SK Úradný vestník Európskej únie C 280/7

Uverejnenie žiadosti o zápis podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2017/C 280/05)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ΜΕΛΕΚΟΎΝΙ“ (MELEKOUNI)

EÚ č.: PGI-GR-02208 – 8.12.2016

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov

„Μελεκούνι“ (Melekouni)

2. Členský štát alebo tretia krajina

Grécko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 2.3. Chlieb, pečivo, koláčiky, cukrárske výrobky, sušienky a ostatný pekárenský tovar

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Melekouni“ je tradičná sladkosť vyrábaná na ostrove Rodos. Má tvar kosoštvorca a vyrába sa zo sezamových semiačok a medu, korenín, mandlí a (prípadne) citrusovej kôry a/alebo šťavy, ktoré sa zmiešajú dohromady a varia. Textúra je mäkká a poddajná, no neláme sa, konzistencia je elastická, nelepivá a pevná. Chute a arómy korenia a citrusovej kôry/šťavy sa uvoľňujú pri rozbalení výrobku jemne a pri žuvaní intenzívne. Farbu môže mať od zlatožltej po hnedú, v závislosti od farby medu, stupňa opraženia sezamových semiačok a použitých korenín.

Názov „Melekouni“ má korene v starovekom Grécku a pochádza zo slov „meli“ [med] a „kounní“, ktoré v dialekte používanom na ostrove Rodos znamená „semeno“.

Váži od 10 do 70 g.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

„Melekouni“ sa tradične vyrába z týchto prísad:

— med (minimálne 40 % čistej hmotnosti)

— sezam (minimálne 40 % čistej hmotnosti)

— mandle (1,5 až 10 % čistej hmotnosti)

— koreniny (škorica a/alebo muškátový orech a/alebo klinčeky a/alebo koriander)

— prípadne citrusová kôra a/alebo šťava (obvykle pomaranč a/alebo bergamot a/alebo citrón a/alebo horký pomaranč)

Charakteristiky medu musia zodpovedať príslušným platným právnym predpisom.

Sezam musí byť nelúpaný a pražený.

Mandle musia byť pražené.

Použité koreniny musia starostlivo vyvažovať zvyšnú zmes a žiadna aróma by v konečnom produkte nemala prevládať.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby „Melekouni“ sa musia uskutočniť v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4, od zohriatia a zmiešania prísad až po chladenie, zhutňovanie a tvarovanie zmesi na vhodnom povrchu.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

„Melekouni“ sa umiestňuje na trh v celku tak ako je, v pôvodnom balení a pred konečnou distribúciou nepodlieha žiadnemu ďalšiemu spracovaniu. Musí sa krájať a baliť na mieste, kde sa vyrába, keďže čas prepravy a zmeny v teplote menia vlastnosti tejto sladkosti, pričom hlavný problém predstavuje zvýšenie obsahu vody v zmesi, čo sťažuje jej tvarovanie a krájanie.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Bez ohľadu na prezentáciu na obchodné účely musí označenie obsahovať tieto slová:

„Melekouni – chránené zemepisné označenie“ alebo „Melekouni CHZO“.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Vymedzená zemepisná oblasť, kde sa „Melekouni“ vyrába, je ostrov Rodos, ktorý sa nachádza v okrese Dodekanézy v južnom Egejskom regióne.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť medzi „Melekouni“ a zemepisnou oblasťou vyplýva z povesti výrobku. Existuje silná stáročná tradícia, ktorá spája „Melekouni“ s ostrovom Rodos.

Už od staroveku išlo o tradičnú miestnu sladkosť, ktorá sa ponúkala ako pochúťka na svadbách, krstinách a pri iných spoločenských udalostiach. Typický bol spôsob, akým sa „Melekouni“ prezentovalo v určitých dedinách po svadobnom obrade. Uložila sa na veľký plech na pečenie, pokrájalo na kúsky lyžicou a ponúkalo sa hosťom.

„Melekouni“ sa pripravuje tradičnou metódou, ktorá sa ustálila na základe znalostí, ktoré sa tradovali z jednej generácie na druhú. Napríklad: dĺžka ohrievania a teplota, na ktorú sa med zohreje, ovplyvňujú to, ako výrobok „sadne“ (čo zas závisí od poveternostných podmienok, ktoré panujú v čase, keď sa „Melekouni“ vyrába, ako napríklad vlhkosť a teplota okolia), dĺžka a teplota tepelného spracovania sezamových semiačok (musia sa za miešania rovnomerne opražiť), teploty sezamových semiačok, keď sa pridajú do medu, na ako tvrdo sa zmes zhutní, čo jej dodá požadovanú súdržnosť, a okamžité balenie, ktoré zabráni tomu, aby sa do výrobku dostala ďalšia vlhkosť (ktorá znižuje kvalitu a skracuje čas uchovávania).

„Melekouni“ má tieto špecifické charakteristiky:

— textúra je mäkká a poddajná, no neláme sa,

— konzistencia je elastická, nelepivá a pevná,

— má chuť medu, nelúpaných, pražených sezamových semiačok a špecifickú arómu citrusovej kôry/šťavy a použitých korenín,

— má tvar kosoštvorca.

„Melekouni“ sa odlišuje od podobných výrobkov tým, že sa v ňom používa len med a žiadne sladidlá, ktoré sa často používajú v podobných výrobkoch.

