C 386/6

Usmerňovací dokument týkajúci sa vývozu, spätného vývozu a dovozu rohov nosorožca a obchod s nimi v rámci Únie

(2019/C 386/04)

1. Podkladové informácie o ochrane nosorožca a o hrozbách, ktoré predstavuje pytliactvo a nezákonný obchod

Všetky druhy nosorožca sú zahrnuté do prílohy I dohovoru CITES s výnimkou populácií nosorožca tuponosého južného (Ceratotherium simum simum) z Južnej Afriky a Svazijska, ktoré sú uvedené v prílohe II.

Intenzita nezákonného lovu nosorožcov v Afrike sa šesť rokov po sebe v období 2009 – 2015 zvyšovala a vrchol dosiahla v roku 2015, keď sa lovilo takmer 3,7 nosorožca na deň, hoci toto tempo sa v rokoch 2013 – 2015 spomalilo (1). Od roku 2015 zaznamenané úrovne nezákonného lovu síce klesli, pytliactvo však zostáva na vysokej úrovni: v roku 2017 predstavoval takýto úlovok približne 3,1 nosorožca za deň. Zdá sa, že ústup pytliactva, ktorý začal v roku 2015, pokračoval aj v roku 2018, keď v prvých ôsmich až deviatich mesiacoch roka sa v štátoch výskytu daných druhov udržala zaznamenaná miera pytliactva na nízkej úrovni alebo dokonca klesla (2). Predchádzajúci nárast populácií nosorožca tuponosého a nosorožca ostronosého (Ceratotherium simum a Diceros bicornis), ktorý bol v posledných desaťročiach výsledkom prísnych ochranných opatrení v štátoch výskytu daných druhov, najmä v Južnej Afrike, je teda ohrozený nezákonným lovom nosorožca a obchodovaním s rohmi nosorožca.

Pri získavaní rohov nosorožca a obchodovaní s nimi pôsobia páchatelia organizovanej trestnej činnosti aj v rámci EÚ. Zatiaľ čo dovoz rohov nosorožcov a odvodených produktov do EÚ nie je povolený na komerčné účely, za určitých podmienok sa môže ich dovoz povoliť, napr. ako poľovníckych trofejí (3). Tieto poľovnícke trofeje sa podľa článku 57 nariadenia Komisie (ES) č. 865/2006 (4) považujú za exempláre osobného a rodinného charakteru. Nemôžu sa predávať alebo inak používať na obchodné účely a po dovoze musia zostať vo vlastníctve poľovníka. V posledných rokoch sa ustanovenia o obchode s poľovníckymi trofejami z nosorožcov zámerne zneužívajú sieťami osôb, ktoré platia poľovníkom výpravy na nosorožce, napríklad do Južnej Afriky. Ako ukázali vyšetrovania v niektorých členských štátoch a tretích krajinách, tento modus operandi často používajú zločinecké siete pôsobiace v EÚ, keď najímajú „pseudopoľovníkov“ či dokonca aj „poľovníkov v dobrej viere“. Po dovoze trofeje si tieto siete rohy prevezmú a prepašujú ich do Ázie.

Pred prijatím prvej verzie tohto usmerňovacieho dokumentu vo februári 2011 viacero členských štátov zaznamenalo nárast obchodu v rámci EÚ a spätného vývozu rohov nosorožca označovaných ako „starožitnosti“ alebo „spracované exempláre“. Vyšetrovanie v mnohých prípadoch odhalilo, že motivácia kupujúcich mala len málo spoločného s umeleckou povahou týchto predmetov. Vyplývalo to zo skutočnosti, že ceny za takéto výrobky odrážali skôr ich hmotnosť, ako ich umeleckú hodnotu.

V roku 2010 dva členské štáty prijali prísny výklad právnych predpisov Únie týkajúcich sa spätného vývozu produktov z nosorožcov. Iné členské štáty potom dostali žiadosti o spätný vývoz alebo žiadosti o informácie o tom, ako by takéto žiadosti riešili. Z toho vyplýva, že niektorí obchodníci sa pokúšali obísť režimy uvedených dvoch štátov a nájsť iné spôsoby, ako takéto predmety z EÚ spätne vyviezť.

Ďalším ukazovateľom pokračujúceho nebezpečenstva je skutočnosť, že aj keď sa počet krádeží rohov nosorožca v múzeách, aukčných domoch a v starožitníctvach alebo preparátorských dielňach nedávno podstatne znížil, v marci 2017 bol po prvýkrát kvôli svojim rohom v európskej zoologickej záhrade zabitý nosorožec (5).

