SK Úradný vestník Európskej únie C 18/59

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Vytvoriť udržateľnú budúcnosť pre akvakultúru – Nový podnet pre stratégiu udržateľného rozvoja európskej akvakultúry“

[KOM(2009) 162 v konečnom znení]

2011/C 18/10

Spravodajca: José María ESPUNY MOYANO

Komisia sa 8. apríla 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Vytvoriť udržateľnú budúcnosť pre akvakultúru – Nový podnet pre stratégiu udržateľného rozvoja európskej akvakultúry“

KOM(2009) 162 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. marca 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 462. plenárnom zasadnutí 28. a 29. apríla 2010 (schôdza z 28. apríla 2010) prijal 150 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV opakovane dáva najavo obavy, vyjadrené už v stanovisku o stratégii z roku 2003 (1), pretože konkurencieschopnosť akvakultúry v EÚ je oslabená vzhľadom na nevhodný právny rámec. Zbytočne ju ovplyvňujú predpisy z rôznych iných oblastí, čím sa ďalej sťažuje rozvoj tohto sektora.

1.2 EHSV preto pozitívne hodnotí oznámenie Komisie a považuje za vhodné a opodstatnené jeho zverejnenie v tomto období.

1.3 Európska akvakultúra musí znovu nastúpiť na cestu udržateľného rozvoja, čo jej umožní reagovať na dopyt po výživných, zdravých a bezpečných produktoch z rýb a vodných živočíchov. Ak sa bude vhodne rozvíjať, podporí sociálno-hospodársky rozvoj oblastí, v ktorých sa realizuje, zvýši ponuku stabilných a kvalitných pracovných miest a prispeje k udržaniu obyvateľstva v danom regióne.

1.4 EHSV opakovane zdôrazňuje, že považuje jednotný trh za jednu z hlavných výhod EÚ. Vyjadruje preto znepokojenie vzhľadom na chýbajúcu homogénnosť a súdržnosť legislatívy jednotlivých členských štátov, okrem iného v otázke označovania produktov z rýb a vodných živočíchov, či pri interpretácii európskych právnych predpisov v oblasti životného prostredia, napríklad v prípade siete Natura 2000 alebo rámcovej smernice o vode.

1.5 Vzhľadom na zvyšujúci sa rozsah aktivít v pobrežných oblastiach je potrebné podporovať hľadanie synergií medzi zlučiteľnými aktivitami, vrátane ochrany životného prostredia. Nedostatočné vyčleňovanie priestoru pre akvakultúru je jedným z hlavných dôvodov súčasnej stagnácie akvakultúry v EÚ. EHSV odporúča zlepšiť a zjednodušiť postupy udeľovania povolení a licencií farmám v akvakultúre a tiež zjednodušiť a urýchliť administratívne postupy s cieľom skrátiť dobu schvaľovania.

1.6 EHSV vyjadruje znepokojenie, pretože terajšie označovanie produktov z rýb a vodných živočíchov na mieste predaja je nepostačujúce a zabraňuje spotrebiteľovi nakupovať zodpovedne a informovane. Toto sa prejavuje napríklad ťažkosťami, ktorým čelí spotrebiteľ, ak chce rozlíšiť produkty z rýb a vodných živočíchov pochádzajúcich z EÚ od dovezených produktov, a tiež ak chce rozlíšiť čerstvé produkty od rozmrazených.

1.7 EHSV vyjadruje znepokojenie, pretože dovážané produkty z rýb a vodných živočíchov nespĺňajú hygienické predpisy požadované v EÚ. Obzvlášť znepokojujúce sú rozdiely týkajúce sa požiadavky vysledovateľnosti, ktorá je kľúčovým prvkom bezpečnosti potravín. Výbor sa tiež zamýšľa nad sociálno-pracovnými podmienkami, ako napríklad práca maloletých, či podmienky podobné otroctvu.

