SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 7.7.2008  
SEK(2008) 2191 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
sprievodný dokument 
Návrh na 
 
SMERNICU RADY 
 
ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 2006/112/ES o spolo čnom systéme dane z pridanej 
hodnoty, pokia ľ ide o znížené sadzby DPH 
Posúdenie vplyvu 
ZHRNUTIE 
{KOM(2008) 428 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2190} 
SK 2   SK Toto skrátené znenie je iba zhrnutím anal ýzy, ktorá je obsiahnutá v úplnom znení dostupnom 
len v pôvodnej jazykovej verzii a v súlade s tým predložené  len s anglickou jazykovou 
verziou návrhu. 
Táto správa zaväzuje len tie út vary Komisie, ktoré sa podie ľajú na jej vypracovaní, a jej 
znenie je vypracované ako zákla d na pripomienkovanie a nepredur čuje konečnú podobu 
rozhodnutia, ktoré Komisia prijme . 
Zhrnutie 
Komisia predložila 5. júla 2007 oznámenie Rade  a Európskemu parlamentu o sadzbách DPH 
odlišných od štandardných sadzieb DPH1. V tomto oznámení Komisia na základe štúdie, 
ktorú vykonala Copenhagen Economics2, dospela k záveru, že novým právnym rámcom 
znížených sadzieb DPH by sa mal racionalizova ť a zjednoduši ť súčasný systém, a to bez 
vylúčenia možnosti poskytnú ť členským štátom vä čšiu pružnos ť pri prijímaní znížených 
sadzieb, najmä pre miestne poskytované služby. Ú čelom oznámenia bolo za čať širokú 
diskusiu o budúcnosti zní žených sadzieb so zrete ľom na závery štúdie. Diskusiou v Rade sa 
zatiaľ nevyriešili zásadné otázky zjednodušenia a racionalizácie celkového rámca, prípadne 
vplyvov a užito čnosti znížených sadzie b na dosiahnutie osobit ných politických cie ľov. 
Komisia však stojí pred niektorými naliehav ými otázkami týkajúcimi  sa zavedenia nového 
rámca uplat ňovania znížených sadzieb DPH, ktoré by sa mali vyrieši ť čo najskôr, a/alebo pre 
ktoré už pod ľa nej existujú dostato čné dôvody na zahrnutie do prá vneho návrhu. Potrebné sú 
aj niektoré technické úpravy. 
Za týchto okolností sa Komisia rozhodla predloži ť prvotný návrh v lete 2008 (položka 
plánovania programu 2008/TAXUD/002; prioritn á iniciatíva CLWP 2008). Rámec pôsobnosti 
tohto návrhu sa preto obmedzí a nebude zah ŕňať dôkladné preskúmanie sú časnej základnej 
štruktúry sadzieb DPH (jedna  štandardná sadzba vo výške najmenej 15 % a dve volite ľné 
znížené sadzby vo výške najmenej 5 %, ktoré sa môžu uplatni ť na obmedzený zoznam 
tovarov a služieb). Nebude sa dotýka ť problému mnohých výnimiek poskytnutých zo 
všeobecného rámca sadzieb ani otázky rozš írenia rámca znížených sadzieb na ú čely ochrany 
životného prostredia. Tieto možné kroky sa ponechávajú na neskoršiu etapu, ke ď sa skončí 
súčasná dôkladná diskusia a ďalšia štúdia. 
Táto situácia si vyžaduje primerané posúdenie vplyvu, presne zamerané na tieto problémy, 
ktorými sa čoskoro bude treba zaobera ť.  
(1) Na určité služby s vysokým podielom ľudskej práce, ktoré sú stanovené v prílohe IV k 
smernici o DPH (2006/112/ES), môžu členské štáty do časne uplatni ť znížené sadzby, 
pokiaľ dostanú na to oprávnenie. Platnos ť príslušného ustanovenia sa kon čí na konci 
                                                 
1 KOM (2007)380 v kone čnom znení dostupnom na: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/doc uments/taxation/vat/how_vat_works/rates/COM(200
7)380_en.pdf . 
