P9_TA(2021)0453

Akčný plán v oblasti duševného vlastníctva na podporu obnovy a odolnosti EÚ

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2021 o akčnom pláne v oblasti duševného vlastníctva na podporu obnovy a odolnosti EÚ (2021/2007(INI))

(2022/C 205/03)

Európsky parlament,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. novembra 2020 o farmaceutickej stratégii pre Európu (COM(2020)0761),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Európska dátová stratégia (COM(2020)0066),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 25. novembra 2020 s názvom Maximálne využitie inovačného potenciálu EÚ – Akčný plán pre oblasť duševného vlastníctva na podporu obnovy a odolnosti EÚ (COM(2020)0760),

— so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), najmä na jej článok 17 ods. 2,

— so zreteľom na Dohodu o jednotnom patentovom súde (1),

— so zreteľom na Dohodu WTO o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva z roku 1995 (Dohoda TRIPS),

— so zreteľom na Ženevský akt Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO), ktorý nadobudol platnosť 26. februára 2020 (2),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (3),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/933 z 20. mája 2019, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 469/2009 o dodatkovom ochrannom osvedčení pre liečivá (4),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/790 zo 17. apríla 2019 o autorskom práve a právach súvisiacich s autorským právom na digitálnom jednotnom trhu a o zmene smerníc 96/9/ES a 2001/29/ES (5),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/27/ES z 31. marca 2004, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2001/83/ES o právnych predpisoch Spoločenstva týkajúcich sa liekov na humánne použitie (6),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/48/ES z 29. apríla 2004 o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva (7),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 98/71/ES z 13. októbra 1998 o právnej ochrane dizajnov (8),

— so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 6/2002 z 12. decembra 2001 o dizajnoch spoločenstva (9),

— so zreteľom na správu Komisie o preskúmaní farmaceutického odvetvia z roku 2009,

— so zreteľom na spoločnú analytickú správu EPÚ a EUIPO o právach duševného vlastníctva na úrovni firiem a o výkonnosti firiem v Európskej únii z februára 2021,

— so zreteľom na hodnotenie právnych predpisov EÚ o ochrane dizajnov, ktoré uskutočnila Komisia,

— so zreteľom na závery Rady o stanovení priorít EÚ v oblasti boja proti závažnej a organizovanej trestnej činnosti pre EMPACT na roky 2022 – 2025,

— so zreteľom na hĺbkovú analýzu z januára 2019 s názvom Patenty nevyhnutné pre normu a internet vecí, ktorej vypracovanie zadal Európsky parlament,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2015 s názvom Cesta k obnovenému konsenzu o vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva: akčný plán EÚ (10),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. októbra 2020 o právach duševného vlastníctva v súvislosti s rozvojom technológií umelej inteligencie (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 19. mája 2021 s odporúčaniami pre Komisiu o problémoch organizátorov športových podujatí v digitálnom prostredí (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. októbra 2015 o možnom rozšírení ochrany zemepisných označení Európskej únie na nepoľnohospodárske výrobky (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júla 2020 o stratégii EÚ v oblasti verejného zdravia po skončení pandémie ochorenia COVID-19 (14),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanoviská Výboru pre rozvoj, Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa, Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výboru pre kultúru a vzdelávanie,

— so zreteľom na správu Výboru pre právne veci (A9-0284/2021),

A. keďže vyvážená ochrana a presadzovanie práv duševného vlastníctva sú veľmi dôležité pre európske hospodárstvo, ako aj pre obnovu a odolnosť EÚ, najmä v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19;

B. keďže pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na význam politík ochrany duševného vlastníctva, pretože sa pri nej ukázalo, že sú potrebné účinné opatrenia na riešenie nedostatku vakcín proti ochoreniu COVID-19, ohrozila živobytie a spôsobila existenčnú stratu príjmov pracovníkov v kultúrnych a kreatívnych odvetviach;

C. keďže hospodárska kríza v roku 2008 mala výrazne menší vplyv na investície do nehmotného majetku, čo svedčí o potenciáli aktív duševného vlastníctva vytvoriť hospodársku stabilitu a rast, ako aj o pozitívnej korelácii medzi vlastníctvom práv duševného vlastníctva a kvalitou a stabilitou zamestnania; keďže zo štúdií vyplýva, že podniky využívajúce práva duševného vlastníctva rastú rýchlejšie, sú odolnejšie voči hospodárskym poklesom, zvyšujú hodnotu spoločností a posilňujú svoje postavenie na jednotnom trhu; keďže tieto fakty poukazujú aj na význam stimulácie a pomoci MSP v súvislosti s ochranou a vlastníctvom ich práv duševného vlastníctva;

D. keďže počet registrácií duševného vlastníctva sa v prvých mesiacoch roku 2021 v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2020 mierne zvýšil; keďže udržateľné a digitálne oživenie hospodárstva po skončení pandémie ochorenia COVID-19 by mohlo byť založené na právach duševného vlastníctva; keďže počas súčasnej pandémie ochorenia COVID-19 systém rýchleho varovania o nebezpečných výrobkoch (RAPEX) zaznamenal znepokojivo rekordný počet varovaní;

E. keďže počet registrácií duševného vlastníctva sa neustále zvyšuje a jednotný trh je naďalej nejednotný v dôsledku rozdielov vo vnútroštátnych právnych predpisoch; keďže v súvislosti s európskymi patentmi sú stále potrebné paralelné vnútroštátne validačné postupy a dochádza k súdnym sporom; keďže pretrvávajú nedostatky, najmä pokiaľ ide o presadzovanie práva, ktoré môžu brániť rozvoju podnikov, najmä mikropodnikov, malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“), obmedzovať prístup spotrebiteľov k inovačným a bezpečným výrobkom a brániť riešeniu sociálnych výziev inováciami;

F. keďže odvetvia náročné na znalosti sú zdrojom rastu a prosperity; keďže v rokoch 2012 až 2016 vytvorili takmer 30 % všetkých pracovných miest a takmer 45 % celkovej hospodárskej činnosti (HDP) v EÚ, ako sa uvádza v analytickej správe Európskeho patentového úradu (ďalej len „EPÚ“) a Úradu Európskej únie pre duševné vlastníctvo (ďalej len „EUIPO“) z roku 2019 (15); keďže odvetvia intenzívne využívajúce práva duševného vlastníctva predstavujú 93 % celkového vývozu tovaru z EÚ do zvyšku sveta;

