Stanovisko Európskeho výboru regiónov – Ekologická transformácia – Ako pri budovaní odolných spoločenstiev dosiahnuť rovnováhu medzi sociálnou prijateľnosťou a environmentálnymi požiadavkami – pohľad miest a regiónov

(2022/C 375/06)

Spravodajca: Hanna ZDANOWSKA (PL/EĽS), primátorka Lodže Referenčný dokument: žiadosť predsedníctva Rady EÚ

EURÓPSKY VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

1. víta ekologickú transformáciu ako jednu z kľúčových priorít francúzskeho predsedníctva, keďže adaptácia na zmenu klímy a zmierňovanie jej dôsledkov, obnova a ochrana biodiverzity, zabezpečenie územnej odolnosti voči prírodným katastrofám, ako aj presadzovanie zdravého životného prostredia a lepšej kvality života prispievajú k budovaniu odolnejšej Európy a dosahovaniu cieľov Európskej zelenej dohody a Parížskej dohody;

2. súhlasí so zverejneným oznámením o novej stratégii pre adaptáciu na zmenu klímy ( 1 ) a tiež s osobitnou správou Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) ( 2 ) a zdôrazňuje, že ekologická transformácia nie je možná bez zapojenia miestnych a regionálnych samospráv, ako aj obyvateľov, podnikov, centier inovácií a univerzít;

3. zastáva názor, že ekologická transformácia by mala byť stredobodom všetkých rozhodnutí súvisiacich s tvorbou politiky, pričom by sa mal pri navrhovaní a zavádzaní budúcich politík a programov zaujať nový, systémový a integrovaný prístup. Zdôrazňuje, že túto zelenú transformáciu by mala uľahčiť digitálna transformácia zahŕňajúca zavádzanie a podporu moderných digitálnych nástrojov s vysokými normami udržateľnosti – vrátane silných demokratických a technologických záruk – a investovanie do nich, keďže sú to kľúčové faktory, ktoré umožňujú zmeny. V tejto súvislosti je tiež nevyhnutné podporovať menej rozvinuté a vidiecke regióny a pomôcť im zaostávanie v snahe preklenúť priepasť medzi rôznymi oblasťami;

4. pri budovaní odolnosti je rozhodujúca miestna a regionálna úroveň. Dôležité je dosiahnuť väčší pocit zodpovednosti a spolupatričnosti na miestnej a regionálnej úrovni, a to pokiaľ ide o verejnú správu, miestnu a regionálnu samosprávu, obyvateľov, hospodárske subjekty, t. j. všetkých, ktorí sú súčasťou miestnej a regionálnej štruktúry, čo si však vyžaduje náležitú a komplexnú inštitucionálnu a finančnú podporu;

5. žiada, aby sa v kontexte klimatickej krízy, krízy v oblasti biodiverzity a vojny na Ukrajine výrazne posilnil celý sektor zdravotníctva a opatrovateľských služieb, pričom by sa zdravie malo považovať za hlavný motív a prioritu ekologickej transformácie a mali by sa posilňovať synergie medzi politikou v oblasti klímy a politikou v oblasti zdravia v súlade s odporúčaniami 8. environmentálneho akčného programu;

6. zastáva názor, že odolné spoločenstvo dokáže odolávať dôsledkom klimatických hrozieb a iných narušení, absorbovať ich a zotaviť sa z nich. Je preto dôležité zmierňovať negatívne účinky, ale tiež vytvoriť atmosféru, v ktorej môžu spoločnosť, životné prostredie, ako aj hospodárstvo prosperovať, a to vďaka zavedeniu širokej škály stimulačných opatrení;

7. zdôrazňuje, že odolné komunity je možné budovať aj vďaka odolným politickým systémom, ktoré sa zasadzujú za rovnosť, solidaritu, sociálnu spravodlivosť a rodovú rovnosť, vďaka zapojeniu detí a mladých ľudí a tým, že sa nezabudne na nikoho, najmä nie na zraniteľné skupiny, a že sa bude prihliadať na územnú rozmanitosť, ktoré predstavujú vidiecke, pobrežné, horské, ostrovné, súostrovné alebo najvzdialenejšie regióny;

