SPOLOČNÉ OZNÁMENIE RADE SPOLOČNÁ STRATÉGIA PRE PARTNERSTVO EÚ A KARIBSKEJ OBLASTI /* JOIN/2012/018 final */





SPOLOČNÉ OZNÁMENIE RADE SPOLOČNÁ STRATÉGIA PRE PARTNERSTVO EÚ A KARIBSKEJ OBLASTI ÚVOD Na samite EÚ – CARIFORUM[1] v Madride v máji 2010 sa hlavy štátov a predsedovia vlád dohodli na spolupráci v rámci spoločnej stratégie pre partnerstvo EÚ a Karibskej oblasti a identifikovali päť kľúčových oblastí: regionálna integrácia, rekonštrukcia Haiti, zmena klímy a prírodné katastrofy, trestná činnosť a bezpečnosť a spoločné postupy na multilaterálnych fórach. Na základe návrhu dohodnutého hlavami štátov v Madride bol spoločnou pracovnou skupinou pripravený tento dokument. Pracovnú skupinu tvorili zástupcovia útvarov Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) a Európskej komisie, ako aj zástupcovia členských štátov CARIFORUM-u a EÚ. EÚ a Karibik zdieľajú dlhú históriu a široký rozsah spoločných hodnôt. Prostredníctvom zámorských regiónov, krajín a teritórií je EÚ takisto fyzickou súčasťou Karibiku. Oba regióny zdieľajú záväzok dosiahnuť globálny mier, zabezpečiť pokrok a prosperitu, demokraciu a vládu práva. EÚ bola a naďalej bude pre Karibskú oblasť spoľahlivým rozvojovým partnerom, ktorého podpora je dôležitá pre snahu o udržateľný rozvoj v regióne. Vzťahy sa v súčasnosti zakladajú na Dohode z Cotonou, Dohode o hospodárskom partnerstve EÚ – CARIFORUM a politickom dialógu medzi oboma regiónmi. Tieto sú doplnené ďalšími regionálnymi rámcami spolupráce EÚ a Karibiku, ako napríklad partnerstvo EÚ – Latinská Amerika a Karibská oblasť (LAC). Cieľom tejto spoločnej stratégie je rozvíjať nový rozmer partnerstva, ktorý štátom EÚ a Karibiku umožní prehĺbiť dialóg a štruktúrovať spoluprácu s cieľom spoločne riešiť problémy a využiť možnosti 21. storočia. Smerodajnými zásadami pre túto stratégiu sú spoluzodpovednosť, vzájomná zodpovednosť a solidarita, ako aj spoločné riadenie. Zohľadňuje zdieľaný záväzok CARIFORUM-u a EÚ voči princípom zakotveným v Charte OSN a v medzinárodnom práve vrátane rešpektovania a podporovania ľudských práv a základných slobôd, právneho štátu a demokratickej vlády. Účelom tohto spoločného oznámenia je uchádzať sa o podporu Rady pre navrhovanú spoločnú stratégiu pre partnerstvo EÚ a Karibskej oblasti. 1. TÉMA I: REGIONÁLNA INTEGRÁCIA A SPOLUPRÁCA V ŠIRŠEJ KARIBSKEJ OBLASTI 1.1. PREHĽAD Existuje potenciál, ako rozšíriť rast v Karibskej oblasti prostredníctvom obchodu, investícií a cestovného ruchu a rozvoja špecializovaných trhov a iných hospodárskych možností. Je však potrebné prekonať pretrvávajúce problémy. Globalizácia spôsobila, že malé, rozvojové a zraniteľné štáty, ako napríklad štáty Karibskej oblasti, zaostali v snahe plne sa zúčastňovať na mimoriadne konkurenčnom globálnom hospodárstve. Regionálna integrácia a spolupráca sú považované za najlepšie prostriedky na uľahčenie ľudského a sociálneho pokroku a v konečnom dôsledku na dosiahnutie udržateľného rozvoja v regióne. Karibské spoločenstvo (CARICOM) a Organizácia východných karibských štátov (OECS) sú dve hlavné regionálne integračné organizácie. CARIFORUM[2] uľahčuje regionálnu spoluprácu, podobne ako asociácia so zámorskými krajinami a teritóriami (OCT). EÚ je preto na základe vlastných skúseností naďalej aktívnym partnerom pri podpore regionálnej integrácie a spolupráce prostredníctvom urýchlenia a začlenenia rozvojových cieľov v Karibiku. Dohoda o hospodárskom partnerstve CARIFORUM – EÚ buduje obchodné partnerstvo zamerané na zvýšenie konkurencieschopnosti, hospodárskeho rastu a rozvoja, podporu regionálnej integrácie v Karibiku a účasť vo svetovom obchodnom systéme. 