G. keďže ochrana životného prostredia je základným právom podľa článku 17 charty;

H. keďže rozvoj a pokrok znalostných odvetví závisí do značnej miery od pravidiel upravujúcich práva duševného vlastníctva, a najmä od zabezpečenia účinnej ochrany prostredníctvom účinných právnych predpisov o patentoch, ochranných známkach, dizajnoch, autorských právach a súvisiacich právach, zemepisných označeniach a ochrane odrôd rastlín, ako aj prostredníctvom vhodného a harmonizovaného uplatňovania pravidiel ochrany obchodného tajomstva,

I. keďže systémy duševného vlastníctva prispievajú k vývoju nových liekov a stimuly v oblasti duševného vlastníctva sú dôležité na zabezpečenie účinného prístupu k cenovo dostupným liekom; keďže nové lieky musia byť v súlade s medzinárodným právom v oblasti ľudských práv, medzinárodným verejným právom a požiadavkami na verejné zdravie;

J. keďže európski inovátori sú priekopníkmi v oblasti zelených technológií, sú majiteľmi prevažnej časti ekologických patentov a rozsiahlych portfólií duševného vlastníctva v oblasti technológií, ako je adaptácia na zmenu klímy, zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého a úprava vody a spracovanie odpadu;

K. keďže je potrebné podporovať zhodnocovanie a zavádzanie výskumu a vývoja v Európe, o čom svedčí skutočnosť, že v oblasti umelej inteligencie predstavujú európski žiadatelia o patenty spomedzi všetkých žiadateľov na celom svete menšinu, hoci z Európy pochádza značný podiel cenných publikácií o umelej inteligencii;

Všeobecne

1. podporuje Komisiu pri plnení cieľov jej akčného plánu v oblasti duševného vlastníctva z novembra 2020, keďže silná, vyvážená a spoľahlivá ochrana práv duševného vlastníctva na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni, ktorá umožňuje návratnosť investícií, je mimoriadne dôležitá pre hospodársku a sociálnu obnovu po pandémii ochorenia COVID-19 a iných globálnych krízach a dlhodobú odolnosť voči pandémii aj týmto krízam, aby EÚ mohla reagovať na krízy rýchlym spôsobom a v súlade so zásadami nariadenia (EÚ) 2021/241, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ( 16 ) , a zabezpečuje právnu istotu a súlad s európskymi právnymi predpismi a umožňuje vytvorenie digitálneho a globálne konkurencieschopného, udržateľného hospodárstva v Európe, v ktorom inovácie sú zároveň prínosom k spoločnému blahu spoločnosti;

2. uznáva, že ochrana práv duševného vlastníctva podporuje tvorivé, vynaliezavé a inovačné činnosti, čím umožňuje čo najväčšiemu počtu ľudí, aby mali prospech z tejto činnosti; konštatuje, že táto činnosť umožňuje vynálezcom, inovátorom a autorom získať kompenzáciu za ich tvorivé úsilie; vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala schopnosť európskych spoločností inovovať na základe komplexného režimu duševného vlastníctva s cieľom zachovať účinnú ochranu ich investícií do výskumu a vývoja, zabezpečiť spravodlivú návratnosť prostredníctvom udeľovania licencií, pokračovať vo vývoji otvorených technologických noriem, ktoré podporujú hospodársku súťaž a výber, a zabezpečiť účasť priemyslu EÚ na vývoji kľúčových technológií na celosvetovej úrovni;

MSP a ochrana duševného vlastníctva

3. zdôrazňuje, že práva duševného vlastníctva majú mnoho výhod pre malé a stredné podniky (MSP) a mikropodniky; zdôrazňuje, že odvetvia intenzívne využívajúce práva duševného vlastníctva ponúkajú kvalitnejšie pracovné miesta s lepšími pracovnými podmienkami a vyššími platmi; konštatuje, že MSP, ktoré vlastnia práva duševného vlastníctva, vytvárajú až o 68 % vyššie príjmy na zamestnanca a vyplácajú o 20 % vyššie mzdy ako MSP, ktoré tieto práva nevlastnia; je preto znepokojený tým, že mnohé MSP majú ťažkosti pri určovaní vlastnej stratégie v oblasti duševného vlastníctva a pri správe svojich práv duševného vlastníctva; víta preto poukazy na duševné vlastníctvo, IP Scan a ďalšie iniciatívy Komisie a úradu EUIPO, ktorých cieľom je podporiť jednoduché registračné postupy a nízke administratívne poplatky pre mikropodniky a MSP a pomôcť im čo najlepšie využívať ich duševné vlastníctvo; žiada Komisiu, Európsky patentový úrad (EPÚ) a úrad EUIPO, aby zvážili rozšírenie týchto iniciatív na všetky druhy aktív duševného vlastníctva a určili ďalšie opatrenia na podporu prínosov registrácie práv duševného vlastníctva pre rozvoj činností MSP;

4. je presvedčený o tom, že podpora určená malým a stredným podnikom vrátane finančných a nefinančných opatrení je správnym spôsobom, ako im poskytnúť lepšie poznatky a uľahčiť prístup k právam duševného vlastníctva, a že finančné a právne nástroje Únie majú v tejto súvislosti mimoriadny význam; vyzýva preto Komisiu a úrad EUIPO, aby pokračovali vo vykonávaní opatrení na podporu správy duševného vlastníctva určených MSP a mikropodnikom počas oživenia hospodárstva vrátane poskytovania prístupu k informáciám a súvisiacim službám a poradenstvu v oblasti duševného vlastníctva prostredníctvom jednotného kontaktného miesta; zdôrazňuje, že táto podpora pomôže mobilizovať a presadzovať všetky vnútroštátne a regionálne iniciatívy členov siete Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPN);

5. vyjadruje znepokojenie nad tým, že hoci nehmotné aktíva patria k najhodnotnejším aktívam, len niekoľko európskych MSP si to uvedomuje a využíva svoje duševné vlastníctvo, keď sa snažia získať finančné prostriedky; víta preto oznámenie o Európskom informačnom centre pre duševné vlastníctvo ako jednom z mnohých opatrení, ktoré zabezpečí, aby Európa ďalej ťažila z hodnoty znalostí, ktoré naše spoločnosti neustále vytvárajú, rozvíjajú a zdieľajú, a aby mali potrebné nástroje a informácie alebo tieto aktíva spravovali aktívnejšie; zdôrazňuje, že úžitkové vzory zabezpečujú rýchlu a nízkonákladovú ochranu technických vynálezov a sú veľmi atraktívne pre MSP; nabáda preto členské štáty, ktoré zatiaľ tento nástroj neponúkajú, aby ho vytvorili, a vyzýva Komisiu, aby zvážila možnosť zaviesť na úrovni EÚ ochranu úžitkových vzorov, ktorá v súčasnosti nie je k dispozícii;