8. zdôrazňuje, že politiky, ktorými sa presadzujú ekologické výrobné postupy a technológie, musia tiež posilniť konkurencieschopnosť miestnych MSP a prispieť k vytváraniu a rozvoju ekologických pracovných miest a zvyšovaniu kvalifikácie pracovníkov;

9. vzhľadom na vysoké ceny energie a vojnu na Ukrajine opakuje svoju výzvu na úplný zákaz dovozu ruského plynu, ropy a uhlia do Európy a nabáda miestne a regionálne samosprávy, aby začali vypracúvať pohotovostné plány s cieľom pripraviť sa na dôsledky takýchto sankcií. Domnieva sa, že plán REPowerEU je spôsob, ako urýchliť energetickú transformáciu, znížiť celkovú závislosť EÚ od dovozu energie a surovín, a tým aj politické, hospodárske a bezpečnostné riziká, ktoré sú s ňou spojené. Vyjadruje však hlboké poľutovanie nad tým, že sa v tomto pláne výslovne nespomína úloha, ktorú zohrávajú mestá a regióny pri zvládaní súčasnej energetickej krízy, ako aj pri zabezpečovaní dlhodobých riešení;

Výber správnej kombinácie politík na zvýšenie odolnosti systémov

10. podporuje myšlienku Európy odolnej voči zmene klímy v súlade s misiou programu Horizont Európa, v rámci ktorej sa odolnosť environmentálnych, sociálnych a hospodárskych systémov spája s úsilím dosiahnuť dlhodobý udržateľný rozvoj, ako aj rovnosť, sociálnu spravodlivosť a rodovú rovnosť. Dôležité je zapojiť deti a mládež, na nikoho nezabudnúť a posilniť odolnosť politických systémov na podporu spoločných hodnôt, solidarity a rešpektovania rozmanitosti, ktoré sa zaručia prostredníctvom inkluzívnej transformácie spoločnosti;

11. v súlade s oznámením o novej stratégii v oblasti adaptácie na zmenu klímy1 zdôrazňuje, že je potrebné čo najrýchlejšie systematicky a premyslene reagovať na zmenu klímy. Konštatuje, že odolnosť je zložitý pojem, ktorý si vyžaduje integrované, viacsektorové a pružné riešenia vypracované v súlade s územným prístupom a založené na dôkazoch. Zdôrazňuje, že budovanie odolných systémov zahŕňa správny výber priorít, ako aj synergiu rôznych politík na podporu transformácie na udržateľné územie schopné zvládať krízy a otrasy a zároveň pripravené zmierniť ich skutočné a predvídané dôsledky;

12. navrhuje preto, aby investičné projekty zahŕňali analýzy klimatických rizík a analýzy klimatickej citlivosti, pričom by sa mali zodpovedajúco upraviť scenáre nákladov a prínosov;

13. vyjadruje tiež znepokojenie nad očakávaným nerovnomerným regionálnym vplyvom energetickej krízy na mestá a regióny EÚ vzhľadom na ich rozdielne schopnosti reagovať na prerušenie dodávok energie a rastúce ceny energie, a vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby túto nerovnováhu zohľadnili pri navrhovaní a zavádzaní príslušných opatrení;

14. podporuje návrhy na urýchlenie využívania energie z miestnych obnoviteľných zdrojov a zlepšenie energetickej efektívnosti s cieľom zaistiť energetickú autonómiu a bezpečnosť Európy a bojovať proti energetickej chudobe, najmä vzhľadom na vojnu na Ukrajine a jej nepriaznivé dôsledky pre európsku energetiku;

15. podporuje plány a opatrenia na podporu spravodlivej a inkluzívnej transformácie uhoľných oblastí s cieľom pomôcť im napredovať a prekonať všetky prípadné prekážky, pričom by mali mať na to dostatočné prostriedky, a vytvoriť pre ne nový model rozvoja;