1.2. CIELE Karibská oblasť a EÚ sú odhodlané podporovať regionálnu integráciu a spoluprácu, ktoré sú mimoriadne účinné pri riešení otázky zraniteľnosti skupiny malých ostrovných štátov. Obe strany stanovili konkrétne oblasti strategickej spolupráce, ktorá je navrhnutá tak, aby podporila prehĺbenú regionálnu integráciu a spoluprácu a tým uľahčila udržateľný hospodársky a ľudský rozvoj. Oblasti spolupráce zahŕňajú okrem iného: · posilnenie regionálnej integrácie a procesov spolupráce v Karibskom regióne, okrem iného aj so susediacimi zámorskými územiami a teritóriami EÚ, ako aj so susediacimi krajinami v strednej a južnej Amerike, · implementáciu Karibského jednotného trhu a hospodárstva a Hospodárskej únie OECS, · účinnú implementáciu dohody o hospodárskom partnerstve CARIFORUM – EÚ s dôrazom na možnosti, ktoré poskytuje hospodárskym subjektom v Karibiku, · podporu zdravej hospodárskej a investičnej klímy v Karibiku, ktorá bude posilňovať integráciu regionálnych trhov a konkurencieschopnosť na medzinárodnej úrovni, · rozvoj obchodu prostredníctvom investícií v súkromnom sektore predovšetkým v sektore služieb vrátane finančných služieb, cestovného ruchu, kultúrneho priemyslu, poľnohospodárstva a výroby; podporu inovácií, informácií, komunikácií a technológií, a hospodárskej súťaže, · rozvoj infraštruktúrnych sietí na uľahčenie obchodu v rámci regiónu, ako aj medzinárodného obchodu, · energetickú diverzifikáciu, vzájomnú prepojenosť a bezpečnosť, · podporu ekologického hospodárskeho rastu s osobitným zameraním na úsilie o zachovanie biodiverzity, pri zohľadnení dôležitosti vodných zdrojov. Táto podpora bude okrem toho zameraná na cestovný ruch, poľnohospodárstvo a sektor biovýskumu, · rozvoj vzdelávacích schopností prostredníctvom odbornej prípravy a spolupráce v oblasti vedy a techniky, · regionálny prístup k potravinovej bezpečnosti a zdraviu, · podpora zmierňovania chudoby, sociálnej súdržnosti, sociálneho dialógu, rozvoj občianskej spoločnosti, zahrnutie sociálnych partnerov, nediskriminácia a rodová rovnosť, podpora dôstojných pracovných podmienok a medzinárodne uznávaných zásad práce a posilnenie účasti mladých ľudí na národnom rozvoji. 1.3. SPOLOČNÉ OPATRENIA Partneri budú plniť dlhodobý program spoločných opatrení zameraný na rast a udržateľný rozvoj, riešenie spoločných výziev s mimoriadnym dôrazom na regionálnu integráciu a spoluprácu. Spoločné opatrenia v tejto súvislosti môžu zahŕňať: · intenzívnejší a inkluzívnejší politický dialóg medzi EÚ a Karibikom, ktorý bude zameraný na riešenie problémov a globálnych výziev, ktoré patria do sféry záujmu oboch regiónov, · opatrenia na podporu konvergencie a súdržnosti v rámci rôznych integračných a kooperačných mechanizmov v Karibskej oblasti, partnerstva EÚ – AKT, mechanizmu spolupráce EÚ – LAC ako aj väzieb EÚ so zámorskými územiami, · opatrenia na prehĺbenie regionálnej