalších príjmov a zníženie výdavkov s cieľom dosiahnuť nový cieľový deficit za rok 2007 a boli ohlásené plány na zlepšenie kontroly výdavkov a vykonanie štrukturálnych reforiem na podporu priebehu tejto korekcie, riziká súvisiace s dodržaním priebehu korekcie pretrvávajú v krátkodobom horizonte i v záverečných rokoch programu. Predpokladané obmedzenie deficitu je preto podmienené striktnou implementáciou predpokladaných štrukturálnych reforiem, zavedením kontroly výdavkov od prvých rokov programu, ako aj posilnením inštitucionálnej štruktúry verejných financií v Maďarsku, čo sú hľadiská, pre ktoré Rada nalieha na maďarskú vládu, aby v tomto smere vynaložila najvyššie úsilie. Odporúčanie adresované Maďarsku na vyriešenie veľkej rozpočtovej nevyrovnanosti súčasne prijíma Rada na základe článku 104 ods. 7 zmluvy. Odporúčanie pre ODPORÚčANIE RADY MAďARSKU s cieľom ukončiť stav nadmerného deficitu verejných financií RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na článok 104 ods. 7 tejto zmluvy, so zreteľom na odporúčanie od Komisie, keďže: 17. Podľa článku 104 zmluvy majú členské krajiny predchádzať nadmerným deficitom verejných financií. 18. Základom Paktu stability a rastu je cieľ zdravých verejných financií ako prostriedok pre posilňovanie podmienok cenovej stability a energický udržateľný rast prispievajúci k tvorbe zamestnanosti. 19. V súlade s článkom 104 ods. 6 Rada 5. júla 2004 konštatovala, že v Maďarsku existuje nadmerný deficit. 20. Po rozhodnutí o existencii nadmerného deficitu v Maďarsku Rada, v súlade s článkom 104 ods. 7 zmluvy a s článkom 3 nariadenia Rady (ES) č. 1467/97 zo 7. júla 1997 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku[19] odporučila, aby maďarské orgány v strednodobom rámci prijali opatrenia na zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2008 dôveryhodným a udržateľným spôsobom, v súlade s postupom na zníženie deficitu špecifikovaným v stanovisku Rady z 5. júla 2006 ku konvergenčnému programu predloženému v máji 2004. Odporučila najmä, aby maďarské orgány do 5. novembra 2004 podnikli účinné kroky v súvislosti s predpokladanými opatreniami na dosiahnutie cieľového deficitu za rok 2005. 21. Dňa 18. januára 2005 Rada konajúca podľa článku 104 ods. 8 zmluvy na odporúčanie Komisie konštatovala, že Maďarsko nepodniklo účinné kroky v reakcii na jej odporúčanie z 5. júla 2004, najmä s ohľadom na očakávané nedostatočné dosiahnutie cieľového deficitu za rok 2005, a to s pomerne veľkým rozdielom. 22. Po vstupe do Spoločenstva 1. mája 2004 je Maďarsko členským štátom s výnimkou v zmysle článku 122 ods. 1 zmluvy, a to znamená, že má predchádzať nadmerným deficitom, ale že preň neplatí článok 104 ods. 9 a článok 104 ods. 11 zmluvy; ďalšie odporúčania možno Maďarsku adresovať len na základe článku 104 ods. 7. 23. 8. marca 2005 prijala Rada na základe odporúčania Komisie, v súlade s článkom 104 ods. 7, nové odporúčanie pre maďarské orgány, aby v strednodobom rámci podnikli kroky na zníženie deficitu pod úroveň 3 % HDP do roku 2008 dôveryhodným a udržateľným spôsobom. 8. novembra 2005 Rada konštatovala druhýkrát, podľa článku 104 ods. 8 na odporúčanie Komisie, že opatrenie Maďarska bolo nedostatočné. Pritom brala do úvahy najmä tú skutočnosť, že cieľové deficity 3,6 % HDP v roku 2005 a 2,9 % HDP v roku 2006 (bez zaťaženia vyplývajúceho z dôchodkovej reformy v roku 1998)[20] sa podarí splniť len nedostatočne, a to s pomerne veľkým rozdielom, a že implementácia daňových škrtov z roku 2006 bola v rozpore s odporúčaním Rady. 24. Podľa článku 3 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa musí v odporúčaní v súlade s článkom 104 ods. 7 ustanoviť, že príslušný členský štát má prijať účinné opatrenia