Zhrnutie Chorvátsky justičný systém zaznamenal zlepšenie v skracovaní dĺžky konaní a znižovaní počtu nevybavených prípadov, ale naďalej sú potrebné zlepšenia pri riešení vážnych problémov s efektívnosťou a kvalitou. Pokračujúce rozširovanie nových nástrojov elektronickej komunikácie na súdoch viedlo k čoraz väčšej miere ich používania. Počas prebiehajúceho postupu vymenovávania nového predsedu Najvyššieho súdu došlo k sporu a opakovaným znevažujúcim verejným vyhláseniam proti sudcom. Vzhľadom na rozchádzajúce sa názory na ďalšieho predsedu Najvyššieho súdu Ústavný súd zdôraznil dôležitosť spolupráce medzi štátnymi orgánmi. Štátna súdna rada navrhla posilniť svoju úlohu pri výbere sudcov. Ide o záležitosť, ktorá bola spomínaná už v Správe o právnom štáte 2020. Séria údajných porušení etiky a disciplinárnych pravidiel zo strany sudcov vyústila do konaní pred Štátnou súdnou radou a pred radami sudcov, ako aj do vyšetrovaní trestných činov. Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva je naďalej veľmi nízka. Štátnej súdnej rade a radám štátnych zástupcov naďalej chýbajú ľudské zdroje, hoci sa im pridelili určité obmedzené posily na účely overovania najnovšie zverejnených majetkových priznaní sudcov a štátnych zástupcov. Nová stratégia predchádzania korupcii na roky 2021 – 2030 je vo fáze verejnej konzultácie. Rovnako ako v predchádzajúcej stratégii aj v návrhu tejto stratégie sa plánuje posilnenie právneho rámca na predchádzanie konfliktom záujmov, ktorý sa momentálne pripravuje. Etické kódexy pre členov vlády a poslancov parlamentu stále chýbajú, pričom tzv. jav otáčavých dverí sa reguluje len čiastočne. Ešte stále neboli zavedené podrobné pravidlá upravujúce lobistické činnosti. Hoci boli oznámené zmeny rámca politickej imunity členov vlády, legislatívne opatrenie zatiaľ prijaté nebolo. Postupy verejného obstarávania aj naďalej predstavujú z hľadiska korupcie vysokorizikovú oblasť, pričom niekoľko prípadov sa odhalilo vďaka nahláseniu oznamovateľmi. Stíhanie a vyšetrovanie korupcie na vysokých miestach pokračuje, ale z dôvodu zdĺhavých konaní sa odsúdenia často oneskorujú. Chorvátsko aktualizuje svoju legislatívu o médiách s cieľom transponovať smernicu o audiovizuálnych mediálnych službách, pričom zmena zákona o elektronických médiách sa má prijať ešte v roku 2021. Obavy o politickú nezávislosť Agentúry pre elektronické médiá pretrvávajú a v súvislosti s revíziou uvedeného zákona sa plánuje zavedenie nových kvalifikačných požiadaviek na potenciálnych členov jej riadiaceho orgánu. Chorvátsko má spoľahlivý rámec pre transparentnosť informácií o vlastníctve médií a plánuje ďalšie zlepšenia. Štátna reklama je síce čiastočne regulovaná zákonom o elektronických médiách, zainteresované strany však informujú, že často narúša politickú nezávislosť médií, ktoré sú ekonomicky závislé od takéhoto financovania, a to najmä na miestnej úrovni. Právny rámec na ochranu novinárov síce existuje, ale novinári naďalej čelia hrozbám. Vážne obavy vzbudzuje predovšetkým vysoký počet strategických žalôb proti verejnej účasti (SLAPP), ktoré sú namierené proti novinárom. Prístup k informáciám je zaručený zákonom, ale pretrvávajú oneskorenia v spracovávaní žiadostí novinárov. Pokiaľ ide o systém bŕzd a protiváh, hoci sú verejné konzultácie súčasťou legislatívnych postupov, zainteresované strany vnímajú účasť občanov skôr ako formálnu záležitosť, ktorá sa nedotýka podstaty. Chorvátsko núdzový stav nevyhlásilo a jeho opatrenia proti pandémii ochorenia COVID-19 sa zakladali na dvakrát zmenenom zákone o infekčných chorobách. Ústavný súd tieto opatrenia preskúmal a zistil, že boli v súlade s ústavou. Okrem toho rozhodol, že parlament by mal nájsť spôsoby, ako zabezpečiť svoje fungovanie počas pandémie. Prístup ľudovej ombudsmanky k informáciám potrebným na vykonávanie vyšetrovaní je nutné ďalej zlepšovať. Národný plán na vytvorenie a umožnenie fungovania prostredia pre rozvoj občianskej spoločnosti na roky 2021 – 2027 je od roku 2016 vo fáze vypracúvania. Je to problém, na ktorý sa poukazovalo už aj v Správe o právnom štáte 2020.