Existuje silný predpoklad, že spätný vývoz rohov nosorožca z EÚ by mohol zvýšiť ich dopyt v Ázii, najmä na lekárske účely, a udržať vysoké ceny alebo ich dokonca ešte zvýšiť. Zdá sa, že v mnohých členských štátoch existujú koordinované pokusy niektorých obchodníkov získať rohy nosorožca s cieľom ich (spätného) vývozu do Ázie. Takýto vysoký dopyt po výrobkoch s vysokou hodnotou tiež predstavuje lukratívny trh, ktorý je pre pytliakov veľmi atraktívny a stimuluje nezákonné obchodovanie a trestnú činnosť. Tým sa ešte sťažuje ochrana zostávajúcich populácií nosorožcov.

2. Účel a status tohto dokumentu

Regulačný rámec Únie pre obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi je potrebné vykladať s ohľadom na jeho ciele, zásadu obozretnosti a s náležitým zreteľom na poznatky z najnovšieho vývoja. Členské štáty musia naďalej presadzovať právne predpisy EÚ týkajúce sa obchodu s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami spôsobom, ktorý prispieva k ochrane a zachovaniu druhov.

Usmernenie je potrebné na zabezpečenie toho, aby všetky členské štáty zaujali spoločný prístup k vývozu a spätnému vývozu produktov z nosorožcov [oddiel 3 písm. a)], k obchodu s rohmi nosorožca v rámci EÚ [oddiel 3 písm. b)], k dovozu produktov z nosorožcov deklarovaných ako „poľovnícke trofeje“ (oddiel 4), ako aj k inému dovozu spracovaných a nespracovaných exemplárov rohov nosorožca na osobné nekomerčné účely do EÚ (oddiel 5).

Tento usmerňujúci dokument vypracovali pracovníci Komisie a návrh schválil Výbor pre obchod s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami zriadený podľa článku 18 nariadenia Rady (ES) č. 338/97 (6) (ďalej len „základné nariadenie“); schválili ho teda príslušné orgány členských štátov.

Dokument je určený na pomoc vnútroštátnym orgánom pri uplatňovaní nariadenia (ES) č. 338/97. Nie je právne záväzný; jeho jediným účelom je poskytnúť informácie o určitých aspektoch nariadenia (ES) č. 338/97 a nariadenia Komisie (ES) č. 865/2006 a o opatreniach, ktoré sa považujú za najlepšie postupy. Nenahrádza, nedopĺňa ani nemení ustanovenia platného práva Únie. Zároveň by sa nemal posudzovať ako samostatný dokument, musí sa používať v spojitosti s právnymi predpismi vrátane iných príslušných právnych predpisov týkajúcich sa dovozu produktov živočíšneho pôvodu, a nie ako „samostatný“ odkaz. Len Súdny dvor Európskej únie je oficiálne oprávnený poskytovať výklad práva Únie.

Dokument elektronicky uverejnia útvary Komisie a môžu ho uverejniť aj členské štáty. Výbor Únie pre obchod s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami ho v primeranom čase preskúma.

3. Usmernenia k výkladu pravidiel EÚ týkajúcich sa vývozu, spätného vývozu a obchodu s rohmi nosorožca v rámci EÚ

Akty práva Únie sa musia vykladať v súlade s ich cieľmi. V článku 1 nariadenia Rady (ES) č. 338/97 sa stanovuje, že jeho cieľom je „chrániť druhy voľne žijúcich živočíchov a rastlín a zaručiť ich ochranu reguláciou obchodu s nimi“. Ustanovenia daného nariadenia sa preto musia vykladať spôsobom, ktorý je v súlade s uvedeným cieľom.

V článku 191 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa okrem toho stanovuje, že environmentálna politika musí byť založená na zásade predbežnej opatrnosti. To znamená, že ak v dôsledku opatrenia alebo politiky hrozí vážna alebo nenapraviteľná škoda pre verejnosť alebo životné prostredie, nedostatok vedeckej istoty by nemal byť zámienkou pre oneskorené prijatie účinných opatrení na zabránenie vzniku takejto škody. Cieľom tejto zásady je zabezpečiť vyššiu úroveň ochrany životného prostredia prostredníctvom preventívneho rozhodovania v prípade takýchto rizík.

