HODNOTIACA SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Priebežná hodnotiaca správa o programe Trestná justícia /* COM/2011/0255 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 11.5.2011 KOM(2011) 255 v konečnom znení HODNOTIACA SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Priebežná hodnotiaca správa o programe Trestná justícia OBSAH 1. ÚVOD 3 1.1. PREDMET SPRÁVY 3 1.2. PREHĽAD 3 1.3. SÚVISLOSTI 5 1.4. SÚČASNÁ SITUÁCIA 5 2. VYKONÁVANIE PROGRAMU 5 2.1. INICIATÍVY KOMISIE (VEREJNÉ ZÁKAZKY) 5 2.2. GRANTY (VÝZVA NA PREDLOŽENIE NÁVRHOV) 6 2.2.1. GRANTY NA ČINNOSŤ – VŠEOBECNÁ VÝZVA 6 2.2.2. GRANTY NA ČINNOSŤ – OSOBITNÁ VÝZVA 8 2.2.3. GRANTY NA PREVÁDZKU 8 2.2.4. GRANTY NA ČINNOSŤ – RÁMCOVÁ DOHODA O PARTNERSTVE 9 2.2.5. GRANTY URČENÉ MONOPOLNÝM SUBJEKTOM 10 3. VÝSLEDKY HODNOTENIA 10 3.1. RELEVANTNOSŤ 10 3.2. ÚČINNOSŤ 11 3.3. ÚČINNOSŤ VO VZŤAHU K NÁKLADOVEJ EFEKTÍVNOSTI 12 3.4. UDRŽATEĽNOSŤ A DOSAH 12 3.5. KOHERENTNOSŤ 13 3.6. EURÓPSKA PRIDANÁ HODNOTA 13 4. ZÁVER 14 4.1. STANOVENIE PRIORÍT 14 4.2. EURÓPSKA PRIDANÁ HODNOTA 14 4.3. ZJEDNODUŠENIE POSTUPOV 15 4.4. PROPAGÁCIA A ZVIDITEĽNENIE PROGRAMU 15 ÚVOD PREDMET SPRÁVY Rada 12. februára 2007[1] prijala rozhodnutie 2007/126/SVV, ktorým sa ustanovuje na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu o základných právach a spravodlivosti osobitný program Trestná justícia. V článku 16 ods. 3 písm. b) tohto rozhodnutia sa ustanovuje, že Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade priebežnú hodnotiacu správu o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania programu najneskôr do 31. marca 2011. Ako vyplýva z článku 16 ods. 3 písm. c), na základe tejto správy Komisia predloží oznámenie o pokračovaní programu najneskôr do 30. augusta 2012. Táto priebežná hodnotiaca správa poskytuje prehľad výsledkov, ktoré sa doteraz dosiahli, a ukazuje kvalitatívne a kvantitatívne aspekty vykonávania tohto programu. Hodnotenie uskutočnili útvary Komisie. Komisia vykonala aj analýzu silných a slabých stránok programu a snažila sa nájsť odpovede na tieto otázky: 1. Ako zlepšiť vykonávanie programu počas zostávajúceho obdobia? 2. Ako zlepšiť návrh programu so zreteľom na koncepciu programu alebo programov, ktoré po ňom budú nasledovať? Hodnotením sa predovšetkým sledovalo: a) relevantnosť programu, keď sa posudzovalo, do akej miery ciele programu zodpovedajú potrebám, ktoré sa majú uspokojiť, a problémom, ktoré sa majú vyriešiť; b) účinnosť programu, keď sa určovalo, v akej miere sa dosiahli ciele programu; c) efektívnosť, keď sa overovalo, či sa výsledky dosiahli za primeranú cenu. PREHĽAD Cieľom programu Trestná justícia je prispieť ku konsolidácii priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii tým, že na základe zásady vzájomného uznávania posilňuje justičnú spoluprácu v trestných veciach. Programom sa sledujú tieto štyri všeobecné ciele: 1. presadzovanie justičnej spolupráce s cieľom prispieť k vytvoreniu skutočného európskeho priestoru spravodlivosti v trestných veciach založeného na vzájomnom uznávaní a vzájomnej dôvere; 2. presadzovanie zlučiteľnosti predpisov uplatniteľných v členských štátoch, ak je to nutné na zlepšenie tejto spolupráce, presadzovanie odstránenia existujúcich právnych prekážok dobrého fungovania justičnej spolupráce so zámerom posilniť koordináciu vyšetrovania a zvýšiť kompatibilitu existujúcich justičných systémov v členských štátoch Európskej únie, aby sa zabezpečila primeraná nadväznosť na vyšetrovanie orgánov činných v trestnom konaní v daných členských štátoch; 3. zlepšovanie kontaktov a výmeny informácií a najlepších postupov medzi legislatívnymi, justičnými a správnymi orgánmi a právnickými profesiami – právnikmi a ostatnými odborníkmi, ktorí sa zúčastňujú na práci justičných orgánov – a podpora odbornej prípravy sudcov a prokurátorov s cieľom prehlbovať vzájomnú dôveru; 4. ďalšie posilňovanie vzájomnej dôvery s cieľom zabezpečiť ochranu práv obetí a odporcov. Na splnenie týchto cieľov sa týmto programom zavádzajú štyri rôzne druhy aktivít: - osobitné činnosti uskutočňované z iniciatívy Komisie, ktoré sú predmetom zákaziek a ktoré zahŕňajú najmä štúdie a výskumné práce, ako aj prípravu a realizáciu konkrétnych projektov v oblasti počítačových systémov, ktoré uľahčujú výmenu a šírenie informácií, - granty ( grant na činnosť ) určené na osobitné nadnárodné projekty v záujme Únie predložené v rámci partnerstva, ktoré musia tvoriť aspoň dva členské štáty alebo členský štát a kandidátska alebo pristupujúca krajina, a/alebo za určitých podmienok na vnútroštátne projekty v rámci členských štátov, - granty ( grant na prevádzku ) na podporu činnosti mimovládnych organizácií alebo iných subjektov sledujúcich ciele všeobecného európskeho záujmu v oblasti trestnej justície, - grant na prevádzku určený na spolufinancovanie výdavkov súvisiacich so stálym pracovným programom Európskej siete odbornej justičnej prípravy v oblasti odbornej prípravy sudcov a prokurátorov. Prevádzkové výdavky v rámci rozpočtu na program Trestná justícia predstavujú na obdobie rokov 2007 až 2013 celkovo 196,85 mil. EUR. Táto suma zodpovedá súčtu jednotlivých súm schválených v rámci ročných rozpočtov v rokoch 2007 až 2011 a sumám zapísaným v rámci finančného plánovania na roky 2012 a 2013. Najväčšia časť finančnej podpory je určená na granty na činnosť a na granty všeobecne. V percentnom vyjadrení sa čiastka určená na granty na obdobie piatich rokov pohybuje medzi 95 % a 75 %. Minimálna 65 % výška príspevku, ktorá sa má podľa právneho základu vymedziť na granty, je teda dodržaná. SÚVISLOSTI Program Trestná justícia predstavuje pokračovanie rámcového programu policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach (AGIS[2]) na obdobie rokov 2003 až 2007, ktorý Rada schválila 22. júla 2002. Komisia v roku 2005 navrhla vytvorenie nového rámcového programu[3] s názvom „Základné práva a spravodlivosť“, ktorý plní štyri osobitné ciele, pričom jedným z týchto cieľov je presadzovanie justičnej spolupráce s cieľom prispieť k vytvoreniu skutočného priestoru spravodlivosti v trestných veciach. Ide o logické pokračovanie Haagskeho programu (november 2004), ktorý okrem iného zdôrazňuje, že z vytvárania Európy občanov vyplýva aj vznik európskeho priestoru spravodlivosti založeného na zásade vzájomného uznávania, kde by hranice medzi štátmi už nemali predstavovať prekážku v začatí súdnych konaní a vo výkone rozhodnutí. Program Trestná justícia mal umožniť aj zavedenie elektronického systému na výmenu informácií o registroch trestov. Rozpočet určený na program Trestná justícia predstavuje najvýznamnejšiu časť rámcového programu (36 %). SÚČASNÁ SITUÁCIA Rámcový program prijatý v roku 2007 bol vypracovaný podľa ustanovení zmlúv, ktoré boli vtedy platné, ale jeho štruktúra bola navrhnutá tak, aby umožnila plynulý prechod na nové inštitucionálne usporiadanie súvisiace s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009. V právnom základe osobitného programu Trestná justícia sa v článku 12 navyše upravuje vzájomné dopĺňanie. Z odseku 1 tohto článku vyplýva, že sa vyvinie úsilie na dosiahnutie synergického účinku a komplementárnosti s ďalšími nástrojmi Únie, najmä s osobitným programom Civilná justícia a všeobecnými programami „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ a „Solidarita a riadenie migračných tokov“. - V období rokov 2007 až 2010 sa v rámci programu predložilo 14 návrhov, z ktorých 11 vyústilo do rozhodnutia o pridelení grantu a bolo potvrdených podpisom príslušných dohôd. Ide o výzvy na predloženie ponuky z rokov 2007, 2008 a 2009[4]. Čo sa týka roku 2010, proces predkladania projektov stále prebieha, a nie je preto predmetom tejto správy. VYKONÁVANIE PROGRAMU INICIATÍVY KOMISIE (VEREJNÉ ZÁKAZKY ) Ročný pracovný program opisuje činnosti vykonávané z iniciatívy Komisie, ktoré sa financujú z ročného rozpočtu. Program zahŕňa rôzne činnosti ako napr. štúdie, výskumnú činnosť, vytvorenie elektronického systému na výmenu informácií o registroch trestov, konferencie a stretnutia odborníkov, analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti. Komisia v rokoch 2007 až 2010 poskytla finančné prostriedky najmä na tieto činnosti: - rozvoj Európskeho portálu elektronickej justície, informačné kampane o tomto portáli a štúdie realizovateľnosti týkajúce sa európskej elektronickej justície, - organizácia (v rámci Justičného fóra) udelenia ceny „Krištáľové váhy spravodlivosti“. Túto cenu spoločne udeľujú Európska komisia a Rada Európy, aby odhalili inovatívne a efektívne postupy v oblasti organizácie súdnictva alebo v rámci súdnych konaní pred jednotlivými