I.Justičný systém

Chorvátsko má trojstupňový justičný systém so všeobecnými a špecializovanými súdmi. Všeobecné súdy prvého stupňa zaoberajúce sa civilnými a trestnými konaniami sú zložené z obecných súdov (34), zatiaľ čo župné súdy (15) sú všeobecné súdy druhého stupňa s niektorými právomocami súdov prvého stupňa. Medzi špecializovanými súdmi je v prvom stupni deväť obchodných súdov a štyri správne súdy, v druhom stupni Najvyšší trestný súd, Najvyšší priestupkový súd, Najvyšší obchodný súd a Najvyšší správny súd. Najvyšší súd sa zaoberá všetkými druhmi vecí. Ústavný súd preskúmava ústavnosť zákonov. Nezávislá Štátna súdna rada zabezpečuje autonómiu a nezávislosť súdnictva . Úrad štátnych zástupcov (DO) je autonómny nezávislý súdny orgán, ktorý koná ako prokuratúra, pričom prijíma právne opatrenia na ochranu štátneho majetku a uplatňuje právne prostriedky nápravy na ochranu ústavy a právnych predpisov. Na čele každého úradu štátnych zástupcov stojí štátny zástupca. Na čele Úradu štátnych zástupcov Chorvátskej republiky (DORH) ako najvyššieho úradu štátnych zástupcov stojí generálny štátny zástupca. Vymenovanie a kariérny postup štátnych zástupcov a zástupcov štátnych zástupcov patria do právomoci Rady štátnych zástupcov, zatiaľ čo zastupovanie a riadenie patria do právomoci generálneho štátneho zástupcu . Rada štátnych zástupcov je nezávislý samosprávny orgán, ktorého úlohou je zabezpečovať autonómiu a nezávislosť Úradu štátnych zástupcov . Chorvátsko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre (EPPO). Chorvátska advokátska komora je nezávislá samosprávna profesijná organizácia, ktorá je zodpovedná za disciplinárne konania voči advokátom.

Nezávislosť

Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva zaznamenáva klesajúci trend. V roku 2021 sa úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva medzi širokou verejnosťou zhoršila a naďalej zostáva najnižšia v EÚ (podiel širokej verejnosti vnímajúcej nezávislosť súdnictva ako pomerne dobrú alebo veľmi dobrú klesol z 24 % na 17 %) . Úroveň vnímanej nezávislosti je veľmi nízka aj medzi podnikmi, pričom klesla na najnižšiu úroveň v EÚ (podiel podnikov vnímajúcich nezávislosť súdnictva ako pomerne dobrú alebo veľmi dobrú zostal na úrovni 16 %, pričom podiel podnikov vnímajúcich nezávislosť súdnictva ako veľmi zlú sa zvýšil z 36 % na 43 %) . Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2021 poukazuje na neustále klesajúci trend od roku 2016. Hlavným vnímaným dôvodom nedostatočnej nezávislosti súdov a sudcov, ktorý uvádzala široká verejnosť, je vnímanie zasahovania alebo tlaku zo strany vlády a politikov . Pri riešení týchto problémov by mohli pomôcť podrobnejšie prieskumy, ktorými by sa medzi rôznymi zainteresovanými stranami v justičnom systéme skúmali konkrétne dôvody neustále nízkej úrovne vnímanej nezávislosti súdnictva .

