(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili pri programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach o uplatňovaní opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov a riadnu správu hospodárskych záležitostí.

(5)Na Maltu sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu a dlhové pravidlo. Vláda vo svojom programe stability na rok 2016 plánuje zlepšenie celkového salda na prebytok vo výške 0,1 % HDP do roku 2019. Štrukturálne saldo sa postupne zlepší tak, že Malta dosiahne svoj strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je vyrovnaná rozpočtová pozícia v štrukturálnom vyjadrení, do roku 2019. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP v roku 2016 klesne na 62,6 % a v roku 2019 ďalej klesne na 55,5 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je na rok 2016 vierohodný a na obdobie rokov 2017 – 2019 opatrný. Opatrenia na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2017 však neboli dostatočne konkretizované. Na základe prognózy Komisie z jari 2016 existuje vysoké riziko významnej odchýlky od odporúčanej úpravy smerujúcej k dosiahnutiu strednodobého cieľa v rokoch 2015 a 2016 posudzovaných spoločne, ktorá v podstate vyplýva zo sklzu v roku 2015 a ktorú treba napraviť v roku 2016 a to pri nezmenených politikách v roku 2017. Sklz v roku 2015 možno čiastočne vysvetliť nárastom investícií, vo veľkej miere v dôsledku mimoriadne vysokého čerpania finančných prostriedkov EÚ v rámci príprav na ukončenie programového obdobia 2007 – 2013. S cieľom zmierniť odchýlku v priebehu dvoch rokov 2015 – 2016 sú v programe stability na rok 2016 zahrnuté dodatočné opatrenia na rok 2016, ktoré ešte nemohli byť zahrnuté v jarnej prognóze. Tieto opatrenia sú zamerané na zníženie primárnych výdavkov (o 0,16 % HDP), najmä v oblasti odmien zamestnancov, medzispotreby a kapitálových transferov. Okrem toho odhady niektorých príjmových opatrení na obdobie rokov 2016 − 2019 boli revidované tak, aby odrážali aktuálnejšie informácie, ako aj skutočný dosah opatrení na rok 2015. Ako celok majú tieto opatrenia účinok, ktorý pomáha znížiť čistý deficit o 0,2 % HDP. V porovnaní s prognózou Komisie by sa zohľadnením týchto opatrení zlepšilo štrukturálne úsilie a štrukturálne saldo by poukazovalo na istú odchýlku v priemere za obidva roky 2015 a 2016, zatiaľ čo riziko významnej odchýlky by pretrvávalo aj v roku 2017. Malta podľa predpokladov splní referenčnú hodnotu znižovania dlhu v roku 2016 aj v roku 2017. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a s prihliadnutím na prognózu Komisie z jari 2016 zastáva názor, že Malte hrozí nedodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. Na zabezpečenie plnenia uvedených ustanovení v rokoch 2016 a 2017 budú preto potrebné ďalšie opatrenia.

(6)Dlhodobá udržateľnosť verejných financií na Malte je naďalej problematická. Príčinou je najmä vplyv nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva, ako sú náklady v oblasti zdravotnej starostlivosti a dlhodobej starostlivosti a dôchodky, na rozpočet. Dôchodkový systém čelí dvojitej výzve – dosiahnuť udržateľnosť a zároveň zabezpečiť primerané dôchodkové príjmy. Výdavky na dôchodky boli nižšie ako priemer EÚ v roku 2013 a dosiahli úroveň 9,6 % HDP, predpokladá sa však, že do roku 2060 sa zvýšia na 12,8 % a budú patriť medzi najvyššie v EÚ. V marci 2016 vláda prijala viaceré opatrenia na riešenie udržateľnosti a primeranosti dôchodkového systému, ale ich vplyv na rozpočet zatiaľ nebol posúdený. V záujme zvýšenia primeranosti systému sa národný minimálny príspevkový dôchodok v roku 2016 naďalej vyvíja s cieľom dosiahnuť 60 % mediánu príjmov v roku 2027, a rozširuje sa jeho pokrytie. Efektívnosť tejto reformy bude podmienená zachovaním zamestnateľnosti starších vekových kategórií. Okrem dôchodkov budú podľa predpokladov rásť rýchlejšie ako priemer EÚ aj verejné výdavky na zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť, a dosiahnu úroveň 2,1 % HDP v prípade zdravotnej starostlivosti a 1,2 % HDP v prípade dlhodobej starostlivosti. Orgány prijali stratégiu pre vnútroštátne systémy zdravotníctva a vykonávajú preskúmanie výdavkov v oblasti zdravotnej starostlivosti s cieľom zvýšiť efektívnosť výdavkov. Úspory vyplývajúce z tohto úsilia o zefektívnenie výdavkov však ešte nemožno reálne vyčísliť. Pre udržateľnosť v dlhodobom horizonte by bolo prospešné využívanie potenciálnych úspor s cieľom riešiť plánované zvyšovanie výdavkov.