súdmi a poukázali na ne, - organizácia a pravidelné usporiadavanie Justičného fóra[5] vytvoreného v roku 2008, aby poskytovalo stálu platformu pre konzultácie zúčastnených strán o politikách a postupoch EÚ v oblasti justície, presadzovalo osvedčené postupy a podporovalo rast dôvery a vzájomného porozumenia medzi odborníkmi z právnej praxe Európskej únie, - štúdie a vytvorenie elektronických nástrojov, ktoré majú na európskej úrovni zabezpečiť prepojenie medzi jednotlivými registrami trestov a výmenu informácií medzi justičnými orgánmi o predchádzajúcich odsúdeniach, vrátane podpory vývoja programového vybavenia v členských štátoch a rozvoja programového vybavenia na účely vzájomného prepojenia (uplatňovanie spoločnej referenčnej metódy), ako aj internej podpory pre potreby Komisie. Patria sem aj všetky prípravné činnosti týkajúce sa zavedenia systému ECRIS v roku 2012. Predmetom dohôd uzavretých v rokoch 2007 až 2010 boli aj ďalšie štúdie a semináre týkajúce sa aktuálneho vývoja v oblasti trestného práva. Spolu bolo podpísaných 64 grantových dohôd v celkovej hodnote 8,3 mil. EUR, čo v porovnaní s predpokladaným rozpočtom vo výške 13,8 mil. EUR predstavuje 60 % mieru využitia predpokladaných súm. GRANTY (VÝZVA NA PREDLOŽENIE NÁVRHOV) – GRANTY NA ČINNOSŤ – VŠEOBECNÁ VÝZVA V rokoch 2008 až 2010 bolo predmetom dohody o grante priemerne ročne 31 projektov, čo za tieto tri roky predstavuje spolu 94 projektov. Celková miera využitia rozpočtu dosiahla v tomto trojročnom období 81,42 %, čo je pomerne uspokojivé pri programe, ktorý je v oblasti, kde sa členské štáty harmonizácii skôr bránia, relatívne nový. Ročný priemer poskytovaných súm sa pohybuje medzi 170 000 a 260 000 EUR. Tretina financovaných projektov mala hodnotu nižšiu než 100 000 EUR. Činnosti trvali v priemere 18 až 24 mesiacov. Celkovo 85 % projektov z roku 2008 sa už uzavrelo a zostávajúca časť bude ukončená v roku 2011. Podiel ukončených projektov z roku 2009 predstavuje 55 %. - PODĽA PRIORÍT Nasledujúca tabuľka je vypracovaná podľa priorít. Uvádza sa v nej čisté vyjadrenie poskytnutých finančných prostriedkov (63 %) v oblasti priority týkajúcej sa spolupráce a výmeny osvedčených postupov. Tabuľka však úplne nezodpovedá skutočnosti, pretože v oblasti odbornej justičnej prípravy by bolo potrebné doplniť čiastky určené pre Európsku sieť odbornej justičnej prípravy (uvedené ďalej), ktorej sú každoročne pridelené finančné prostriedky vo výške 800 000 EUR, čo predstavuje 23 % podiel finančných prostriedkov určených na odbornú justičnú prípravu v rámci celého programu. Priority – Rok prijatia záväzku | |2008 | |2009 | |2010 | |Spolu |% | | |Počet |Suma |Počet |Suma |Počet |Suma |Počet |Suma | | |Odborná justičná príprava |7 |1 488 060 |3 |307 554 |7 |821 574 |17 |2 617 188 |13,59 | |Výmena osvedčených postupov/spolupráca v oblasti trestného práva |25 |4 722 286 |19 |4 225 843 |20 |3 259 102 |64 |12 207 231 |63,38 | |Podpora obetí |5 |1 093 185 |2 |599 962 |3 |794 363 |10 |2 487 510 |12,91 | |Výmena informácií | | |1 |1 376 364 |2 |573 395 |3 |1 949 760 |10,12 | |Spolu |37 |7 303 531 |25 |6 509 724 |32 |5 448 434 |94 |19 261 689 | | |Rozpočet | |8 000 000 | |6 800 000 | |8 900 000 | |23 700 000 | | | - PODĽA TYPU PRÍJEMCU Hlavnými príjemcami finančných prostriedkov z týchto projektov sú ministerstvá spravodlivosti členských štátov a výskumné centrá univerzít (83 %). Mimovládne organizácie získavajú v priemere 30 % celkových finančných prostriedkov pridelených v rámci výziev na predloženie návrhov na získanie grantu na činnosť alebo na prevádzku. - GEOGRAFICKÉ ROZDELENIE - V priebehu sledovaného obdobia bolo predložených celkovo 160 projektov a 94 z nich bolo schválených, čo predstavuje pomerne malý podiel (60 %). - Šesť členských štátov nepredložilo ani jeden projekt. Ide o Cyprus, Dánsko, Írsko, Litvu, Slovensko a Švédsko. Malo by sa vykonať podrobné hodnotenie, ktoré by umožnilo určiť dôvody pre takúto neexistenciu záujmu. - Štyri členské štáty síce predložili niekoľko návrhov, ale nikdy nezískali žiadne finančné prostriedky (Fínsko, Grécko, Luxembursko a Poľsko). Šesť členských štátov je veľmi aktívnych, pretože predložilo spolu 64 % z celkového počtu návrhov a na svoje projekty získalo 68 % poskytnutých finančných prostriedkov. Podľa objemu získaných prostriedkov