integrácie a spolupráce okrem iného prostredníctvom posilnenia inštitucionálnych kapacít regionálnych organizácií v Karibiku a na vnútroštátnej úrovni s cieľom zvýšiť tvorbu účinných politík, ich vykonávanie a pokračovať v následných opatreniach na regionálnej úrovni, · poskytnutie podpory úsiliu o inštitucionálnu konsolidáciu na regionálnej a subregionálnej úrovni, · programy prispievajúce k účinnému vykonávaniu Dohody o hospodárskom partnerstve CARIFORUM – EÚ, Jednotného trhu a hospodárstva CARICOM (CSME) a Hospodárskej únie OECS, ako aj na posilnenie prepojení medzi CARIFORUM a zámorskými krajinami a územiami a najvzdialenejšími územiami EÚ najmä v oblasti obchodu a elektrickej energie, · opatrenia prispievajúce k vytvoreniu zdravej hospodárskej a investičnej klímy a na podporu výrobných kapacít v Karibiku: · rozvoj priemyselných a exportných stratégií, · výskum, vývoj a vzdelávanie v oblasti inovácií, vedy a techniky, · posilnenie konkurencieschopnosti a podpora inovácií, · rozvoj regionálneho obchodu s mimoriadnym dôrazom na rozvoj regionálnych MSP, · energetika s mimoriadnym dôrazom na energiu z obnoviteľných zdrojov, · prepojenosť vrátane dopravy, informačných a komunikačných technológií, · podporu dôstojnej práce a medzinárodne uznávaných pracovných noriem zameraných na podporu ľudského rozvoja, sociálnej súdržnosti a hospodárskeho rastu, · príspevok k rozvoju rámca účinnej stratégie zdravotnej starostlivosti pre celý Karibik, · úsilie o rozvoj stratégie potravinovej bezpečnosti, kvality a diverzity v Karibiku s využitím nových technológii na zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti. 2. TÉMA II: REKONŠTRUKCIA A INŠTITUCIONÁLNA PODPORA PRE HAITI 2.1. PREHĽAD Dňa 12. januára 2010 sa Haitská republika stala obeťou jedného z najničivejších zemetrasení v modernej histórii. Odhaduje sa, že zahynulo až 250 tisíc ľudí a 1,5 milióna potrebovalo núdzové prístrešie. Zemetrasenie spôsobilo rozsiahle škody na sociálnej a hospodárskej infraštruktúre. Zhoršilo existujúce problémy krajiny, medzi ktoré patrí chudoba, nestabilita, znečistenie životného prostredia a zraniteľnosť voči prírodným katastrofám. Podľa indexu ľudského rozvoja OSN za rok 2009 je Haiti na 145. mieste zo 162 krajín. Haiti dostalo v rámci spoločnej stratégie pre partnerstvo EÚ a Karibskej oblasti prioritu kvôli závažnosti potrieb. Skúsenosti získané najmä v oblasti znižovania rizika katastrof a znižovania zraniteľnosti budú relevantné pre celý karibský región. 2.2. CIELE Haiti sa nachádza v procese obnovy zo stavu najvyššej núdze, okrem iného vďaka zásadnej humanitárnej pomoci zo strany EÚ a Karibských štátov. Krajina sa napriek tomu potýka so zásadnými problémami pri rekonštrukcii, ako aj s hospodárskymi a sociálnymi problémami. Konsolidácia demokratických inštitúcií na Haiti, zlepšenie správy, zníženie chudoby, sociálnych nerovností a konsolidácia administratívy sú naďalej neľahkými výzvami, pri riešení ktorých môžu EÚ a Karibské štáty poskytnúť zásadnú podporu pri plnej koordinácii s vládou Haiti a ostatnými medzinárodnými darcami. Existuje tiež priestor na posilnenie integrácie Haiti v rámci regionálneho kontextu v Karibiku. Spoločná tvorba programu ERF prispeje k posilneniu úlohy Haiti pri spolupráci v rámci Karibiku a podporí zvýšenú účasť na regionálnom procese integrácie. 