najneskôr do šiestich mesiacov, a že úprava nadmerného deficitu sa ukončí v roku, ktorý nasleduje po jeho zistení, pokiaľ neexistujú nejaké osobitné okolnosti. V prípade výskytu takýchto okolností sa príslušnému členskému štátu môže povoliť úprava nadmerného deficitu v strednodobom horizonte. Takéto osobitné okolnosti – konkrétne veľkosť deficitu a prebiehajúca štrukturálna premena hospodárstva – v Maďarsku existovali vtedy, keď sa dostalo do nadmerného deficitu, a teda rámec pre jeho nápravu do roku 2008 bol stanovený v súlade s maďarskou stratégiou ustanovenou v konvergenčnom programe z mája 2004. 25. Aktualizácia upraveného konvergenčného programu, ktorú Maďarsko predložilo 1. septembra 2006 ako reakciu na výzvu v stanovisku Rady z januára 2006 k aktualizácii konvergenčného programu z decembra 2005, podáva revidovaný rámec na úpravu nadmerného deficitu do roku 2009, teda o jeden rok neskôr ako v predchádzajúcich programoch. Ročné ciele pre deficit verejných financií v aktualizácii upraveného konvergenčného programu sú: 10,1 % HDP v roku 2006, 6,8 % v roku 2007, 4,3 % v roku 2008 a 3,2 % v roku 2009. Tieto údaje zahŕňajú zaťaženie dôchodkovou reformou, čím sa ruší prax aktualizácií konvergenčného programu z decembra 2004 a z decembra 2005. Maďarské orgány teda rozhodli, že už nebudú využívať výhody z prechodného obdobia pre sektorovú klasifikáciu dôchodkových programov, ktoré poskytol Eurostat 23. septembra 2004, a ktorých platnosť v každom prípade uplynie 1. apríla 2007. Plánované zníženie nominálneho deficitu sa má dosiahnuť zvýšením pomeru výnosy - HDP o 3 percentuálne body a znížením pomeru výdavky - HDP o 3,9 percentuálnych bodov v rámci programového obdobia. Po odhadovanom zhoršení v roku 2006 asi o 2 percentuálne body HDP je plánované zlepšenie štrukturálneho salda (t. j. cyklicky upravovaného zostatku bez zahrnutia jednorazových a iných dočasných opatrení) asi o 6½ % HDP v období rokov 2006 až 2009. Asi polovica tohto významného zlepšenia sa má podľa plánu dosiahnuť v roku 2007. Po očakávanej úprave nadmerného deficitu sa predpokladá, že korekcia bude pokračovať smerom k strednodobému cieľu rozpočtovej pozície, ktorý je stanovený ako štrukturálny deficit v rozsahu ½ až 1 % HDP. Pomer zadlženosti bude naďalej rásť na 72,3 % HDP do roku 2008, čo je značne vyššia úroveň ako referenčná hodnota 60 % HDP, a začiatok jeho znižovania je plánovaný až na rok 2009. 26. Vo svojom stanovisku z [10. októbra 2006] k aktualizácii upraveného konvergenčného programu zo septembra 2006 Rada podáva posudok k plánom maďarských orgánov na zníženie deficitu, okrem iného aj prostredníctvom programu štrukturálnych reforiem. V roku 2006 boli vykonané prvé dôležité kroky na zabezpečenie ďalších príjmov a zníženie výdavkov s cieľom dosiahnuť cieľový deficit za rok 2007. Okrem toho boli ohlásené plány na zlepšenie rozpočtovej disciplíny (prostredníctvom transparentnejšieho účtovníctva, ako aj zavedením viacročných stropov pre výdavky a pravidla pre výdavky) a na vykonanie štrukturálnych reforiem. Riziká však naďalej zostávajú, a to z krátkodobého hľadiska i v záverečných rokoch programu. Konkrétne ešte stále existuje značný stupeň neistoty v súvislosti s efektívnym uplatňovaním plánovaného zmrazenia výdavkov a, všeobecnejšie, s obsahom zvýšených výdavkov. Okrem toho napriek plánovaným opatreniam by sa mohlo ohroziť aj dosiahnutie rozpočtových cieľov v záverečných rokoch programu vzhľadom na slabý inštitucionálny rámec pre rozpočtový proces, vzhľadom na skutočnosť, že ohlásené fiškálne pravidlá ešte neboli plne špecifikované, ako aj vzhľadom na opakované dôkazy o významných sklzoch vo verejných financiách. Maďarsko sa považuje za vysoko rizikovú krajinu, pokiaľ ide o udržateľnosť verejných financií, ktorá si vyžaduje rozsiahlu konsolidáciu v strednodobom horizonte, ako je plánované, a potom ďalšie posilňovanie rozpočtovej pozície. V stanovisku sa pripomína aj záväzok maďarských orgánov dvakrát ročne predkladať Komisii a Rade správu o vývoji rozpočtu a oznamovať nápravné kroky v prípade sklzov. 