Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Budovanie silnejšej Európy: význam politík v oblasti mládeže, vzdelávania a kultúry

[COM(2018) 268]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa podpory automatického vzájomného uznávania vysokoškolských diplomov, maturitných vysvedčení a výsledkov študijných pobytov v zahraničí

[COM(2018) 270 – 2018/0126 (NLE)]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa vysokokvalitných systémov vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve

[COM(2018) 271 – 2018/0127 (NLE)]

Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa komplexného prístupu k výučbe a učeniu sa jazykov

[COM(2018) 272 – 2018/0128 (NLE)]

(2019/C 62/23)

Spravodajkyňa: Tatjana BABRAUSKIENĖ

Konzultácia Európska komisia, 18. 6. 2018 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 26. 9. 2018 Prijaté v pléne 18. 10. 2018 Plenárne zasadnutie č. 538 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 117/0/2

1. Závery a odporúčania

EHSV:

1.1. víta túto iniciatívu ako ďalší krok k realizácii Európskeho piliera sociálnych práv (EPSP), aby sa zabezpečilo právo na rovnaký prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu. Je to nevyhnutné pre ďalšiu a užšiu spoluprácu medzi členskými štátmi, pričom sa zároveň zaručia ich vnútroštátne kompetencie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania;

1.2. domnieva sa, že táto nová iniciatíva by mala byť súčasťou dlhodobej vízie politiky EÚ v oblasti celoživotného a prierezového vzdelávania a odbornej prípravy, a to v rámci stratégie Európa 2020 a strategického rámca ET 2020 a prípravy nasledujúcich stratégií EÚ. To zahŕňa vízie a stratégie pre odborné vzdelávanie a prípravu a vzdelávanie dospelých;

1.3. zdôrazňuje, že vzdelávanie by sa v prvom rade malo zameriavať na holistické učenie, demokratické občianstvo a spoločné európske hodnoty , v snahe zabezpečiť mier, bezpečnosť, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát, solidaritu a vzájomný rešpekt, otvorené trhy, udržateľný rast a sociálne začlenenie a sociálnu spravodlivosť, pričom súčasne treba rešpektovať a obohacovať kultúrnu rozmanitosť a posilňovať pocit spolupatričnosti;

1.4. poukazuje na to, že úlohou vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania je pripraviť a podporovať mladých ľudí a dospelých, aby boli zodpovednými demokratickými občanmi a schopnými zamestnať sa na spravodlivých, kvalitných a produktívnych pracovných miestach a vybavení primeranými zručnosťami;

1.5. domnieva sa, že európsky vzdelávací priestor by mal byť inkluzívny voči všetkým, a preto nabáda vlády, aby podnikli kroky na dosiahnutie skutočnej inkluzívnosti vo formálnom aj neformálnom vzdelávaní, ako aj na podporu a ocenenie informálneho učenia sa ;

1.6. upriamuje pozornosť vlád na pretrvávajúce rozdiely v oblasti spravodlivého prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu v neprospech detí zo sociálne a ekonomicky znevýhodneného prostredia, najmä v prípade menšinových skupín, migrantov, detí so zdravotným postihnutím a detí žijúcich vo vidieckych oblastiach v rôznych regiónoch Európy. Je veľmi dôležité, aby európsky vzdelávací priestor aktívne podporoval integráciu migrantov a utečencov vo vzdelávaní a na trhu práce, pričom osobitný dôraz by sa mal klásť na potvrdenie a uznanie ich vzdelania, odbornej prípravy, ako aj pracovných skúseností;

1.7. je presvedčený, že dosiahnutie cieľov tejto iniciatívy si vyžaduje udržateľné národné investície do vzdelávania vo výške viac než 5 % HDP v každej krajine a podporu z dostupných nástrojov financovania EÚ, vrátane programu Erasmus+, ako aj podporu v rámci procesu európskeho semestra;