2 „Study on reduced DPH applied to goods and servi ces in the Member States of the European Union“ 
(Štúdia o zníženej DPH uplat ňovanej na tovar a služby v členských štátoch Európskej únie) 
Copenhagen Economics, 21. júna 2007. Pozri EUROPA — Taxation and Customs Union / Rates  a 
SEK(2007) 910 na: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/docum ents/taxation/vat/how_vat_works/rates/SEC(2007
)910_en.pdf . 
SK 3   SK roku 2010. Prvou otázkou je, či možnos ť uplatňovať znížené sadzby – úplne alebo 
čiastočne – by sa mala zavies ť natrvalo, alebo či sa má úplne zruši ť. 
(2) Druhou logickou otázkou je, či by sa oprávnenie členských štátov uplat ňovať znížené 
sadzby malo rozšíri ť na služby podobné službám s vysokým podielom ľudskej práce, 
ktoré nie sú uvedené v prílohe IV, ak  nemajú vplyv na vnútorný trh. Základnou 
charakteristikou týchto „miestne poskytova ných služieb“ je, že sa nemôžu poskytova ť 
na diaľku, vo ve ľkej miere sú orientované na miestnych kone čných spotrebite ľov, a 
dodávateľ a zákazník sa nachádzajú v tej istej malej oblasti.  
(3) Reštauračné služby sa vo všeobecnosti považujú  za druh služby dodávanej miestne, 
keďže sú vo ve ľkej miere ur čené pre miestny trh. Pre rozdiely v sadzbách DPH 
uplatňovaných v členských štátoch však môže potenciálne nasta ť narušenie 
vnútorného trhu v susedných regiónoch, ale bo z dôvodu rozdelenia turistického ruchu 
v rámci ur čitých členských štátov. Mnoho členských štátov má ďalej – na základe 
výnimiek – právo uplatni ť znížené sadzby na reštaura čné služby, kým iné toto právo 
nemajú. Niektoré z týchto výnimiek sa skon čia 31. decembra 2010. Vzniká preto tretia 
otázka: mali by by ť všetky členské štáty oprávnené uplat ňovať znížené sadzby na 
reštauračné služby? 
(4) Členské štáty sú v sú časnosti oprávnené uplat ňovať zníženú sadzbu na „dodanie, 
výstavbu, obnovu a prestavbu bytov ako sú časť sociálnej politiky“. Skúsenosti však 
ukazujú, že členské štáty to interpretu jú rôzne. Navyše niektoré členské štáty uplat ňujú 
zníženú sadzbu na „obnovu a opravu súkrom ných bytov, s výnimkou materiálov, ktoré 
predstavujú významnú časť hodnoty dodávanej služby“ (v zozname služieb s vysokým 
podielom ľudskej práce, ktoré sú uvedené v prílohe IV), a mnoho členských štátov 
dostalo výnimky, ktorými sa im bez oh ľadu na sociálnu politiku povo ľuje uplatni ť 
znížené sadzby (alebo nulovú sadzbu) na dodávky týkajúce sa budov. Platnos ť 
niektorých týchto výnimiek sa skon čí na konci roku 2010. Št vrtá otázka preto je, či 
v prípade tohto odvetvia  existujú dôvody povoli ť znížené sadzby na všeobecnejšej 
úrovni a prida ť celé odvetvie bývania do zoznamu tovarov a služieb oprávnených na 
zníženú sadzbu. Členské štáty by sa tak mohli rozhodnú ť, či obmedzia alebo 
neobmedzia rámec pôsobnosti zníženej DPH, pod ľa svojich vnútroštátnych 
rozpočtových a fiškálnych rozhodnutí. 
Identifikované problémy sa týkajú najmä politických obmedzení . Po prvé, mnoho členských 
štátov žiada o pružnos ť pri stanovení znížených sa dzieb, ktoré považujú za vhodné 
v oblastiach, v ktorých rozdiely v sadzbách medzi členskými štátmi nemajú vplyv na 
vnútorný trh. Po druhé, nerovnos ť príležitostí poskytnutých členským štátom v niektorých 
z týchto oblastí predstavuje druhú časť problému. Tu sa zaoberáme len zníženými sadzbami 
DPH. V posúdení vplyvu sa nehovorí, či by na dosiahnutie ur čitých cieľov zamestnanosti 
nebolo vhodnejšie zníži ť priame dane a príspevky sociálneho zabezpe čenia. Nehovorí sa ani o 
širších otázkach, ako napríklad rovnováha medzi nepriamymi a priamymi da ňami.  