Povesť výrobku potvrdzujú nespočetné odkazy, ktoré pochádzajú až zo staroveku, v archívoch, publikáciách, kulinárskych príručkách, článkoch a textoch v tlači ako aj online, a mnohé podujatia, ktoré sa konajú na propagáciu tradičných miestnych výrobkov. Na Rodose bol hlavnou pochúťkou na svadobných hostinách už od staroveku a vyrába sa tradičným spôsobom v miestnych prevádzkach a domácnostiach.

Názov „Melekouni“ pochádza z rodoského dialektu, pričom slovo „kounní“ (zo starogréckeho slova Kókkos-Kounní) sa používa v tejto oblasti s významom semeno (v tomto prípade sezamové semiačko), malé zrniečko vnútri plodu sezamovej rastliny, a zo slova „meli“ [med]. V záujme zjednodušenia sa názov píše ako „Melekouni“, a nie „Melekounni“.

Názov „Melekouni“ sa bežne používa v obchodných kruhoch a v každodennej reči.

Dvaja poprední folkloristi z Rodosu, Theodoros Konstantinidis a Christodoulos Papachristodoulou, ho spomínajú vo svojich dielach. V „Lexilogion tis dimodous Rodiakis Dialektou“ [Slovník hovorového rodoského dialektu] sa uvádza, že „sladkosť vyrábaná z medu a opraženého sezamu je tradičnou pochúťkou na dedinských svadbách a festivaloch a posiela sa pri príležitosti svadobného oznámenia priateľom a známym, ktorí sa nemôžu zúčastniť, podobne ako sladené mandle v mestečkách a mestách“ (Konstantinidis, 2002).

V knihe „Paradosiaki Melissokomia Aigaiou“ [Tradičné včelárstvo v Egejskom regióne] (Chondros, 2016), ktorú vydalo Rodoské združenie včelárov „I Kipseli“, sa uvádza, že z Rodosu pochádzajú mnohé sladkosti vyrábané z medu vrátane „Melekouni“. Pôvod týchto sladkostí siaha do starovekého Grécka a boli známe od čias Homéra. U Hérodota (484 – 426 pred Kr.) sa spomína druh sladkosti podobný „Melekouni“.

V knihe Rodoského združenia včelárov sú obšírne zmienky o „Melekouni“, pričom sa v nej okrem iného uvádza aj to, že zvyky týkajúce sa „Melekouni“ boli súčasťou svadobných zvykov na ostrove. Konkrétne v oblasti Maritsa v piatkové večery pred svadbou rodičia nevesty a ženícha chodili od domu k domu a pozývali príbuzných, aby prišli a pomohli s prípravou „Melekouni“, so zvolaním „poďte chystať melekouni!“. Príbuzní prinášali jednotlivé prísady (sezam, med) a po tom, ako ich pripravili (opraženie, zmiešanie), sa zmes uvarila za pomoci skúseného remeselníka. Potom zjedli trochu z „Melekouni“, ktoré pripravili, a zvyšok odložili na svadbu. Tento zvyk existoval aj v iných dedinách (Damatria, Kremastí, Koskinou atď.).

V knihe „Sergiani sto xthes ton nision mas (sta chronia tis italokratias kai stis protes meta tin apeleftherosi dekaeties)“ [Prechádzka minulosťou našich ostrovov (za talianskej vlády a v prvých desaťročiach nezávislosti)] sa spomína, že “…vo štvrtok večer, keď sa pripravovalo melekouni a cesto na svadobný chlieb. V sobotu večer skupina mužov na čele s hudobníkmi začala pozývať všetkých dedinčanov na svadbu Giorgosových detí, … kým hudobníci kráčali dedinou a hrali tradičné svadobné piesne, dvaja či traja muži vošli do každého domu a rozdávali melekouni,”… (Karagianni-Marmarokopou, 2007).

V knihe „Tragoudia Gamou“ [svadobné piesne] sa uvádza, že na Rodose: „Bolo tradičné aj lahodné melekouni, ktoré sa aj dnes stále vyrába a predstavuje typickú pozvánku pri zásnubách a svadbe“ (Boyianos, 2005).

„Melekouni“ sa spomína aj v „Tis Rodou o melekounnas“, divadelnom predstavení o tradičnej rodoskej svadbe, ktorej dramatizáciu pripravili členovia kultúrneho združenia v Soroni „Ampernalli“ (Chondros, 2016).

„Melekouni“ okrem toho tvorí súčasť „gréckych raňajok“ na Rodose. Grécke raňajky sú priekopníckou iniciatívou, ktorú odštartovala Helénska komora hotelierov, v rámci ktorej sa prezentuje grécke kultúrne a kulinárne dedičstvo jeho prepojením s gréckym hotelierstvom.

Súvislosť medzi „Melekouni“ a ostrovom Rodos dokazuje aj skutočnosť, že „Melekouni“ bolo určené za výmennú menu (jednotku výmeny) na Rodose, čo znamená, že členovia siete na ostrove môžu vymieňať tovary a služby bez použitia peňazí.

K najdôležitejšiemu oficiálnemu uznaniu výrobku došlo v rámci špeciálneho podujatia, ktoré sa na Rodose konalo 26. septembra 2010, a išlo o prípravu najväčšieho „Melekouni“ na svete, ktoré bolo zapísané do Guinnessovej knihy rekordov ako „najdlhšie melekouni, tradičný rodoský dezert…“ a táto udalosť pomohla pri propagácii výrobku na medzinárodnej úrovni.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prod_pge_melekouni.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.