1.8. domnieva že učenie sa jazykov a validácia neformálne a informálne nadobudnutých jazykových zručností by sa mali podporovať udržateľnými verejnými financiami , keďže sú súčasťou európskeho rámca kľúčových kompetencií. Jazykové vzdelávanie by sa malo zameriavať na všetkých, na mladých ľudí aj dospelých, a podporovať tých, ktorí to potrebujú , a súčasne by sa malo propagovať ako súčasť vzdelávania v rodine a zlepšovať v rámci formálneho a neformálneho vzdelávania ;

1.9. podporuje výzvu obsiahnutú v návrhu, aby sa viac investovalo do prvotného a ďalšieho profesijného vzdelávania učiteľov jazykov s cieľom vyriešiť problém nedostatku kvalifikovaných učiteľov jazykov;

1.10. víta skutočnosť, že návrh má za cieľ ďalej nabádať vlády, aby zlepšili prístup k vzdelávaniu v ranom detstve a jeho kvalitu . Je potrebné ďalšie úsilie s cieľom zabezpečiť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom , ako aj právo všetkých detí a rodín na kvalitné a finančne dostupné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, a zároveň zohľadniť významnú úlohu rodinného vzdelávania , vďaka ktorému sa rodičia môžu sebavedomejšie zhostiť svojej úlohy a ktoré prispieva k vzdelávaniu dospelých;

1.11. podporuje návrh, aby pracovníci vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve mali priaznivé pracovné prostredie a aby sa zvýšila ich profesionalizácia . Nabáda, aby sa zabezpečila atraktívnosť učiteľského povolania, ako aj rodová vyváženosť a rovnosť v tejto profesii ;

1.12. uvedomuje si význam cezhraničného uznávania obdobia štúdia vo všetkých formách stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania a maturitných, resp. ekvivalentných, vysvedčení získaných v oblasti všeobecného vzdelávania a odborného vzdelávania a prípravy, ktoré oprávňujú v domovskej krajine pokračovať v štúdiu na vysokej škole. Vzdelávacia mobilita je kľúčovým prvkom, pokiaľ ide o aktívne zapojenie sa do spoločenského života a trhu práce, a preto by sa mala posilniť dôverou v programy a kvalifikácie a vychádzať z dobre rozvinutého systému zabezpečenia kvality;

1.13. poukazuje na to, že európske nástroje, pomôcky a zásady pre vysokoškolské a odborné vzdelávanie by sa mali vzájomne dopĺňať a podporovať (EKR, ECVET, EQAVET, EQAR a pod.) a zásada výsledkov vzdelávania sa musí v Európe uplatňovať v plnom rozsahu, aby sa dosiahlo automatické uznávanie vzdelávacej mobility v Európe;

1.14. zdôrazňuje, že táto iniciatíva by sa mala zameriavať na uznávanie formálneho, neformálneho a informálneho učenia sa v zahraničí , a je si vedomý úlohy, ktorú zainteresované strany, sociálni partneri a občianska spoločnosť zohrávajú pri uznávaní výsledkov vzdelávania, ako aj úlohy vzdelávacích poradcov pri podpore tohto procesu. Nabáda poradnú skupinu pre EKR a Cedefop, aby zlepšili Európsky register validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a európske usmernenia pre potvrdzovanie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa ako normy kvality pre vlády, sociálnych partnerov a zainteresované strany s cieľom zlepšiť proces validácie;

1.15. zdôrazňuje, že dosiahnutie kvalitného a inkluzívneho vzdelávania v systémoch vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, zlepšenie jazykového vzdelávania a vzájomné uznávanie osvedčení o ukončení stredoškolského vzdelania sa musí prediskutovať na všetkých úrovniach medzi vládami, zamestnávateľmi a odborovými zväzmi v rámci efektívneho sociálneho dialógu spolu s ďalšími zainteresovanými stranami.

2. Politické súvislosti

2.1. Hlavnú zodpovednosť za politiku v oblasti vzdelávania a kultúry nesú členské štáty. V uplynulých rokoch však Európska únia zohrávala dôležitú doplňujúcu úlohu, ako je uvedené v článku 165 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Je v spoločnom záujme všetkých členských štátov, aby využili plný potenciál vzdelávania a kultúry ako hybných síl pre tvorbu pracovných miest, hospodársky rast a sociálnu spravodlivosť a ako príležitosti okúsiť európsku identitu v celej jej rozmanitosti.