27. Vo všeobecnosti by sa opatreniami na konsolidáciu rozpočtu malo zabezpečiť trvalé zlepšovanie zostatku verejných financií a orientácia na zvyšovanie kvality verejných financií a posilňovanie rastu hospodárskeho potenciálu. V prípade Maďarska úprava nadmerného deficitu musí byť zasadená do obsiahlej reformnej stratégie, vrátane reformy verejnej správy, zdravotnej starostlivosti, dôchodkového a vzdelávacieho systému, ako aj opatrení na zlepšenie kontroly rozpočtu. 28. Zatiaľ čo pôvodne sa korekcia deficitu mala uskutočniť v strednodobom rámci s ukončením v roku 2008, tento cieľový termín už nemožno považovať za reálny vzhľadom na nedávne veľké rozpočtové sklzy v Maďarsku, ktoré porušením odporúčania Rady viedli k masívnemu zvýšeniu deficitu verejných financií. V novom strednodobom rámci pre túto korekciu, stanovenom v rámci aktualizácie upraveného konvergenčného programu, sa uvádza rok 2009 ako konečný termín nápravy. Vzhľadom na nedávne sklzy sa tento nový konečný termín, ktorého predpokladom je zásadná korekcia štrukturálneho deficitu o viac ako 6 % HDP v priebehu troch rokov, javí ako primeraný. 29. V súvislosti s tým by mala maďarská vláda (i) obmedziť zhoršovanie fiškálnej pozície v roku 2006 zabezpečením dôslednej implementácie prijatých a ohlásených nápravných opatrení a na tento cieľ vyhradiť aj možné neočakávané výnosy. Výsledkom by bol nominálny deficit vo výške maximálne 10 % HDP v roku 2006, ktorý by bol stále výnimočne vysoký; (ii) striktne implementovať potrebné opatrenia na zabezpečenie vopred pripravenej a udržateľnej dôkladnej korekcie štrukturálneho deficitu vykonaním veľmi významného kroku v roku 2007, a potom vyvinutím ďalšieho významného úsilia o nápravu až do uskutočnenia korekcie nadmerného deficitu, pričom rozsah tohto úsilia by bol taký, ako sa predpokladá v stanovisku Rady k aktualizácii upraveného konvergenčného programu; byť pripravená prijímať následné opatrenia, ktoré môžu byť potrebné na dosiahnutie nápravy nadmerného deficitu do roku 2009 a tiež (iii) začleniť ustanovenia o dostatočných rezervách do budúcich zákonov o rozpočte, aby sa predišlo sklzom i v prípade nepredvídaných udalostí. Zároveň sa pomer dlhu verejných financií musí nasmerovať na pevnú trajektóriu smerom nadol v súlade s postupom pre viacročné znižovanie deficitu, ako sa to ustanovuje v konvergenčnom programe, a pokiaľ možno, do roku 2009. 30. Plánovaná náprava nadmerného deficitu do roku 2009 si vyžaduje, aby vláda dôsledne dodržiavala svoje rozpočtové ciele, čo závisí od účinného vykonania všetkých opatrení, ohlásených v programe na roky 2006 až 2009, ako aj od včasných rozhodnutí o štrukturálnych reformách a od ich implementácie a kontroly výdavkov. 31. Komisia a Rada bude v súlade s článkom 10 nariadenia (ES) č. 1467/97 monitorovať implementáciu opatrení, ktoré prijalo Maďarsko ako reakciu na toto odporúčanie, a to aj na základe pravidelných správ predložených maďarskými orgánmi, TÝMTO ODPORÚčA: 32. Maďarské orgány by mali ukončiť súčasný stav existujúceho nadmerného deficitu čo najrýchlejšie, najneskôr do roku 2009; 33. Maďarské orgány by mali znížiť deficit dôveryhodným a udržateľným spôsobom v súlade s viacročným postupom na obmedzenie deficitu, ako je ustanovené v stanovisku Rady z [10. októbra 2006] k aktualizácii upraveného konvergenčného programu, predloženej 1. septembra 2006. Konkrétne v tejto súvislosti