SK Úradný vestník Európskej únie C 228/47

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Správa Komisie – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2007“

KOM(2008) 368 v konečnom znení

2009/C 228/07

Európska komisia sa 16. júna 2008 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument

„Správa Komisie – Správa o politike hospodárskej súťaže za rok 2007“

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. marca 2009. Spravodajcom bol pán J. BARROS VALE.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 452. plenárnom zasadnutí 24. a 25. marca 2009 (schôdza z 25. marca 2009) prijal 98 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Zhrnutie a závery

1.1 Európsky hospodársky a sociálny výbor každoročne hodnotí správu Komisie o politike hospodárskej súťaže, pričom využíva túto príležitosť na predloženie súboru pripomienok a návrhov, ktoré už v mnohých prípadoch vyvolali pozornosť príslušných orgánov a podnietili úpravy, ktoré vo všeobecnosti považujeme za pozitívne, a to či už v rámci priorít a nástrojov tejto politiky alebo v rámci samotných prostriedkov, ktoré boli využité a následne zvýšili účinnosť, čo výbor hodnotí pozitívne.

1.1.1 Pokiaľ ide o hodnotený rok (2007), treba pripomenúť omeškanie, s ktorým sa toto stanovisko realizuje, čo ovplyvňuje analýzu vzhľadom na to, že už uplynulo dlhšie časové obdobie, ale aj tým, že realita súčasnosti je úplne atypická a nemožno ju prehliadnuť.

1.2 EHSV sa však nazdáva, že rámec politiky hospodárskej súťaže by sa mal rozšíriť o nové oblasti, ktoré by presiahli jej tradičný koncept, síce dôležitý, no relatívne obmedzujúci. Výbor mal už v minulosti príležitosť navrhnúť, aby Komisia zvážila nové oblasti činnosti, pretože ide o potrebu, ktorá je v súčasnej zložitej a ťažkej situácii ešte výraznejšia, a to vzhľadom na stav hospodárstva, ale najmä vzhľadom na to, že všetci zodpovední by si bezpodmienečne mali vziať ponaučenie z chýb a hlavne z nedbalosti, ktorá viedla k súčasnému stavu.

1.3 Nedostatočná (a v niektorých prípadoch dokonca laxná) regulácia/dohľad v strategických odvetviach spôsobila nerovnováhu a neakceptovateľné systematické riziká, no okrem toho ovplyvnila aj zdravú hospodársku súťaž a chráni narušiteľov, čo v mimoriadne rozsiahlej miere poškodzuje celú spoločnosť. Politika hospodárskej súťaže sa bude musieť týmito otázkami zaoberať s cieľom predísť tomu, aby narušením hospodárskej súťaže spôsobeným niekoľkými jednotlivcami, ktorých ambície nefunkčné systémy na ochranu trhu nezastavili, opakovane nevznikli obrovské náklady, ktoré bude musieť väčšina podnikov a občanov znášať. Týka sa to najmä finančných trhov, ktoré ovplyvňujú všetky ostatné trhy.

1.4 Na inej úrovni, a rovnako ako EHSV v minulosti žiadal, je potrebné zistiť, ako lepšie prepojiť túto politiku (a vytvoriť nástroje) s ostatnými politikami Európskej únie s cieľom zabrániť nekalej vnútornej hospodárskej súťaži spôsobenej rozdielmi vo veľkosti, umiestnení a daňovej príslušnosti podnikov. Na vonkajšej úrovni musí EÚ zabezpečiť, aby tretie krajiny umelo neťažili z nedodržiavania medzinárodných pravidiel pre obchod, kľúčových dohovorov Medzinárodnej organizácie práce o pracovných právach a právach odborových organizácií vrátane detskej práce a neľudských pracovných podmienok alebo nedodržiavania základnej ochrany životného prostredia. Európska únia by tiež mala rázne presadzovať pravidlá WTO proti vládnym vývozným dotáciám a ďalším vládnym opatreniam, ktoré narúšajú hospodársku súťaž a pripravujú podniky EÚ o prístup na trh.

1.5 V porovnaní so správou za rok 2006 sa správa za rok 2007 zaoberá aj dvoma novými nástrojmi politiky hospodárskej súťaže („Štátne opatrenia“ a „Úloha politiky hospodárskej súťaže v širšom politickom rámci“), čo možno vzhľadom na posilnenie tejto základnej politiky Spoločenstva považovať za jeden z najpozitívnejších aspektov tejto práce.