2.2. Na sociálnom summite v Göteborgu v novembri 2017 bol vyhlásený EPSP, ktorý na základe oznámenia Komisie COM(2017) 673 zakotvuje právo na rovnaký prístup k vzdelaniu, odbornej príprave a celoživotnému vzdelávaniu. Výsledkom boli závery Európskej rady zo 14. decembra 2017, v ktorých boli členské štáty, Rada a Komisia vyzvané, aby napredovali v práci na programe, o ktorom sa diskutovalo v Göteborgu.

2.3. Takzvaný prvý balík predpisov týkajúcich sa európskeho vzdelávacieho priestoru obsahoval odporúčanie Rady COM(2018) 23 (prijaté 22. mája 2018) vypracované na základe Parížskej deklarácie o podpore občianstva a spoločných hodnôt slobody, tolerancie a nediskriminácie prostredníctvom vzdelávania, ktorú v roku 2015 prijali ministri školstva. Bolo avizované v oznámení Komisie COM(2016) 379 zo 14. júna 2016.

2.4. EK zverejnila 22. mája druhý balík predpisov o vzdelávaní zahŕňajúci ďalšie návrhy na vytvorenie európskeho vzdelávacieho priestoru do roku 2025.

2.5. Predmetom tohto stanoviska EHSV je druhý balík predpisov o vzdelávaní , ktorý sa zameriava na ďalšie výzvy, ktoré treba riešiť, aby sa vytvoril kvalitný a inkluzívny európsky vzdelávací priestor (EEA), akými sú učenie sa jazykov, automatické vzájomné uznávanie ukončeného stredoškolského štúdia a kvalita vzdelávania v ranom detstve.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. EHSV sa domnieva, že vytvorenie EEA na účely posilnenia spolupráce medzi členskými štátmi, pričom sa súčasne zachovajú ich národné kompetencie v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania, je najlepšou stratégiou, ako reagovať na napredujúci sociálny, demografický, environmentálny a technologický vývoj, s cieľom dosiahnuť konkurencieschopnú integráciu Európy ako hospodárskej mocnosti vo svete a zároveň zabezpečiť silný sociálny rozmer.

3.2. právo na rovnaký prístup ku kvalitnému a inkluzívnemu všeobecnému a odbornému vzdelávaniu a usmerňovaniu počas celého života jednotlivcov Táto iniciatíva je vynikajúcim ďalším krokom na ceste k uplatňovaniu EPSP, aby sa zabezpečilo ( 1 ) , v súlade s oznámením Komisie COM(2017) 673, ktorým sa stanovuje EEA.

3.3. EHSV zdôrazňuje, že naším spoločným cieľom je, aby sa vzdelávanie zameriavalo na holistické vzdelávanie , odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, pričom osobitnú pozornosť treba venovať demokratickému občianstvu a spoločným európskym hodnotám a európskej identite , v snahe zabezpečiť mier, bezpečnosť, slobodu, demokraciu, rovnosť, právny štát, solidaritu a vzájomný rešpekt, udržateľný rast a sociálne začlenenie a spravodlivosť. Súčasne však treba rešpektovať a obohacovať kultúrnu rozmanitosť a posilňovať pocit spolupatričnosti k EÚ.

3.4. A hoci EEA zdôrazňuje kľúčový význam vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania v úsilí pripraviť mladých ľudí a dospelých tak, aby boli demokratickými občanmi a mohli sa spravodlivo zamestnať na kvalitných pracovných miestach , mal by byť aj inkluzívny pre všetkých a venovať osobitnú pozornosť rodovej rovnosti a zároveň nabádať vlády, aby podnikli kroky na dosiahnutie skutočnej inkluzívnosti vo formálnom, informálnom a neformálnom učení, pričom treba rešpektovať dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD).

3.5. integrácie migrantov a utečencov do vzdelávacích systémov a na trhu práce, a to s osobitným zameraním na validáciu a uznávanie ich vzdelania, odbornej prípravy a pracovných skúseností. V tejto súvislosti s odkazom na svoje stanovisko ( 2 ) EHSV vyjadruje názor, že EEA by mal vládam navrhovať, ako poskytovať aktívnu podporu v oblastido vzdelávacích systémov a na trhu práce, a to s osobitným zameraním na validáciu a uznávanie ich vzdelania, odbornej prípravy a pracovných skúseností.

