I.Plníme sľuby a pripravujeme sa na budúcnosť

Nadchádzajúce mesiace budú pre Európsku úniu rozhodujúce. Budúci máj budú Európania hlasovať vo voľbách do Európskeho parlamentu. Ako uviedol predseda Komisie vo svojej správe o stave Únie 12. septembra 2018, rozhodnutia európskych občanov budú odrazom toho, či majú dôveru v schopnosť Európskej únie riešiť výzvy, ktoré nie je schopný riešiť samostatne žiaden z našich členských štátov.

Takouto výzvou je napr. to, aby sme zabezpečili, že návrat Európy k hospodárskemu rastu prinesie osoh všetkým, čo znamená investície do pracovných miest budúcnosti a riadenie prechodu na digitálnu a nízkouhlíkovú ekonomiku tak, aby táto transformácia predstavovala príležitosť. Príkladom takejto výzvy je aj migrácia, ktorá aj napriek tomu, že došlo k jej výraznému zníženiu v porovnaní s krízovými rokmi 2015 – 2016, neprestane byť pre nás po určitý čas aktuálnym javom a bude si vyžadovať udržateľné európske riešenia. Hrozbou pre naše demokratické spoločnosti, hodnoty a bezpečnosť budú teroristické a kybernetické útoky a čoraz viac aj dezinformačné kampane. Výzvy vyplynú aj z čoraz nestabilnejšej situácie v celosvetovom meradle, kde zohráva úlohu demografická situácia, hospodárska súťaž v oblasti zdrojov a zmena klímy, ktoré si vyžadujú spoločnú snahu o udržateľnosť, pričom existujú takí, ktorí spochybňujú svoje záväzky voči inštitúciám a pravidlám, ktoré ostatných 50 rokov principiálne formovali svetový poriadok.

Európa musí viac ako kedykoľvek predtým preukázať, že naša Únia je jednotná, silná a demokratická a že len spoločne môžeme riešiť tieto výzvy, a tak chrániť našich občanov a zlepšovať ich postavenie.

Táto Komisia sa od začiatku svojho mandátu vo svojich ročných pracovných programoch zamerala na najväčšie výzvy, v prípade ktorých veríme v zásadný prínos opatrení na európskej úrovni. Spolu s iniciatívami, ktoré sme predstavili v súvislosti so správou o stave Únie, sme predložili všetky legislatívne návrhy, ktoré sú potrebné na dosiahnutie pozitívnej zmeny v rámci desiatich priorít Európskej komisie na roky 2014 – 2019. Spolu s Európskym parlamentom a Radou sme dospeli k dohode o takmer polovici z týchto opatrení a ďalších 20 percent z nich výrazne legislatívne pokročilo. Prioritou v súčasnosti musí byť, aby sa do podoby legislatívnych opatrení pretavili a následne účinne vykonali aj zvyšné návrhy vrátane prioritných návrhov identifikovaných v spoločných vyhláseniach. V rámci dialógu Komisie s Európskym parlamentom a Radou pri príprave tohto pracovného programu sa potvrdilo, že existuje spoločný záujem zachovať a ďalej zlepšiť dosiahnutú dynamiku. Teraz je vhodný čas na to, aby sme dokázali, že spoločne dokážeme dosahovať výsledky.

S cieľom sústrediť pozornosť na existujúce návrhy Komisia v tohtoročnom pracovnom programe predkladá len obmedzený počet iniciatív, ktoré sú spolu s návrhmi predloženými súčasne so správou o stave Únie potrebné na to, aby bolo možné v plnom rozsahu splniť stanovených 10 priorít. Tieto iniciatívy riešia zostávajúce výzvy, ktoré si vyžadujú kolektívne a rozhodné opatrenia: dokončenie prác v oblasti migrácie, posilnenie hospodárskej a menovej únie, riešenie rastúceho napätia v celosvetovom obchode, riešenie pretrvávajúcich problémov týkajúcich sa právneho štátu v niektorých členských štátoch a dosiahnutie dohody so Spojeným kráľovstvom o jeho vystúpení z Únie. Komisia bude v kontexte prípravy na budúcnosť takisto venovať pozornosť vykonávaniu právnych predpisov, ktoré boli prijaté, a hodnoteniu existujúceho acquis, pričom navrhne stiahnutie alebo zrušenie viacerých zastaraných návrhov a právnych predpisov.

V tomto pracovnom programe sa realizujeme plán na postup do Sibiu, ktorý získal silnú podporu v Európskom parlamente a ktorý si osvojili aj čelní predstavitelia v rámci svojej Agendy lídrov. Samit v Sibiu sa bude konať v Deň Európy – 9. mája 2019, šesť týždňov po brexite, a dva týždne pred voľbami do Európskeho parlamentu. Bude to kľúčový moment pre 27-člennú EÚ, aby sformovala svoju vlastnú budúcnosť na obdobie do roku 2025. V tejto súvislosti je dôležité, aby sa pred samitom v Sibiu dosiahla politická dohoda o návrhu Komisie, ktorého cieľom je jednoduchší a flexibilný budúci rozpočtový rámec. Komisia okrem toho v najbližších mesiacoch predstaví viacero do budúcnosti orientovaných príspevkov v rámci prípravy na tento samit, aby vedúci predstavitelia EÚ mohli obnoviť dôveru v našu Úniu s 27 členmi.