Balík predpisov týkajúci sa jednotného patentu

6. zdôrazňuje, že balík predpisov týkajúci sa jednotného patentu, ktorý zahŕňa európsky patent s jednotným účinkom (jednotný patent) a Jednotný patentový súd (JPS), má za cieľ zefektívniť ochranu patentov a zabezpečiť zrozumiteľnosť urovnávania sporov v celej Európe tým, že sa zabráni paralelným konaniam v členských štátoch, a nižšie náklady, a to znížením právnych nákladov, ako aj zlepšiť ich dostupnosť a zvýšiť ich účinnosť, čím sa zvýši právna istota; žiada zúčastnené členské štáty, ktoré zatiaľ nepokročili s ratifikáciou Protokolu k Dohode o jednotnom patentovom súde o predbežnom vykonávaní (PPA), aby tak čo najskôr urobili alebo iným spôsobom vyhlásili, že sú viazané týmto protokolom, a tak umožnili rýchle začatie uplatňovania balíka predpisov týkajúcich sa jednotného patentu;

7. zdôrazňuje, že jednotný patent je ďalšou možnosťou popri vnútroštátnych patentoch, a nabáda členské štáty, ktoré sa ešte nezúčastňujú na posilnenej spolupráci na účely vytvorenia jednotnej ochrany patentov a/alebo ešte nepristúpili k dohode o JPS, aby pokračovali v procese, ktorý povedie k ich plnej účasti; pripomína, že inovatívne MSP majú prospech z konzistentného európskeho patentového systému, a zdôrazňuje, že dohoda o JPS a jeho rokovací poriadok predstavujú starostlivo vyvážené riešenie, ktoré odráža základné zásady Únie týkajúce sa proporcionality, flexibility, spravodlivosti a rovnosti; berie na vedomie zníženie a úhradu poplatkov, ktoré platia pre MSP podľa rokovacieho poriadku Jednotného patentového súdu;

8. víta systém alternatívneho riešenia sporov prostredníctvom jednotného miesta, ktorý sa má zriadiť podľa článku 35 dohody o JPS a ktorý nezasahuje do súčasných vnútroštátnych systémov, aby sa neoslabilo právo zmluvných strán na spravodlivosť; žiada členské štáty, aby umožnili rýchle spustenie strediska pre mediáciu a rozhodcovské konanie v patentových veciach, a vyzýva Komisiu, aby posúdila, či by toto stredisko mohlo zo strednodobého alebo z dlhodobého hľadiska riešiť všetky spory týkajúce sa duševného vlastníctva; víta úsilie členských štátov nájsť vhodné riešenia na riešenie dôsledkov vyplývajúcich z brexitu;

Dodatkové ochranné osvedčenia

9. zdôrazňuje, že hoci má režim vydávania dodatkových ochranných osvedčení (ďalej len „DOO“) v rámci EÚ veľký praktický význam, neprospieva mu roztrieštené vykonávanie v členských štátoch; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vydala usmernenia pre členské štáty a riešila túto roztrieštenosť, a to aj prostredníctvom legislatívnych návrhov založených na vyčerpávajúcom posúdení vplyvu;

10. berie na vedomie, že balík predpisov týkajúcich sa jednotného patentu nestanovuje jednotné dodatkové ochranné osvedčenie, a vyzýva členské štáty, aby podporili zavedenie takéhoto osvedčenia ako logické rozšírenie jednotnej patentovej ochrany;

11. žiada Komisiu, aby v prípade, že neexistuje jednotné DOO, zabezpečila súlad medzi nadchádzajúcim jednotným patentom a súčasnými systémami DOO v EÚ a na tento účel objasnila, že vnútroštátne patentové úrady môžu udeľovať vnútroštátne DOO na základe jednotného patentu;

12. víta skutočnosť, že Komisia chce posúdiť potenciálny vplyv návrhu jednotného DOO; konštatuje, že k zavedeniu jednotného dodatkového ochranného osvedčenia s odkladnou podmienkou v závislosti od formálneho rozhodnutia na vnútroštátnej úrovni by mohlo dôjsť dokonca pred nadobudnutím účinnosti jednotného patentu, a preto navrhuje zvážiť rozšírenie mandátu EPÚ, aby sa preskúmanie žiadostí o udelenie DOO mohlo vykonávať na základe jednotných pravidiel;

13. poukazuje na to, že neefektívnosť postupov udeľovania DOO sťažuje prácu inovátorov a výrobcov na úkor spravodlivého prístupu pacientov k liečbe a že je nevyhnutné, aby pre výrobcov generických liekov a biologicky podobných liekov v Únii platili rovnaké podmienky; zdôrazňuje preto, že treba účinne riešiť zneužívanie rozdelených patentových prihlášok a patentového prepojenia; pripomína, že inovácie by mali pokrývať najnaliehavejšie potreby spoločnosti a že v tejto súvislosti treba podporovať včasné dodávky liekov vrátane generických a biologicky podobných liekov, ako aj ich rýchlu, aj cenovú dostupnosť; zdôrazňuje, že prípadná revízia tzv. Bolarovej výnimky, ktorá umožňuje vykonávanie skúšok patentovaných výrobkov na podporu žiadostí o povolenie na uvedenie generických a biologicky podobných liekov na trh bez toho, aby sa to považovalo za porušenie patentových práv alebo DOO pre lieky, ako aj účinný a okamžitý vstup na trh po uplynutí platnosti patentových práv a DOO, sa môže uskutočniť až po komplexnom posúdení vplyvu;

14. zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú verejné investície do výskumu a vývoja, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že výsledky verejne financovaného výskumu a vývoja vo farmaceutickom priemysle budú transparentné, aby podmienky patentovania a udeľovania licencií zaručovali návratnosť verejných investícií v oblasti verejného zdravia;

Patenty nevyhnutné pre normu

15. uznáva, že informácie o existencii, rozsahu a relevantnosti patentov nevyhnutných pre normu (SEP) sú dôležité pre spravodlivé rokovania o udeľovaní licencií, ktoré potenciálnemu používateľovi noriem umožnia určiť rozsah jeho vystavenia patentom nevyhnutným pre normu a možným poskytovateľom licencií; konštatuje, že hoci vo väčšine prípadov prebiehajú rokovania medzi zainteresovanými stranami v dobrej viere, patenty nevyhnutné pre normu sú často predmetom súdnych konaní; navrhuje, aby Komisia preskúmala možné stimuly na rokovania, ktoré by zabránili súdnym sporom, pretože by sa tým predišlo súvisiacim nákladom na spory a znížil počet iných súvisiacich problémov;