1.6 Pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel v oblasti kontroly štátnej pomoci, správa zachytáva intenzívnu aktivitu Komisie, čo poukazuje na význam, ktorý táto tematika nadobudla v roku 2007.

1.7 No pokiaľ ide o „Úlohu politiky hospodárskej súťaže v širšom politickom rámci“, výbor sa prikláňa k obavám Komisie v tejto oblasti, hoci sa nazdáva, že táto tematika by sa mala viac rozvinúť s cieľom objasniť formu alebo prostriedky posilnenia pozície politiky hospodárskej súťaže v rámci Lisabonskej stratégie. Na úrovni hodnotených sektorových trhov by sa mali lepšie objasniť potrebné opatrenia a nástroje ako aj ciele, ktoré majú byť dosiahnuté.

1.8 Vzhľadom na význam, ktorý problematika liberalizácie trhov energie nadobudla, považujeme informácie k tejto tematike uvedené v správe za nepostačujúce. Podobne ako v oblasti antitrust, v ktorej sa podrobne uvádzajú príslušné postupy, aj v treťom balíku liberalizácie by sa mali podrobnejšie opísať ciele, ktoré je potrebné dosiahnuť.

1.9 V oblasti finančných služieb sa správa zaoberá problematikou platobných kariet, pričom uvádza, že toto odvetvie je vysoko koncentrované a spôsobuje problémy v rámci hospodárskej súťaže, nenavrhuje však opatrenia zamerané na prekonanie týchto problémov. Správa sa vôbec nezmieňuje o bankovom dohľade a kontrole pravidiel obozretnosti príslušnými orgánmi, pričom ide o jednu z oblastí, ktoré poskytujú najväčší priestor na narúšanie hospodárskej súťaže s mnohonásobným vplyvom na rôznych účastníkov trhu. EHSV v tejto súvislosti vyjadruje značné znepokojenie, najmä pokiaľ ide o účasť štátu vo finančných inštitúciách, ktorá bola vo väčšine prípadov do značnej miery nejasná.

1.10 EHSV by uprednostnil keby správa, ktorú Komisia každoročne predkladá, nebola len zoznamom výsledkov (a často chválospevom o pokroku a dosiahnutých víťazstvách), ale skôr dokumentom, v ktorom by boli v rovnováhe s pozitívnymi krokmi (ktoré vítame) jasnejšie prezentované aj zistené problémy a prekážky, ako aj návrhy na ich prekonanie vedúce k novým métam tejto politiky hospodárskej súťaže.

2. Obsah správy za rok 2007

2.1 Pokiaľ ide o nástroje politiky hospodárskej súťaže, správa, podobne ako každý rok, pri každom z týchto nástrojov objasňuje motív, ktorý viedol činnosť Komisie v hodnotenom roku: — V oblasti „antitrustovej politiky“ sa podporovali účinnejšie opatrenia proti kartelom a boli vytvorené podnety, aby ich účastníci takéto praktiky oznamovali. Po tom ako Európsky parlament vyzval Komisiu, aby pripravila bielu knihu s podrobnými návrhmi na zabezpečenie účinnejších nárokov na náhradu škody za porušenie antitrustových pravidiel, Komisia v širokej miere konzultovala predstaviteľov vlád členských štátov, sudcov vnútroštátnych súdov a zástupcov rôznych zainteresovaných strán. — „Odhaľovanie, vyšetrovanie a sankcionovanie kartelov“ bolo ďalšou špeciálnou prioritnou oblasťou, v ktorej bolo sankcionovaných 41 podnikov (rovnako ako v roku 2006) v celkovej výške 3 334 mil. EUR (v porovnaní so sumou 1 846 mil. EUR v predchádzajúcom roku). — V oblasti „štátnych opatrení“ bolo ukončené konanie o porušení proti Českej republike, ktorá obmedzila právomoc vnútroštátneho úradu pre ochranu hospodárskej súťaže uplatňovať pravidlá hospodárskej súťaže v odvetví elektronických telekomunikácií. Bolo tiež prijaté rozhodnutie v súlade s nariadením o fúziách, ktoré uvádza, že španielsky regulačný orgán pre energetiku porušil toto nariadenie. — V súvislosti s „kontrolou fúzií“ bolo schválené konsolidované oznámenie o otázkach právomoci, ako aj usmernenie pre hodnotenie nehorizontálnych fúzií a začala tiež verejná konzultácia pokiaľ ide o opravné prostriedky. — Komisia sa zaoberala aj „kontrolou štátnej pomoci“, pričom prijala novú metódu na stanovenie referenčných sadzieb, začala konzultácie o návrhu všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách a tiež postup revízie oznámenia o štátnej pomoci vo forme záruk. — Pokiaľ ide o „úlohu politiky hospodárskej súťaže v širšom politickom rámci“, pristúpilo sa k revízii Lisabonskej stratégie s cieľom navrhnúť dôkladnejšiu integráciu hospodárskej súťaže na zlepšenie sektorového monitorovania trhu.