1.8 Akvakultúra produkuje kvalitné potraviny vo vodnom prostredí a nemôže fungovať v narušenom alebo znečistenom životnom prostredí. Z tohto dôvodu je potrebné zaistiť dobrý stav vôd v EÚ.

1.8.1 Ochrana životného prostredia je jednou z priorít EÚ. Táto ochrana však nesmie zabrániť vykonávaniu aktivít, ktoré s ňou môžu byť zlučiteľné. Európska komisia musí vyvinúť úsilie, aby vysvetlila základné predpisy ochrany životného prostredia, predovšetkým siete Natura 2000 vo vzťahu a zlučiteľnosti s akvakultúrou.

1.8.2 EHSV odporúča podporiť zavedenie ekologického označovania produktov akvakultúry. Cieľom má byť rozpoznať a propagovať vynikajúce environmentálne aspekty produktov akvakultúry pochádzajúcich z fariem, ktoré sú správne riadené a zamerané na udržateľný rozvoj.

1.9 Vzhľadom na inovatívny charakter európskej akvakultúry vyzdvihuje EHSV potrebu podporiť jej výskum a technologický rozvoj. Nedávno zriadená Európska platforma pre technológie a inovácie v oblasti akvakultúry ponúka vynikajúcu príležitosť na realizáciu tohto podnetu.

1.10 V oblasti zdravia zvierat vyjadruje EHSV znepokojenie nad obmedzenou dostupnosťou veterinárnych liečiv autorizovaných pre použitie v akvakultúre.

2. Zhrnutie oznámenia Komisie

2.1 Cieľom tohto oznámenia je určiť príčiny stagnácie pozorovanej v akvakultúre v EÚ a znovu naštartovať jej rozvoj. Komisia na tento účel vypracovala návrh vychádzajúci z troch zásad: podporiť konkurencieschopnosť, stanoviť základy pre udržateľný rozvoj a zlepšiť imidž a riadenie sektoru.

2.2 Komisia navrhuje podporiť konkurencieschopnosť produkcie akvakultúry v EÚ prostredníctvom rozvoja konkurencieschopného a rôznorodého odvetvia akvakultúry, ktoré je podporované inováciami.

2.2.1 Udržateľný rozvoj akvakultúry musí mať podporu zo strany . Komisia bude preto propagovať iniciatívy v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, podporovať rozvoj výskumných infraštruktúr a vyčlení na ne dostatočné prostriedky.

2.2.2 Komisia navrhuje dosiahnutie rovnocennej konkurencie v pre akvakultúru vo vzťahu k iným činnostiam a vytvorenie synergie medzi nimi.

2.2.3 Európska akvakultúra musí byť schopná uspokojiť , prispôsobiť sa požiadavkám trhu a umožniť interakciu v rámci rovnocennej pozície s ostatnými aktérmi obchodného reťazca. Komisia sa preto zameria na potreby odvetvia, najmä pokiaľ ide o organizácie výrobcov, medziodborové vzťahy, informácie pre spotrebiteľov a trhové nástroje.

2.2.4 akvakultúry musí ponúknuť súvisiacim odvetviam možnosť rozširovania a vývozu. Komisia bude preto podporovať rozvoj udržateľnej akvakultúry v tretích krajinách.

2.3 Komisia má v úmysle stanoviť základy pre udržateľný rast akvakultúry zaručujúc pritom vysokú úroveň ochrany prirodzeného prostredia. Produkty z rýb a vodných živočíchov, ktoré sú vyrobené v EÚ alebo do nej dovezené, musia spĺňať vysoké normy ochrany zdravia a bezpečnosti spotrebiteľov. Spoločenstvo bude podporovať vysokú úroveň ochrany zdravia a dobrých životných podmienok zvierat.

2.3.1 Musí sa zabezpečiť . Komisia bude preto naďalej zdôrazňovať význam environmentálne udržateľného rozvoja akvakultúry.