V súlade s ustálenou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie sa zásada predbežnej opatrnosti uplatňuje okrem iného na výklad a uplatňovanie acquis Únie v oblasti životného prostredia, a teda aj na výklad a uplatňovanie základného nariadenia. Členské štáty by sa mali držať zásady predbežnej opatrnosti pri uplatňovaní svojej diskrečnej právomoci podľa základného nariadenia. (7)

a) Žiadosti o povolenia alebo potvrdenia podľa článku 5 nariadenia (ES) č. 338/97 (vývoz a spätný vývoz)

Podľa článku 5 ods. 2 písm. d) základného nariadenia musia byť riadiace orgány členských štátov pri posudzovaní žiadostí o povolenie na vývoz a spätný vývoz rohov nosorožca po porade s príslušným vedeckým orgánom presvedčené „že neexistujú žiadne iné dôvody týkajúce sa ochrany druhu, ktoré by boli proti vydaniu povolenia na vývoz“. Toto ustanovenie sa vzťahuje na žiadosti o povolenia na vývoz, ako aj (podľa článku 5 ods. 3) potvrdenia na spätný vývoz exemplárov druhov uvedených v prílohe A prílohe B. Táto podmienka sa vzťahuje na všetky exempláre rohov nosorožca bez ohľadu na to, či sa považujú za „spracované exempláre“ alebo nie (8).

Za súčasných okolností s ohľadom na zásadu predbežnej opatrnosti, a pokiaľ sa neobjaví presvedčivý vedecký dôkaz o opaku, by členské štáty mali predpokladať, že existujú závažné dôvody súvisiace s ochranou druhov nosorožca, ktoré hovoria v neprospech vydávania povolení na vývoz a spätný vývoz.

Preto sa považuje za oprávnené, aby členské štáty zabezpečili, že ako dočasné opatrenie sa nebudú vydávať žiadne povolenia na vývoz ani potvrdenia na spätný vývoz rohov nosorožca, s výnimkou prípadov, keď je riadiaci orgán presvedčený, že povolenie alebo potvrdenie sa bude používať na legitímne účely, ako napríklad v týchto prípadoch:

i)predmet je súčasťou skutočnej výmeny kultúrnych alebo historických predmetov medzi renomovanými inštitúciami (t. j. múzeami);

ii) predmet je uznávaným umeleckým dielom a riadiaci orgán je presvedčený, že jeho hodnota zabezpečuje, že sa nepoužije na iné účely;

iii) predmet nebol predaný a presúva sa ako dedičstvo v rámci sťahovania rodiny alebo ako predmet nadobudnutý v závete; alebo

iv) predmet je súčasťou výskumného projektu realizovaného v dobrej viere (bona fide).

Mali by sa zohľadniť aj akékoľvek prísnejšie opatrenia zo strany tretích krajín, ktoré môžu zahŕňať všeobecný zákaz dovozu rohov nosorožca. V tejto súvislosti by mal príslušný členský štát pred vydaním potvrdenia na spätný vývoz alebo povolenia na vývoz podľa podmienok stanovených v tejto časti o danej transakcii informovať orgány dohovoru CITES v cieľovej krajine a požiadať ich, aby potvrdili, že súhlasia s dovozom daného exempláru.

V každom prípade by sa mala overiť a zaznamenať totožnosť vývozcu a dovozcu (napríklad uchovaním kópie ich identifikačných dokladov).

b) Žiadosti o potvrdenia podľa článku 8 ods. 3 nariadenia (ES) č. 338/97 (obchod v rámci EÚ)

Obchodovanie s exemplármi uvedenými v prílohe A v rámci EÚ je zakázané podľa článku 8 ods. 1 základného nariadenia. Výnimka sa stanovuje v článku 8 ods. 3 daného nariadenia, ktorým sa členským štátom povoľuje udeliť výnimku, ak sú splnené určité podmienky [uvedené v písmenách a) až h)] (9). Použitie slova „možno“ v článku 8 ods. 3 (10) znamená, že členské štáty nie sú vo všeobecnosti povinné udeliť potvrdenie pre obchod v rámci EÚ, s výnimkou prípadov, keď sa to v právnych predpisoch Únie stanovuje inak. Inými slovami, článok 8 ods. 3 nemožno chápať tak, že sa ním žiadateľovi udeľuje právo dostať potvrdenie pre obchod v rámci EÚ. Členské štáty môžu zamietnuť udeliť potvrdenie, ak je to vhodné na ochranu daného druhu alebo zaručenie jeho prežitia a ak takéto zamietnutie nejde nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa. Útvary Komisie a Výbor pre obchod s voľne žijúcimi živočíchmi a rastlinami zastávajú názor, že k tomuto kroku sa pristúpi, ak žiadateľ presvedčivo nepreukáže legitímnosť transakcie a jej súlad s cieľmi základného nariadenia.

