V návrhu sa okrem toho počíta s tým, že EIAH by mal aktívne prispievať k dosahovaniu cieľa odvetvovej a geografickej diverzifikácie EFSI, a to podporou EIB pri vypracúvaní projektov, ak je to potrebné.

Komisia takisto navrhuje lepšie zamerať činnosť EFSI na politické priority EÚ, pokiaľ ide o zmenu klímy, a to napríklad tak, že sa stanoví minimálna cieľová úroveň pre projekty šetrné z hľadiska klímy a že sa podpora pre diaľnice obmedzí len na tie cestné komunikácie, ktoré zahŕňajú súkromné investície v krajinách čerpajúcich finančné prostriedky z Kohézneho fondu, alebo na cezhraničné projekty v oblasti dopravy, ktoré zahŕňajú najmenej jednu krajinu čerpajúcu finančné prostriedky z Kohézneho fondu. Komisia navyše uznáva dôležitosť toho, aby sa časť rozpočtu Únie, ako napríklad časť dostupná v rámci NPE, používala formou grantov na kombinované financovanie s EFSI. Kombinované používanie grantov a EFSI pomôže projektom, aby sa stali ekonomicky a finančne uskutočniteľné, čím sa zvýši pridaná hodnota výdavkov Únie tak, že sa od súkromných investorov prilákajú dodatočné zdroje. Vzhľadom na významný ekonomický multiplikačný účinok, ktorý majú na iné odvetvia investície do odvetvia obrany, pokiaľ ide o vytváranie odčlenených spoločností a transferu technológií, ako aj vzhľadom na vytváranie pracovných miest by navyše bolo vhodné zvážiť, či do EFSI nezahrnúť aj investičné projekty súvisiace s odvetvím obrany, a teda by bolo treba zvážiť úpravu kritérií oprávnenosti v rámci úverovej politiky EIB v snahe zohľadniť tento aspekt.

Podpora pre menej rozvinuté a prechodné regióny v Európe sa rozširuje výslovným odkazom na akékoľvek odvetvie, ktoré by vo všeobecných cieľoch inak nefigurovalo. Okrem toho by za určitých podmienok bolo možné v krajinách čerpajúcich finančné prostriedky z Kohézneho fondu podporovať z EFSI investície do diaľnic, k čomu by vo všeobecnosti nemalo dochádzať.

Pozitívny vývoj, ktorý je dôsledkom investičného plánu, by sa mal zachovať a musí sa pokračovať i v úsilí o navrátenie investícií späť na dlhodobo udržateľný trend. Mechanizmy investičného plánu fungujú, a ako také by sa mali posilniť, aby aj naďalej dochádzalo k mobilizácii súkromných investícií v tých odvetviach, ktoré sú významné pre budúcnosť Európy a v ktorých pretrvávajú zlyhania trhu, resp. suboptimálne investičné situácie. Cieľom EFSI je aj naďalej podpora investícií, ktoré by bez podpory EFSI nedokázali EIB, EIF alebo existujúce finančné nástroje Únie v rovnakom období alebo v rovnakej miere sami zrealizovať.

V rámci svojich snáh o zlepšenie investičného prostredia v Európe Komisia predložila niekoľko iniciatív, ktorých cieľom je napomôcť investíciám a uľahčiť financovanie reálnej ekonomiky, ako napríklad zníženie kapitálových požiadaviek pre poisťovne a zaisťovne, pokiaľ ide o investície do infraštruktúry, a prijatie praktických usmernení o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci v kontexte verejného financovania infraštruktúry. Navyše stratégie ako energetická únia, únia kapitálových trhov, jednotný trh a digitálny jednotný trh, ako aj balík predpisov o obehovom hospodárstve zahŕňajú osobitné opatrenia, ktorými sa – za predpokladu, že budú v plnej miere vykonané – odstránia konkrétne prekážky a ďalej zlepší prostredie pre investície. Napríklad nadchádzajúcimi návrhmi týkajúcimi sa vnútorného trhu s elektrinou, energie z obnoviteľných zdrojov a riadenia energetickej únie sa vytvorí dlhodobejšia regulačná jasnosť a stabilita, čo umožní prilákať investície do odvetvia energetiky. V tomto kontexte Komisia poznamenáva, že EIB sa stala globálnym lídrom v oblasti emitovania zelených dlhopisov, ktorých cieľom je pomôcť financovať udržateľné projekty. Únia kapitálových trhov pomôže odstrániť finančné prekážky brániace investíciám, stratégia jednotného trhu prispeje k zefektívneniu trhov s verejným obstarávaním a stratégiou jednotného digitálneho trhu sa posilní regulačná istota v digitálnom sektore.