16. zdôrazňuje, že mnohé patentové prihlášky, ktoré sú v organizáciách pre tvorbu noriem označené počas procesu stanovovania noriem ako potenciálne nevyhnutné, nemusia byť nevyhnutné pre normu v konečnom znení alebo po udelení patentu a že vhodným, skutočne nezávislým a transparentným mechanizmom kontroly by sa zvýšila transparentnosť a posilnila právna istota; víta v tejto súvislosti pilotnú štúdiu na posúdenie nevyhnutnosti patentov nevyhnutných pre normu ( 17 )

17. žiada Komisiu, aby spolu s príslušnými aktérmi bližšie preskúmala požiadavky na nezávislý, neutrálny a transparentný systém kontrol nevyhnutnosti tretími stranami, a to určením dopytu, posúdením vplyvu a vymedzením úlohy, ktorú by v tejto súvislosti mohli zohrávať zdroje, ako sú nové technológie, napríklad umelá inteligencia a súvisiace technológie, a/alebo technické odborné znalosti, ktoré poskytol EPÚ, a aby využila získané poznatky ako príspevok k legislatívnej iniciatíve týkajúcej sa patentov nevyhnutných pre normu, ktorá je naplánovaná na začiatok roka 2022 na základe primeraných posúdení vplyvu;

18. uznáva význam vyváženého systému udeľovania licencií na patenty nevyhnutné pre normu a zdôrazňuje význam stabilných, účinných a spravodlivých pravidiel na tento účel; zdôrazňuje, že „spravodlivé, primerané a nediskriminačné podmienky“ (ďalej len „FRAND“) sú nejasné právne pojmy, s ktorými je spojená právna neistota, a vyzýva Komisiu, aby monitorovala vývoj v tomto odvetví a zabezpečila väčšiu jasnosť, pokiaľ ide o rôzne aspekty podmienok FRAND, ako aj judikatúry, a to aj určením monitorovacieho strediska (kompetencie) na tento účel; pripomína predchádzajúcu výzvu Európskeho parlamentu adresovanú Komisii, aby zverejňovala výročné správy o skutočných prípadoch nedodržiavania podmienok FRAND a tzv. patentových prípadov označovaných ako „hold-ups“ a „hold-outs“;

19. zdôrazňuje význam zvýšenia transparentnosti databáz Organizácie pre tvorbu noriem a vyzýva tieto organizácie, aby aktualizovali svoj systém a databázy vyhlásení; v tejto súvislosti zdôrazňuje článok 9 ods. 1 písm. c) nariadenia (EÚ) č. 1257/2012 ( 18 ) , podľa ktorého má EPÚ za úlohu prijímať a registrovať vyhlásenia o licenčných záväzkoch majiteľa jednotného patentu v medzinárodných normalizačných orgánoch; vyzýva Komisiu, aby naďalej sledovala správanie spoločností z tretích krajín v medzinárodných normalizačných orgánoch, ktoré spolu s nedávnymi rozhodnutiami zahraničných súdov výrazne znevýhodňujú európske spoločnosti tým, že oslabujú konkurencieschopnosť európskeho trhu;

20. berie na vedomie význam transparentnosti a potrebu proaktívne poskytovať potrebné informácie vopred, keď sa udeľujú licencie na patenty nevyhnutné pre normu za spravodlivých, primeraných a nediskrimačných podmienok, spôsobom, ktorým sa zabezpečí spravodlivý výsledok rokovaní, ktoré sa uskutočnia v dobrej viere medzi stranami; zdôrazňuje, že zatiaľ sa neobjasnilo, či si majiteľ môže zvoliť úroveň udeľovania licencií v dodávateľskom reťazci alebo či musí mať akákoľvek spoločnosť v hodnotovom reťazci prístup k licencii, a preto žiada Komisiu, aby spolupracovala s príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom vypracovať prístup v tejto záležitosti a zaoberať sa ňou;

21. zdôrazňuje význam existujúcich dobrovoľných iniciatív pod vedením priemyslu pre uľahčenie udeľovania licencií na SEP v prípade internetu vecí, ako sú združenia licencií, v ktorých je združená prevažná väčšina európskych a medzinárodných vývojárov bunkových technológií;

Zemepisné označenia

22. pripomína, že EÚ chráni približne 3 300 výrobkov ako zemepisné označenia a že ročná hodnota všetkých týchto výrobkov sa zvýšila na viac ako 75 miliárd EUR, a preto víta iniciatívy a opatrenia na posilnenie, modernizáciu, zefektívnenie a lepšie presadzovanie systému zemepisných označení v prípade poľnohospodárskych výrobkov, potravín, vína a liehovín, aby bol presnejší a účinnejší, pretože prispievajú k vytváraniu a ochrane kvalitných pracovných miest, k podpore sociálnej, environmentálnej a hospodárskej udržateľnosti vo vidieckych oblastiach a k posilneniu európskej kultúrnej rozmanitosti;

23. domnieva sa, že otázka nadmernej administratívnej záťaže výrobcov spojenej s registráciou, zmenou a správou špecifikácie výrobkov so zemepisným označením a zaručených tradičných špecialít (ZTŠ) by mala stáť v centre budúcich diskusií; pripomína, že postupy na zmenu špecifikácií zemepisných označení v prípade vinohradníckych a agropotravinárskych výrobkov v rámci revízie reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky sa zjednodušili a zefektívnili a že tento prístup by sa mal v budúcnosti posilniť;

24. pripomína, že podľa odhadov predstavuje osivo uskladnené v poľnohospodárskych podnikoch viac ako 80 % celkových potrieb poľnohospodárov týkajúcich sa osiva v niektorých afrických krajinách; vyzýva EÚ, aby podporovala režimy práv duševného vlastníctva, ktoré prispievajú k rozvoju odrôd osív prispôsobených miestnym podmienkam a k uchovávaniu osív poľnohospodármi v súlade s ustanoveniami Medzinárodnej zmluvy o rastlinných genetických zdrojoch pre výživu a poľnohospodárstvo (ITPGRFA) a s článkom 19 Deklarácie OSN o právach roľníkov a iných ľudí pracujúcich vo vidieckych oblastiach;