Ďalšia iniciatíva Komisie týkajúca sa zní žených sadzieb DPH obsahuje tieto ciele : 
(1) Po prvé, vytvori ť podmienky spravodlivej hospodárskej sú ťaže medzi všetkými 
ekonomickými subjektmi, pokia ľ ide o uplat ňovanie znížených sadzieb na reštaura čné 
služby, miestne poskytované služby  a služby týkajúce sa nehnute ľností na bývanie 
(a podobných nekomer čných budov) a vytvori ť jednotnejšiu štruktúru sadzieb DPH 
v tejto oblasti. Cie ľom je poskytnú ť všetkým členským štátom priestor na politické 
SK 4   SK manévrovanie a zabezpe čiť pružnosť v oblastiach, v ktorých správne fungovanie 
vnútorného trhu nie je ne priaznivo ovplyvnené. 
(2) Po druhé, politika by mala zníži ť právnu a ekonomickú neistotu. Hospodárske 
subjekty nemajú v sú časnosti istotu, pokia ľ ide o budúcnos ť znížených sadzieb 
uplatňovaných na služby s vysokým podielom ľudskej práce. Diskusie o rozšírení 
možností zníženia pre reštaurácie a miestne služby pretrvávajú roky, čím sa vytvára 
neistota a možné brzdenie  odvetvia pri investovaní a nábore pracovníkov. 
(3) Po tretie, existujú sociálno-ekonomické ciele:  
(a) znížiť náklady na dodržiavanie podm ienok pre podniky, najmä v odvetví 
bývania – to je spojené s druhým cie ľom, ktorým je zabezpe čiť právnu istotu; 
(b) dosiahnuť prechod z čiernej a šedej ekonomiky na  oficiálne hospodárstvo, by 
sa podnietili hospodársky rast a riadne prijímanie zamestnancov/zamestnanos ť, 
a v obmedzenom rozsahu celková zamestnanos ť, a to redukciou činností, ktoré 
domácnosti vykonávajú svojpom ocne, a podporou obmedzovania činností 
vykonávaných na čierno v niektorých službách. 
Z hľadiska uvedeného vymedzenia problémov a uvedených cie ľov sú volite ľné možnosti 
politiky  v podstate ve ľmi obmedzené. 
(1) Prvou možnos ťou je „politika bezo zmeny“ . V rámci nej by sa platnos ť prechodných 
ustanovení smernice o DPH, ktorými sa umož ňujú znížené sadzby pre niektoré služby 
s vysokým podielom ľudskej práce, automaticky skon čila do roku 2010, tak ako 
platnosť dočasných výnimiek udelených novým členským štátom na uplatnenie 
znížených sadzieb pre reštaurácie a odvetvie bývania. Tie isté výnimky udelené starým 
členským štátom budú na ďalej platné, ke ďže nemajú stanovený kone čný termín. 
Členské štáty, ktoré v sú časnosti uplat ňujú znížené sadzby na ur čité služby s vysokým 
podielom ľudskej práce, alebo nové členské štáty, ktoré uplat ňujú výnimky na 
reštaurácie a odvetvie býva nia, budú (v zásade) musie ť zvýšiť pre ne sadzbu DPH na 
štandardnú sadzbu.  
(2) Druhá možnos ť znamená zmenu politiky a vyžaduje zmenu právnych predpisov 
Spoločenstva upravujúcich DPH v oblasti znížených sadzieb . Tu možno po čítať 
s rôznymi druhotnými možnos ťami, od obmedzenej zmeny právnych predpisov po 
najširšiu možnú zmenu v súlade s rôznymi otázkami uvedenými vo vymedzení problému. Vo vzostupnom poradí pod ľa úrovne rozsahu by zmena mohla zah ŕňať tieto 
možnosti (rôzne aspekty možno posudzova ť aj oddelene): 
(a) Znížené sadzby pre niektoré  služby s vysokým podielom ľudskej práce: 
jedinou zmenou je ustanovi ť trvalú platnos ť súčasných ustanovení o znížených 
sadzbách pre niektoré služby s vysokým podielom 
ľudskej práce. 