2.2 Na sektorovej úrovni správa za rok 2007 zachytáva najdôležitejšie kroky podniknuté v dôležitých oblastiach hospodárstva, ako napríklad: — v energetike, kde bol predložený návrh na tretí balík liberalizácie trhov s elektrickou energiou a plynom. V oblasti antitrustu sa úsilie zameralo na prípady vylúčenia a kolúzie; — v oblasti finančných služieb, v ktorej boli uverejnené záverečné správy o prieskumoch sektorov retailového bankového trhu EÚ a poistenia podnikateľských subjektov; — v oblasti elektronických komunikácií, v ktorej platný regulačný rámec pomáha zvyšovať konkurencieschopnosť komunikačných trhov. Bolo odporučené zmenšenie trhov podliehajúcich regulácii ex ante, navrhnuté nariadenie o roamingu a prijaté viaceré rozhodnutia týkajúce sa verejného financovania zavedenia širokého pásma; — v oblasti informačných technológií, v ktorej sa pokračovalo v procesoch proti Microsoftu, AMD a Rambusu začatých už predtým; — v oblasti médií, v ktorej pokračovalo monitorovanie prechodu z analógového na digitálne vysielanie a vysoká priorita sa prikladá zabezpečeniu sprístupňovania kvalitného obsahu za otvorených a transparentných podmienok; — v automobilovom sektore, v ktorom nariadenie o skupinových výnimkách posilňuje hospodársku súťaž v rámci značky; — v doprave, kde bolo cieľom politiky hospodárskej súťaže zabezpečiť efektívne fungovanie trhov, v ktorých nedávno prebehol proces liberalizácie; — v poštových službách, v súvislosti s ktorými bol prerokovaný návrh, aby sa trhy EÚ s poštovými službami úplne otvorili konkurencii.

2.3 Zdá sa, že v niektorých oblastiach existujú určité rozpory alebo nejasnosti, ako je to v prípade elektronických komunikácií, kde nevidí potrebu ani ciele nového regulačného balíka spomínaného v bode 48, pretože by to bolo v rozpore s bodom 44. V tomto bode sa uvádza, že súčasný regulačný balík pomáha zvyšovať konkurencieschopnosť.

2.4 Aj v rámci informačných technológií výbor zaznamenáva, že nie sú spomenuté ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, ani potrebné opatrenia. Správa hovorí len o prípadoch zaznamenaných v predchádzajúcich rokoch bez toho, aby boli spomenuté pravidlá a politiky alebo opatrenia, ktoré Komisia plánuje v tejto oblasti implementovať.

2.5 V tejto oblasti je potrebné spomenúť aj internet, nedávny výdobytok našej doby, ktorý je dejiskom intenzívnej podnikateľskej aktivity a ktorého regulácia je len v úplných začiatkoch a v súčasnosti predstavuje potenciálny nevyčerpateľný zdroj narúšania hospodárskej súťaže, pričom neexistuje skutočná ochrana spotrebiteľa. Výbor preto nalieha, aby boli aktivity vyvíjané na internete regulované.

2.6 V oblasti dopravy je potrebné vyzdvihnúť podrobný popis tejto problematiky a pochváliť kroky podniknuté v rôznych typoch dopravy: cestnej, osobnej a nákladnej železničnej, námornej a leteckej.