Od svojho spustenia pred rokom je EFSI, na ktorého vytvorení a sponzorovaní sa spolupodieľal strategický partner Komisie pre investície skupina Európskej investičnej banky (EIB), na správnej ceste dosiahnuť do polovice roka 2018 svoj cieľ, ktorým je mobilizácia dodatočných investícií do reálnej ekonomiky vo výške najmenej 315 miliárd EUR, pričom snahou fondu je maximalizovať príspevky zo súkromného sektora. Absorpcia týchto prostriedkov bola na trhu obzvlášť rýchla v rámci okna venovaného malým a stredným podnikom (MSP), v ktorom výsledky EFSI prekonávajú očakávania. V snahe zabezpečiť, aby na nepretržité poskytovanie financovania pre MSP s podporou EFSI boli k dispozícii dostatočné finančné prostriedky, bolo v júli 2016 okno pre MSP navýšené v rámci existujúcich parametrov nariadenia (EÚ) 2015/1017 o 500 miliónov EUR. Očakáva sa, že cez projekty, ktorých krytie v rámci EFSI schválila skupina EIB do júla 2016, sa zmobilizujú celkové investície v hodnote 115,7 miliardy EUR v 26 členských štátoch a na podporu približne 200 000 malých a stredných podnikov, čím sa prispeje k budúcemu vytváraniu pracovných miest v Európe, okrem iného v oblastiach zamestnanosti mladých ľudí, rastu a konkurencieschopnosti. Priaznivý začiatok zaznamenali aj Európske centrum investičného poradenstva (EIAH) a Európsky portál investičných projektov (EIPP). EIAH sa už zaoberal približne 230 žiadosťami z 27 členských štátov a EIPP od svojho spustenia 1. júna 2016 uverejnil už viac než 100 investičných projektov, čo umožnilo investorom získať okamžitý prístup k investičným príležitostiam v celej Európe.

EFSI bol zriadený na počiatočné obdobie troch rokov a s cieľom zmobilizovať investície v hodnote aspoň 315 miliárd EUR. Vzhľadom na jeho úspech je Komisia odhodlaná EFSI zdvojnásobiť – a to tak jeho trvanie, ako aj jeho finančnú kapacitu. Právne predĺženie trvania, ktoré bolo dnes predložené, sa zhoduje s obdobím súčasného viacročného finančného rámca a mali by s ním byť do roku 2020 spojené investície v celkovej hodnote minimálne pol bilióna EUR. Návrh je v súlade s revíziou nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 o rozpočtových pravidlách, ktorý Komisia paralelne s tým predkladá s cieľom zriadiť silný rámec na riadenie finančných záväzkov Únie. S cieľom zvýšiť účinnosť EFSI ešte viac a dosiahnuť cieľ, ktorým je zdvojnásobenie cieľovej investičnej hodnoty, Komisia vyzýva členské štáty, aby aj oni prednostne k iniciatíve prispeli. V tomto kontexte dnes Komisia prijala návrh na uľahčenie príspevkov na úrovni kapacity EFSI v oblasti preberania rizík tak, že ustanovila pre členské štáty možnosť presúvať im pridelené zdroje z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) v rámci zdieľaného vykonávania, aby sa ďalej zvýšila účinnosť EFSI.