(b) Znížené sadzby pre rozšírený zo znam služieb s vysokým podielom ľudskej 
práce: 
– len pre súkromné domácnosti: všetky členské štáty by mohli uplat ňovať 
znížené sadzby na kategórie služ ieb uvedené v prílohe IV a na 
obmedzený zoznam podobných (malých) služieb pre súkromné domácnosti: záhradnícke služby alebo služby záhradne j architektúry a 
SK 5   SK údržby záhrad pre súkromné domác nosti, služby osobnej starostlivosti 
iné ako kadernícke služby (slu žby poskytované v zariadeniach 
starostlivosti o telo), me nšie opravy hmotného hnute ľného majetku 
(s výnimkou motorových vozidiel) a služby čistenia, týkajúce sa 
hmotného hnute ľného majetku; 
– pre súkromné domácnosti a iných nekomer čných zákazníkov: 
obmedzený zoznam podobných (malých) služieb by mohol dodato čne 
zahŕňať služby poskytované kone čným zákazníkom iným ako 
súkromné domácnosti: záhradnícke sl užby, krajinárske služby a údržbu 
záhrad a parkov pre verejné orgány a na nekomer čné využitie, (malú) 
renováciu, opravy a čistenie miest pre bohoslužby, miest kultúrneho 
dedičstva, historických pamätníkov alebo iných nekomer čných budov. 
(c) Znížené sadzby pre rozšírený zo znam služieb s vysokým podielom ľudskej 
práce a rozšírený zoznam reštaura čných služieb: členské štáty by mohli 
uplatňovať znížené sadzby aj na reštaura čné služby. 
(d) Znížené sadzby pre rozšírený zo znam služieb s vysokým podielom ľudskej 
práce, reštaura čné služby a celé odvetvie bývania: členské štáty by mohli 
uplatňovať znížené sadzby aj na výstavbu a (podstatné) úpravy súkromných 
bytov a na dodávky pre ne. 
(e) Znížené sadzby pre rozšírený zo znam služieb s vysokým podielom ľudskej 
práce, reštaura čné služby, odvetvie bývania a niektoré ďalšie časti stavebného 
odvetvia: členské štáty by mohli uplat ňovať znížené sadzby aj na výstavbu 
a podstatnú renováciu alebo zmeny nekomer čných budov, ako sú miesta pre 
bohoslužby alebo miesta kultúrneho dedi čstva, historické pamätníky alebo iné 
nekomerčné budovy, a na dodávky pre ne. 
Posudzovanie vplyvu sa pri týchto možnostia ch zakladá najmä na záveroch štúdie 
Copenhagen Economics. Vyh ľadávali sa však aj ďalšie zdroje údajov. Súbežne s týmto 
posúdením vplyvu sa od 11. marca do 12. mája 2008 konali verejné konzu ltácie. Z týchto 
konzultácií celkovo nevyplynuli ži adne argumenty, ktoré by neboli obsiahnuté v tomto 
posúdení vplyvu alebo by s ním nesúviseli. 
Vo všetkých možnostiach týkajúcich sa zmeny politiky sa predpokladá, že odvetvia , ktorých 
sa dotkne zmena, zažijú nárast dopytu a zamestnanosti ; rozdiely medzi odvetviami budú 
zrejme vo ve ľkej miere závisie ť od cenovej pružnosti, ktorá môže by ť o niečo menšia v 
odvetví stavebníctva (údržba, opravy a výstavba ), a ak sa služby neposkytujú domácnostiam. 
Možno sa domnieva ť, že najsilnejšie vplyvy sa zaznamenajú v možnostiach 2, 3 a 5  v 
tabuľke 1. Rozdiely medzi členskými štátmi môžu existova ť, pokiaľ ide o na časovanie 
vplyvu, v závislosti od nemennosti a napäto sti príslušného trhu práce. Možnos ť bezo zmeny 
politiky predovšetkým zvýši sadzbu DPH pr e niektoré odvetvia s vysokým podielom ľudskej 
práce v členských štátoch, ktoré uplat ňujú znížené sadzby na tieto služby. Možno o čakávať, 
že zvýšenie sadzieb DPH by malo vä čší vplyv (v opa čnom smere) ako zníženie.  