ide o: Španielsko, Spojené kráľovstvo, Taliansko, Nemecko, Belgicko a Holandsko. Počet predložených projektov a počet schválených projektov je v tomto trojročnom období pomerne stabilný. – GRANTY NA ČINNOSŤ – OSOBITNÁ VÝZVA V období rokov 2008 až 2010 program poskytol podporu vykonávania osobitných projektov, ktoré súvisia s prepojením jednotlivých vnútroštátnych registrov trestov v rámci Európskej únie. Granty na projekty týkajúce sa osobitnej výzvy v oblasti elektronickej justície, ktorá bola uverejnená v roku 2010, sa v tejto správe nehodnotia, pretože ich poskytovanie sa začalo až v roku 2011. Zdokonaľovanie mechanizmu určeného na odovzdávanie informácií medzi justičnými orgánmi, ktoré sa týkajú odsúdenia v Európskej únii, predpokladá výmenu týchto informácií medzi členskými štátmi v čo možno najkratšej lehote. Táto výmena sa uskutočňuje prostredníctvom vytvorenia elektronického systému na výmenu informácií. V rokoch 2008 až 2010 rozpočet určený na spolufinancovanie tejto osobitnej oblasti dosiahol výšku 32 mil. EUR. Tieto prostriedky boli určené na zdokonalenie vnútroštátnych registrov trestov tak, aby bola možná výmena informácií s registrami trestov ostatných členských štátov elektronickou cestou. Projekty v rámci priority „Prepojenie registrov trestov“ môžu predkladať len vnútroštátne orgány určené podľa článku 1 rozhodnutia Rady 2005/876/SVV z 21. novembra 2005 o výmene informácií z registra trestov[6]. V období rokov 2007 až 2009 sa nemohlo využiť 22 % prostriedkov určených na oblasť registrov trestov, čo za tieto tri roky predstavuje sumu 7 mil. EUR nevyužitú na účely trestnej justície. Niektoré členské štáty v tejto oblasti nepredložili žiadny projekt – ide o Belgicko, Bulharsko a Dánsko, zatiaľ čo 52 % finančných prostriedkov bolo pridelených piatim štátom: Rakúsku, Litve, Rumunsku, Spojenému kráľovstvu a Maďarsku. Od roku 2010 bola táto priorita začlenená do všeobecnej výzvy, a teda už nie je predmetom osobitnej výzvy. GRANTY NA PREVÁDZKU Na rozdiel od grantov na činnosť, ktorých cieľom je spolufinancovať činnosti podporujúce realizáciu cieľa, ktorý vyplýva z rámca politiky Európskej únie, je cieľom grantov na prevádzku spolufinancovať fungovanie subjektov alebo sietí, ktoré plnia ciele všeobecného európskeho záujmu alebo cieľ vyplývajúci z rámca politiky Európskej únie. Vychádza sa pritom z myšlienky, že Komisia by financovala vytvorenie európskych sietí, ktoré by podporovali politiky Európskej únie. Granty na prevádzku sa poskytujú na podporu existencie a fungovanie subjektov počas doby, keď tento subjekt vykonáva ako druhá zmluvná strana určité činnosti navrhnuté v jeho ročnom pracovnom programe. - Skúsenosti z rokov 2007 a 2010 ukazujú, že tento typ financovania sa u cieľovej skupiny príjemcov nestretáva s očakávaným záujmom. Napriek trom výzvam na predloženie európskych projektov bolo možné poskytnúť finančné prostriedky len 18 subjektom a využilo sa 51 % predpokladaných prostriedkov. - Možno konštatovať, že návrhy predkladajú a následne finančné prostriedky získavajú stále tie isté subjekty, zatiaľ čo podiel nových príjemcov je dosť nízky. Z tohto hľadiska sa zatiaľ nedosiahol cieľ, ktorým je podpora vzniku nových príjemcov. - Nízka miera účasti a úspešného čerpania prostriedkov vyplýva z toho, že zúčastnené subjekty len s ťažkosťami dokazujú skutočný európsky rozmer. GRANTY NA ČINNOSŤ – RÁMCOVÁ DOHODA O PARTNERSTVE Útvary Komisie v roku 2007 rozhodli, že na účely vykonávania niektorých prioritných oblastí programu Trestná justícia uzavrú rámcové dohody o partnerstve s hlavnými aktérmi v oblasti odbornej justičnej prípravy, ktorí vyjadrili záujem o pravidelnú spoluprácu s inštitúciou v stanovenej oblasti, aby sa ustanovil rámec pre dlhodobú spoluprácu. V rámci tohto partnerstva sa predpokladá, že medzi Komisiou a jej partnermi existuje spoločný záujem a súbor cieľov, že akcie sú vymedzené a schválené na pravidelnom a stabilnom základe a že sa združuje určitý počet príjemcov. Na základe výzvy na predloženie projektov sa rámcové dohody o partnerstve uzavreli s Akadémiou európskeho práva (ERA), Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy (REFJ) a Európskym inštitútom verejnej správy (IEAP). Platnosť týchto dohôd skončí v júli 2011. Na obdobie rokov 2007 až 2009 sa predpokladalo, že na