Záruka EÚ ustanovená v rámci EFSI sa zvýši zo 16 miliárd EUR na 26 miliárd EUR. Z uvedených 26 mld. EUR maximálne 16 mld. EUR bude k dispozícii na výzvy na uplatnenie záruk pred 6. júlom 2018. V súlade s hodnotením podľa článku 18 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/1017, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu, sa do roku 2020 tvorba rezerv v rámci záručného fondu EÚ upraví na 35 % celkových záručných záväzkov EÚ. Zároveň by sa s cieľom poskytnúť záruku vo výške 26 mld. EUR počas celého investičného obdobia záručný fond mal zvýšiť o 1,1 mld. EUR, aby dosiahol celkovo 9,1 mld. EUR.

Zainteresované strany zdôraznili význam spoľahlivých kritérií kvality a väčšej transparentnosti pri výbere projektov, ktoré by mali byť podporené zárukou EÚ, najmä v súvislosti s ustanovením o doplnkovosti. Okrem toho bolo zdôraznené širšie geografické a odvetvové pokrytie EFSI, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať projektom, ktoré prispievajú k cieľom COP21, ako aj projektom, ktoré sa týkajú investícií do infraštruktúry vo viacerých členských štátoch. Zainteresované strany takisto požiadali o aktívnejšiu účasť EIAH v špecifických oblastiach, ako aj o všeobecnejšiu schopnosť prispievať v prípade potreby k samotnému vytváraniu projektov. V tomto návrhu je zohľadnená prijatá spätná väzba.

Pri vypracúvaní tohto návrhu sa Komisia opierala o pravidelné diskusie, ku ktorých dochádzalo s Európskou radou, Európskym parlamentom i s Radou ministrov. Návrh bola prediskutovaný aj so skupinou EIB, so zástupcami verejného a súkromného sektora a s predstaviteľmi mimovládnych organizácií. Stretnutie zainteresovaných strán sa uskutočnili 7. septembra 2016.

Ciele navrhovaného opatrenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Z dôvodu rôznorodosti fiškálnej kapacity členských štátov konať a z dôvodu rozsahu a účinkov navrhovaných opatrení možno sledované ciele lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Konkrétnejšie možno povedať, že opatreniami na úrovni Únie sa umožní dosiahnuť úspory z rozsahu pri využívaní rozpočtových prostriedkov Únie v kombinácii s financovaním skupinou EIB, a to mobilizáciou súkromných investícií v celej Únii a optimálnym využitím európskych inštitúcií a ich odborných znalostí a schopností na daný účel. Multiplikačný účinok a reálny vplyv opatrení tak bude oveľa citeľnejší v porovnaní s tým, čo by sa dosiahlo investičnými opatreniami v jedinom členskom štáte alebo skupine členských štátov. Jednotný trh Únie spolu so skutočnosťou, že nebude dochádzať k prideľovaniu projektov podľa jednotlivých krajín či sektorov, zabezpečí v očiach investorov väčšiu atraktivitu a nižšie celkové riziká.

Návrh je v súlade so zásadnými politickými prioritami EÚ, ako napr. s rámcom politík v oblasti klímy a energetiky na obdobia do roku 2020, 2030 a 2050 vrátane energetickej únie a záväzkov prijatých na parížskej konferencii o zmene klímy (COP21), ďalej s balíkom predpisov o obehovom hospodárstve, stratégiou Európa 2020, digitálnym jednotným trhom, úniou kapitálových trhov, stratégiou jednotného trhu, jednotným európskym dopravným priestorom, novým programom v oblasti zručností pre Európu a inými dlhodobými strategickými prioritami EÚ.

–Ďalší príspevok zo všeobecného rozpočtu Únie do záručného fondu EÚ na investície, ku ktorým bude dochádzať počas celého investičného obdobia, a to presunom 500 mil. EUR z dostupných prostriedkov v rámci finančných nástrojov Nástroja na prepájanie Európy a 150 mil. EUR z nepridelenej rezervy.