2.7 Pokiaľ ide o poštové služby, proces rokovaní o návrhu Komisie na úplné otvorenie trhov EÚ s poštovými službami konkurencii nie je jasný.

2.8 Správa jasne a podrobne opisuje fungovanie Európskej siete pre hospodársku súťaž, ako aj činnosť vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže. Treba vyzdvihnúť, že správa zaznamenala ďalšie posilnenie spolupráce medzi členmi Európskej siete pre hospodársku súťaž. Pozitívne je aj úsilie, ktoré Komisia vyvinula počas hodnoteného roka s cieľom zapojiť sa do medzinárodnej činnosti a medziinštitucionálnej spolupráce.

2.9 V súvislosti s rozširovaním Komisia vyvíjala úsilie rozšíriť pravidlá hospodárskej súťaže do kandidátskych krajín a začala pracovať na tom, aby tieto krajiny preukázali dôveryhodné výsledky pokiaľ ide o prijímanie týchto pravidiel.

3. Nová generácia politík hospodárskej súťaže a identifikácia problémov, ktoré je potrebné v súčasnej situácii riešiť

3.1 EHSV považuje za potrebné využiť túto príležitosť a zvoliť v oblasti politiky hospodárskej súťaže iný prístup ako v minulosti tým, že sa nebude obmedzovať na hodnotenie a predkladanie pripomienok k oblastiam, ktoré do svojej každoročnej správy začlenila Komisia. Chce ísť ďalej a navrhnúť ďalšie oblasti, ktoré by mali byť súčasťou budúcej generácie politík hospodárskej súťaže.

Preto:

3.1.1 V prvom rade, nová generácia politík hospodárskej súťaže sa v súčasnej znepokojujúcej situácii a vzhľadom na vývoj a ponaučenia vyplývajúce z nedávnych udalostí spôsobených zrýchlením hospodárskej globalizácie nemôže vzďaľovať od nových pojmov a priorít spoločnej európskej zahraničnej obchodnej politiky.

3.1.1.1 Táto spoločná európska zahraničná obchodná politika musí naopak zaručiť, aby tretie krajiny umelo nezneužívali liberalizáciu obchodných výmen tým, že nebudú dodržiavať medzinárodné pravidlá pre obchod a kľúčové dohovory Medzinárodnej organizácie práce o právach odborových organizácií, vrátane detskej práce a neľudských pracovných podmienok alebo základnej ochrany životného prostredia, ako aj pravidlá týkajúce sa slobody usadiť sa a podnikateľských združení, ktoré môžu viesť k sociálnemu a environmentálnemu dumpingu. Európska únia by tiež mala rázne presadzovať pravidlá WTO proti vládnym vývozným dotáciám a ďalším vládnym opatreniam, ktoré narúšajú hospodársku súťaž a zbavujú spoločnosti EÚ prístupu na trh.

3.1.1.2 Európa by sa mala aj naďalej snažiť o to, aby boli v oblasti medzinárodného obchodu zabezpečené rovnaké podmienky, mala by posilniť právomoci WTO, aby mohla podniknúť kroky proti vládnym dotáciám a sociálnemu a environmentálnemu dumpingu, ktoré sú v rozpore s medzinárodnými dohodami. Európska organizovaná občianska spoločnosť tiež žiada, aby Európska komisia vždy dôsledne presadzovala obchodnú politiku a práva jednotlivých podnikov a zamestnancov vyplývajúce z medzinárodných dohôd v rámci WTO, Medzinárodnej organizácie práce, atď. Predovšetkým nemožno dopustiť, aby z dôvodu všeobecných zahraničnopolitických stanovísk, či z dôvodu osobitých záujmov jednotlivých podnikov alebo členských štátov, boli práva jednotlivých podnikov a zamestnancov zanedbávané alebo neuplatňované v plnej miere. Nejde o to vnútiť náš model a pravidlá iným krajinám a spoločnostiam, ale o to, aby sa vyžadovalo určité minimálne uplatňovanie pravidiel, ktoré by umelo neovplyvňovali podmienky na trhu.