rámcové dohody o partnerstve sa poskytne maximálna suma 8,9 mil. EUR. V skutočnosti však celková vyplatená suma nepresiahla 2 mil. EUR. - Postup uzatvárania dohôd o partnerstve neprináša pridanú hodnotu vo vzťahu k všeobecným výzvam na predkladanie návrhov. Tento postup neumožnil ani vytvorenie siete niektorých hlavných zástupcov, s ktorými by Komisia mohla udržiavať pravidelné a stabilné vzťahy na účely efektívneho uskutočňovania justičnej odbornej prípravy. V súčasnej dobe prebieha hodnotenie justičnej odbornej prípravy, ktoré by malo umožniť vymedzenie najvhodnejších nástrojov a spôsobov financovania. GRANTY URČENÉ MONOPOLNÝM SUBJEKTOM Rada so zreteľom na skúsenosti získané z Výmenného programu pre sudcov a prokurátorov v rokoch 2004, 2005 (pilotný projekt) a 2006 (prípravná činnosť) a zo spolupráce v rámci Európskej siete odbornej justičnej prípravy (REFJ), ktorá až doteraz plnila úlohy súvisiace s organizáciou výmen a stretnutí medzi inštitúciami justičnej odbornej prípravy, rozhodla, že doplní REFJ do základného aktu programu Trestná justícia. Podľa článku 4 písm. d) je možné poskytnúť grant na prevádzku na spolufinancovanie výdavkov súvisiacich so stálym pracovným programom Európskej siete odbornej justičnej prípravy. REFJ je medzinárodnou neziskovou asociáciou, ktorá vznikla v roku 2000 podľa belgického práva a ktorá združuje väčšinu európskych škôl pre justičné vzdelávanie poverených odbornou prípravou sudcov a prokurátorov. V súčasnosti REFJ združuje inštitúcie justičnej odbornej prípravy zo všetkých 27 členských štátov. Grant sa poskytuje na základe grantovej žiadosti, ktorú predkladá REFJ, a po overení, že subjekt spĺňa podmienky vylúčenia a že jeho návrh je v súlade s cieľmi v oblasti justičnej odbornej prípravy, ktoré vyplývajú z programu Trestná justícia. Poskytnutie grantu sa potvrdzuje podpísaním grantovej dohody. Výmenné programy majú dvojaký účel – umožňujú výmeny sudcov a prokurátorov s cieľom prehĺbiť vzájomné povedomie o súdnej praxi a zdôrazňujú príslušnosť k spoločnému justičnému priestoru. REFJ získala v rokoch 2007 až 2010 finančné prostriedky vo výške 7 152 071,31 EUR z celkovej sumy 9,5 mil. EUR, ktorá bola stanovená v ročnom rozpočte, čo predstavuje 75 % vyčlenených prostriedkov. Od roku 2007 celkovo 667 sudcov a prokurátorov mohlo využiť krátkodobé a dlhodobé výmenné programy. VÝSLEDKY HODNOTENIA RELEVANTNOSŤ Do akej miery ciele programu zodpovedajú potrebám, ktoré sa majú uspokojiť, a problémom, ktoré sa majú vyriešiť? Hodnotenie v polovici programového obdobia ukázalo, že program prispel k vytvoreniu a posilneniu európskeho priestoru slobodu, bezpečnosti a spravodlivosti a podporil konkrétnu spoluprácu v oblasti trestnej justície na základe vzájomného uznávania. Financované činnosti podporujú systematickú výmenu informácií elektronickými prostriedkami, posilňujú cezhraničnú justičnú odbornú prípravu pre odborníkov v oblasti trestného práva, podporujú šírenie osvedčených postupov medzi členskými štátmi a presadzujú poskytovanie pomoci obetiam. Počet žiadostí o financovanie činností postupne narastá, čo ukazuje rastúci záujem o program, ktorý nepochybne zatiaľ nedosiahol optimálny rozsah. V skutočnosti sa niektoré krajiny, ktoré majú značný rozvojový potenciál, na programe zúčastňujú len málo alebo vôbec. Stále je potrebné vyvíjať úsilie, pokiaľ ide o propagáciu programu a zavádzanie nástrojov, ktoré uľahčia zlepšovanie kvality predkladaných návrhov. V apríli 2010 sa uskutočnil informačný deň, na ktorom sa zúčastnilo takmer 100 osôb. Po troch rokoch vykonávania programu je možné konštatovať, že granty na prevádzku a dohody o partnerstve nepriniesli očakávaný úspech, čo spochybňuje ich relevantnosť a primeranosť vo vzťahu k sledovaným cieľom. Pokiaľ ide o granty na prevádzku, vyplýva to zo skutočnosti, že sa z nich, na rozdiel od grantov na činnosti, ktoré slúžia na spolufinancovanie konkrétnej činnosti počas určitej doby a s rozpočtom, ktorý je osobitne vyčlenený na túto činnosť, nezávisle od ostatných činností žiadajúceho subjektu, financujú prevádzkové náklady daného subjektu. Z finančného hľadiska je preto potrebné, aby mal subjekt k dispozícii, na účely sledovania a kontroly týchto dvoch podporovaných operácií odlišným spôsobom (pracovný program na jednej strane a činnosť na druhej