16. zdôrazňuje, že hlavné prekážky, ktoré bránia rýchlej implementácii nízkouhlíkových technológií súvisia s nedostatkom finančných a ľudských zdrojov, existujúcimi politikami, predpismi a organizačnými štruktúrami, ktoré sú stále závislé od fosílnych palív, ako aj so sociálno-kultúrnymi faktormi, napríklad s nedostatočnou spoločenskou akceptáciou, a to najmä preto, lebo transformácia môže najmä v uhoľných regiónoch viesť k rušeniu pracovných miest a vyľudňovaniu. Domnieva sa preto, že inovácie by mali vychádzať z konkrétnych miestnych podmienok a mať okamžitý vplyv na celý systém a celú komunitu a zároveň by mali zamedziť procesom, ktoré spôsobujú nedostatočnú spoločenskú akceptáciu;

17. požaduje podporu, ktorá uľahčí rozvoj a dostupnosť riešení v oblasti aktívnej a verejnej mobility a dopravy s nulovými a nízkymi emisiami;

18. konštatuje, že zmena klímy je potenciálne najväčšou hrozbou pre zdravie vo svete v 21. storočí, a preto vyzýva na multidisciplinárnu a multisektorovú spoluprácu a uplatňovanie prístupu „jedno zdravie“, ktoré povedú ku koordinovaným opatreniam na všetkých úrovniach riadenia v medzinárodných agentúrach, mimovládnych organizáciách a akademických inštitúciách zameraných na ochranu prírody, obnovenie biodiverzity a obnovu biotopov a ekosystémov;

19. zdôrazňuje, že opatrenia na znižovanie rizika prírodných katastrof založené na ekosystémovom prístupe sú nákladovo efektívnymi politickými nástrojmi. Nevyužívajú sa však v plnej miere a ich potenciál by sa mal na úrovni EÚ ešte viac posilniť ( 3 )

20. žiada, aby sa urýchlil prechod na obehové hospodárstvo, a vyzdvihuje úlohu, ktorú v tomto procese zohrávajú miestne a regionálne samosprávy. Vyzýva, aby sa podporovali nové obchodné modely a posilnili nástroje, najmä v rámci komunálneho hospodárstva a jeho mechanizmov tzv. rozšírenej zodpovednosti spotrebiteľov, mechanizmov verejno-súkromného partnerstva a s nimi spojenej podpory modelov udržateľnej spotreby a výroby a zeleného alebo udržateľného verejného obstarávania;

21. zasadzuje sa za zavádzanie inovatívnych riešení v oblasti riadenia vo verejnom sektore s využitím koncepcie živého laboratória. Zdôrazňuje, že v záujme budovania odolných komunít je nevyhnutné propagovať ju pri hľadaní účinných spôsobov, ako zvládať výzvy, pričom by sa mohla využiť tvorivosť a inovácia používateľov verejných služieb;

22. žiada, aby sa v investičných postupoch zohľadnili riešenia blízke prírode. V rámci tejto iniciatívy, ktorá je súčasťou novej stratégie EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, sa riešenia blízke prírode považujú za prioritu ( 4 )

23. víta iniciatívy (ako napr. Dohovor primátorov a starostov a Európsky klimatický pakt), ktoré podnecujú miestne a regionálne samosprávy, aby zvýšili svoje ambície a úsilie v záujme transformácie. Činnosť vyslancov a ambasádorov týchto iniciatív by sa mala zintenzívniť a rozšíriť aj do iných oblastí s cieľom zvýšiť povedomie o klíme na všetkých úrovniach územnej samosprávy a urýchliť ich transformáciu;

24. víta usmernenia o štátnej pomoci v oblasti klímy, energetiky a ochrany životného prostredia (CEEAG), ktoré umožnia zlepšiť dosahovanie cieľov Európskej zelenej dohody, najmä v oblasti obnovy budov, biodiverzity, čistej mobility a energie z obnoviteľných zdrojov, a zefektívniť využívanie zdrojov s cieľom podporiť prechod na obehové hospodárstvo;

