DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

V Únii zároveň existuje množstvo odborných znalostí a skúseností z kybernetickej bezpečnosti – v nedávnom mapovaní centier odborných znalostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré uskutočnila Komisia, sa prihlásilo viac než 660 organizácií z celej EÚ. Ak sa tieto odborné znalosti zmenia na predajné produkty a riešenia, mohli by Únii umožniť pokryť celý hodnotový reťazec kybernetickej bezpečnosti. Úsilie výskumnej obce a odvetvia je však roztrieštené, chýba mu zosúladenie a spoločná misia, čo brzdí konkurencieschopnosť EÚ v tejto oblasti, ako aj jej schopnosť zabezpečiť si digitálne aktíva. Sektory relevantné z hľadiska kybernetickej bezpečnosti (napr. energetika, vesmír, obrana, doprava) a čiastkové oblasti sa v súčasnosti nepodporujú dostatočne.Synergie medzi sektormi civilnej a obrannej kybernetickej bezpečnosti sa v Európe takisto nevyužívajú v plnej miere.

Vytvorenie verejno-súkromného partnerstva v oblasti kybernetickej bezpečnosti v Únii v roku 2016 bolo výrazným prvým krokom k spájaniu komunít výskumu, priemyslu a verejného sektora s cieľom uľahčiť výskum a inovácie v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a v medziach finančného rámca na roky 2014 – 2020 by malo viesť k dobrým, cielenejším výsledkom vo výskume a inováciách. Toto verejno-súkromné partnerstvo umožnilo partnerom z odvetvia vyjadriť svoje záväzky týkajúce sa jednotlivých výdavkov na oblasti vymedzené v strategickom výskumnom a inovačnom programe partnerstva.

Únia však môže presadzovať oveľa väčšie investície a potrebuje účinnejší mechanizmus, ktorým by sa budovali trvalé kapacity, spojilo úsilie, kompetencie a stimuloval vývoj inovačných riešení v reakcii na kyberneticko-bezpečnostné problémy priemyslu v oblasti nových viacúčelových technológií (napr. umelá inteligencia, kvantová výpočtová technika, blockchain a zabezpečená digitálna identita), ako aj v kritických odvetviach (napr. doprava, energetika, zdravotníctvo, financie, verejná správa, telekomunikácie, výroba, obrana, vesmír).

V spoločnom oznámení sa zvažovala možnosť posilnenia spôsobilostí Únie v oblasti kybernetickej bezpečnosti prostredníctvom siete kompetenčných centier kybernetickej bezpečnosti s Európskym centrom kompetencií pre kybernetickú bezpečnosť ako ústredným aktérom. Jeho cieľom je doplniť existujúce úsilie v oblasti budovania kapacít v tejto oblasti na úrovni Únie a na národnej úrovni. V spoločnom oznámení Komisia vyjadrila zámer začať v roku 2018 posúdenie vplyvu, aby preskúmala dostupné možnosti s cieľom vytvoriť štruktúru. Ako prvý krok a vstup pre ďalšie úvahy Komisia začala pilotnú fázu v rámci programu Horizont 2020 s cieľom pomôcť spojiť národné centrá do siete, aby sa vytvoril nový impulz pre rozvoj kompetencií a technológií v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

Hlavy štátov a predsedovia vlád na digitálnom samite v Talline v septembri 2017 vyzvali Úniu, aby sa do roku 2025 stala „globálnym lídrom v oblasti kybernetickej bezpečnosti s cieľom zabezpečiť dôveru, spoľahlivosť a ochranu našich občanov, spotrebiteľov a podnikov online a umožniť bezplatný a zákonný internet.“

V záveroch Rady prijatých v novembri 2017 sa Komisia vyzýva, aby urýchlene poskytla posúdenie vplyvu realistických možností a do polovice roka 2018 navrhla príslušný právny nástroj na vykonávanie tejto iniciatívy.