25. domnieva sa, že je nevyhnutné chrániť práva duševného vlastníctva spôsobom, ktorý podporuje výskum a inovácie, najmä s cieľom zaviesť odolnejšie poľnohospodárske odrody, aby bolo možné vyrovnať sa so zmenou klímy, dosiahnuť udržateľné a agroekologické modely poľnohospodárstva, ktoré chránia prírodné zdroje a rešpektujú potenciál nechráneného reprodukčného a heterogénneho materiálu v ekologickom sektore; zdôrazňuje, že ochrana práv k odrodám rastlín je nevyhnutná a vyžaduje si silný a vymáhateľný systém ochrany v EÚ, a preto zdôrazňuje dôležitú úlohu systémov práv Spoločenstva k odrodám rastlín a Medzinárodnej únie na ochranu nových odrôd rastlín; poukazuje na to, že práva duševného vlastníctva musia tiež prispievať k potravinovej bezpečnosti, odolnosti a konkurencieschopnosti agropotravinárskeho modelu EÚ;

26. zdôrazňuje, že by sa malo vyvinúť ďalšie úsilie na zvýšenie transparentnosti, pokiaľ ide o štatút a patentovateľnosť biologického materiálu; konštatuje, že šľachtitelia by mali mať primeraný prístup k informáciám o biologickom materiáli, ktorý budú používať v procese šľachtenia rastlín; zdôrazňuje, že Komisia by mala zaviesť nové spôsoby účinných konzultácií a výmeny informácií; odmieta akékoľvek patentovanie živých zvierat;

27. domnieva sa, že uznanie zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov je relevantné z hľadiska priorít pripravovaných programov EÚ vrátane programov priemyselnej stratégie prostredníctvom rozvoja krátkych dodávateľských reťazcov, ako aj zelenej dohody tým, že sa podporia miestne výrobky s väčšou vysledovateľnosťou a transparentnosťou, pokiaľ ide o pôvod výrobkov a použitých výrobných postupov;

28. podporuje Komisiu v jej iniciatíve zaviesť na základe dôkladného posúdenia vplyvu účinnú a transparentnú ochranu zemepisných označení (ZO) EÚ sui generis pri nepoľnohospodárskych výrobkoch, ktoré by daný výrobok označovali ako výrobok pochádzajúci z územia členského štátu alebo regiónu alebo lokality na tomto území, ak možno danú kvalitu, povesť alebo iné charakteristické znaky výrobku v zásade pripísať jeho zemepisnému pôvodu, s cieľom zabezpečiť súlad okrem iného so Ženevským aktom Lisabonskej dohody o označeniach pôvodu a zemepisných označeniach, ktorý podpísala EÚ a ktorý zahŕňa aj možnosť chrániť zemepisné označenia poľnohospodárskych aj nepoľnohospodárskych výrobkov; očakáva, že Komisia predloží čo najskôr, najneskôr však do konca roka 2021 návrh príslušných právnych predpisov;

29. zdôrazňuje, že cieľom zavedenia systému ochrany zemepisných označení EÚ sui generis pre nepoľnohospodárske výrobky by malo byť zabezpečenie prínosu pre spotrebiteľov tým, že by sa umožnil prístup k znalostiam o označeniach pravosti výrobkov, pozitívneho hospodárskeho vplyvu na mikropodniky a MSP podporovaním konkurencieschopnosti a všeobecného vplyvu na zamestnanosť, rozvoj a cestovný ruch vo vidieckych a menej rozvinutých oblastiach, čo by mohlo hlavne pomôcť EÚ pri obnove po kríze spôsobenej ochorením COVID-19; domnieva sa, že takáto jedinečná ochrana zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov by tiež uľahčila prístup na trhy tretích krajín prostredníctvom obchodných dohôd EÚ; domnieva sa však, že systém musí obsahovať potrebné záruky vrátane účinných a transparentných mechanizmov podávania žiadostí a námietok;

30. berie na vedomie skutočnosť, že súčasná ochrana ochranných známok EÚ neumožňuje výrobcom osvedčiť prepojenie medzi kvalitou a zemepisným pôvodom a že niektoré členské štáty už zaviedli vnútroštátne systémy ochrany sui generis v prípade zemepisných označení nepoľnohospodárskych výrobkov, a to z dôvodu chýbajúceho harmonizovaného systému ochrany, čo vedie k fragmentácii na trhu a právnej neistote a má tiež nepriaznivý dosah na výrobcov; zastáva názor, že harmonizovaná ochrana na úrovni Únie by vytvorila potrebnú právnu istotu pre všetkých aktérov spolu so zaručeným predchádzaním porušovaniu práv duševného vlastníctva v prípade vyrobených a remeselných výrobkov, aby EÚ mohla lepšie chrániť svoje záujmy na medzinárodnej úrovni;

31. navrhuje, aby sa úradu EUIPO pridelila zodpovednosť za vytvorenie registra nepoľnohospodárskych zemepisných označení s cieľom zabezpečiť ich jednotné preskúmanie a ochranu v celej Únii;

Revízia právnych predpisov EÚ o ochrane dizajnov

32. zdôrazňuje, že súčasný systém ochrany dizajnu na úrovni EÚ bol vytvorený pred 20 rokmi a mal by sa zrevidovať; víta preto ochotu Komisie modernizovať právne predpisy Únie o ochrane dizajnov s cieľom lepšie podporiť prechod na digitálne, udržateľné a ekologické hospodárstvo; vyzýva Komisiu, aby na jednej strane aktualizovala postup registrácie s cieľom umožniť, aby nové formy dizajnu, ako sú grafické používateľské rozhrania, virtuálne a animované dizajny, typy písma a ikony, a formy, ktoré sú dôležité vzhľadom na nový vývoj a technológie, boli chránené jednoduchým a menej zaťažujúcim spôsobom, a aby na druhej strane ďalej harmonizovala postupy podávania žiadostí a zrušenia platnosti v členských štátoch;

33. konštatuje, že ochrana dizajnov častí používaných na opravy zložitých výrobkov je len čiastočne harmonizovaná; poukazuje na to, že niektoré členské štáty už do svojich právnych predpisov zaviedli „výnimku pre náhradné diely“ alebo „ustanovenie o opravách“, vďaka čomu sa súčasti komplexných výrobkov môžu vyrábať a predávať bez porušovania práv duševného vlastníctva; konštatuje, že to vedie k roztrieštenosti na vnútornom trhu a k právnej neistote; vyzýva preto Komisiu, aby do svojho budúceho návrhu začlenila „doložku o opravách“, ktorá prispeje k podpore prechodu na udržateľnejšie a ekologickejšie hospodárstvo a zabráni narušeniu hospodárskej súťaže;