Vzhľadom na okolnosti uvedené v prvej časti tohto dokumentu, by členské štáty, ako prechodné opatrenie, v zásade nemali dočasne udeľovať žiadne potvrdenia na obchod v rámci EÚ pre rohy nosorožca podľa článku 8 ods. 3.

Ak ustanovenia vnútroštátneho práva členského štátu neumožňujú svojim orgánom zamietnuť žiadosti o potvrdenia na komerčný obchod v rámci EÚ s rohmi nosorožca na základe článku 8 ods. 3, ako sa odporúča vyššie, a ak sa s exemplármi obchoduje na nekomerčné účely v rámci EÚ (napríklad zmena vlastníctva v dôsledku darcovstva alebo dedičstva súkromnému alebo verejnému subjektu – napríklad múzeum), riadiaci orgán CITES členského štátu by mal dodržiavať prístup založený na riziku a zabezpečiť maximálnu kontrolu pri vybavovaní žiadostí o potvrdenia na obchod v rámci EÚ.

Ak sa potvrdenie na obchod v rámci EÚ vydá, dotknutý predmet by sa v ňom mal dostatočne podrobne opísať, aby sa zabezpečilo, že sa môže použiť len pre konkrétny dotknutý exemplár a nemôže sa znova použiť na iné exempláre. Ak to právne predpisy umožňujú, členské štáty môžu zvážiť aj porovnávanie, overovanie a zaznamenávanie totožnosti žiadateľa a kupujúceho (napr. uchovaním kópie ich dokladov totožnosti).

Potvrdenia na obchod v rámci EÚ by sa nakoniec mali vydávať na základe konkrétnej transakcie a mali by umožňovať iba jednu transakciu, aby sa zabezpečilo, že potvrdenie bude platné iba pre držiteľa uvedeného v kolónke 1 daného potvrdenia. Toto odporúčanie sa zakladá na článku 11 ods. 3 druhom pododseku nariadenia (ES) č. 865/2006, ktorý členským štátom umožňuje „v prípade, že existujú iné dôvody súvisiace so zachovaním druhu, ktoré hovoria proti vydaniu potvrdenia špecifického pre exemplár, […] vydať potvrdenie špecifické pre transakciu“.

4. Usmernenie k výkladu pravidiel EÚ týkajúcich sa dovozu „poľovníckych trofejí“ z nosorožcov do EÚ podľa článku 57 nariadenia (ES) č. 865/2006

Na riešenie tohto problému zámerného zneužívania ustanovení o obchode s poľovníckymi trofejami odporučila osobitná skupina dohovoru CITES na presadzovanie ochrany nosorožca „zavedenie právnych predpisov a kontroly ich presadzovania s cieľom zabrániť, aby sa rohy, ktoré sú súčasťou zákonne nadobudnutých trofejí, používali na iné účely ako na účel poľovníckych trofejí, a zabezpečiť, aby tieto trofeje zostali vo vlastníctve ich majiteľov na účely uvedené v povolení na dovoz podľa dohovoru CITES“ (11).

V tejto súvislosti sa odporúča, aby členské štáty pri spracovaní žiadosti o dovoz poľovníckych trofejí exemplárov nosorožca:

i) sa vždy informovali, či vedecké orgány nestanovili, že dovoz do EÚ bude mať škodlivý účinok na ochranu druhov – ak nie je možné vylúčiť ujmu, nie sú potrebné žiadne ďalšie opatrenia a žiadosť musí byť zamietnutá;

ii) venovali osobitnú pozornosť poľovníckym skúsenostiam žiadateľa;

iii) informovali žiadateľa, že dovoz do EÚ môže byť povolený len na osobné použitie a že neexistuje možnosť, aby vlastníci poľovníckych trofejí získali potvrdenie na obchodné účely v rámci Únie podľa článku 8 ods. 3 písm. c);

iv) v prípade potreby kontaktovali riadiaci orgán CITES vyvážajúcej krajiny s cieľom zabezpečiť, aby boli informovaní o plánovanom love a plánovanom vývoze, a zistiť, že nemajú informácie, ktoré by bránili vydaniu povolenia na dovoz;

v) pri vydávaní povolenia na dovoz (po riadnom overení splnenia všetkých podmienok v súlade so základným nariadením a súvisiacimi nariadeniami Komisie) uviedli v povolení túto poznámku: „Dovoz tejto poľovníckej trofeje sa povoľuje len na osobné použitie. Predmet zostáva vo vlastníctve držiteľa tohto povolenia. Na požiadanie sa musí predložiť príslušným orgánom“;

vi) ak je to podľa vnútroštátnych právnych predpisov možné, vykonávali kontroly na základe rizika u dovozcov poľovníckych trofejí z nosorožcov dovezených po roku 2009 (12) s cieľom overiť, že dané trofeje stále vlastnia. Výsledky týchto kontrol by sa mali poskytnúť ostatným členským štátom, Európskej komisii a sekretariátu dohovoru CITES.