25. zasadzuje sa za vytvorenie vhodných podmienok pre rozvoj sociálneho hospodárstva. Pri vytváraní vhodného prostredia pre rozvoj sociálneho hospodárstva má rozhodujúci význam politický a právny rámec. Zahŕňa to aj rámce pre zdaňovanie, verejné obstarávanie a štátnu pomoc, ktoré treba prispôsobiť potrebám sociálneho hospodárstva;

Miestne a regionálne samosprávy ako kľúčoví aktéri ekologickej transformácie

26. požaduje, aby sa zaviedol dobre fungujúci rámec viacúrovňového riadenia, ktorý by zahŕňal miestnu, metropolitnú, regionálnu, celoštátnu, európsku aj celosvetovú úroveň. Radikálne a trvalé zmeny spôsobu života, ktoré sú nevyhnutné na vytvorenie spravodlivej, udržateľnej, nízkoemisnej a odolnej spoločnosti, si vyžadujú spoluprácu zdola nahor aj zhora nadol;

27. zdôrazňuje skutočnosť, že miestne a regionálne samosprávy sú „hlavnými aktérmi“ ekologickej transformácie – vykonávajú 70 % všetkých právnych predpisov EÚ, 70 % opatrení na zmiernenie zmeny klímy, 90 % opatrení v rámci stratégie EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy a 65 % cieľov udržateľného rozvoja a realizujú jednu tretinu verejných výdavkov a dve tretiny verejných investícií. Práve ony najlepšie poznajú miestne a regionálne problémy, a preto by mali mať k dispozícii nástroje na hľadanie systémových riešení, ktoré najlepšie zodpovedajú miestnym podmienkam. Táto úloha však neznamená, že zodpovednosť nesú len ony. Vyššie úrovne verejnej správy sú povinné podporovať miestne a regionálne samosprávy v ich úsilí v tejto oblasti;

28. zasadzuje sa za väčšie využívanie participatívneho riadenia (diskusie, rozpočty atď.) a riadenia so zapojením viacerých zainteresovaných strán, keďže to zväčšuje šance na optimálne ekologické investície vo vidieckych mestečkách, v mestách a regiónoch. Zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy podporujú rozhodovací proces vo všetkých fázach a zabezpečujú aktívnu podporu v rámci politických stratégií;

29. zastáva názor, že „myslieť globálne a konať lokálne“ je jediný spôsob, ako dosiahnuť ambiciózne klimatické ciele Parížskej dohody. V tejto súvislosti vyzýva UNFCCC na aktívne a skutočné zapojenie miestnych a regionálnych samospráv ako dôveryhodného partnera COP pre opatrenia v oblasti klímy;

30. nabáda miestne a regionálne samosprávy, aby organizovali lokálne samity o klíme, ktoré majú pozitívny vplyv na zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do problematiky adaptácie na zmenu klímy a do energetickej transformácie a ktoré môžu pomôcť Výboru regiónov pripravovať odporúčania na výročné konferencie OSN o klíme;

Sociálny aspekt budovania odolnosti

31. zdôrazňuje, že zapojenie miestnych komunít do rozhodovacích procesov je pre akúkoľvek transformáciu kľúčové. Vyzýva na väčšie odhodlanie posilniť zodpovednosť, inkluzívnosť, spoločné hodnoty a solidaritu a zapojiť všetkých aktérov do budovania odolnejších komunít. V tejto súvislosti má zásadný význam aj zapojenie mladých ľudí;

32. žiada vytvoriť nástroje, ktoré budú motivovať domácnosti, aby sa zapojili do procesov transformácie, a tiež rôzne formy podpory, najmä pre najzraniteľnejšie skupiny občanov a územia. V tejto súvislosti víta zriadenie Sociálno-klimatického fondu a žiada, aby sa zabezpečila finančná podpora prostredníctvom systému zdieľaného riadenia rešpektujúceho zásady partnerstva a viacúrovňového riadenia;

33. vyzýva na posilnenie postavenia výrobcov-spotrebiteľov a spotrebiteľov v ekologickej transformácii, a to prostredníctvom právnych predpisov, ktoré pomôžu zamedziť environmentálne klamlivej reklame a stimulovať informované rozhodnutia;