strane), riadiace a účtovné nástroje, ktoré mu umožnia riadiť túto situáciu spoľahlivým a kontrolovateľným spôsobom. Náklady, ktoré príjemca znáša pri vykonávaní rôznych činností, budú musieť byť v skutočnosti pridelené na základe ich určenia, to znamená buď do prevádzkového rozpočtu alebo do rozpočtu na osobitnú činnosť. Zostáva ešte preveriť synergický účinok s ostatnými programami, ktoré podporujú podobné činnosti (Civilná justícia, Predchádzanie a boj proti trestnej činnosti, Daphne). ÚČINNOSŤ V akej miere sa dosiahli ciele programu? V priebehu sledovaného obdobia nebol pomer financovaných projektov a rozpočtu uspokojivý. Tento trend sa však v roku 2010 zmenil, pretože v porovnaní s rokom 2009 bolo predložené dvojnásobné množstvo žiadostí o financovanie činností. Túto nízku účinnosť programu zapríčiňujú viaceré faktory: neznalosť programu, veľmi nízka miera účasti, ktorá vyžaduje vysokú úroveň spolufinancovania, značná zložitosť pri vykonávaní, ktorá je zdrojom právnej neistoty a spomaľuje riadenie. Aktuálny pozitívny vývoj týkajúci sa počtu žiadostí o financovanie je nepochybne výsledkom informačných kampaní, ktoré v rokoch 2009 a 2010 zorganizovala Komisia, aby sa v členských štátoch zvýšilo povedomie o programe. Tento vývoj môže tiež vyplývať z lepších podmienok financovania (výška predbežného financovania sa zvýšila zo 70 % na 80 % a požiadavka povinného spolufinancovania sa znížila z 30 % na 20 %, v niektorých konkrétnych prípadoch týkajúcich sa výzvy na predkladanie návrhov v oblasti elektronickej justície v roku 2010 predstavuje dokonca len 10 %). Zavedenie nového elektronického systému pre registráciu a hodnotenie návrhov online (PRIAMOS) určite tiež zjednodušilo prístup k programu a urýchlilo postup hodnotenia. ÚČINNOSŤ VO VZŤAHU K NÁKLADOVEJ EFEKTÍVNOSTI Dosiahli sa výsledky za primeranú cenu? Počas sledovaného obdobia bolo dokončených 11 výziev na predloženie projektov a bolo pridelených 155 grantov, čo je v priemere 14 grantov na jednu výzvu na predloženie projektov. Táto miera „účinnosti“ je v porovnaní s inými programami podobného rozsahu pomerne nízka. Napríklad z programu DAPHNE sa v roku 2009 financovalo 43 projektov, pričom bola uverejnená jediná výzva pokrývajúca dva rozpočtové roky. Doba na prijatie zmluvnej úpravy, t. j. obdobie medzi prijatím rozhodnutia o pridelení grantu a nadobudnutím účinnosti grantovej dohody, je oproti iným programom dlhá (v priemere 5 – 6 mesiacov). V sledovanom období bola priemerná hodnota jednotlivých grantov 380 000 EUR v prípade grantov na činnosť a 128 000 EUR v prípade grantov na prevádzku. Tento relatívne nízky priemer by sa mal v budúcnosti zvýšiť, a to z dôvodu nárastu financovania určeného na nákladné projekty v oblasti informačných technológií, ktorých cieľom je zlepšiť výmenu informácií medzi členskými štátmi. UDRŽATEĽNOSŤ A DOSAH Aké sú dlhodobé účinky tohto programu a sú tieto účinky udržateľné? Program Trestná justícia je nový program, a preto je ťažké posúdiť jeho dosah z dlhodobého hľadiska. Program však umožnil vykonanie a posilnenie činnosti niektorých hlavných aktérov v oblasti európskej trestnej justície, najmä v rámci Európskej siete odbornej justičnej prípravy. Členským štátom umožnil financovať aj časť nákladov súvisiacich s prepájaním registrov a registrov trestov, čím sa podporila dlhodobejšia spolupráca. Sprístupnenie portálu elektronickej justície a úsilie súvisiace s jeho neustálou aktualizáciou podporujú a obohacujú rozvoj európskeho justičného priestoru. Ciele programu Trestná justícia, zúčastnené subjekty a druhy financovaných činností sú veľmi podobné cieľom, subjektom a činnostiam programu Civilná justícia[7], čím môže medzi týmito dvomi programami dôjsť k prekrývaniu, nežiaducej konkurencii a riziku nerovnakého zaobchádzania. Zrušenie tretieho piliera bude nepochybne prínosom pre lepšiu zrozumiteľnosť programu. Nebude už potrebné oddeľovať programy Civilná justícia a Trestná justícia v zmysle odlišných právnych základov. Žiaducim účinkom tohto programu je prehĺbená justičná spolupráca medzi jednotlivými zúčastnenými subjektmi. Projekty, ktoré podporujú partnerstvo medzi minimálne dvomi členskými štátmi, tento cieľ sledujú. Komisia musí prijať aktívne opatrenia, ktoré podporia vznik partnerstiev, a to prostredníctvom lepšej prezentácie