Znížené sadzby predpokladané v možnostiach týkajúcich sa zmeny politiky budú zrejme 
najúčinnejšie z h ľadiska potlá čania čiernej ekonomiky  v odvetviach zabezpe čujúcich služby 
konečným zákazníkom, najmä domácnostiam (t. j. v možnostiach 2, 3, 5 a 6  v tabuľke 1). 
SK 6   SK V prípade možnosti bezo zmeny politiky sa  predpokladá zvýšená aktivita v oblasti čiernej 
ekonomiky.  
Pokiaľ ide o právnu a ekonomickú istotu , možnosti so zmenou politiky, ktoré zrete ľne a trvalo 
stanovujú členským štátom rámec uplat ňovania znížených sadzieb na služby s vysokým 
podielom ľudskej práce a reštaura čné služby ( možnosti 2, 3 a 5  v tabuľke 1), zlepšia situáciu. 
Možnosť bezo zmeny politiky by zárove ň priniesla istotu vylú čením ďalších rozšírení 
existujúcich do časných opatrení (najmä pokia ľ ide o niektoré služby s vysokým podielom 
ľudskej práce), ale ke ďže výnimky (napríklad pre reštaura čné služby) by stále existovali, 
diskusia o rozšírení znížených sadzieb na miestne poskytované služby a reštaurácie sa 
neskončí a ponechal by sa priestor na neistotu.  
Celkový hospodársky rast  bude pravdepodobne výraznejší v tých možnostiach politiky 
(možnosti 2, 3 a 5  v tabuľke 1), pri ktorých nastan e posun od svojpomocných činností a 
činností čiernej ekonomiky do legálneho hospodárstva ( činnosti s obmedzenou potrebou 
formálnej odbornej prípravy a špecializovaných  strojového vybavenia), t. j. miestne 
poskytované služby pre do mácnosti, najmä služby st arostlivosti v domácnosti, čistenie, malé 
opravy a údržba a reštaurácie. Možno o čakávať, že vo všetkých možnostiach politiky nebude 
celkové zníženie (štruktu rálnej) nezamestnanosti  takmer existova ť, s výnimkou prípadov, ke ď 
sa znížené sadzby zavedú na služby pre domácnos ti, v ktorých majú relatívne vysoký podiel 
nízkokvalifikovaní pracovníci, a ko sú malé opravy a údržba, čistiace a reštaura čné služby. 
Najvýraznejší vplyv by mohol nasta ť v možnostiach 2, 3 a 5  v tabuľke 1. Pokia ľ však ide 
o celkový rast a zamestnanos ť, je potrebné zoh ľadniť rozdiely vo vplyve medzi členskými 
štátmi.  
Rôzne možnosti politiky by nemali ma ť výrazný vplyv na náklady na dodržiavanie 
podmienok pre podniky , ak sa znížené sadzby nezave dú pre celé odvetvie bývania a pre 
reštaurácie ( možnosti 2 + 6 a 5  v tabuľke 1). 
Okrem toho by žiadna z možností politiky nemala ma ť výrazný vplyv na fungovanie 
vnútorného trhu . Znížené sadzby pre reštaurácie a služby v zariadeniach starostlivosti o telo 
by mohli ma ť vplyv na pohrani čné regióny alebo na turistický ruch, ale celkovo v porovnaní 
so súčasnou situáciou (a možnos ťou bezo zmeny politiky), by vnútorný trh mohol fungova ť 
lepšie, ak by všetky členské štáty mali rovnaké príležitos ti na zavedenie znížených sadzieb. 
Keďže vo všetkých odvetviach, ktorých sa dot ýkajú možnosti so zmenou politiky, majú 
prevahu MSP , možno predpoklada ť, že všetky tieto možnosti, ktoré posil ňujú aktivitu 
v týchto odvetviach, budú ma ť — v rôznej miere — priaznivý vplyv na MSP.  
Z hľadiska vplyvu na životné prostredie  možnosti, ktoré umož ňujú znížené sadzby v odvetví 
stavebníctva ( možnosti 2, 4, 6 a 7 ), budú ma ť zrejme najpriaznivejší vplyv. 