34. domnieva sa, že systém ochrany dizajnov EÚ by sa mal zosúladiť so systémom ochranných známok EÚ, aby majitelia dizajnov mohli zabrániť vstupu tovaru porušujúceho dizajn na colné územie EÚ, pretože práva spojené s ochrannými známkami sú vymáhateľné v prípade tovaru porušujúceho práva, ktorý prechádza cez EÚ, zatiaľ čo práva spojené s dizajnom vymáhateľné nie sú; vyzýva Komisiu, aby odstránila túto medzeru pri revízii právnych predpisov týkajúcich sa dizajnu a umožnila majiteľom značiek zastaviť navrhovanie falzifikátov, ktoré prechádzajú cez EÚ;

35. je presvedčený, že ochrana dizajnov by sa mala poskytovať jednotným spôsobom na celom jednotnom trhu, a navrhuje, aby Komisia zvážila zosúladenie smernice o dizajnoch a nariadenia o dizajnoch Spoločenstva s cieľom vytvoriť väčšiu právnu istotu;

Boj proti porušovaniu práv duševného vlastníctva

36. poukazuje na to, že falšovaný tovar, ako napríklad falšované lieky alebo falšované osobné ochranné prostriedky a rúška v súvislosti so zdravotnou krízou, ako je pandémia ochorenia COVID-19, predstavuje vážne ohrozenie zdravia a bezpečnosti občanov EÚ a môže vážne poškodiť verejné zdravie; domnieva sa, že hoci sú činnosti dohľadu nad trhom zamerané na ochranu všeobecných verejných záujmov, zatiaľ čo falšované výrobky súvisia s ochranou súkromných práv duševného vlastníctva, medzi falšovanými výrobkami a rizikami pre zdravie a bezpečnosť spotrebiteľov existuje úzky vzťah;

37. zdôrazňuje, že v roku 2016 tvoril falšovaný tovar až 6,8 % dovozu do EÚ, čo predstavuje 121 miliárd EUR, a že jeho dostupnosť na jednotnom trhu spôsobila v období 2013 – 2017 straty priameho predaja v hodnote 50 miliárd EUR a priamu stratu približne 416 000 pracovných miest ( 19 ) ; poukazuje na to, že porušovanie práv duševného vlastníctva predstavuje nízku úroveň rizika, pokiaľ ide o pravdepodobnosť odhalenia, ako aj sankcie v prípade odhalenia; naliehavo vyzýva členské štáty, aby spolu s Komisiou, colnými orgánmi, Agentúrou EÚ pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), Interpolom a orgánmi presadzovania práva koordinovali stratégie a vypracovali účinné a odrádzajúce sankcie, najmä s cieľom obmedziť množstvo nebezpečných výrobkov ponúkaných verejnosti a bojovať proti falšovaniu a pirátstvu, najmä ak je spojené s organizovaným zločinom;

38. vyjadruje poľutovanie nad značným využívaním internetu na distribúciu falšovaných výrobkov, obsahu a služieb porušujúcich práva duševného vlastníctva, čo má výrazný nepriaznivý vplyv na výrobný priemysel EÚ, ako aj na kreatívne, kultúrne a športové odvetvia; víta návrh Komisie na akt o digitálnych službách; zdôrazňuje skutočnosť, že zásada „poznaj svojho klienta“ a systém dôveryhodných oznamovateľov by vo veľkej miere prispeli k boju proti falšovaniu a že umelá inteligencia a blockchain by mohli zohrávať dôležitú úlohu pri riešení falšovaného a pirátskeho tovaru, ktorý je k dispozícii online, a prispeli by k posilnenému presadzovaniu práv duševného vlastníctva v celom dodávateľskom reťazci; podporuje preto používanie nových technológií na boj proti porušovaniu práv duševného vlastníctva a víta publikácie, ktoré v tejto súvislosti vypracovalo stredisko úradu EUIPO a ktoré sú založené na dôkazoch;

39. uznáva vysoký potenciál technológií blockchainu pre registráciu a ochranu práv duševného vlastníctva; zdôrazňuje, že systémy blockchainu môžu pomôcť zabezpečiť dodávateľský reťazec prostredníctvom vysledovateľnosti, zaistenia bezpečnosti a zabezpečenia každého kroku proti nebezpečenstvu falšovania na každej úrovni dodávateľského reťazca; konštatuje, že najmä pokiaľ ide o registráciu práv duševného vlastníctva, je potrebné, aby úrady duševného vlastníctva prijali technické normy pre svoje riešenia založené na blockchaine, a tak umožnili interoperabilitu; zdôrazňuje, že umelá inteligencia a súvisiace technológie používané pri postupe registrácie na udeľovanie práv duševného vlastníctva nemôžu nahradiť preskúmanie, ktoré vykonáva človek v jednotlivých prípadoch s cieľom zabezpečiť kvalitu a spravodlivosť rozhodnutí;

40. poukazuje na prepojenie medzi trestnou činnosťou v oblasti duševného vlastníctva a organizovanou a závažnou medzinárodnou trestnou činnosťou; víta preto rozhodnutie Rady znovu zaradiť porušenia práv duševného vlastníctva na zoznam priorít EÚ v oblasti boja proti trestnej činnosti v rámci Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT) na nadchádzajúci cyklus 2022 – 2025 a žiada Radu, aby ich ponechala na tomto zozname a posilnila cezhraničnú spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi, úradom EUIPO, Europolom, Agentúrou EÚ pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) a Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF);

41. víta skutočnosť, že Komisia má v úmysle vypracovať súbor nástrojov EÚ proti falšovaniu s cieľom zlepšiť spoluprácu medzi držiteľmi práv, verejnými orgánmi, orgánmi presadzovania práva na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ a sprostredkovateľmi, a to ďalším objasnením úloh a povinností s cieľom uľahčiť účinnú výmenu informácií a údajov medzi kľúčovými aktérmi, podporovať používanie nových nástrojov a bojovať proti falšovaniu; vyzýva Komisiu, aby prijala konkrétne opatrenia na monitorovanie úmyselného porušovania práv duševného vlastníctva, a to aj v prípadoch, keď sa porušovanie používa v zlej viere ako zámerná obchodná stratégia, a aby presadzovala väčšiu kontrolu a cezhraničnú spoluprácu medzi colnými orgánmi v rámci boja proti dovozu falšovaných výrobkov; vyzýva Komisiu, aby zvážila vytvorenie podobného súboru nástrojov EÚ na boj proti iným formám porušenia práv duševného vlastníctva;