34. žiada, aby sa uľahčovali a podporovali iniciatívy a odstránili prekážky, ktoré bránia zakladaniu miestnych komunít vyrábajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov, keďže ide o kľúčový nástroj na podporu všeobecného využívania obnoviteľných zdrojov energie a na vytvorenie decentralizovanej energetickej sústavy, ktorý zároveň prináša hospodárske a sociálne výhody na miestnej úrovni;

35. konštatuje, že v pláne REPowerEU sa nedostatočne využíva potenciál úspor energie, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili opatrenia, ako sú kampane na zvyšovanie povedomia občanov a na podporu zmeny správania;

Vzdelávanie a učenie sa v záujme budovania odolnosti

36. zdôrazňuje, že ekologická transformácia nie je možná bez budovania znalostného kapitálu prostredníctvom vyučovania o klíme na všetkých úrovniach vzdelávania, ako aj získavaním zručností a rekvalifikáciou;

37. zdôrazňuje, že klimatický pakt by mal urýchliť dosahovanie záväzkov na miestnej úrovni, ktoré už miestni aktéri (MSP, školy, miestne samosprávy, univerzity a pod.) podpísali, a vytvoriť nové záväzky, aby sa Európa stala do roku 2050 prvým klimaticky neutrálnym kontinentom;

38. podporuje ciele, zásady a usmernenia programu Horizont Európa a žiada posilniť požiadavky týkajúce sa stáleho charakteru projektov a monitorovať ich účinky;

39. zdôrazňuje význam opatrení na posilnenie, rozšírenie a financovanie existujúcich a nových iniciatív na podporu výmeny poznatkov a osvedčených postupov medzi európskymi, národnými, regionálnymi a miestnymi sieťami a tiež na podporu spolupráce medzi mestami, ako napríklad vzájomné učenie, študijné návštevy, odborné vedenie a inštruktáž medzi partnermi;

40. vyzýva miestne a regionálne samosprávy, aby vyvinuli maximálne úsilie a pri realizácii transformačných projektov podporovali vzájomnú spoluprácu, ktorá presahuje administratívnu oblasť, vrátane vnútroštátnej i cezhraničnej spolupráce medzi regiónmi a obcami v celej EÚ;

41. navrhuje, aby sa v boji proti zmene klímy na miestnej a regionálnej úrovni využívali osvedčené postupy vytvorené v rámci iniciatív, ako sú Dohovor primátorov a starostov, Under2 Coalition, misie EÚ atď. Cieľom je využiť údaje zhromaždené pri vypracúvaní dlhodobých stratégií v oblasti klímy a vymieňať si skúsenosti, pokiaľ ide o úspešné metodiky, inovačné riešenia a cenné ponaučenia z týchto iniciatív;

42. vyzýva Európsku komisiu, aby zvážila vytvorenie osobitného nástroja na zabezpečenie technickej pomoci a výmeny informácií medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami, ktoré čelia podobným výzvam v oblasti ekologickej transformácie a budovania odolných komunít, a poskytla finančnú podporu na výmenu osvedčených postupov v EÚ (študijné návštevy);

43. vyzdvihuje význam medzigeneračnej spolupráce, uplatňovania hľadiska mládeže a podpory v rámci programu Mladí volení politici. Zasadzuje sa za budovanie inovačného ekosystému prostredníctvom projektov, programov a opatrení zameraných na talentovaných mladých ľudí v snahe využiť pri ekologickej transformácii potenciál mládeže;

44. navrhuje, aby sa vytvárali miestne/regionálne klimatické centrá, ktoré by pôsobili ako informačné strediská a podnecovali by miestne komunity, aby sa aktívne zapojili do ekologickej transformácie. Mohli by mať potenciál na spúšťanie iniciatív zdola nahor a projektov, ktoré mobilizujú a podnecujú spoluprácu medzi angažovanými, skeptickými aj nezainteresovanými užívateľmi miest a regiónov;