3.6. Reformy a úpravy systémov vzdelávania a odbornej prípravy si vyžadujú čas. EHSV by si želal, aby táto nová iniciatíva bola súčasťou dlhodobej vízie politiky EÚ v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a celoživotného vzdelávania , nazvanej „európsky priestor celoživotného vzdelávania 2025“ v rámci stratégie Európa 2020 a strategického rámca ET 2020 a aby bola prípravou na nasledujúce stratégie EÚ.

3.7. Na dosiahnutie vysokej kvality a inkluzívnosti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, zlepšenie jazykového vzdelávania a vzájomného uznávania osvedčení o ukončení stredoškolského vzdelania, sa tieto iniciatívy musia prediskutovať na všetkých úrovniach medzi vládami, zamestnávateľmi a odborovými zväzmi v rámci efektívneho sociálneho dialógu , a to so zapojením ďalších zainteresovaných strán, v prvom rade učiteľov a ďalších pedagogických pracovníkov, rodičov, vzdelávacích poradcov a študentov, ale aj komunitných orgánov a organizácií občianskej spoločnosti.

3.8. Európske univerzity “ ako proces zdola nahor s cieľom motivovať univerzity, aby vytvárali siete a spoločné študijné programy, posilnili mobilitu študentov a uľahčili učenie sa jazykov. Pripomína svoje stanovisko inkluzívnosť a rozmanitosť pri vytváraní sietí pedagogických a výskumných pracovníkov a študentov, a nabáda, aby sa otvorili možnosti vytvárania sietí pre všetky univerzity v bolonskom procese. EHSV berie na vedomie iniciatívu „“ ako proces zdola nahor s cieľom motivovať univerzity, aby vytvárali siete a spoločné študijné programy, posilnili mobilitu študentov a uľahčili učenie sa jazykov. Pripomína svoje stanovisko ( 3 ) a podporujepri vytváraní sietí pedagogických a výskumných pracovníkov a študentov, a nabáda, aby sa otvorili možnosti vytvárania sietí pre všetky univerzity v bolonskom procese.

3.9. európskej študentskej karty, EHSV nabáda, aby táto karta vychádzala z úspešného systému študentských kariet a bola aktualizáciou už existujúcich študentských kariet. Pripomína svoje stanovisko Pokiaľ ide o myšlienkunabáda, aby táto karta vychádzala z úspešného systému študentských kariet a bola aktualizáciou už existujúcich študentských kariet. Pripomína svoje stanovisko ( 4 ) a opakuje, že prínos akejkoľvek novej karty musí byť úplne zjavný a musí dopĺňať už existujúce karty.

3.10. Dosiahnutie cieľov EEA si vyžaduje udržateľné národné investície do vzdelávania vo výške viac než 5 % HDP v každej krajine a podporu z nástrojov financovania EÚ v rámci budúceho VFR, najmä prostredníctvom programu Erasmus+ a EFSI. EHSV si želá, aby v budúcom programe Erasmus+ a budúcej stratégii pre mládež patrili medzi priority holistické a inkluzívne vzdelávanie, odborná príprava a celoživotné vzdelávanie. EHSV víta úlohu európskeho semestra, ktorý má podporovať štrukturálne reformy na zlepšenie politiky vzdelávania v súlade s touto iniciatívou.

3.11. Zlepšovanie výučby a štúdia cudzích jazykov

3.11.1. viacjazyčnosť stala skutočnou výhodou EÚ . Jazyky by mali mať v učení jazykov rovnakú hodnotu , teda malo by sa podporovať učenie jazykov krajín EÚ aj jazykov iných krajín. EHSV sa domnieva, že táto iniciatíva je dôležitá, keďže úroveň jazykových znalostí žiakov a študentov na konci povinného vzdelávania je vo všeobecnosti nízka a medzi jednotlivými členskými štátmi sú veľké rozdiely ( 5 ) . Vzhľadom na narastajúcu vnútroeurópsku mobilitu, ako aj vzhľadom na dosiaľ nevídané množstvo detí školského veku prichádzajúcich z tretích krajín a hovoriacich rôznymi jazykmi, musíme zvážiť budúce výzvy a príležitosti, aby sav učení jazykov, teda malo by sa podporovať učenie jazykov krajín EÚ aj jazykov iných krajín.