Cieľom programu Digitálna Európa, ktorý Komisia navrhla v júni 2018, je rozšíriť a maximalizovať prínosy digitálnej transformácie pre európskych občanov a podniky vo všetkých príslušných oblastiach politiky EÚ, pričom sa posilnia politiky a podporia ambície digitálneho jednotného trhu. V programe sa navrhuje koherentný a prierezový prístup k zaisteniu optimálneho využitia vyspelých technológií a správnej kombinácie technických kapacít a ľudských kompetencií pri digitálnej transformácii – nielen v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ale aj pokiaľ ide o inteligentnú dátovú infraštruktúru, umelú inteligenciu, pokročilé zručnosti a aplikácie v priemysle a v oblastiach verejného záujmu. Tieto prvky sú vzájomne závislé, synergické a ak sa podporia súbežne, môžu dosiahnuť rozsah potrebný pre úspech dátového hospodárstva. Aj v programe Európsky horizont – nasledujúcom rámcovom programe EÚ pre výskum a inováciu – je kybernetická bezpečnosť zaradená medzi priority.

V danom kontexte sa v tomto nariadení navrhuje zriadenie Európskeho centra odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti so sieťou národných koordinačných centier. tento účelový model spolupráce by mal v záujme stimulácie európskeho technologického a odvetvového ekosystému kybernetickej bezpečnosti fungovať takto: Kompetenčné centrum bude podporovať a pomáhať koordinovať prácu siete a „živiť“ komunitu kyberneticko-bezpečnostných kompetencií, pričom bude stáť na čele technologického programu v tejto oblasti a uľahčovať prístup k takto získaným odborným poznatkom. Kompetenčné centrum to bude dosahovať predovšetkým implementáciou relevantných častí programov Digitálna Európa a Európsky horizont – udeľovaním grantov a vykonávaním obstarávaní. Vzhľadom na značné investície do kybernetickej bezpečnosti v iných častiach sveta a na potrebu koordinovať a zlučovať relevantné zdroje v Európe sa kompetenčné centrum navrhuje ako európske partnerstvo, ktoré umožní spoločné investície Únie, členských štátov a/alebo príslušného odvetvia. Návrh si preto od členských štátov vyžaduje úmerný príspevok na akcie kompetenčného centra a siete. Hlavným rozhodovacím orgánom je správna rada, v ktorej budú zastúpené všetky členské štáty, no hlasovacie práva budú mať len tie, ktoré finančne prispievajú. Hlasovací mechanizmus v správnej rade sa riadi zásadou dvojitej väčšiny, čo znamená, že sa vyžaduje zastúpenie 75 % finančného príspevku a 75 % hlasov. Vzhľadom na svoju zodpovednosť za rozpočet Únie má Komisia 50 % hlasovacích práv. Pri svojej práci v správnej rade bude Komisia vždy, keď to uzná za vhodné, využívať odborné znalosti Európskej služby pre vonkajšiu činnosť Správnej rade pomáha odvetvová a vedecká poradná rada s cieľom zabezpečiť pravidelný dialóg so súkromným sektorom, spotrebiteľskými organizáciami a inými príslušnými zainteresovanými stranami.

Hlavným vykonávacím orgánom pre finančné zdroje EÚ vyhradené na kybernetickú bezpečnosť v rámci navrhovaného programu Digitálna Európa a programu Európsky horizont by bolo Európske centrum odvetvových, technologických a výskumných kompetencií v oblasti kybernetickej bezpečnosti, v úzkej spolupráci so sieťou národných koordinačných centier a komunitou kyberneticko-bezpečnostných kompetencií (zahŕňajúcou veľkú a rozmanitú skupinu aktérov zapojených do vývoja technológií kybernetickej bezpečnosti, ako sú výskumné subjekty, dodávateľské a odberateľské odvetvia, ale aj verejný sektor).

Takýto komplexný prístup by umožnil podporovanie kybernetickej bezpečnosti v celom hodnotovom reťazci od výskumu až po podporu zavádzania a využívania kľúčových technológií. Finančná účasť členských štátov by mala zodpovedať finančnému príspevku EÚ na túto iniciatívu a je nevyhnutným prvkom jej úspechu.

Vzhľadom na svoje špecifické odborné znalosti a široké a relevantné zastúpenie zainteresovaných strán by mala byť k práci centra a siete prizvaná prispieť aj Európska organizácia kybernetickej bezpečnosti, ktorá je partnerom Komisie v zmluvnom verejno-súkromnom partnerstve v oblasti kybernetickej bezpečnosti v rámci programu Horizont 2020.