2.3.2 Na druhej strane sa musí akvakultúre ponúknuť a vysokokvalitná voda, aby sa zabezpečilo zdravie zvierat a bezpečnosť výrobkov, najmä čo sa týka mäkkýšov.

2.3.3 Na zaistenie optimálneho rastu a produkcie treba vytvoriť , ktoré bude mať k dispozícii vynikajúce chovné podmienky. Komisia zaručí, že smernica 2006/88/ES (2) o zdraví vodných živočíchov sa bude uplatňovať v celom rozsahu.

2.3.4 sú v spoločnom záujme spotrebiteľov, tvorcov politiky a výrobcov. Komisia sa bude radiť o dobrých životných podmienkach rýb a podporí individuálny prístup podľa druhu.

2.3.5 Jedným z hlavných problémov, ktorým čelí sektor, je Komisia preto podporí uplatňovanie odporúčaní, ktoré vypracovala vo správe z roku 2007 „pracovná skupina pre dostupnosť veterinárnych liečiv“.

2.3.6 Dostupnosť zostáva aj naďalej kľúčovou pre rozvoj akvakultúry. Komisia zvýši dostupnosť prídavných látok potrebných pre krmivo pre ryby a preskúma právne predpisy o vedľajších živočíšnych produktoch.

2.3.7 Komisia musí zabezpečiť a . Komisia sa bude naďalej snažiť zaručiť, aby vlastné aj dovezené produkty z rýb a vodných živočíchov boli bezpečné pre spotrebiteľa. Pri svojej činnosti sa preto bude aj naďalej opierať o vedecké poznatky a zásadu prevencie. Takisto zohľadní prínos konzumácie vodných živočíchov pre zdravie.

2.4 Je potrebné zlepšiť imidž akvakultúry a rámec riadenia tým, že sa na európskej úrovni vytvoria rovnaké východiskové podmienky.

2.4.1 Lepšie musí zabezpečiť rovnaké východiskové podmienky hospodárskych subjektov pri rozhodovaní o ďalšom rozvoji tohto sektora. Komisia preto lepšie objasní uplatňovanie svojej environmentálnej politiky, predovšetkým tej, ktorá sa týka siete Natura 2000, a bude dohliadať na správne vykonávanie európskych právnych predpisov týkajúcich sa zdravia zvierat a ochrany spotrebiteľov. V súvislosti s tretími krajinami bude dohliadať na to, aby ich podmienky boli rovnocenné s podmienkami Spoločenstva.

2.4.2 Základným faktorom podpory rozvoja akvakultúry je , a to najmä u malých a stredných podnikov. Komisia sa preto bude snažiť o zjednodušenie legislatívneho prostredia a znižovanie administratívnej záťaže na úrovni EÚ.

2.4.3 Komisia bude podporovať a poskytovanie príslušných informácií verejnosti prostredníctvom rozsiahlych konzultácií a transparentných informácií. Týmto sa prispeje k lepšej regulácii a riadeniu a zlepší sa imidž akvakultúry.

2.4.4 Komisia bude pracovať na , keďže rozsah oficiálnych štatistík EÚ o akvakultúre je momentálne obmedzený. Takisto rozšíri svoju informačnú základňu týkajúcu sa cien s cieľom vytvoriť systém monitorovania celého obchodného reťazca.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Akvakultúra v súčasnosti produkuje 47 % výrobkov z rýb a vodných živočíchov skonzumovaných po celom svete. Okrem toho má akvakultúra ešte stále významný potenciál ďalšieho rastu. Z tohto dôvodu môže byť kľúčovým prvkom v rámci strategickej politiky zásobovania potravinami pre uspokojenie dopytu po potravinách v budúcnosti.