3.11.2. Školy potrebujú podporu pre vytvorenie prostredia na výučbu viacerých cudzích jazykov a zároveň musia nájsť správnu rovnováhu medzi učením sa cudzích jazykov a vysokou úrovňou gramotnosti a rozvojom komunikácie v materinskom jazyku . Integrované učenie obsahu a jazyka môže podporiť mobilitu a integráciu. Dôležité je efektívnejšie využívanie digitálnych nástrojov a nástrojov on-line na výučbu cudzích jazykov. To si vyžaduje, aby bola zaručená ich kvalita a certifikácia, ako aj prístup k nim, podpora a cenová dostupnosť pre všetkých, pričom treba zohľadniť, že ľudia môžu potrebovať pomoc, aby si mohli dovoliť vhodné nástroje, dokázali si ich vybrať a vedeli ich využívať vo svoj prospech.

3.11.3. učenie sa jazykov z hľadiska zlepšenia vzájomného porozumenia, mobility a teda aj európskeho občianstva . 64 miliónov nízkokvalifikovaných dospelých potrebuje zlepšiť svoje základné zručnosti vrátane jazykových zručností EHSV víta dôraz, ktorý sa kladie naz hľadiska zlepšeniaa teda aj. 64 miliónov nízkokvalifikovaných dospelých potrebuje zlepšiť svoje základné zručnosti vrátane jazykových zručností ( 6 ) , aby mohli byť aktívnymi európskymi občanmi, udržali si pracovné miesto a zlepšili svoju perspektívu zamestnať sa. Učenie sa jazykov prináša jednotlivcom osobné a profesijné príležitosti, v spoločnosti podporuje kultúrne povedomie, vzájomné porozumenie a sociálnu súdržnosť, a podniky môžu vďaka pracovníkom vybaveným jazykovými a interkultúrnymi kompetenciami dosiahnuť úspech a rásť na svetových trhoch.

3.11.4. Jazykové vzdelávanie by malo byť zamerané na všetkých a podporovať tých, ktorí to potrebujú , a súčasne by sa malo zlepšovať ako súčasť formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania a realizovať ako súčasť európskeho referenčného rámca kľúčových kompetencií a malo by byť podporované udržateľnými verejnými financiami .

3.11.5. jazykové vzdelávanie pre všetkých , od útleho veku a aj po dovŕšení dôchodkového veku, pričom osobitnú pozornosť treba venovať počiatočnému odbornému vzdelávaniu a kontinuálnemu odbornému vzdelávaniu a príprave , vysokoškolskému vzdelávaniu a vzdelávaniu dospelých. Aj v usmerneniach pre politiky zamestnanosti na rok 2018 ( 7 ) sa navrhuje, že by sa mala „podporovať mobilita vzdelávajúcich sa osôb a pracovníkov s cieľom zvýšiť zručnosti pre zamestnateľnosť a v plnej miere využiť potenciál európskeho trhu práce.“ Nedostatočné jazykové kompetencie možno považovať za rozhodujúcu prekážku mobility. EHSV zdôrazňuje, že návrh by sa mal zamerať na študentov aj ďaleko za hranicou povinnej školskej dochádzky a zdôrazňovať, od útleho veku a aj po dovŕšení dôchodkového veku, pričom osobitnú pozornosť treba venovať, vysokoškolskému vzdelávaniu a vzdelávaniu dospelých.

3.11.6. Politika jazykového vzdelávania by sa mala zameriavať na výučbu prostredníctvom učenia sa v praxi , študentských výmen, dobrovoľníckych a iných aktivít, ako napríklad Európsky zbor solidarity, ktoré sú podporované z aktuálneho a budúceho programu Erasmus+.