42. zdôrazňuje, že by bolo žiaduce aj dlhodobé vzdelávanie o duševnom vlastníctve v školách, ktoré by bolo zamerané na falšovanie a pirátstvo, aby spotrebitelia zmenili svoju otvorenosť voči používaniu tovaru a služieb porušujúcich práva duševného vlastníctva; vyzýva preto členské štáty, aby spolupracovali s úradom EUIPO na spustení informačných kampaní, a to aj v oblasti trojrozmernej tlače; pripomína, že technológia trojrozmernej tlače môže vyvolať určité osobitné právne obavy týkajúce sa všetkých oblastí práva duševného vlastníctva, ako sú autorské práva, patenty, dizajny, trojrozmerné ochranné známky a zemepisné označenia;

43. vyzýva Komisiu, aby naďalej chránila práva duševného vlastníctva a podporovala presadzovanie v tretích krajinách, a to aj zvýšením finančných prostriedkov na cielené programy technickej spolupráce EÚ a budovanie kapacít, ako sú tri prebiehajúce kľúčové programy spolupráce v oblasti duševného vlastníctva s Čínou, juhovýchodnou Áziou a Latinskou Amerikou a spoločné partnerstvo s africkým kontinentom na podporu lepšej tvorby a správy duševného vlastníctva, a prostredníctvom podpory režimov duševného vlastníctva, ktoré posilňujú miestny poľnohospodársky rozvoj; v tejto súvislosti nabáda Komisiu, aby na základe skúseností EÚ pomáhala tvorcom politík a orgánom presadzovania práva a poskytovala im poznatky a usmernenia na zlepšenie ich schopnosti bojovať proti porušovaniu práv duševného vlastníctva, podporovala uskutočniteľné riešenia, ktoré by mohli výrazne znížiť náklady a zjednodušiť postupy na získanie, zachovanie a presadzovanie ochrany práv duševného vlastníctva, a tiež aby držiteľom práv poskytovala informácie o zmene prostredia, v ktorom dochádza k porušovaniu práv duševného vlastníctva, a o dodávkach falšovaného tovaru;

Nové výzvy pre tvorbu politiky v oblasti duševného vlastníctva

44. zdôrazňuje, že ochrana duševného vlastníctva súvisiaca s technológiami umelej inteligencie je dôležitá a malo by sa o nej náležite uvažovať, a že hoci súčasné pravidlá ochrany vynálezov realizovaných počítačom prostredníctvom patentov sa môžu vzťahovať aj na technológie UI, sú potrebné jasné kritériá na ochranu vynálezov vytvorených pomocou technológií UI; žiada preto Komisiu, aby v spolupráci s EPÚ a EUIPO zabezpečila právnu istotu v tejto oblasti a pozorne sledovala túto otázku na medzinárodnej úrovni v rámci WIPO;

45. nabáda členské štáty, aby bezodkladne transponovali ustanovenia smernice o autorskom práve spôsobom, v ktorom sa odrazí dohoda dosiahnutá spoluzákonodarcami, s cieľom zlepšiť ochranu, ktorú táto dohoda poskytuje, a umožniť výnimky, ako je prístup k online vzdelávaniu a digitalizovanému kultúrnemu dedičstvu; vyzýva Komisiu, aby monitorovala zmluvy o odkúpení s cieľom zabezpečiť spravodlivé odmeňovanie tvorcov na základe autorského práva alebo iných práv autorov; zdôrazňuje, že nedostatočná harmonizácia pravidiel o autorstve a vlastníctve autorských práv môže viesť k rozdielnym vnútroštátnym riešeniam pri dielach vytvorených pomocou umelej inteligencie;

46. zdôrazňuje, že napriek vysokej úrovni harmonizácie práv duševného vlastníctva v celej Európe stále chýba účinné cezhraničné presadzovanie týchto práv v EÚ;

47. víta oznámenie Komisie, že preskúma smernicu o databázach s cieľom uľahčiť prístup k údajom a ich využívanie a zároveň chrániť legitímne záujmy; poukazuje na to, že výskumu stále bránia zbytočné prekážky a že treba ďalej rozvíjať rozsiahle dátové priestory, aby vedeckí pracovníci mohli nájsť vedecké riešenia, a to aj v prípade výnimočných časových obmedzení; v tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu obmedzení a výnimiek z výlučných práv;

48. vyjadruje poľutovanie nad tým, že štúdia Komisie z roku 2016 o subjektoch vymáhajúcich práva z patentov (ďalej len „PAE“) v Európe ( 20 ) neposkytla jasnú odpoveď na otázku, či niektoré obchodné modely PAE, ktoré spočívajú v získaní patentov od tretích strán a snažia sa vytvárať príjmy tým, že ich vymáhajú od údajných porušovateľov zneužitím nerovnocenného postavenia pri sporoch, nezneužívajú medzery v existujúcich právnych predpisoch, a preto predstavujú problém, ktorý by sa mal riešiť; nabáda Komisiu, aby naďalej monitorovala túto otázku a vypracovala zodpovedajúcu hĺbkovú štúdiu;

49. víta úsilie všetkých členských štátov zabezpečiť, aby súdy zohľadňovali pri riešení prípadov súdnych príkazov zásadu proporcionality;

50. konštatuje, že ochrana práv duševného vlastníctva je kľúčom k stimulácii výskumu a výroby inovatívnych produktov a procesov vrátane nových liekov, je však presvedčený, že na boj proti celosvetovým zdravotným núdzovým situáciám, riešenie dostupnosti určitých zdravotníckych výrobkov a umožnenie zásahov na záchranu života vo verejnom záujme je dôležité dobrovoľné združovanie patentov, povinné udeľovanie licencií a flexibility stanovené v dohode TRIPS Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“); vyzýva preto Komisiu, aby analyzovala a preskúmala možné riešenia na zabezpečenie účinnosti a lepšej koordinácie udeľovania nútených licencií v EÚ, a zohľadnila pritom prípady, keď boli použité v Únii, dôvody ich použitia, podmienky, za ktorých boli udelené, ich hospodárske dôsledky a to, či sa tým dosiahol želaný účinok;