Počas prebiehajúceho postupu vymenovávania nového predsedu Najvyššieho súdu došlo k sporu, pričom Ústavný súd zdôraznil dôležitosť spolupráce medzi štátnymi orgánmi. Štvorročný mandát predchádzajúceho predsedu Najvyššieho súdu sa skončil 15. júla 2021. Postup vymenovania nového predsedu viedol k intenzívnej výmene názorov medzi najvyššími predstaviteľmi štátnych orgánov, počas ktorých došlo k opakovaným negatívnym vyhláseniam na adresu Najvyššieho súdu a ďalších sudcov. Podľa ústavy predsedu Najvyššieho súdu vymenúva parlament na základe návrhu prezidenta republiky. Valné zhromaždenie Najvyššieho súdu a príslušný parlamentný výbor vyjadria svoje stanoviská k príslušným kandidátom. Podľa objasnenia Ústavného súdu tieto stanoviská, ktoré je potrebné poskytnúť v súvislosti so všetkými kandidátmi, nie sú pre prezidenta republiky záväzné. V súlade s novelami prijatými v roku 2018 Štátna súdna rada vo februári 2021 postúpila Úradu prezidenta republiky kandidatúry troch uchádzačov (vrátane úradujúceho predsedu Najvyššieho súdu). Prezident republiky navrhol parlamentu kandidáta, ktorý sa o neobsadenú funkciu neuchádzal, s tvrdením, že novely zákona o súdoch z roku 2018, v ktorých sa stanovujú postupy obsadzovania voľnej pozície, sú „protiústavné“. Ústavný súd neskôr skonštatoval, že novely z roku 2018 sú v súlade s ústavou. Súd objasnil, že prezident republiky môže vyberať len z kandidátov, ktorí sa o neobsadenú funkciu uchádzali. Prezident sa však môže takisto rozhodnúť nenavrhnúť žiadneho kandidáta z tých, ktorí sa o funkciu uchádzali, a musí o tom informovať parlament. Neúspešný kandidát môže požiadať o preskúmanie rozhodnutia parlamentu na Ústavnom súde. Súd takisto zdôraznil ústavnú požiadavku spolupráce medzi štátnymi orgánmi pri hľadaní spoločných riešení v súlade so zásadou právneho štátu a pri predchádzaní destabilizačným situáciám, ktoré by bránili fungovaniu Najvyššieho súdu. Po rozhodnutí Ústavného súdu prezident republiky požiadal o opätovné uverejnenie informácie o voľnom pracovnom mieste. Prezident republiky po novom oznámení v júni 2021 navrhol parlamentu jedného z piatich kandidátov, ktorí sa o funkciu uchádzali (o funkciu sa neuchádzal ani jeden zo súčasných sudcov Najvyššieho súdu), ale parlament kandidáta nevymenoval. Štátna súdna rada 7. júla 2021 uverejnila tretiu verejnú výzvu. Keďže nový predseda Najvyššieho súdu nebol vymenovaný pred skončením funkčného obdobia predchádzajúceho predsedu, túto úlohu bude zastávať podpredseda Najvyššieho súdu, a to pravdepodobne dlhšie obdobie. Vzhľadom na to, že kandidát na predsedu Najvyššieho súdu by v rovnakom čase mohol byť vymenovaný aj ako nový sudca (ak príslušná osoba nebola už v tom čase sudcom), treba poznamenať, že v zmysle odporúčaní Rady Európy týkajúcich sa postupu výberu sudcov, ak sa v ústavných alebo iných právnych ustanoveniach stanovuje, že rozhodnutia prijíma hlava štátu, vláda alebo orgán zákonodarnej moci, príslušný menovací orgán by mal v praxi postupovať podľa stanoviska nezávislého a príslušného orgánu zloženého prevažne z predstaviteľov súdnictva (v tomto prípade Valné zhromaždenie Najvyššieho súdu).