3.2 Počas uplynulých desiatich rokov vzrástla svetová populácia o 12 %, zatiaľ čo konzumácia rýb sa zvýšila o 27 %. Dôvodom sú okrem iného aj priaznivé zdravotné účinky kyselín omega-3, ktorých bohatým zdrojom sú práve ryby. EÚ je z celosvetového hľadiska hlavným trhom pre produkty z vodných živočíchov. Ročne sa ich tu spotrebuje vyše 12 miliónov ton a jasne sa ukazuje rastúca tendencia. Úroveň sebestačnosti dosahuje sotva 35 %. Zvyšných 65 % spotrebovaných produktov z vodných živočíchov sa dováža a tento podiel sa stále zvyšuje.

3.3 Európska akvakultúra je súčasťou spoločnej rybárskej politiky, ktorej cieľom je udržateľné využívanie živých vodných zdrojov, zohľadňujúc pritom vyvážene ich environmentálne, sociálne a hospodárske aspekty. Zreformovaná spoločná rybárska politika musí osobitne dbať na charakteristiky akvakultúry a musí mať k dispozícii podporné sektorové nástroje a účinné trhové nástroje. Odporúča sa premenovať spoločnú rybársku politiku na spoločnú rybársku politiku a politiku akvakultúry.

3.4 V určitých pobrežných a kontinentálnych oblastiach EÚ predstavuje akvakultúra v súčasnosti dôležitú hospodársku aktivitu, ktorá zahŕňa produkciu sladkovodných aj morských mäkkýšov a rýb.

3.5 Z pôvodnej remeselníckej a drobnej činnosti sa akvakultúra v EÚ od 70. rokov minulého storočia rozvinula na moderné a dynamické priemyselné odvetvie využívajúce inovácie a technológie, do ktorého sú podniky často vertikálne integrované.

3.6 Akvakultúra je v EÚ zdrojom pracovných miest v odľahlých pobrežných a riečnych oblastiach, ktoré sú vo všeobecnosti znevýhodnené, a v ktorých je nedostatok iných pracovných možností. V rodinných, ako aj v malých a stredných podnikoch sú pracovné miesta v akvakultúre špecializované, vyžadujú si technické schopnosti a sú stabilné.

3.7 V roku 2002 predložila Komisia prostredníctvom oznámenia KOM(2002) 511 stratégiu udržateľného rozvoja európskej akvakultúry s týmito cieľmi:

a) Vytvoriť stabilné pracovné miesta, predovšetkým v oblastiach, ktoré výrazne závisia od rybolovu.

b) Zaručiť, aby boli k dispozícii zdravé a bezpečné produkty z rýb v takom množstve, aké si vyžaduje trh.

c) Podporovať sektor, ktorý rešpektuje životné prostredie.

3.8 Komisia uznala, že od roku 2002 produkcia akvakultúry v EÚ nenapredovala tak, ako sa predpokladalo, a že došlo dokonca k stagnácii u mäkkýšov aj u rýb (u kôrovcov a rias akvakultúra v Európe prakticky neexistuje), čo je v ostrom kontraste s vysokým tempom rastu tohto odvetvia inde vo svete. Preto považovala za vhodné preskúmať svoju stratégiu a zhodnotiť aktuálnu situáciu, v ktorej sa európska akvakultúra nachádza.

4. Konkrétne pripomienky

4.1 Akvakultúra v EÚ nerozvíja naplno svoj potenciál na vytváranie blahobytu a pracovných miest. Údaje o celkovej produkcii stagnujú od roku 2002 a akvakultúra nedokáže kompenzovať pokles úlovkov rybárskych flotíl, v dôsledku čoho dochádza k zhoršovaniu zahraničnej obchodnej bilancie. A to napriek skutočnosti, že Európa má vhodné fyzikálne a environmentálne podmienky, špičkové technológie a podniky, ktoré sú ochotné investovať. Na druhej strane toto odvetvie dokázalo, že disponuje znalosťami a prostriedkami na to, aby sa stalo udržateľným z environmentálneho hľadiska a zároveň ponúkalo zdravé, bezpečné a kvalitné výrobky.