II.Úplná realizácia 10 priorít Junckerovej Komisie pred voľbami do Európskeho parlamentu

Nový impulz pre zamestnanosť, rast a investície

Európske hospodárstvo dosahuje dobré výsledky: rast dosiahol v roku 2017 10-ročné maximum. Zamestnanosť a investície sa vrátili na predkrízové úrovne a stav verejných financií sa výrazne zlepšil. Stále však existujú rozdiely v hospodárskej, sociálnej a fiškálnej situácii jednotlivých členských štátov. V kontexte meniacich sa podmienok svetovej ekonomiky musíme využiť existujúcu dynamiku, aby sme naďalej podporovali politiky, ktoré nám umožňujú využiť nové hospodárske príležitosti a ktoré pripravujú hospodárstvo na zvládnutie budúcich výziev, ktorým budeme čeliť.

Znamená to aj naďalej investovať do reforiem potrebných na to, aby Únia zotrvala na stabilnej a udržateľnej ceste rastu. Moderné, spravodlivé a vyvážené návrhy Komisie na ďalší viacročný finančný rámec Únie s 27 členmi budú základom pre plnenie spoločných cieľov Únie v nasledujúcom desaťročí. Zameriavajú sa na oblasti, ktoré lídri EÚ v Bratislave a Ríme označili za sféry, v ktorých má Únia najlepšie predpoklady na dosiahnutie výsledkov. Umožnia nám riešiť hlavné výzvy, ako sú nezamestnanosť mladých ľudí, migrácia, bezpečnosť, technologická a digitálna transformácia, ako aj prechod na udržateľnejšie, nízkouhlíkové hospodárstvo. Samit v Sibiu by mal potvrdiť politickú dohodu na budúcom rozpočte. To by bol dôkaz, že Únia s 27 členmi je jednotná, má jasnú predstavu o svojom smerovaní a je pripravená a schopná riadiť vlastný osud a plniť očakávania svojich občanov.

Verejné financie majú svoje miesto v rámci podnecovania správneho druhu investícií, ale v konečnom dôsledku sú to podniky, ktoré vytvárajú pracovné miesta a rast. Preto musíme pokračovať v mobilizácii dostupných zdrojov. Investičný plán pre Európu, známy aj ako „Junckerov plán“, už vygeneroval dodatočné investície vo výške 344 mld. EUR, čím prekročil svoj pôvodný cieľ stanovený na 315 mld. EUR, pričom sa očakáva, že do roku 2020 vytvorí 1,4 mil. pracovných miest a zvýši hrubý domáci produkt EÚ o 1,3 %. Junckerov plán bol posilnený a rozšírený s cieľom mobilizovať do konca roka 2020 približne 500 mld. EUR dodatočných investícií. Komisia zhodnotí dosiahnutý pokrok a určí ďalšie spôsoby posilnenia investícií, a to aj v rámci budúceho Programu InvestEU.

Musíme sa tiež dohodnúť na zostávajúcich návrhoch na podporu prechodu na obehové hospodárstvo, ktoré podporuje inovácie, zamestnanosť a rast a podporuje trvalo udržateľné využívanie našich obmedzených zdrojov. Rýchla dohoda o návrhu týkajúcom sa plastov na jedno použitie je potrebná na zníženie množstva škodlivých plastov, ktoré sa dostávajú do našich oceánov a morí, a na to, aby sa spoločnostiam poskytol silný stimul na hľadanie udržateľných a inovatívnych alternatív. To podnieti európske inovácie a európske spoločnosti tak získajú technologický náskok pred svojimi globálnymi konkurentmi, čím sa posilní udržateľný rast a pracovné miesta v budúcnosti.

Prepojený digitálny jednotný trh

Jednotný digitálny trh prináša Európanom výhody už dnes: skončili roamingové poplatky, občania môžu v súčasnosti využívať prístup k filmom, športovým prenosom, hudbe, videohrám a elektronickým knihám bez ohľadu na to, kde v EÚ sa nachádzajú, a od decembra tohto roku budú môcť nakupovať online bez toho, aby boli bezdôvodne diskriminovaní len kvôli tomu, kde práve bývajú.

Z 30 legislatívnych iniciatív, ktoré Komisia predstavila v oblasti jednotného digitálneho trhu, bolo prijatých 18. Teraz je dôležité zavŕšiť legislatívny proces v súvislosti so zvyšnými návrhmi, medzi ktoré patrí návrh smernice o autorských právach a návrh o súkromí v elektronických komunikáciách a o zmluvnom práve. Dôležité je rýchlo vytvoriť Európske centrum odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti spolu so sieťou národných koordinačných centier, ktoré pomôžu EÚ udržať si a vybudovať technologické a priemyselné kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré sú potrebné na zabezpečenie jednotného digitálneho trhu.