Štátna súdna rada navrhla posilniť svoju úlohu pri výbere sudcov. V Správe o právnom štáte 2020 sa skonštatovalo, že Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov čelia problémom v dôsledku novelizácie, ktorou sa obmedzila ich úloha pri výbere sudcov a štátnych zástupcov. Pokiaľ ide o sudcov, v súlade s novelami z roku 2018 sa znížil počet bodov, ktoré môže Štátna súdna rada udeliť kandidátom na základe pohovoru, čím sa obmedzila možnosť rady rozlišovať medzi kandidátmi. Štátna súdna rada v marci 2021 pripravila analýzu ustanovení zákona o výbere sudcov a navrhla zmeny. Rada zdôraznila, že súčasné ustanovenia týkajúce sa udeľovania bodov kandidátom vo výberovom konaní oslabujú jej schopnosť konať ako nezávislý a autonómny orgán, ktorého úlohou je zabezpečiť nezávislosť súdnictva. Rada tvrdí, že vzhľadom na aktuálny systém, v ktorom majú pri výbere sudcov rozhodujúcu úlohu body udelené za výsledky dosiahnuté v štátnej škole pre súdnych úradníkov, rada nezohráva pri výbere sudcov významnú úlohu ani naň nemá vplyv. V nových návrhoch sa uvádza, ako zlepšiť úlohu rady vo výberovom konaní. Rada takisto navrhla zlepšenia rámca disciplinárnych konaní voči sudcom, najmä pokiaľ ide o termíny. Zdroje, ktoré má Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov k dispozícii, zohrávajú v tejto súvislosti dôležitú úlohu pri zlepšovaní kvality práce oboch rád.

Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov získali ďalšie zdroje s cieľom overiť nové zverejnené majetkové priznania sudcov a štátnych zástupcov. Majetkové priznania sudcov a štátnych zástupcov boli uverejnené online a sprístupnené verejnosti v januári 2021. V Správe o právnom štáte 2020 sa zistilo, že na to, aby Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov mohli účinne a rýchlo overovať priznania, pokiaľ možno ešte pred ich zverejnením na internete, potrebovali by podporu v podobe elektronických nástrojov a primeraných ľudských zdrojov. Obidve rady začali prijímať kroky na to, aby umožnili prepojenie svojich systémov IKT s databázami príslušných orgánov. Prepojením rád s týmito databázami by sa umožnilo efektívnejšie overovanie majetku. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, tieto systémy IKT nezisťujú automaticky nezrovnalosti medzi priznaným a skutočným majetkom sudcov a štátnych zástupcov. Rady v apríli 2021 prijali troch úradníkov (jeden zamestnanec verejnej správy bol preložený do Rady štátnych zástupcov a dvaja boli preložení do Štátnej súdnej rady), ktorí boli dočasne preložení z ministerstva spravodlivosti a verejnej správy s cieľom pomôcť s manuálnym overovaním majetkových priznaní. Realizácia automatizovaného softvérového riešenia pre obe rady, zameraného na automatické porovnávanie údajov, sa plánuje zaviesť do konca roka 2021. Ďalšie zlepšenia softvérového riešenia pre obe rady, ako aj pre Komisiu pre riešenie konfliktov záujmov (ktorá používa softvérové riešenie od roku 2018) sa plánuje až na rok 2024, a to v súlade s Národným plánom obnovy a odolnosti.