–Predĺženie trvania EFSI až do konca súčasného viacročného finančného rámca, t. j. do 31. decembra 2020, v snahe dosiahnuť cieľovú hodnotu, ktorou sú súkromné a verejné investície v hodnote najmenej 500 mld. EUR, za celé investičné obdobie.

Platby do záručného fondu budú predstavovať 500 mil. EUR v roku 2016, 2,3 mld. EUR v roku 2017, 1,6 mld. EUR v roku 2018, 1,4 mld. EUR v roku 2019, 2,0 mld. EUR v roku 2020, 450 mil. EUR v roku 2021 a 400 mil. EUR v roku 2022. Viazané rozpočtové prostriedky budú predstavovať 1,35 mld. EUR v roku 2015, 2,104 mld. EUR v roku 2016, 2,641 mld. EUR v roku 2017, 2,010 mld. EUR v roku 2018, 167 mil. EUR v roku 2019 a 378 mil. EUR v roku 2020. Progresívnou tvorbou rezerv záručného fondu by sa počas prvých rokov nemali vytvárať riziká pre rozpočet EÚ, pretože k potenciálnym výzvam na uplatnenie záruky v súvislosti so vzniknutými stratami dôjde až neskôr. Posilnená bola možnosť navrhovať výnimočné opatrenia, ak budú potrebné.

–Dodatočné zameranie na projekty, ktoré prispievajú k dosiahnutiu ambicióznych cieľov Únie stanovených na parížskej konferencii o zmene klímy (COP21). Väčší dôraz sa bude klásť aj na prioritné projekty v oblasti energetickej prepojenosti a projekty energetickej efektívnosti. V návrhu sa okrem toho počíta s tým, že podpora z EFSI pre diaľnice by mala byť vylúčená s výnimkou prípadov, keď je potrebná na podporu súkromných investícií do dopravy v krajinách čerpajúcich finančné prostriedky z Kohézneho fondu alebo do cezhraničných dopravných projektov, ktoré realizuje aspoň jedna krajina čerpajúca finančné prostriedky z Kohézneho fondu. V návrhu sa počíta aj s výslovným zahrnutím poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a akvakultúry do všeobecných cieľov oprávnených získať podporu z EFSI. Veľká časť financovania sa má navyše smerovať do MSP vzhľadom na výnimočne vysoký dopyt na trhu po financovaní pre MSP v rámci EFSI: 40 % zvýšenia kapacity EFSI v oblasti preberania rizík by malo byť zameraných na zvyšovanie prístupu MSP k financovaniu.

(2)Uvedený pozitívny vývoj by sa mal zachovať a musí sa pokračovať i v úsilí o navrátenie investícií späť na ich dlhodobo udržateľný trend. Mechanizmy investičného plánu fungujú, a ako také by sa mali posilniť, aby aj naďalej dochádzalo k mobilizácii súkromných investícií v tých odvetviach, ktoré sú významné pre budúcnosť Európy a v ktorých pretrvávajú zlyhania trhu, resp. suboptimálne investičné situácie.

(3)Komisia vydala 1. júna 2016 oznámenie nazvané „Európa znovu investuje. Zhodnotenie Investičného plánu pre Európu a ďalšie kroky“, v ktorom boli opísané doposiaľ dosiahnuté úspechy investičného plánu a predpokladané ďalšie kroky vrátane predĺženia trvania Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI) nad rámec jeho počiatočného trojročného obdobia, rozšírenia okna pre malé a stredné podniky (MSP) v existujúcom rámci a posilnenia Európskeho centra investičného poradenstva (EIAH).