3.1.1.3 Nie je rozumné ani odôvodnené, aby sa Európa snažila zaviesť pravidlá pre vnútorné hospodárske subjekty s cieľom zaručiť konkurenčnú rovnováhu a rovnováhu na trhu, pričom vo všeobecnosti sa zabúda na každodenné narúšanie hospodárskej súťaže dovážané z iných krajín. Len skutočné zosúladenie politiky hospodárskej súťaže so správnou spoločnou zahraničnou obchodnou politikou a jasná a odvážna pozícia v rámci WTO by mohli vyvážiť súčasnú situáciu.

3.1.2 V druhom rade, v rámci politiky hospodárskej súťaže je potrebné zaoberať sa určitými typmi vnútornej nerovnováhy, ktoré samé o sebe narúšajú hospodársku súťaž, pričom sa zhodnotia dôsledky rozdielnych charakteristík subjektov na trhu a vytvoria pravidlá, ktoré by zohľadnili skutočnosť, že schopnosť malých podnikov a mikropodnikov konkurovať veľkým podnikom je a priori obmedzená a že podniky na periférii sú takisto v nevýhode voči podnikom umiestneným vo veľkých spotrebiteľských centrách. Európske politiky hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti by sa preto v budúcnosti mali tiež viac zosúladiť s politikou hospodárskej súťaže, ktorá by mala byť čoraz ostražitejšia voči mnohorakým faktorom vplývajúcim na trhy.

3.2 Ekonomická situácia, na základe ktorej sa hodnotí práca Komisie za rok 2007 tiež núti EHSV predložiť súbor konkrétnych otázok, ktoré by si vzhľadom na ich aktuálnosť a kľúčový význam zasluhovali pozornosť európskych politických činiteľov, pretože poukazujú na neschopnosť súčasných nástrojov riešiť fenomény, ktorým čelia občania a podniky.

3.2.1 Bude možné, aby štáty nezávisle od pozitív a cieľov všeobecnej ochrany hospodárstva, v rámci ktorých by sa nemali uprednostňovať niektoré podniky a/alebo odvetvia na úkor druhých, zakročili a pomohli niektorým hospodárskym subjektom (a nepriamo ich akcionárom, pracovníkom, veriteľom a dodávateľom) na náklady všetkých ostatných v situácii, keď porušovatelia získavajú a čestní na to doplácajú? Aké sú dôsledky narúšania hospodárskej súťaže spôsobené novou vlnou nerovného prístupu k hospodárskym subjektom?

3.2.2 Vzhľadom na to a zdôrazňujúc potrebu a význam dôraznej a koherentnej politiky hospodárskej súťaže, ktorá by mala usmerňovať činnosť Európskej únie ako celku, sa EHSV nazdáva a súhlasí s tým, aby sa vo výnimočnej situácii, akou je súčasný stav, prijímali výnimočné opatrenia, ktoré aj prípadne narušia hospodársku súťaž. No toto vedomé a povolené narušenie musí Komisia nekompromisne monitorovať a sledovať a hneď ako sa ekonomická situácia vráti do normálu, tieto opatrenia sa musia zrušiť.

3.2.3 S cieľom predísť narušeniu hospodárskej súťaže v ktoromkoľvek odvetví môže byť najlepším spôsobom podpory hospodárskeho rozvoja, bez toho, aby vznikla neodôvodnená diskriminácia, prijatie transparentných a všeobecne dostupných vládnych daňových a/alebo finančných stimulov (pre všetkých, ktorí splnia objektívne kritériá).

3.2.4 Ako zakročili orgány pre hospodársku súťaž na jednotlivých úrovniach systému s cieľom zaručiť fungovanie tohto systému počas nedávnej cenovej krízy, či už pokiaľ ide o spotrebiteľskú cenu pohonných hmôt alebo ceny základných potravín, pri ktorých sa vplyv zvýšenia nákladov na suroviny na konečnú cenu prejavil okamžite a priamo, ale zníženie nákladov nemalo rovnaký dosah – hoci vo všeobecnosti prevládal názor, že medzi veľkými podnikmi existovala výrazná koordinácia pri stanovovaní cien?

3.2.5 Nastal teda čas, aby Komisia zaujala k politike hospodárskej súťaže menej striktný a všeobecnejší prístup, a preto EHSV vyzýva Komisiu, aby sa nad touto problematikou zamyslela a v oblasti, ktorá má pre európsku integráciu taký veľký význam, predložila nové iniciatívy.