Ak sa identifikoval vyšší stupeň rizika, že poľovnícka trofej bola následne zneužitá na nezákonný obchod, členské štáty môžu zvážiť vydanie povolenia na dovoz poľovníckej trofeje s podmienkou, že nemôže obsahovať roh nosorožca (napr. požiadavka nahradiť ho umelou replikou).

5. Usmernenie k výkladu pravidiel EÚ týkajúcich sa dovozu spracovaných a nespracovaných exemplárov rohov nosorožca do EÚ na iné typy osobného neobchodného použitia

Členské štáty by mali venovať osobitnú pozornosť a uplatňovať ostražitý prístup v prípade všetkých žiadostí o dovoz exemplárov rohov nosorožca – spracovaných a nespracovaných exemplárov, ktoré nie sú poľovníckymi trofejami – na osobné účely. Pri posudzovaní toho, ako vykladať pravidlá uplatniteľné na dovoz exemplárov uvedených v prílohe A aké „iné účely“ nemožno považovať za škodlivé pre ochranu druhov, by sa mali zohľadniť usmernenia pre vedecké orgány (13).

(1) 1.Emslie, R., Milliken, T. and Talukdar, B. (2016). African and Asian Rhinoceroses – Status, Conservation and Trade (Africké a ázijské nosorožce – štatút, ochrana a obchod). K dispozícii na https://rhinos.org/wp-content/uploads/2015/07/final-cop16-rhino-rpt.pdf.

(2) Rhinoceroses (Rhinocerotidae spp.) – Report of the Standing Committee and the Secretariat, [Nosorožcovité (Rhinocerotidae spp.) – Správa stáleho výboru a sekretariátu] CoP18 Doc. 83.1, k dispozícii na https://cites.org/sites/default/files/eng/cop/18/doc/E-CoP18-083-01.pdf.

(3) „Poľovnícka trofej“ je vymedzená v článku 1 ods. 4b nariadenia Komisie (ES) č. 865/2006.

(4) Ú. v. EÚ L 166, 19.6.2006, s. 1.

(5) https://www.bbc.com/news/world-europe-39194844.

(6) Ú. v. ES L 61, 3.3.1997, s. 1.

(7) Ďalšie úvahy o uplatňovaní zásady predbežnej opatrnosti nájdete aj v oznámení Komisie o zásade predbežnej opatrnosti z 2. februára 2000, COM(2000) 1 – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=celex%3A52000DC0001.

(8) Pozri oznámenie Komisie — Usmernenie týkajúce sa spracovaných exemplárov podľa nariadenia EÚ o obchode s voľne žijúcimi druhmi, Ú. v. EÚ C 154, 17.5.2017, s. 15 – 26 – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017XC0517(02)&from=EN.

(9) Pozri bod 34 rozsudku Európskeho súdneho dvora vo veci C-510/99: „Toto ustanovenie povoľuje, ale nevyžaduje, výnimky zo zákazu, ktorý stanovuje“.

(10) Článok 8 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 338/97 znie: „V súlade s požiadavkami iných právnych predpisov Spoločenstva o ochrane voľne žijúcich živočíchov a rastlín možno udeliť výnimky zo zákazu uvedeného v odseku 1 vydaním potvrdenia výkonným orgánom členského štátu, v ktorom sa exempláre nachádzajú, osobitne pre každý jednotlivý prípad, ak exempláre.“

(11) Pozri http://cites.org/sites/default/files/notif/E-Notif-2014-006A.pdf.

(12) Na dovoz poľovníckych trofejí z nosorožcov, ku ktorým došlo pred nadobudnutím účinnosti požiadavky na povolenie na dovoz, by malo byť na požiadanie možné z vyvážajúcich krajín získať informácie o úspešných žiadateľoch o povolenie na dovoz poľovníckych trofejí.

(13) http://ec.europa.eu/environment/cites/pdf/srg/guidelines.pdf, s. 11 a 12.