(7)Uskutočnili sa rozsiahle investície, ale výsledky v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy sú stále pod cieľovou hodnotou. Má to vplyv na kvalitu ponuky pracovnej sily a na mieru účasti na trhu práce. Dosiahnutý stupeň vzdelania pracovnej sily na Malte patrí stále medzi najnižšie v EÚ. Malta vykonáva komplexnú stratégiu celoživotného vzdelávania, ale účasť na programoch celoživotného vzdelávania je stále obmedzená, najmä u ľudí s nízkym dosiahnutým vzdelaním. Problémy v tejto oblasti zahŕňajú dosah cielených činností, lepší prístup k odbornej príprave a partnerstvá medzi inštitúciami vzdelávania a odbornej prípravy a zamestnávateľmi. V roku 2015 bolo schválené právne ustanovenie týkajúce sa vytvorenia inštitútu pre kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov (Inštitút pre vzdelávanie). Medzi jeho hlavné ciele patrí: i) poskytovať znalosti potrebné v ich každodennej pracovnej činnosti; ii) slúžiť ako centrum pre pedagógov, aby sa mohli stretávať a vymieňať si svoje skúsenosti a iii) podporovať vedenie v oblasti vzdelávania. Inštitút v súčasnosti vstupuje do aktívnej prevádzkovej fázy a očakáva sa, že sa stane hlavnou hybnou silou pri riešení potrieb profesijného rozvoja učiteľov. Bude potrebné sledovať pokrok v tejto oblasti.

(8)Okrem jednorazových rozsiahlych projektov v období rokov 2014 – 2015 boli investície na Malte nevýrazné, čo odráža štrukturálne zmeny v hospodárstve a prekážky. Súvisí to najmä s rastúcim významom odvetví služieb, ktoré sú menej náročné z hľadiska kapitálu a ktoré znižujú investičné potreby hospodárstva v budúcnosti. Niektoré problémy, ktoré ovplyvňujú investičné činnosti v krajine, však naďalej pretrvávajú: patria medzi ne nedostatočné schopnosti inovovať, nedostatok kvalifikovanej pracovnej sily, neefektívnosť vo verejnej správe a v súdnictve, regulačná záťaž a významné dopravné preťaženie.

(9)Dopravná a logistická infraštruktúra patrí medzi hlavné prekážky, pokiaľ ide o zahraničné investície. Externé náklady na dopravu, ktoré znáša hospodárstvo Malty, sú značné. Vyplývajú najmä z neefektívneho využívania dopravnej siete krajiny a z nedostatku reálnych alternatív, ktoré by nahradili používanie osobných automobilov. Okrem toho vysoký počet súkromných vozidiel, znečistenie a dopravné preťaženie predstavujú výzvy pre udržateľnosť odvetvia vnútroštátnej dopravy. Doposiaľ sa nevykonala žiadna komplexná dopravná stratégia, a to aj napriek tomu, že rozvoj národnej dopravnej stratégie a príslušného základného plánu je predpokladom prístupu k štrukturálnym a investičným fondom EÚ (2014 – 2020), ktoré sa majú využívať na spolufinancovanie investícií do dopravy.

(10)Vláda prijala viaceré opatrenia na zlepšenie prístupu k financiám pre malé a stredné podniky (MSP). Tieto opatrenia boli zamerané na poskytovanie kapitálu a rizikového kapitálu, čo bolo v posledných rokoch označené za prekážku. Budúce opatrenia ďalej zahŕňajú založenie centrálneho úverového registra a rozvojovej banky a spustenie platformy, ktorú bude zastrešovať maltská burza a ktorej hlavným účelom bude pomáhať MSP získavať finančné prostriedky prostredníctvom kapitálových trhov. Problémy v oblasti prístupu k nebankovým nástrojom pretrvávajú, MSP na Malte však využívajú lepšie finančné prostredie než mnohé iné MSP v EÚ.

(11)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Malty, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2016. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Malte v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku na Malte, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 a 2.

(12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Malta v rokoch 2016 a 2017 prijala opatrenia s cieľom:

1.Dosiahnuť vzhľadom na vysoké riziko významnej odchýlky ročnú fiškálnu úpravu o 0,6 % HDP smerujúcu k strednodobému rozpočtovému cieľu v rokoch 2016 a 2017 tým, že sa v prijmú potrebné štrukturálne opatrenia. Urýchliť opatrenia na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

2.Prijať opatrenia na posilnenie ponuky pracovných síl, najmä prostredníctvom zvýšenej účasti nízkokvalifikovaných osôb na celoživotnom vzdelávaní.

V Bruseli