3.11.7. Nedostatok kvalifikovaných učiteľov jazykov je naozaj vážnym problémom a EHSV víta, že v návrhu sa žiadajú väčšie investície do počiatočného a kontinuálneho profesijného rozvoja učiteľov jazykov, aby spĺňali požiadavky na odbornú kvalifikáciu stanovené v krajinách EÚ.

3.12. Vysokokvalitné systémy vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve

3.12.1. Referenčnú hodnotu stratégie ET2020, podľa ktorej sa do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve má zapojiť 95 % detí vo veku od 4 rokov do začatia povinnej školskej dochádzky, sa takmer podarilo dosiahnuť. Avšak 17 miliónov z celkového počtu viac ako 32 miliónov detí v EÚ pod vekovou hranicou povinnej školskej dochádzky ešte stále nemá prístup k službám určeným deťom v ranom veku. Okrem toho stále pretrvávajú rozdiely v oblasti spravodlivého prístupu , a to v neprospech detí zo sociálne a ekonomicky znevýhodneného prostredia, najmä v prípade menšinových skupín, migrantov, detí so zdravotným postihnutím a detí žijúcich vo vidieckych oblastiach a v rôznych regiónoch Európy.

3.12.2. EHSV víta skutočnosť, že návrh má za cieľ ďalej nabádať vlády, aby zlepšili prístup k vzdelávaniu v ranom detstve a jeho kvalitu. Je však potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na to, aby kvalitné a finančne dostupné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve boli zaručeným právom každého dieťaťa. Vysoká kvalita služieb zohráva rozhodujúcu úlohu pri zlepšovaní výsledkov vzdelávania vrátane rozvoja sociálnych kompetencií. Účasť na vysokokvalitnom vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve vedie k získaniu lepších základných zručností a je účinným opatrením, ako predísť predčasnému ukončeniu školskej dochádzky.

3.12.3. návrhom smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a opatrovateľov EK zdôrazňuje veľký súlad s ďalšími politikami Únie. EHSV osobitne kladne hodnotí prepojenie s ( 8 ) , v ktorom sa uznáva, že je potrebné poskytovať kvalitné služby formálnej starostlivosti v celej Európe. EHSV podporil takéto vzájomné prepojenie v mnohých svojich stanoviskách s cieľom zvýšiť zapojenie žien do trhu práce a znížiť neodôvodnené rozdiely v odmeňovaní mužov a žien, ako aj vyzdvihnúť dôležitú úlohu rodinného vzdelávania, vďaka ktorému sa rodičia môžu sebavedomejšie zhostiť svojej úlohy a ktoré prispieva k vzdelávaniu dospelých.

3.12.4. Pracovníkom vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve by sa mala poskytnúť podpora, aby sa zvýšila ich profesionalizácia a vytvorilo pre nich priaznivé pracovné prostredie. Počiatočné vzdelávanie a kontinuálny profesijný rozvoj pedagogických pracovníkov vo vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve by malo mať vysokú kvalitu a zároveň spĺňať požiadavky pedagógov i detí, napríklad pokiaľ ide o zaručenie inkluzívnosti alebo výučbu demokratických hodnôt.

3.12.5. Podľa OECD (2015) ( 9 ) prevláda v učiteľskom povolaní obrovská rodová nerovnováha, keďže 7 z 10 učiteľov sú ženy. V krajinách OECD (2015) tvoria ženy 97 % učiteľov v predškolských zariadeniach a 83 % na úrovni základných škôl, avšak vo vysokoškolskom vzdelávaní je ich len 43 %. Ako odstrániť rodovú nerovnováhu medzi pracovníkmi a prilákať do učiteľskej profesie viac mužov s cieľom zabezpečiť mužské vzory pre deti v sektore vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, to sú problémy, ktoré si ešte stále vyžadujú naliehavé kroky, pričom rodová nerovnováha súvisí s aktuálnym postavením, platom a pracovnými podmienkami učiteľov v tomto sektore.