Vplyvy na rozdelenie príjmov medzi domácnosti  vo všetkých možnostiach pravdepodobne 
nebudú, alebo budú len menšie. Nejaké priaznivé ú činky možno o čakávať vo všetkých 
možnostiach zmeny politiky a pozitívne ú činky na sociálnu integráciu  sú možné tam, kde je 
celkovo pravdepodobná vyššia zamestnanos ť pracovníkov s nízkou kvalifikáciou ( možnosti 2 
až 5). 
SK 7   SK Tabuľka 1: Porovnanie vplyvov mo žností politiky (zahrnuté sú ďalšie časti možností)  
Vplyvy 
 
Možnos
ti 
Rast odvetvia 
Celkový rast 
hospodárstva 
Zamestnanos ť v 
odvetví 
Celková 
zamestnanos ť 
Čierna ekonomika 
Náklady na 
dodržiavanie podmienok 
Vnútorný trh 
MSP 
Rozdelenie príjmov Ďalšie sociálne 
Environmentálne 
1. Bezo zmeny 
politiky - - - -/0 - 0 0 - 0 - - 
2. Znížené 
sadzby (ZS) 
pre niektoré 
služby 
s vysokým 
podielom 
ľudskej práce 
(SNP) +++ +++ +++ +/0 +++ 0 0 ++ 0 ++ + 
3. ZS pre 
rozšírený 
zoznam SNP 
len pre 
súkromné 
domácnosti +++ +++ +++ + +++ 0 0 ++ 0 ++ 0 
4. ZS pre 
rozšírený 
zoznam SNP 
pre ďalších 
nekomer čnýc
h zákazníkov + +/0 + 0 +/0 -/0 0 + 0 ++ + 
5. ZS pre 
reštauračné 
služby  +++ +++ +++ ++ +++ + + ++ 0 ++ 0 
6. ZS pre 
väčšie 
práce/dodávk
y v odvetví 
bývania ++ +/0 ++ 0 +++ + 0 ++ 0 + + 
7. ZS pre 
väčšie 
práce/dodávk
y pre 
nekomer čné 
budovy + +/0 + 0 +/0 -/0 0 + 0 + + 
Pokiaľ ide o splnenie cie ľov (tabuľka 2), možnos ť bezo zmeny politiky nesp ĺňa stanovené 
ciele, okrem možného malého vplyvu na zá ťaž spojenú s dodržiavaním podmienok. Po četné 
výnimky pre znížené sadzby v odvetví rešt aurácií a odvetví bývania však budú na ďalej 
existovať. 
Všetky možnosti so zmenou politiky sp ĺňajú prvý cie ľ; možnosti 2, 3 a 6  spĺňajú všetky ciele 
s výnimkou jedného a možnosť 5 spĺňa všetky ciele. 
SK 8   SK Tabuľka 2 – Porovnanie  splnenia cie ľov možností politiky  
Ciele 
 Možnos
ti Podmienky 
spravodlivej 
hospodárskej 
súťaže v EÚ, pokia ľ 
ide o ZS pre 
reštaurácie, bývanie 
a SNP, a pružnos ť 
pre ČŠ, kde 
nenastáva vplyv na 
vnútorný trh  Zníženie 
právnej a 
ekonomickej 
neistoty Zníženie 
nákladov na 
dodržiavanie 
podmienok Prechod 
z čiernej a šedej 
ekonomiky na 
oficiálne 
hospodárstvo 
1. Bezo zmeny politiky nie nie menšie nie 
2. Znížené 
sadzby (ZS) pre 
niektoré SNP - 
príloha IV  áno áno nie áno 
3. ZS pre 
rozšírený 
zoznam SNP len 
pre súkromné 
domácnosti  áno áno nie áno 
4. ZS pre 
rozšírený zoznam SNP pre 
ďalších 
nekomer čných 
zákazníkov áno nie nie menšie 
5. ZS pre 
reštauračné 
služby  áno áno áno áno 
6. ZS pre vä čšie 
diela a dodávky 
v odvetví 
bývania  áno nie áno áno 
7. ZS pre vä čšie 
diela a dodávky 
nekomer čných 
budov  áno nie nie menšie 
Bez zohľadnenia rozpo čtových vplyvov na členské štáty, ktoré vzh ľadom na zásadu pružnosti 
majú tieto štáty posudzova ť na prvom mieste, prednos ť celkovo majú možnosti 2, 3, 5 a 6 , 
ktoré by sa mohli kombinova ť.