4.2 Zložitý právny rámec EÚ, pomalé administratívne procesy, obmedzený prístup k verejným priestorom a nadmerná administratívna záťaž odrádzajú investorov a brzdia konkurencieschopnosť výroby v európskej akvakultúre.

4.3 Mnohé zo zásadných prekážok, ktoré obmedzujú rozvoj európskej akvakultúry, závisia priamo od politík a opatrení na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Národné a regionálne orgány si to musia uvedomiť a musia vytvoriť vlastný vhodný rámec. V niektorých členských krajinách sa počas uplynulých 15 rokov nevydali žiadne nové povolenia na akvakultúru. Niekedy sú ťažkosti spôsobené interpretáciou európskej legislatívy zo strany národných a regionálnych úradov, ako napríklad v prípade siete Natura 2000, z ktorej niektoré orgány bezdôvodne vylučujú akvakultúru. Na druhej strane musia členské krajiny a regióny s príslušnými právomocami koordinovať svoje legislatívy, aby sa vyhli vytváraniu umelých prekážok voľnému trhu v EÚ.

4.4 Spoločná organizácia trhov s produktmi z rýb a akvakultúry, ktorá by mala stabilizovať trhy a zaručiť príjem producentov v sektore akvakultúry, si vyžaduje okamžitú reformu vedúcu k posilneniu organizácií producentov.

4.5 Predchádzajúce oznámenie KOM(2002) 511 neprimerane vyzdvihovalo environmentálne aspekty akvakultúry a odsúvalo do úzadia hospodárske a sociálne stránky udržateľnosti. V aktuálnom oznámení KOM(2009) 162 sa navrhuje lepšia rovnováha medzi tromi piliermi udržateľnosti: environmentálnym, sociálnym a hospodárskym. V dokumente sa uznáva, že environmentálna udržateľnosť je možná len u konkurencieschopných a ziskových podnikov.

4.6 Väčšina podnikov akvakultúry v EÚ funguje efektívne a dokázala by byť plne konkurencieschopná, ak by existovali rovnaké možnosti ako pre dovážané produkty. Momentálne nie sú vytvorené podmienky pre takúto rovnosť v oblasti výroby, ani pri uvádzaní produktov na trh. Čo sa týka produkcie, európski musia výrobcovia dodržiavať prísne normy týkajúce sa krmív, obmedzeného používania veterinárnych liečiv, životného prostredia a ďalších oblastí sociálneho charakteru. Tieto požiadavky neplatia pre výrobcov pôsobiacich v sektore akvakultúry v tretích krajinách, ktorí môžu voľne uvádzať na trh Spoločenstva svoje produkty (vrátane tých, ktoré vznikli detskou prácou, či iným porušením práva na dôstojnú prácu a spravodlivú mzdu). V súvislosti s uvádzaním produktov na trh treba podotknúť, že existujú krajiny, ktoré v rozpore s pravidlami poskytujú stimuly vlastným producentom v sektore akvakultúry, pričom sa tieto produkty následne dodávajú na trh v EÚ.

4.7 Nedostatočné informácie, ktoré spotrebiteľ dostáva o kupovaných produktoch akvakultúry, mu bránia primerane zohľadniť rozdiely v kvalite a v cene. Dôsledkom toho je zásadné znevýhodnenie európskych producentov, ktorých výrobky majú vo všeobecnosti vyššiu pridanú hodnotu než dovážané výrobky. Nepravdivé informácie sa týkajú napríklad uvádzania nesprávnej krajiny pôvodu produktov alebo bežného názvu výrobku. Obzvlášť závažný je prípad rybieho filé, ktoré pochádza zo vzdialených, zvyčajne ázijských krajín, a ktoré je rozmrazené pri predaji. Toto filé sa predáva na rovnakých pultoch, ako skutočne čerstvé filé bez toho, aby bol o tom spotrebiteľ zrozumiteľne informovaný. V dôsledku toho sa pri kúpe stáva cena jediným rozhodujúcim kritériom. V tomto prípade môže dokonca vzniknúť nebezpečenstvo ohrozenia verejného zdravia, ak dôjde k jeho opätovnému zmrazeniu.