3.13. Automatické vzájomné uznávanie diplomov a študijných pobytov v zahraničí

3.13.1. EHSV víta túto iniciatívu, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby každý študent, učeň alebo žiak, ktorý má za sebou úspešnú skúsenosť so vzdelávaním v zahraničí týkajúcu sa buď kvalifikácie, alebo vzdelávacej mobility, mohol mať túto skúsenosť automaticky uznanú na účely ďalšieho štúdia. Vzdelávacia mobilita pomáha zvyšovať kompetencie a skúsenosti, ktoré sú zásadné pre aktívnu účasť v spoločnosti a na trhu práce a mala by sa posilniť dôverou v programy a kvalifikácie.

3.13.2. EHSV zdôrazňuje význam cezhraničného uznávania obdobia štúdia v stredoškolskom a vysokoškolskom vzdelávaní a maturitných vysvedčení, ktoré oprávňujú v domovskej krajine pokračovať v štúdiu na vysokej škole, aby sa zabránilo opakovaniu celých školských rokov/období štúdia.

3.13.3. uznávanie formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania v zahraničí a prihliadať na rolu zainteresovaných strán, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti pri uznávaní výsledkov štúdia a vzdelávania Európsky register validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa európske usmernenia pre validáciu neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa EHSV zdôrazňuje, že táto iniciatíva by sa mala zameriavať aj naa prihliadať na rolu zainteresovaných strán, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti pri uznávaní výsledkov štúdia a vzdelávania ( 10 ) . V tejto súvislosti pripomína dôležitú úlohu odporúčania Rady z 20. decembra 2012 týkajúce sa validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia a ďalšieho zlepšovania vnútroštátnych systémov validácie. EHSV nabáda poradnú skupinu pre EKR a Cedefop, aby zlepšili ( 11 ) aj ( 12 ) ako normy kvality pre vlády, sociálnych partnerov a zainteresované strany s cieľom zlepšiť proces validácie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať pochopeniu potrebných podmienok, synergií a prínosov zlepšenia koordinácie medzi validáciou neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa a službami v oblasti profesionálneho a vzdelávacieho poradenstva ( 13 )

3.13.4. Priepustnosť a dôvera medzi odborným vzdelávaním a vysokoškolským vzdelávaním sú ešte stále problémom, a to nielen medzi jednotlivými krajinami, ale aj v rámci jednotlivých štátov. Akademické a odborné vzdelávanie by sa malo postaviť na rovnakú úroveň. Európske nástroje a pomôcky a zásady pre vysokoškolské a odborné vzdelávanie by sa mali vzájomne podporovať (EKR, ECVET, EQAVET, EQAR a pod.) a zásada výsledkov vzdelávania sa musí uplatňovať v plnom rozsahu, aby sa dosiahlo automatické uznávanie vzdelávacej mobility v Európe.

V Bruseli 18. októbra 2018 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Ú. v. EÚ C 173, 31.5.2017, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ C 264, 20.7.2016, s. 19.

(3) Ú. v. EÚ C 71, 24.2.2016, s. 11.

(4) Ú. v. EÚ C 132, 3.5. 2011, s. 55.

(5) Eurydice: Key Data on Teaching Languages at School in Europe – 2017 Edition (Kľúčové údaje o vyučovaní jazykov v školách v Európe).

(6) Cedefop (2017). Investing in skills pays off: The economic and social cost of low-skilled adults in the EU (Investovanie do zručností sa oplatí: hospodárske a sociálne náklady dospelých s nízkymi kvalifikáciami v EÚ). Luxemburg: Úrad pre publikácie. Štúdia Cedefop, č. 60.

(7) https://ec.europa.eu/info/publications/2018-european-semester-country-reports_sk.

(8) COM(2017) 253 final – 2017/085 (COD).

(9) OECD – Vzdelávanie v kocke, 2017.

(10) Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 49.

(11) http://www.cedefop.europa.eu/en/events-and-projects/projects/validation-non-formal-and-informal-learning/european-inventory.

(12) http://www.cedefop.europa.eu/en/publications-and-resources/publications/3073.

(13) Cedefop (pripravované), Validation of non-formal and informal learning and career guidance (Validácia neformálneho a informálneho vzdelávania a kariérne poradenstvo).