by maďarské orgány mali: 34. obmedziť zhoršovanie fiškálnej pozície v roku 2006 zabezpečením dôsledného vykonania prijatých a ohlásených nápravných opatrení a pridelením možných neočakávaných výnosov na tento účel; 35. dôsledne implementovať potrebné opatrenia na zabezpečenie vopred pripravenej a udržateľnej nápravy štrukturálneho deficitu, ako sa predpokladá v upravenom programe a stanovisku Rady k nemu; a byť pripravené prijať ďalšie opatrenia, ktoré môžu byť potrebné na dosiahnutie nápravy nadmerného deficitu do roku 2009; 36. prijať a rýchlo implementovať plánované reformy verejnej správy, zdravotnej starostlivosti, dôchodkového a vzdelávacieho systému s cieľom obmedziť a znížiť výdavky do konca programového horizontu a po ňom v záujme zabezpečenia trvalého zlepšenia stavu verejných financií. 37. Rada stanovuje pre maďarské orgány konečný termín [10. apríl 2007] na prijatie účinných krokov v súvislosti s opatreniami na dosiahnutie cieľových deficitov na roky 2006 a 2007. Najmä predpokladané opatrenia na zníženie výdavkov by mali byť kompletne zapracované do zákona o rozpočte na rok 2007 a včas implementované, aby sa zabezpečila dôsledná realizácia plánovaného veľkého zníženia deficitu v roku 2007. Okrem toho by sa do zákona o rozpočte mali začleniť ustanovenia o dostatočnej rezerve kvôli predchádzaniu sklzom v prípade nepredvídaných udalostí. 38. Maďarské orgány by mali zabezpečiť, aby sa pomer hrubej zadlženosti nasmeroval na pevnú trajektóriu smerom nadol, v súlade s viacročných postupom na zníženie deficitu, ako je ustanovené v konvergenčnom programe, a najlepšie do roku 2009. 39. Maďarské orgány by mali zlepšiť kontrolu rozpočtu skvalitnením fiškálnych pravidiel, konkrétne stanovením a uplatňovaním pravidla pre plánované výdavky a stropov pre výdavky a posilnením inštitucionálneho rámca. Okrem toho Rada vyzýva maďarské orgány, aby zabezpečili udržateľnú konsolidáciu rozpočtu vzhľadom na svoj strednodobý cieľový štrukturálny deficit vo výške ½ až 1 % HDP aj po náprave nadmerného deficitu. Rada víta záväzok maďarských orgánov, ktorý je súčasťou aktualizácie upraveného konvergenčného programu z 1. septembra 2006, predkladať Komisii a Rade správy o dosiahnutom pokroku pri plnení tohto odporúčania raz za polrok, pričom prvá správa sa očakáva do 1. apríla 2007. Toto odporúčanie je určené Maďarskej republike. V Luxemburgu [10. októbra 2006] Za Radu predseda [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte sú k dispozícii na internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k „Špecifikáciám pre vykonávanie Paktu stability a rastu a usmerneniam týkajúcim sa formy a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN 11. októbra 2005. [3] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5). [4] Tieto ciele nezahŕňajú zaťaženie vyvolané reformou dôchodkového systému z roku 1998, keďže v decembri 2004 sa maďarské orgány rozhodli využiť rozhodnutie Eurostatu z 23. septembra 2004, ktoré umožňuje klasifikáciu druhého piliera dôchodkových programov v rámci sektora verejných financií na prechodné obdobie až do oznámenia 1. apríla 2007. S použitím najnovších odhadov príspevku dôchodkovej reformy pôvodné cieľové deficity, vrátane dôchodkovej reformy, by boli 5 % HDP a 4,5 % HDP. [5] V súlade s druhým odsekom článku 9 oddielu 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 v znení zmien a doplnení. [6] Program poskytuje všetky povinné údaje, ktoré predpisuje nový kódex pravidiel. Niektoré nepovinné údaje chýbajú. Tieto sa týkajú najmä verejných výdavkov podľa funkcie, vývoja verejného dlhu a údajov o dlhodobej udržateľnosti verejných financií. [7] Po predložení aktualizácie konvergenčného programu za rok 2004 v decembri