Zvyšovanie povedomia verejnosti a monitorovanie zmien

45. zdôrazňuje, že informovanosť verejnosti o zmene klímy a jej príčinách a dôsledkoch je nevyhnutnou podmienkou pre účinnú politiku v oblasti klímy. Využívanie moderných technologických nástrojov (teledetekcia, dopravné telematika, drony, IKT) výrazne napomáha realizácii prijatých politík v oblasti klímy;

46. spoločnosť, ktorá si uvedomuje klimatické hrozby, preukazuje väčšiu solidaritu pri prijímaní náročných a často nákladných opatrení. Aktuálne a spoľahlivé informácie sú základom pre opatrenia a ich akceptáciu miestnymi a regionálnymi komunitami;

47. zdôrazňujeme, že úspech ekologickej transformácie závisí od zapojenia širokej škály miestnych partnerov. O procese transformácie by sa malo jasne a priebežne informovať a mal by sa viesť dialóg, najmä o zložitých témach, ako je obmedzenie individuálnej dopravy a umiestnenie zariadení komunálneho hospodárstva, ktoré verejnosť ťažko prijíma;

Zapojenie hospodárskych subjektov do budovania odolnosti

48. zdôrazňuje, že podniky a priemysel by mali podporovať úsilie prispôsobiť sa zmene klímy a že by sa mali zaviesť právne a finančné prostriedky, ktoré zabránia tomu, aby náklady spojené s negatívnymi externalitami podnikov znášalo miestne obyvateľstvo;

49. žiada, aby sa udržateľná výroba podporovala prostredníctvom právnej regulácie, a to pomocou rozšírenej zodpovednosti výrobcu za čoraz väčší počet skupín výrobkov a jednotlivé fázy ich životného cyklu;

50. víta revíziu smernice o priemyselných emisiách, ktorá má nielen pomôcť pri prevencii a kontrole znečisťovania, ale aj stimulovať inovácie, odmeňovať najlepších a pomôcť zabezpečiť rovnaké podmienky na trhu EÚ;

51. zdôrazňuje, že ak chceme v EÚ vytvoriť plne integrovaný energetický systém s nulovými emisiami, je nevyhnutné do väčšej miery rozvíjať cezhraničné projekty a infraštruktúru v oblasti udržateľnej energie. Je potrebné odstrániť existujúce prekážky a posilniť cezhraničnú spoluprácu v oblasti nízkoemisných a obnoviteľných zdrojov energie;

52. prízvukuje, že je dôležité posilniť vnútorný trh so stavebnými výrobkami prostredníctvom regulačného rámca, ktorý by dokázal urýchliť uskutočnenie „vlny obnovy“ a stimulovať investície do stavebníctva v duchu udržateľnej výstavby;

Udržateľná spotreba

53. vyzýva na prijatie legislatívnych opatrení s cieľom zabezpečiť, aby bol všetok fyzický tovar na trhu EÚ šetrnejší k životnému prostrediu, obehový a energeticky úsporný počas celého svojho životného cyklu, a to od dizajnu až po každodenné používanie, zmenu účelu a opätovné použitie;

54. žiada, aby sa vykonali legislatívne zmeny s cieľom efektívnejšie bojovať proti plytvaniu potravinami, a to vrátane podpory udržateľného rozvoja potravinárskeho odvetvia (stratégia „z farmy na stôl“) a zníženia vplyvu odvetvia spracovania potravín a maloobchodu na životné prostredie prijatím opatrení v oblasti dopravy, skladovania, balenia a predchádzania plytvaniu potravinami, a stimulovať udržateľnú spotrebu potravín;

55. súhlasí s opatreniami Komisie na podporu rozvoja európskeho sociálneho hospodárstva, ktoré môže skutočne pomôcť vyriešiť problémy, ako je plytvanie potravinami či krátky životný cyklus výrobkov, a rozvíjať nové oblasti ekologického záujmu;

56. upozorňuje, že v čase súčasných kríz a výziev, ktoré z nich vyplývajú, sú miestne a regionálne samosprávy nútené neustále prehodnocovať svoje ciele, identifikovať riziká a dynamicky reagovať na vznikajúce rozvojové obmedzenia, čo môže nepretržite a komplexne brániť realizácii transformačných opatrení;