51. zdôrazňuje, že spravodlivejšia distribúcia vakcín na celom svete je nevyhnutná na účinný boj proti šíreniu ochorenia COVID-19 a jeho mutácií a že treba podporovať celosvetový prístup k vakcínam proti ochoreniu COVID-19; poznamenáva, že nedostatočný prístup k cenovo dostupným vakcínam je stále veľkým problémom v rozvojových krajinách; podporuje preto Komisiu a členské štáty v ich úsilí prinútiť krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, aby zrušili súčasné zákazy vývozu a zintenzívnili darcovstvo očkovacích látok; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ďalej zintenzívnili úsilie o podporu transferu technológií a dobrovoľného udeľovania licencií na práva duševného vlastníctva s cieľom posilniť celosvetový prístup k cenovo dostupným medicínskym produktom súvisiacim s ochorením COVID-19, riešiť celosvetové obmedzenia výroby a nedostatočné zásobovanie, a tak umožniť liečbu endemických alebo pandemických infekčných ochorení svetovej populácie;

52. víta skutočnosť, že najmenej rozvinuté krajiny už využívajú výnimku z uplatňovania ustanovení dohody TRIPS o farmaceutických výrobkoch, ktorá bola udelená s platnosťou do 1. januára 2033; naliehavo preto vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s WTO dodržala svoj sľub zapojiť sa do aktívnych a konštruktívnych rokovaní na základe textov prebiehajúcich v rámci WTO, ktorých cieľom je podnecovať a podporovať zvyšovanie výrobných kapacít vakcín v rozvojových krajinách a stimulovať dobrovoľné a rýchle združovanie práv duševného vlastníctva v čase krízy, ako aj dobrovoľné licenčné dohody a začať dialóg o súčasných prekážkach dobrovoľného udeľovania licencií a o spôsobe, ako ich prekonať;

53. navrhuje, aby sa na európskej úrovni zriadila funkcia koordinátora pre duševné vlastníctvo s cieľom zabezpečiť holistický a koordinovaný prístup k politike EÚ v oblasti duševného vlastníctva a posilniť spoluprácu medzi rôznymi vnútroštátnymi orgánmi pre duševné vlastníctvo, generálnymi riaditeľstvami Komisie a inými orgánmi zodpovednými za práva duševného vlastníctva, ako sú EPÚ, EUIPO, WIPO a ďalší dôležití aktéri; koordinátor pre duševné vlastníctvo by mohol ďalej podporovať boj proti porušovaniu práv duševného vlastníctva na najvyššej politickej úrovni a v prípade potreby prevziať ďalšie úlohy súvisiace s právami duševného vlastníctva;

54. obhajuje myšlienku, že na realizáciu excelentného európskeho výskumu inovácií, ktoré sú prospešné pre občanov a podniky, je potrebné podporovať lepšiu správu duševného vlastníctva vo výskumnej a inovačnej komunite; zdôrazňuje, že v tejto súvislosti sa duševné vlastníctvo financované z verejných zdrojov musí používať spravodlivým a účinným spôsobom a že výsledky dosiahnuté pomocou fondov EÚ by sa mali použiť na zlepšenie hospodárstva EÚ v prospech všetkých obyvateľov;

55. pripomína, že odvetvia intenzívne využívajúce práva duševného vlastníctva vytvárajú väčšinu obchodných činností EÚ a že veľmi dôležitá je aj ochrana a presadzovanie práv duševného vlastníctva v tretích krajinách; víta záväzok Komisie usilovať sa v budúcich dohodách o voľnom obchode o silnú ochranu duševného vlastníctva; žiada Komisiu, aby vyzvala, aby sa presadzovanie práv duševného vlastníctva riešilo v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) a Svetovej organizácie duševného vlastníctva (WIPO);

56. pripomína, že jednou z hlavných výziev pre rozvojové krajiny je postúpiť vyššie v globálnom hodnotovom reťazci prostredníctvom hospodárskej diverzifikácie, čo si vyžaduje spravodlivé a na rozvoj orientované pravidlá globálneho obchodu;

57. nabáda rozvojové krajiny, aby posilnili regionálne hodnotové reťazce a medziregionálny obchod a investície v oblasti zdravia a oblastiach súvisiacich so zdravím, najmä spoločným úsilím v oblasti výskumu a vývoja zameraného na medicínsky výskum a regionálnym združovaním zdrojov; so znepokojením konštatuje, že podľa správy Global Trade Alert zaviedlo od začiatku roka 2020 do 21. marca 2020 obmedzenia vývozu kľúčových zdravotníckych potrieb 54 vlád; zdôrazňuje, že regionálne obchodné dohody by sa mali využívať na zabránenie zákazu vývozu kľúčových výrobkov v časoch celosvetového a regionálneho nedostatku, ako v prípade prebiehajúcej krízy súvisiacej s pandémiou;

o

o o

58. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ C 175, 20.6.2013, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 271, 24.10.2019.

(3) Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

(4) Ú. v. EÚ L 153, 11.6.2019, s. 1.

(5) Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 92.

(6) Ú. v. EÚ L 136, 30.4.2004, s. 34.

(7) Ú. v. EÚ L 157, 30.4.2004, s. 45.

(8) Ú. v. ES L 289, 28.10.1998, s. 28.

(9) Ú. v. ES L 3, 5.1.2002, s. 1.

(10) Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 25.

(11) Ú. v. EÚ C 404, 6.10.2021, s. 129.

(12) Prijaté texty, P9_TA(2021)0236.

(13) Ú. v. EÚ C 349, 17.10.2017, s. 2.

(14) Ú. v. EÚ C 371, 15.9.2021, s. 102.

(15) EPÚ – EUIPO, IPR-intensive industries and economic performances in the EU: Industry-level analysis report (Odvetvia intenzívne využívajúce práva duševného vlastníctva a hospodárska výkonnosť v EÚ: správa o analýze na úrovni odvetvia), tretie vydanie, september 2019.

(16) Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

(17) Spoločné výskumné centrum Európskej komisie, Pilot study for Essentiality Assessment of Standard Essential Patents, (Pilotná štúdia na posúdenie nevyhnutnosti patentov nevyhnutných pre normy), 2020.

(18) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1257/2012 zo 17. decembra 2012, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely vytvorenia jednotnej patentovej ochrany (Ú. v. EÚ L 361, 31.12.2012, s. 1).

(19) EUIPO, 2020 Status Report on IPR infringement: average annual figures (Správa o stave porušovania práv duševného vlastníctva: priemerné ročné údaje), 2013 – 2017.

(20) Spoločné výskumné centrum Európskej komisie, Patent Assertion Entities in Europe: Their impact on innovation and knowledge transfer in ICT markets (Subjekty vymáhajúce práva z patentov v Európe: ich vplyv na inovácie a prenos znalostí na trhoch IKT), 2016.