roku 2004 sa maďarské orgány rozhodli fiškálne ciele a štatistiky vykázať bez zahrnutia nákladov na dôchodkovú reformu. Pri aktualizácii upraveného konvergenčného programu sa od tejto praxe ustúpilo; Maďarsko sa teda rozhodlo ďalej nevyužívať výhody prechodného obdobia pre sektorovú klasifikáciu dôchodkových programov, ktoré udelil Eurostat 23. septembra 2004, a ktorých platnosť v každom prípade uplynie 1. apríla 2007. Bez zaťaženia dôchodkovou reformou by výsledný deficit za rok 2005 bol 6,1 % HDP a cieľ na rok 2006 by bol 4,7 % HDP. [8] Päťročnú stratégiu znižovania daní schválil parlament 7. novembra 2005 a prvé kroky (najvýznamnejším z nich bolo zníženie hornej sadzby DPH o 5 percentuálnych bodov) nadobudli účinnosť 1. januára 2006 a viedli k zníženiu príjmov na rok 2006 asi o 1 % HDP. [9] Podľa nariadenia Rady (ES) č. 1056/2005, článok 1 ods. 7, v prípade , že by deficit verejných financií „…klesal významne a trvale a dosiahol by úroveň, ktorá sa blíži k referenčnej hodnote“, Rada a Komisia by mali degresívne prihliadať na čisté náklady na dôchodkovú reformu, ktoré zahŕňajú plne financovaný pilier. Pre Maďarsko by to v roku 2009 zodpovedalo 20 % čistých nákladov na dôchodkovú reformu alebo odhadu 0,3 % HDP. [10] Podrobnosti o dlhodobej udržateľnosti sú uvedené v technickom hodnotení programu útvarmi Komisie (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm). [11] V júli 2005 došlo k začleneniu obsiahlych hospodárskych usmernení do integrovaných usmernení, ako súčasť posilnenej lisabonskej (Ú. v. EÚ L 205, 6.8.2005). [12] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s.5). [13] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte sú k dispozícii na tejto internetovej adrese: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [14] Maďarsko sa rozhodlo ďalej nevyužívať výhody prechodného obdobia pre sektorovú klasifikáciu dôchodkových programov, ktoré udelil Eurostat 23. septembra 2004, a ktorých platnosť v každom prípade uplynie 1. apríla 2007. Bez zaťaženia dôchodkovou reformou by výsledný deficit za rok 2005 bol 6,1 % HDP a cieľ na rok 2006 by bol 4,7 % HDP. [15] Pôvodne sa plánovalo, že túto investíciu prevezmú PPP (verejno-súkromné partnerstvá) a budú ich viesť mimo rozpočtových záznamov. [16] Program poskytuje všetky povinné údaje, ktoré predpisuje nový kódex pravidiel. Niektoré nepovinné údaje chýbajú. Tieto sa týkajú hlavne verejných výdavkov podľa funkcie, vývoja verejného dlhu a údajov o dlhodobej udržateľnosti verejných financií. [17] Podľa nariadenia Rady (ES) č. 1056/2005, článok 1 ods. 7, keby deficit verejných financií „…klesal významne a trvale a dosiahol by úroveň, ktorá sa blíži k referenčnej hodnote", Rada a Komisia by mali degresívne prihliadať na čisté náklady na dôchodkovú reformu, ktoré zahŕňajú plne financovaný pilier. Pre Maďarsko by to v roku 2009 zodpovedalo 20 % čistých nákladov na dôchodkovú reformu alebo odhadu 0,3 % HDP. [18] V júli 2005 boli obsiahle hospodárske usmernenia zapracované do integrovaných usmernení ako súčasť posilnenej lisabonskej stratégie(Ú. v. EÚ L 205, 6.8.2005). [19] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1056/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 5). [20] V týchto cieľoch nebolo zahrnuté zaťaženie vyplývajúce z reformy dôchodkového systému v roku 1998, keďže v decembri 2004 sa maďarské orgány rozhodli využiť rozhodnutie, ktoré vydal Eurostat 23. septembra 2004, umožňujúce klasifikáciu druhého piliera dôchodkových reforiem v sektore verejných financií na prechodné obdobie do marca 2007. S použitím najnovších odhadov príspevku dôchodkovej reformy tieto cieľové deficity, vrátane zaťaženia dôchodkovou reformou, by boli 5 % HDP a 4,5 % HDP v uvedenom .