4.8 EHSV preto odporúča, aby sa zjednodušilo označovanie výrobkov s dôrazom na jasné uvádzanie krajiny alebo oblasti pôvodu, a aby sa posilnili mechanizmy inšpekcie a kontroly na hraniciach.

4.9 Správne označovanie produktov z rýb a vodných živočíchov musia sprevádzať vzdelávacie a informačné aktivity zamerané na celý distribučný a obchodný reťazec, vrátane spotrebiteľov. Uvádzať treba predovšetkým výskyt mastných kyselín omega-3, konkrétne typov EPA a DHA.

4.10 EHSV odporúča organizovať propagačné kampane na posilnenie imidžu akvakultúry, jej produktov a procesov. Výberom informácií zverejňovaných v rámci týchto kampaní by mala byť poverená osobitná študijná skupina, ktorej úlohou by bolo navrhovať iniciatívy za účasti sektoru. Z tohto dôvodu sa odporúča realizácia cezhraničných kampaní koordinovaných Európskou komisiou.

4.11 Európska akvakultúra je technologická a inovatívna aktivita, ktorá si vyžaduje nepretržitý vedecký výskum. Súčasný siedmy rámcový program, ktorý zastrešuje všetky iniciatívy Spoločenstva týkajúce sa výskumu, ponúka menej možností výskumu v akvakultúre než predchádzajúce programy. Bude preto ťažké zlepšiť inovácie a konkurencieschopnosť tohto európskeho sektora. Profesionálny sektor európskej akvakultúry nedávno zriadil Európsku platformu pre technológie a inovácie v oblasti akvakultúry, ktorý by mal určiť tomuto odvetviu priority súvisiace s výskumom, vývojom a inováciami a poskytnúť stratégiu na ich naplnenie.

4.11.1 Musí sa pokračovať v hľadaní alternatívnych, bezpečných a udržateľných prísad, ktoré by spĺňali nutričné a biologické požiadavky pre ryby a zároveň by aj naďalej ponúkali rovnaké nutričné vlastnosti v konečnom produkte.

4.11.2 Musí sa naďalej presadzovať optimalizácia súčasných systémov výroby s dôrazom na tie, ktoré majú do budúcna jasné možnosti rozširovania, ako akvakultúra na otvorenom mori a systémy recirkulácie na pevnine.

4.12 Obmedzená dostupnosť veterinárnych liečiv je závažným faktorom, ktorý brzdí rozvoj akvakultúry. Európska akvakultúra nemá v súčasnosti k dispozícii dostatočné veterinárne nástroje, napríklad anestetiká, vakcíny alebo antibiotiká. Táto situácia ohrozuje životaschopnosť odvetvia a má vplyv na zdravie a dobré životné podmienky zvierat, potravinovú bezpečnosť a ochranu životného prostredia.

4.13 Komisia v oznámení navrhuje podporiť vývoz výrobných technológií používaných v akvakultúre do tretích krajín. Hoci táto iniciatíva obsahuje istú mieru solidarity, ktorú bezpochyby treba podporiť, súčasne je potrebné mať na pamäti, že výrobky, ktoré by vznikli v dôsledku vývozu technológie, by boli pravdepodobne napokon vyvážané do EÚ a konkurovali by tým domácej produkcii.

4.14 Komisia v oznámení správne popisuje príčiny terajšej stagnácie akvakultúry v EÚ. Oznámenie však nemožno považovať za ukončenú prácu, ale za východiskový bod pre navrhovanie a vypracúvanie konkrétnych opatrení, ktoré znovu naštartujú udržateľný rozvoj akvakultúry v EÚ.

V Bruseli 28. apríla 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Vytvoriť udržateľnú budúcnosť pre akvakultúru.

(2) Ú.v. EÚ L 328 z 24.11.2006, str. 14.