programu na internete, jej rýchlejšej aktualizácie a pravidelného uverejňovania nových informácií týkajúcich sa programu. KOHERENTNOSŤ Do akej miery financované projekty umožňujú, aby Komisia plnila ciele svoje politiky v oblasti justície? Komisia dohliada na to, aby vybrané návrhy boli v súlade s prioritami uvedenými v jej ročnom pracovnom programe. Zatiaľ však nebola vytvorená systematická väzba medzi jednotlivým projektom a/alebo zákazkou a prioritou, v rámci ktorej sa poskytuje finančná podpora. Je potrebné zdokonaliť sledovanie tejto primeranosti, aby sa okrem iného lepšie definovali priority budúcich ročných pracovných programov a lepšie vyhodnotila finančná podpora, ktoré je na ne vyčlenená. V tomto kontexte by sa online systém na podávanie prihlášok a ich hodnotenie (PRIAMOS) mohol lepšie využívať ako štatistický nástroj, pretože umožňuje hodnotenie miery reakcií so zreteľom na jednotlivé priority. EURÓPSKA PRIDANÁ HODNOTA Do akej miery predstavuje program a projekty, ktoré sa z neho financujú, pridanú hodnotu v porovnaní s tým, čo sa mohlo v tejto oblasti vyriešiť zásahmi jednotlivých členských štátov na ich úrovni? Pokiaľ ide o oblasť trestnej justície, „potreba európskeho rozmeru“ nebola pri príprave základného právneho aktu úplne evidentná, ale postupne sa potvrdzuje. Počet subjektov, ktoré sa na programe zúčastňujú, sa zvyšuje a účasť mimovládnych organizácií je konštantná. Konkrétne v oblasti trestnej justície je koncepcia európskej pridanej hodnoty zatiaľ nejasná a je neľahké vymedziť primeranú úroveň pre zásah zo strany Európskej únie. Tieto dva pojmy vyžadujú širšiu diskusiu medzi jednotlivými zúčastnenými stranami. Európska pridaná hodnota je jedným z kritérií na pridelenie návrhov, ale v rámci jednotlivých programov GR pre spravodlivosť nie je výklad tohto kritéria jednotný. Napríklad programy DAPHNE[8], Základné práva[9] a Civilná justícia vyžadujú predloženie dôkazu o aktívnom zapojení vo významnom počte krajín, aby bolo možné získať grant na prevádzku, čo však nie je prípad programu Trestná justícia. Európska pridaná hodnota nemá v rámci kritérií pre prideľovanie dostatočnú váhu (15 % zo všetkých kritérií pre pridelenie) a mohla by sa posilniť. Z jedného zo stanovených kritérií výslovne vyplýva, že návrhy musia predložiť aspoň dva členské štáty alebo jeden členský štát a ďalšia krajina, čo môže byť pristupujúca alebo kandidátska krajina. Vychádza sa pritom z myšlienky podporovať partnerstvá, cezhraničnú spoluprácu a výmenu osvedčených postupov. Takmer 80 % prostriedkov sa vynakladá na nadnárodné projekty. V rámci programu sa za určitých podmienok prijímajú aj tzv. národné projekty, ale predpokladá sa, že projekt musí preukázať existenciu európskeho rozmeru. ZÁVER Programom Trestná justícia sa od jeho vytvorenia v roku 2007 umožnila podpora 155 projektov a uzavretie 64 zmlúv. Z hodnotenia programu vyplýva, že je potrebné v tomto financovaní pokračovať v tom rozsahu, keď financované akcie reagujú na konkrétne a skutočné problémy a pozitívne prispievajú k vnútroštátnym opatreniam vykonávaným v tejto oblasti a dopĺňajú ich. Hodnotenie však tiež poukázalo na niektoré slabé stránky, ktoré je potrebné odstrániť, aby európske opatrenia mohli viesť k ešte účinnejším výsledkom. Programy Civilná justícia, Trestná justícia a ostatné programy sa vykonávajú oddelene, ich skutočný synergický účinok nie je preto maximálne využitý a môže dochádzať k zbytočnému prekrývaniu. Pokiaľ ide o cieľ presadzovať justičnú spoluprácu, program by mal zaradiť opatrenia na podporu spolupráce v oblasti občianskeho a trestného práva do jednej skupiny, aby sa zabezpečila lepšia koordinácia medzi týmito dvomi oblasťami so zreteľom na Lisabonskú zmluvu, ktorá nadobudla platnosť v decembri 2009 a zrušila pilierovú štruktúru. Bolo by možné uvažovať o väzbách na ďalšie programy GR pre spravodlivosť, najmä na programy Daphne a Základné práva. Nepreukázalo sa, že program predstavuje najvhodnejší nástroj na podporu projektov, ktoré sa týkajú nákupu vybavenia na účely vzájomného prepojenia registrov trestov. S ohľadom na vysoké náklady súvisiace s týmito projektmi a s ohľadom na ich vnútroštátnu povahu by tento druh projektov mohol byť podporovaný primeranejšie zo štrukturálnych fondov. Z pripomienok uvedených v tejto správe je možné vytvoriť