Finančný aspekt budovania odolnosti

57. dôrazne upozorňuje, že najdôležitejšie fondy (politika súdržnosti EÚ, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, Fond na spravodlivú transformáciu, modernizačný fond atď.) a tiež tie, ktoré sú priamo určené pre miestnu a regionálnu úroveň (LIFE, Nástroj na prepájanie Európy atď.) a ich cieľom je podpora zelenej transformácie, sa plánujú na úrovni štátu a že rozsah projektov miestnych a regionálnych samospráv závisí od usmernení ústredných vlád. Mali by sa zaviesť postupy, ktoré zabezpečia čo najväčšie zapojenie samospráv – zodpovedajúce ich potrebám v oblasti plánovania a využívania prostriedkov EÚ;

58. zdôrazňuje, že plán REPowerEU, ktorý predložila Európska komisia a ktorého cieľom je zvýšiť úspory energie, diverzifikovať dodávky, urýchliť rozvoj obnoviteľných zdrojov energie, znížiť spotrebu fosílnych palív a zabezpečiť inteligentné investície, by mal zahŕňať finančnú podporu pre miestne a regionálne samosprávy na jeho realizáciu a že by sa na tento účel mali vyčleniť prostriedky z existujúcich alebo nových nástrojov financovania EÚ. Vyzýva členské štáty, aby nevyužité finančné prostriedky z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti presmerovali na podporu miestneho plánovania z hľadiska energetickej bezpečnosti a investícií do obnoviteľných zdrojov energie a energetickej efektívnosti;

59. pripomína dôležitosť ustanovení zmluvy týkajúcich sa financovania činností miestnych a regionálnych samospráv, najmä v oblasti ochrany klímy. Zavádzanie zmien sa musí prispôsobiť podmienkam a možnostiam miestnych komunít, aby sa zmeny mohli uskutočniť účinným spôsobom a bez nadmerného zaťaženia obyvateľstva. Vyzýva preto Európsku komisiu, aby preskúmala pravidlá financovania komunálneho hospodárstva s cieľom zaviesť lepšie riešenia na financovanie najnaliehavejších potrieb v tejto oblasti, ktorá má dosah životné prostredie;

60. žiada, aby sa zjednodušili pravidlá verejnej pomoci vrátane podpory riešení zameraných na financovanie a zachovanie systémov nevyhnutných pre odpadové hospodárstvo, najmä, aby sa pre miestne a regionálne samosprávy vytvorili možnosti na financovanie prevádzky týchto systémov, ako aj podpory krízového riadenia a podpory hospodárskych subjektov vrátane mikropodnikov;

61. zdôrazňuje, že je potrebné bojovať proti energetickej chudobe a chudobe v oblasti mobility prostredníctvom opatrení na podporu energetickej efektívnosti a širšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a že členské štáty by mali v tejto súvislosti poskytovať podporu na miestnej a regionálnej úrovni. Považuje preto za nevyhnutné znížiť počiatočné zaťaženie z hľadiska nákladov na opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti a obnoviteľné zdroje energie, najmä pre domácnosti, mikropodniky a malé podniky, ako aj pre znevýhodnených spotrebiteľov;

62. zdôrazňuje, že financovanie plánované v rámci revízie súčasného systému obchodovania s emisiami (ETS) nie je postačujúce na zabezpečenie skutočne spravodlivej transformácie, a podčiarkuje, že by sa malo zvážiť vyčlenenie príjmov mimo ETS pre dopravu a budovy (ETS II) na Sociálno-klimatický fond. Navrhuje, aby sa príjmy vyčlenené na Sociálno-klimatický fond začali spájať skôr, ako sa začne s implementáciou ETS II;

63. zastáva názor, že Sociálno-klimatický fond by mal vyvážiť negatívny dosah na domácnosti, mikropodniky a malé podniky, ako aj na najzraniteľnejších používateľov prostriedkov mobility a zabezpečiť sociálne udržateľný rozvoj;