2.3. SPOLOČNÉ OPATRENIA Spoločné opatrenia CARIFORUM-u a EÚ v tejto súvislosti môžu zahŕňať: · koordinované opatrenia na podporu rekonštrukcie Haiti v rámci existujúcich darcovských koordinačných štruktúr a plánovanie spoločných opatrení CARIFORUM – EÚ založených na spoločnom plánovaní EÚ pre Haiti, · mobilizáciu príslušných nástrojov spolupráce v rámcu dohody o partnerstve AKT – ES a mechanizmu spolupráce EÚ – LAC, · podporu fungovania a konsolidácie demokracie na Haiti prostredníctvom slobodných, transparentných a dôveryhodných volieb, rešpektovania a podporovania ľudských práv a právneho štátu, justičných reforiem a posilnenia občianskej spoločnosti, ako aj podporu naliehavých opatrení na boj proti korupcii, · opatrenia na zaistenie úplnej účasti Haiti na Dohode o hospodárskom partnerstve CARIFORUM – EÚ, Jednotnom trhu a hospodárstve CARICOM (CSME) vrátane budovania inštitucionálnych kapacít na Haiti, · opatrenia v oblasti stratégií pripravenosti na katastrofy a znižovania rizika vrátane vytvorenia mechanizmov ako napríklad regionálny stavebný kódex s cieľom zvýšiť kapacity na zmierňovanie účinkov prírodných katastrof v regióne, · rozvoj mechanizmov prenosu rizika, a financovania nástrojov znižovania rizika, napríklad nástroj poistenia rizika v prípade katastrof v Karibskej oblasti (Caribbean Catastrophic Risk Insurance Facility – CCRIF), a uplatňovanie najlepších postupov v Karibskej agentúre pre riadenie núdzových stavov v prípade katastrofy (Caribbean Disaster Emergency Management Agency – CDEMA) a iných organizáciách špecializovaných na zvládanie katastrof s pôsobnosťou v celej Karibskej oblasti. 3. TÉMA II: ZMENA KLÍMY A PRÍRODNÉ KATASTROFY 3.1. PREHĽAD Zmena klímy a súvisiace dôsledky sú kľúčovými prekážkami rozvoja a dosiahnutia miléniových rozvojových cieľov. Karibské štáty sú prevažne malé ostrovné rozvojové štáty (SIDS) s nízkopoloženými pobrežnými zónami, a sú obzvlášť zraniteľné voči účinkom stúpania hladiny morí, ktoré ohrozujú komunity obývajúce pobrežné oblasti a zásoby pitnej vody. Rast teploty a kyslosti morskej vody spôsobený skleníkovými plynmi závažne poškodzuje koralové útesy, čo vedie k degradácii biodiverzity mora v regióne. Malá rozloha väčšiny karibských štátov ich okrem toho činí zraniteľnejšími voči dôsledkom prírodných katastrof. Jediný hurikán môže úplne zničiť hospodársku základňu celej krajiny vrátane infraštruktúry a všetkých hlavných zdrojov hospodárskej aktivity a príjmov, čo zvyšuje tlak na obmedzené finančné zdroje. Problémy, ktorým čelia, sú zhoršené ťažkosťami spôsobenými vzdialenosťou a zemepisnou polohou, ktoré bránia rozšíreniu a konsolidácii hospodárskej základne. 3.2. CIELE Členské štáty EÚ a CARIFORUM-u ako signatári Kjótskeho protokolu spolupracovali pri rokovaniach o zmene klímy a vytvorili politiky na zníženie vplyvu zmeny klímy a degradácie životného prostredia. Majú spoločný záujem o dosiahnutie komplexného, spravodlivého a právne záväzného výsledku v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC). Členské štáty EÚ a CARIFORUM-u budú pokračovať v úsilí dosiahnuť uzatvorenie ambicióznej medzinárodnej dohody o klíme. Prírodným katastrofám ako sú hurikány a zemetrasenia