Štátna súdna rada, rady sudcov a vyšetrovacie orgány reagujú na sériu údajných porušení etiky a pravidiel zo strany sudcov. Začiatkom roka 2021 sa vo veľkom písalo v tlači a verejne diskutovalo o niekoľkých udalostiach v spojitosti so sudcami, ku ktorým údajne došlo v rokoch 2020 a 2021. V jednom prípade išlo o piatich sudcov, ktorí údajne porušili reštriktívne protipandemické opatrenia. Predseda Najvyššieho súdu začal konania vo veci porušenia Kódexu justičnej etiky. Jedna rada sudcov v marci skonštatovala, že kódex porušil jeden zo sudov, zatiaľ čo ďalšia rada sudcov skonštatovala, že ostatní štyria sudcovia kódex neporušili. Všetkých päť rozhodnutí bolo napadnutých a Rada pre etiku v tejto veci 13. mája 2021 rozhodla, že všetci piati sudcovia porušili Kódex justičnej etiky v dôsledku porušenia reštriktívnych protipandemických opatrení. V druhom prípade išlo o obvinenia z porušenia nestrannosti a prijatia nezákonných darov pre sudcov rozhodujúcich o podozrivom v trestnom konaní (prominentná verejná osoba). V tomto prípade predseda príslušného súdu začal disciplinárne konania pred Štátnou súdnou radou. Konania voči sudcom vrátane trestných konaní stále prebiehajú. O porušeniach Kódexu justičnej etiky sudcami jednotlivých súdov rozhodujú rady sudcov na daných súdoch. Proti rozhodnutiu sa možno odvolať na Rade pre etiku. Ide o skupinu sudcov, ktorých vybrali predsedovia rád sudcov. Rozhodnutia o disciplinárnych sankciách voči sudcom prijíma Štátna súdna rada a je možné sa proti nim odvolať na Ústavnom súde.

Kvalita

Miera používania nástrojov elektronickej komunikácie na súdoch sa postupne zvyšuje. Podľa Porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2021 informačné a komunikačné technológie (IKT) používané na sledovanie prípadov a elektronická komunikácia medzi súdmi a účastníkmi konania patria k najmenej rozvinutým v EÚ. Čo sa týka používania IKT v oblasti sledovania prípadov, na posledných zostávajúcich súdoch prebieha zavádzanie systému e-File, ktorý by mal byť funkčný do konca roka 2021. Pokiaľ ide o nástroje elektronickej komunikácie, systém e-Communication, ktorý umožňuje elektronickú výmenu dokumentov so súdom, sa zaviedol na obchodných, župných a obecných súdoch, Najvyššom obchodnom súde a Najvyššom súde (len v civilných veciach). Tento systém v súčasnosti používajú najmä právnici, verejní notári, súdni znalci, odhadcovia, tlmočníci a správcovia. Miera používania systému e-Communication sa v roku 2020 zvýšila po tom, ako sa pre právnické osoby v právnych predpisoch stanovilo povinné používanie elektronickej komunikácie (občania majú ešte stále možnosť komunikovať v papierovej podobe). Stále však existuje priestor na zlepšenie, najmä pokiaľ ide o trestné veci: hoci technické podmienky na elektronickú komunikáciu medzi štátnymi zástupcami a súdmi existujú, bude potrebná novelizácia Trestného poriadku, ktorá sa plánuje na rok 2022. Pokiaľ ide o elektronickú komunikáciu medzi štátnymi zástupcami a políciou, bola vykonaná skúška. Polícia posiela obžaloby vo veci prečinov na súdy, ale na to, aby súdy komunikovali elektronicky s políciou, sú potrebné legislatívne zmeny. Zverejňovanie rozsudkov súdov prvého a druhého stupňa je naďalej veľmi obmedzené. Do roka 2023 sa plánuje vylepšenie systému e-File špeciálnym modulom na anonymizáciu, ktorý umožní zverejnenie rozsudkov na verejne prístupnom portáli s možnosťou vyhľadávania.

Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov prijali určité dočasné posily, ale nedostatok ľudských zdrojov naďalej pretrváva. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, Štátna súdna rada a Rada štátnych zástupcov majú značné právomoci , ale ich administratívna kapacita je naďalej veľmi obmedzená a situácia sa výrazne nezlepšila. Hoci v roku 2020 obidve rady formálne prijali viac finančných zdrojov (Štátna súdna rada o 25 % viac v porovnaní s rokom 2019 a Rada štátnych zástupcov o 40 % viac), v dôsledku opatrení týkajúcich sa pandémie ochorenia COVID-19 sa využitie týchto zdrojov na prijímanie nových zamestnancov odložilo. Rady dosiaľ prijali len určité dočasné posily na overovanie majetkových priznaní sudcov a štátnych zástupcov.

Nový Najvyšší trestný súd začal pracovať ako špecializovaný odvolací súd v trestných konaniach. Najvyšší trestný súd začal v januári 2021 fungovať ako špecializovaný súd s právomocou rozhodovať o odvolaniach proti rozhodnutiam župných súdov (ktoré konajú ako trestné súdy prvého alebo druhého stupňa) . Súd začal pracovať na základe rozsudku Ústavného súdu, v ktorom sa rozhodlo o tom, že Najvyšší trestný súd nespochybňuje ústavnú pozíciu Najvyššieho súdu. Poskytli sa potrební profesionálni a administratívni zamestnanci a náležite vybavené priestory súdu. Štátna súdna rada vymenovala na tomto súde 11 z celkového počtu 15 sudcov v súlade s rozhodnutím ministra spravodlivosti a verejnej správy, ako aj nového predsedu súdu. V súlade s ustanoveniami by mal tento nový súd uľahčiť prácu Najvyššiemu súdu ako súd druhého stupňa. Najvyšší súd sa tak bude môcť sústreďovať na právne problémy v trestných konaniach konajúc ako súd tretieho stupňa.

Efektívnosť

Počet nevybavených prípadov a dĺžka konaní na súdoch druhého stupňa sa znížili, pričom sa zväčša zvýšili na súdoch prvého stupňa, a naďalej patria k najhorším v EÚ . Pandémia ochorenia COVID-19, ako aj obrovské zemetrasenia v Záhrebe a Petrinji nepriaznivo ovplyvnili efektívnosť najmä súdov prvého stupňa, a to hlavne v dôsledku oneskorenia vypočutí, pričom súdy druhého stupňa a Najvyšší súd, ktoré väčšinou pracujú na základe písomných súdnych spisov, pokračovali v práci so zvýšenou efektívnosťou. Priemerná dĺžka konaní na súdoch prvého stupňa v roku 2020 naďalej patrila medzi najdlhšie v EÚ a väčšinou sa zvýšila, a to na 1 000 dní v obchodných sporových konaniach (735 dní v roku 2019) a na 705 dní v trestných konaniach na obecných súdoch (691 dní v roku 2019), pričom v civilných sporových konaniach sa znížila na 826 dní (854 dní v roku 2019) . Priemerná dĺžka konaní sa väčšinou znížila na župných súdoch, pričom civilné sporové konania na súdoch druhého stupňa trvali len 233 dní (258 dní v roku 2019) a trestné konania 804 dní (930 dní v roku 2019). Na súdoch prvého stupňa sa počet nevybavených prípadov znížil o 13 % v obchodných konaniach (v porovnaní s rokom 2019), ale v roku 2020 sa zvýšil o 15 % v civilných sporových konaniach, o 12 % v správnych konaniach a o 9 % v trestných konaniach. Na župných súdoch druhého stupňa sa počet nevybavených prípadov v civilných sporových konaniach znížil o 22 % a o 9 % v trestných konaniach. Dĺžka konaní na Najvyššom obchodnom súde a Najvyššom súde sa ďalej skracovala v obchodných konaniach a počet nevybavených prípadov sa znižoval v civilných konaniach. Ministerstvo spravodlivosti a verejnej správy na začiatku roka 2021 začalo navrhovať akčné plány na zlepšenie efektívnosti práce súdov, v dôsledku čoho sa plánuje vypracovať individuálne prispôsobený plán pre každú súdnu oblasť a špecializované súdy.