64. nabáda súkromný sektor (o. i. prostredníctvom rozšírenej zodpovednosti výrobcu), aby sa viac podieľal na budovaní odolnosti miest a regiónov;

65. požaduje väčšiu pružnosť v európskych právnych predpisoch v oblasti hospodárskej súťaže, najmä pokiaľ ide o štátnu pomoc, keďže sa v nich dostatočne nezohľadňuje povaha hospodárskej súťaže, akej čelia európske podniky v tretích krajinách, kde sa nedodržiavajú rovnaké pravidlá;

66. upozorňuje, že náklady miestnych samospráv spojené s početnými krízami a oneskorenou podporou z vyšších úrovní správy sa podhodnocujú. Žiada preto, aby boli predložené návrhy na účinnejšie riešenia;

67. požaduje, aby sa posilnila finančná podpora pre ekologické investície, ktoré majú „efekt snehovej gule“ a podnecujú ďalšie opatrenia na podporu zelenej transformácie;

68. upozorňuje, že okrem priameho prístupu k financovaniu by sa miestnym a regionálnym samosprávam mala poskytovať primeraná technická pomoc a podpora na budovanie kapacít, aby mohli využívať dostupné možnosti financovania, a malo by sa im pomôcť zabezpečiť efektívnu rovnováhu medzi súkromnými a verejnými finančnými prostriedkami. Okrem toho by sa na realizáciu investícií malo v čo najväčšej miere využívať zelené a udržateľné verejné obstarávanie;

69. podporuje myšlienku „zeleného rozpočtovania“ ako nástroja na vytváranie takej fiškálnej politiky, ktorá pomôže pri dosahovaní environmentálnych cieľov. Umožní to posúdiť vplyv rozpočtových alebo fiškálnych politík na životné prostredie a ich súlad s plnením vnútroštátnych a medzinárodných záväzkov ( 5 )

70. vyzýva na ďalšie administratívne zjednodušenie a zníženie regulačných prekážok, pokiaľ ide o vývoj a zavádzanie nových a inovačných technológií a obchodných modelov;

71. zdôrazňuje, že s výzvami spojenými s realizáciou politiky v oblasti klímy väčšinou zápasia miestne a regionálne samosprávy, zatiaľ čo potenciálne finančné prostriedky (napr. daňové príjmy, emisné práva) smerujú prevažne do centrálneho rozpočtu. Žiada o revíziu pravidiel prístupu k prostriedkom;

Posilnenie ponuky ekosystémových služieb

72. zdôrazňuje, že je potrebné zaviesť cielené opatrenia na racionalizáciu hospodárenia s vodou v mestských oblastiach, najmä pokiaľ ide o hospodárenie s vodnými zdrojmi so zreteľom na prepojenia v rámci štruktúry povodia, a vytvoriť program na rozvoj investícií do zadržiavania vody v malom a zriadiť fond na tento účel;

73. vyjadruje znepokojenie nad tým, že i napriek širokému rozsahu pôsobnosti právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia, ešte stále existujú veľké medzery v právnej ochrane ekosystémov ( 6 ) , hoci obnova ekosystémov má zásadný význam pre zachovanie vysokej kvality života a zabezpečenie kontinuity procesov potrebných pre udržateľný rozvoj.

V Bruseli 30. júna 2022 Predseda Európskeho výboru regiónov Vasco ALVES CORDEIRO

(1) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=COM:2021:82:FIN.

(2) https://report.ipcc.ch/ar6wg2/pdf/IPCC_AR6_WGII_FinalDraft_FullReport.pdf

(3) Climate change adaptation and disaster risk reduction in Europe Enhancing coherence of the knowledge base, policies and practices, správa EEA č. 15/2017, https://www.eea.europa.eu/publications/climate-change-adaptation-and-disaster.

(4) https://climate-adapt.eea.europa.eu/eu-adaptation-policy/sector-policies/ecosystem.

(5) https://www.oecd.org/environment/green-budgeting/

(6) Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services: An EU ecosystem assessment, 2020 https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC120383