nie je možné sa vyhnúť, ale môžeme prijať dôležité opatrenia a znížiť riziká a zmierniť následky prostredníctvom riešenia kľúčových príčin zraniteľnosti a zvýšenia kapacity na zvládanie následkov. Bolo vymedzených päť oblastí spolupráce: · prispôsobenie sa účinkom zmeny klímy bez toho, aby bolo ovplyvnené dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov, · posilnenie prevencie katastrof a znižovania rizika ako aj posilnenie monitorovania, situačného povedomia, hodnotenia a systémov včasného monitorovania pre zvládanie katastrof a schopnosť reagovať na katastrofy, · znižovanie miery odlesňovania prostredníctvom udržateľného obhospodarovania lesov, · posilnenie účasti na globálnom trhu s uhlíkom prostredníctvom mechanizmu čistého rozvoja (CDM), · začlenenie problematiky zmeny klímy do stratégie znižovania chudoby. 3.3. SPOLOČNÉ OPATRENIA Spoločné opatrenia CARIFORUM-u a EÚ v tejto oblasti by v súlade s cieľmi Globálnej aliancie proti zmene klímy (GCCA) a akčným plánom EÚ-LAC z Madridu mohli zahŕňať: · rozšírenie spolupráce v rámci medzinárodných rokovaní aj prostredníctvom pravidelných konzultácií a spoločných iniciatív na podporu úspešného uzatvorenia medzinárodnej dohody o klíme v rámci UNFCCC na obdobie po roku 2012, · podporu komplexnému prístupu k riešeniu problémov v oblasti zmeny klímy prostredníctvom uprednostnenia opatrení určených na prispôsobenie a zmiernenie následkov, ako aj prostredníctvom prístupu k energii z obnoviteľných zdrojov, · posilnenie regionálnej kapacity v oblasti reakcie na katastrofy a núdzové situácie s dôrazom na prispôsobenie, znižovanie rizika katastrof a interoperabilitu, ako aj monitorovanie, situačné povedomie a systémy včasného varovania. V tejto súvislosti okrem iného bude zlepšené prepojenie medzi krátkodobými a dlhodobými opatreniami, · začlenenie politiky v oblasti zmeny klímy do národných a regionálnych rozvojových politík a stratégií, ako aj do dohôd a partnerstiev zameraných na spoluprácu, · zaistenie, aby problematika zraniteľnosti malých ostrovných rozvojových štátov a nízko položených pobrežných štátov zostala dôležitou súčasťou globálnej rozvojovej agendy okrem iného aj v rámci mechanizmu spolupráce EÚ – LAC a dohody o partnerstve AKT – ES, · posilnenie úlohy odbornej prípravy, výskumu a vývoja, transferu technológií a ekologických inovácií, · uznanie skutočnosti, že Karibské more je výnimočným regiónom v súvislosti s udržateľným rozvojom a prijatie opatrení na podporu rámcov zameraných na ochranu krehkých ekosystémov a jedinečnej biodiverzity tohto regiónu. 4. TÉMA IV: TRESTNÁ ČINNOSŤ A BEZPEČNOSŤ 4.1. PREHĽAD Cezhraničná trestná činnosť, najmä pašovanie drog a súvisiaca trestná činnosť predstavujú pre EÚ a krajiny Karibiku rastúci problém. Karibik je dôležitý tranzitný región pre pašovanie drog z južnej a strednej Ameriky. Vedľajšie škody obchodu s drogami sú mimoriadne veľké, keďže v spoločnostiach podporuje korupciu, oslabuje právny štát a vedie k nárastu organizovaného zločinu. Nárast miestneho pašovania a konzumácie drog oslabuje sociálne štruktúry a produkuje násilie gangov. Pranie veľkých súm špinavých peňazí narušuje hospodárstvo a oslabuje úsilie o udržateľný rozvoj. Táto situácia má negatívny vplyv na dlhodobé vyhliadky rastu, stability