tento zoznam odporúčaní: STANOVENIE PRIORÍT Vďaka posilnenému využívaniu online systému na podávanie prihlášok a ich hodnotenie (PRIAMOS), ktorý umožňuje klasifikáciu návrhov podľa priorít a vymedzení konkrétnych potrieb v danej oblasti, sa zdokonalí sledovanie ročných priorít. Tieto štatistické údaje sa budú môcť využívať ako podporný nástroj pri definovaní ročných priorít. EURÓPSKA PRIDANÁ HODNOTA Z tejto štúdie vyplýva, že rastie počet projektov s európskou pridanou hodnotou v oblasti trestnej justície. Splnenie tohto kritéria je pre zúčastňujúce sa subjekty stále jednou z najťažších úloh. Jeho výklad nie je v rámci GR pre spravodlivosť jednotný a jeho váha je v porovnaní s ostatnými stanovenými kritériami nízka (15 %). Komisia plánuje, že podporí diskusiu na účely dokonalejšieho vymedzenia tohto kritéria a stanovenia primeranej úrovne jeho pôsobenia vo vzťahu k vnútroštátnym finančným nástrojom. V rámci výberového konania by sa kritériu európskej pridanej hodnoty mala priznať väčšia váha. ZJEDNODUŠENIE POSTUPOV Komisia plánuje, že bude pokračovať v harmonizácii a zjednodušovaní usmernení (ročná aktualizácia praktických pokynov pre žiadateľov), formulárov pre žiadosti o granty a hodnotiacich kritérií, aby zvýšila účinnosť programu bez potreby zvýšiť ľudské zdroje. Predbežné harmonogramy výziev na predkladanie ponúk musia byť uverejňované s dostatočným časovým predstihom a Komisia musí dohliadať na to, aby sa dodržali všetky stanovené lehoty. Žiadatelia o granty by tiež mali mať k dispozícii včasné a jasné informácie o platných postupoch a dostatočnú časovú lehotu na prípravu svojich návrhov. Komisia by mala každé dva roky uverejniť len jedinú výzvu na predkladanie projektov na činnosť, aby sa zvýšil počet návrhov, na základe ktorých sa poskytuje financovanie, v rámci výzvy na predloženie projektov. Malo by sa ukončiť využívanie grantov na prevádzku, u ktorých sa nepreukázala ich účinnosť. Komisia sa bude s ohľadom na úspory z rozsahu usilovať o to, aby svoju finančnú podporu zamerala na projekty významnejšieho rozsahu. S ohľadom na harmonizáciu s ostatnými programami GR pre spravodlivosť a na účinné riadenie sa uprednostní externé zabezpečenie niektorých úloh (napr. hodnotenie kritérií poskytnutia grantu). PROPAGÁCIA A ZVIDITEĽNENIE PROGRAMU Na účely lepšieho zviditeľnenia programu je potrebné zdokonaliť jeho internetovú stránku, najmä pokiaľ ide o správy včasného varovania zasielané prirodzeným partnerom programu (bývalým príjemcom, členom programového výboru, členom aktívnych sietí,…). Lepšie by sa tak uverejňovali výsledky výziev na predkladanie návrhov, nové výzvy a zoznamy subjektov, ktoré by sa mohli stať partnermi daného projektu. Osobitná pozornosť (napr. informačné stretnutia, fóra otázok a odpovedí,…) by sa mala zamerať na členské štáty, ktorých účasť je v rámci programu nedostatočná (CY, DK, IR, LT, SK, S, EE, FI, GR, LU a PL), aby sa zvýšilo povedomie o programe a kvalita predkladaných návrhov). Aby sa podporil rozvoj a posilňovanie „občianskej spoločnosti v oblasti trestného práva“, zameria sa táto informačná kampaň na mimovládne organizácie, ktorých účasť na programe je nedostatočná. Mala by sa vytvoriť väzba na ostatné programy GR pre spravodlivosť, aby sa zabezpečilo významnejšie množstvo disponibilných prostriedkov, a tým aj lepšie zviditeľnenie programov. Mali by sa zaviesť ďalšie druhy spolupráce v rámci partnerstva alebo spoločného riadenia so subjektmi, ktoré sú v tejto oblasti činnosti dostatočne uznávané, ako je napr. Rada Európy, OECD a i. [1] Ú. v. EÚ L 58, 24.2.2007, s. 13. [2] Rozhodnutie 2002/630/SVV (Ú. v. ES L 203, 1.8.2002, s. 5). [3] KOM(2005) 122, oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, 6.4.2005. [4] Dohody o grante sa podpisujú v roku, ktorý nasleduje po zverejnení výzvy na predkladanie projektov. Dátumy uvedené v tejto správe predstavujú dátumy uzavretia dohôd o grantoch na prevádzku a grantoch na činnosť. [5] Oznámenie Komisie [KOM(2008) 38 v konečnom znení, prijaté 4.2.2008] o vytvorení fóra na diskusiu o politike a postupoch EÚ v oblasti spravodlivosti. [6] Ú. v. EÚ L 322, 9.12.2005, s. 33. [7] Rozhodnutie 1149/2007/ES z 25.9.2007, Ú. v. EÚ L 257, s. 16. [8] Rozhodnutie 779/2007/ES z 20.6.2007. [9] Rozhodnutie 2007/252/SVV z 19.4.2007, Ú. v. EÚ L 110, s. 33.