a rozvoja. Oblasti osobitného záujmu štátov Karibiku a EÚ zahŕňajú: · pašovanie drog a súvisiace trestné činy vrátane násilia gangov a prania špinavých peňazí, · pašovanie a nezákonné obchodovanie s ručnými a ľahkými zbraňami, · vplyv kriminálnych aktivít na bezpečnosť obyvateľstva v štátoch Karibiku, · sociálne a bezpečnostné problémy spôsobené návratom osôb páchajúcich trestnú činnosť do Karibiku zo zámoria, · obchodovanie s ľuďmi a únosy, · nedostatočné kapacity na zaistenie kontroly hraníc na mori a vo vzduchu, · porušovanie medzinárodných štandardov vo finančnom sektore. 4.2. CIELE Spolupráca v boji proti kriminálnym sieťam je prioritou spoločnej stratégie. V tejto súvislosti sú kľúčovými aspektmi posilnenie spolupráce a budovania kapacít v oblastiach ako napríklad policajná činnosť, súdne procesy a zdieľanie spravodajských informácií. Rovnako je potrebné riešiť kľúčové príčiny kriminálnej aktivity a jej sociálne dôsledky. Spolupráca medzi EÚ a Karibskými štátmi v boji proti drogám je založená na existujúcich mechanizmoch spolupráce a koordinácie v boji proti drogám. Priority uvedené v Panamskom akčnom pláne a stanovené v Port of Spain v roku 2007 zahŕňajú určitý rozsah spoločných opatrení v tejto súvislosti. Spolupráca štátov Karibiku a EÚ v boji proti trestnej činnosti by okrem iného mala zahŕňať príslušné organizácie OSN, Interpolu, OAS a Europolu, ako aj výmenu informácií a najlepších postupov. 4.3. SPOLOČNÉ OPATRENIA Bezpečnostná spolupráca CARIFORUM-u a EÚ je založená na zásadách zdieľanej zodpovednosti krajín, na území ktorých drogy produkujú, prepravujú a konzumujú. Cieľom je vyvinúť integrované a vyrovnané prístupy. Spoločné opatrenia CARIFORUM-u a EÚ v tejto súvislosti môžu zahŕňať: · podporu vytvorenia regionálnej stratégie na boj proti trestnej činnosti, nedostatočnej bezpečnosti, pašovaniu drog, finančnej trestnej činnosti apod., · obnovenie úsilia o implementáciu priorít z Port of Spain v oblastiach kontroly najviac exponovaných prístavov, zdieľanie spravodajských informácií v rámci procesu kontroly drogových prekurzorov, programy na riešenie hlavných príčin trestnej činnosti, ako aj na zníženie dopytu, okrem toho aj podporu súladu s odporúčaniami Finančnej akčnej skupiny a zvýšenú spoluprácu medzi regionálnymi a medzinárodnými orgánmi vrátane UNODC, · budovanie kapacít v oblasti riadenia hraničných kontrol vrátane výmenných pobytov expertov a technologickej pomoci, · úplne vykonanie akčného programu OSN zameraného na všetky aspekty prevencie, potláčania a boja proti nezákonnému obchodovaniu s ručnými a ľahkými zbraňami, pri zachovaní spolupráce na mori ako prioritnej oblasti vrátane zdieľania informácií a ďalšieho rozvoja operačnej spolupráce medzi zainteresovanými skupinami karibských štátov a členských štátov EÚ, · podporu budovania kapacít v oblasti justičnej správy, ako aj justičnej reformy v oblasti boja proti cezhraničnej trestnej činnosti. 5. TÉMA V: SPOLOČNÝ POSTUP NA BIREGIONÁLNYCH A MULTILATERÁRNYCH FÓRACH A PRI RIEŠENÍ GLOBÁLNYCH PROBLÉMOV 5.1. PREHĽAD Karibská oblasť a EÚ čelia množstvu spoločných problémov a obáv, a sú odhodlané tieto problémy riešiť koordinovaným a uvedomelým spôsobom s cieľom priniesť spoločné riešenia na medzinárodnej úrovni. Preto už na rôznych úrovniach prebieha politický dialóg a konzultácie s cieľom riešiť globálne problémy týkajúce sa oboch regiónov na biregionálnych a multilaterálnych fórach, ako napríklad na nedávnom zasadnutí COP 17 v Dubaji. CARIFORUM a EÚ spoločne zastupujú 42 štátov. Prostredníctvom častejších konzultácií, väčšieho zosúladenia pozícií a posilnenej koordinácie by oba regióny mohli mať zásadnejší vplyv na témy spoločného záujmu, ako napríklad: podpora ľudských práv, demokratických hodnôt a dobrej správy; reforma OSN a medzinárodného finančného systému a finančných inštitúcií; koordinovaná reakcia na globálnu finančnú a hospodársku krízu; dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov; a uzatvorenie rozvojového programu z Dauhy. 5.2. CIELE Partneri posilnia dialóg o globálnych problémoch s cieľom objasniť oblasti spolupráce, dohodnúť sa na spoločných pozíciách a spoločne prijať konkrétne iniciatívy a opatrenia. Obidve partnerské strany si želajú podporiť a udržiavať systém účinného multilateralizmu, ktorý sa bude vyznačovať silnými, reprezentatívnymi a legitímnymi inštitúciami. Posilnenie koordinácie politík a výmena informácií dodá väčšiu váhu konzultáciám a umožní senzibilizovať iných aktérov v súvislosti s problémami spoločného záujmu. Cieľom štátov EÚ a CARIFORUM-u bude vzájomná koordinácia v rámci multilaterálnych inštitúcii, ktorých sú členmi (OSN, medzinárodné finančné inštitúcie, WTO atď.) a budú sa snažiť zohľadniť záujmy a obavy druhej strany v medzinárodných zoskupeniach alebo organizáciách, ku ktorým konkrétna strana patrí [G8, G20, Aliancia malých ostrovných štátov (AOSIS) atď.]. 5.3. SPOLOČNÉ OPATRENIA Prostredníctvom politického dialógu budú obidva regióny konzultovať v súvislosti s otázkami širšieho záujmu a určia možné spoločné pozície a zamerajú spoločné úsilie na vykonávanie spoločných priorít. Spoločné opatrenia v tejto súvislosti môžu zahŕňať: · spoluprácu pri podpore ľudských práv, demokratických zásad, právneho štátu a dobrej správy vrátane slobodných a spravodlivých volieb, boja proti korupcii, praniu špinavých peňazí, financovaniu terorizmu, organizovanej trestnej činnosti a proti daňovým podvodom, · spoluprácu pri podpore reformy systému OSN s cieľom posilnenia jej reprezentatívnosti, transparentnosti, zodpovednosti, efektívnosti a účinnosti, vrátane komplexnej reformy Bezpečnostnej rady OSN, · v rámci možností vytvorenie spoločných regionálnych pozícií v rámci systému OSN a medzinárodných finančných inštitúcií a úsilie o vzájomnú podporu svojich iniciatív, · príspevok k modernizácii MMF a Svetovej banky, ktoré budú okrem iného lepšie zohľadňovať meniace sa svetové hospodárstvo prostredníctvom väčšieho zastúpenia rýchlo sa rozvíjajúcich trhov a rozvojových krajín, · riešenie problematiky štrukturálnych reforiem, ktoré posilnia reguláciu a dohľad, posilnia a na udržateľnej úrovni zachovajú globálny dopyt a podporia tvorbu pracovných miest v rámci oboch regiónov na základe Dohody z Cotonou a EPA, ako aj vo Svetovej banke, MMF, G8 a G20, · vytvorenie nástrojov na posilnenie sietí finančného zabezpečenia, pomoc zraniteľným krajinám lepšie odolávať náhlym vonkajším otrasom, · v rámci záväzku voči multilaterálnemu systému obchodovania založenému na určitých pravidlách, pokiaľ ide o obchod ako kľúčový motor rastu a rozvoja, partnerské strany uskutočnia pravidelné konzultácie a pripravia aktívnu rokovaciu agendu na multilaterálnej úrovni, aby sa zapojili do všeobecných rokovaní s cieľom dospieť na základe dosiahnutého pokroku k úspešnému, ambicióznemu, komplexnému a vyváženému výsledku dauhaského kola rokovaní o rozvoji, · pokračujúcu podporu úsilia o zvýšenie konkurencieschopnosti rozvojových krajín v globálnom meradle, s dôrazom na malé a zraniteľné krajiny a ich hospodárstva. 6. MODALITY VYKONÁVANIA A MONITOROVACIE MECHANIZMY 6.1. FORMA IMPLEMENTÁCIE Na partnerstve medzi oboma regiónmi a jeho vykonávaní sa bude podieľať veľký počet inštitucionálnych a iných aktérov v EÚ a karibskom regióne na regionálnej, vnútroštátnej a miestnej úrovni. Za účinné vykonávanie politík a opatrení stanovených v spoločnej stratégii sú spoločne zodpovedné všetky členské štáty CARIFORUM-u a EÚ a ich inštitúcie. Uvedené spoločné opatrenia by preto mali byť vykonané prostredníctvom existujúcich nástrojov a rámcov v Karibskej oblasti a EÚ a dopĺňať ich, s cieľom podporiť synergie a predísť duplikácii. Občianska spoločnosť, neštátni aktéri a parlamenty majú dôležitú úlohu pri implementácii spoločnej stratégie a budú do nej zapojené prostredníctvo inkluzívneho dialógu. Vykonávanie spoločnej stratégie pre partnerstvo EÚ a Karibskej oblasti bude podľa potreby podporené existujúcimi finančnými nástrojmi, ako Európsky rozvojový fond (ERF), nástroj financovania rozvojovej spolupráce (DCI), Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Karibský rozvojový fond, tematické programy EÚ a nástroj stability, budúci nástroj partnerstva, Karibský investičný nástroj prípadne následné programy, ako aj finančnými inštitúciami ako Európska investičná banka (EIB) a Karibská rozvojová banka. Pokiaľ to bude relevantné a možné, budú tieto nástroje doplnené ďalšími príspevkami štátov CARIFORUM-u a členských štátov EÚ. 6.2. MONITOROVACIE MECHANIZMY Pravidelné stretnutia lídrov oboch regiónov a príslušných zástupcov inštitúcií EÚ a CARIFORUM-u budú aj naďalej určovať politické smerovanie pre partnerstvo. Na týchto stretnutiach bude hodnotený pokrok, určená nová orientácia pre stratégiu a stanovené usmernenia pre ďalšie kroky pri zohľadnení nových globálnych problémov a regionálnych potrieb. Okrem politického dialógu bude spoločná pracovná skupina EÚ – CARIFORUM so sídlom v Bruseli pravidelne monitorovať pokrok, uskutočňovať hodnotenia a vydávať odporúčania. Táto pracovná skupina bude zahŕňať zástupcov útvarov Európskej komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), členských štátov CARIFORUM-u a EÚ. V prípade potreby budú prizvaní experti zo zámorských krajín a území a najvzdialenejších regiónov. Pracovná skupina bude lídrom oboch regiónov pravidelne predkladať správu o pokroku. [1] Medzi členov skupiny CARIFORUM patria: Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Belize, Kuba, Dominika, Dominikánska republika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamajka, Montserrat, Svätý Krištof a Nevis, Svätá Lucia, Svätý Vincent a Grenadíny, Surinam, Trinidad a Tobago. [2] Členmi CARIFORUM-u sú všetky členské štáty CARICOM (okrem Montserrat), ako aj Dominikánska republika a Cuba.