(4)Fond EFSI, na ktorého vytvorení a sponzorovaní sa spolupodieľala skupina EIB, je na správnej ceste dosiahnuť do polovice roka 2018 svoj cieľ, ktorým je mobilizácia dodatočných investícií do reálnej ekonomiky vo výške najmenej 315 miliárd EUR. Absorpcia týchto prostriedkov bola na trhu obzvlášť rýchla v rámci okna pre MSP, v ktorom výsledky EFSI prekonávajú očakávania. V júli 2016 došlo v rámci existujúcich parametrov nariadenia (EÚ) 2015/1017 k zvýšeniu okna pre MSP o 500 mil. EUR. Veľká časť financovania sa má smerovať do MSP vzhľadom na výnimočne vysoký dopyt na trhu po financovaní pre MSP v rámci EFSI: 40 % zvýšenej kapacity EFSI v oblasti preberania rizík by malo byť zameraných na zvyšovanie prístupu MSP k financovaniu.

(5)Európska rada dospela 28. júna 2016 k záveru, že „Investičný plán pre Európu, najmä Európsky fond pre strategické investície (EFSI), už priniesol konkrétne výsledky a je jedným z dôležitých opatrení, ktorých cieľom je pomáhať mobilizovať súkromné investície a zároveň inteligentne využívať obmedzené rozpočtové zdroje. Komisia má v úmysle čoskoro predložiť návrhy týkajúce sa budúcnosti EFSI, ktoré by Európsky parlament a Rada mali bezodkladne preskúmať.“

(6)EFSI bol zriadený na počiatočné obdobie troch rokov a s cieľom zmobilizovať investície v hodnote aspoň 315 miliárd EUR. Vzhľadom na jeho úspech je Komisia odhodlaná EFSI zdvojnásobiť – a to tak jeho trvanie, ako aj jeho finančnú kapacitu. Právne predĺženie trvania sa zhoduje s obdobím súčasného viacročného finančného rámca a mali by s ním byť do roku 2020 spojené investície v celkovej hodnote minimálne pol bilióna EUR. S cieľom zvýšiť účinnosť EFSI ešte viac a dosiahnuť cieľ, ktorým je zdvojnásobenie cieľovej investičnej hodnoty, by k iniciatíve mali prednostne prispieť aj členské štáty.

(7)Na obdobie po roku 2020 má Komisia v úmysle predložiť potrebné návrhy na zabezpečenie toho, aby strategické investície pokračovali na udržateľnej úrovni.

(8)Rozšírený a predĺžený EFSI by mal riešiť pretrvávajúce zlyhania trhu a suboptimálne investičné situácie a naďalej mobilizovať financovanie zo súkromného sektora smerom do investícií, ktoré majú zásadný význam pre vytváranie pracovných miest v Európe v budúcnosti (a to aj pre mladých ľudí), rast a konkurencieschopnosť s posilnenou doplnkovosťou. Patria sem investície do oblastí energetiky, životného prostredia a opatrení v oblasti klímy, sociálneho a ľudského kapitálu a súvisiacej infraštruktúry, zdravotníctva, výskumu a inovácií, cezhraničnej a udržateľnej dopravy, ako aj digitálnej transformácie. Posilniť by sa malo najmä prispievanie operácií podporovaných z EFSI k dosahovaniu ambicióznych cieľov Únie, ktoré boli stanovené na parížskej konferencii o zmene klímy (COP21). Väčší dôraz by sa mal klásť aj na prioritné projekty v oblasti energetickej prepojenosti a projekty energetickej efektívnosti. Podpora z EFSI pre diaľnice by navyše mala byť vylúčená s výnimkou prípadov, keď je potrebná na podporu súkromných investícií do dopravy v krajinách čerpajúcich finančné prostriedky z Kohézneho fondu alebo do cezhraničných dopravných projektov, ktoré realizuje aspoň jedna krajina čerpajúca finančné prostriedky z Kohézneho fondu. Hoci sú tieto projekty už oprávnené, z dôvodov jasnosti by sa malo výslovne stanoviť, že projekty v odvetviach poľnohospodárstva, rybolovu a akvakultúry spadajú pod všeobecné ciele oprávnené na podporu z EFSI.

(9)Pri výbere projektov by sa mala posilniť doplnkovosť, ktorá je kľúčovým prvkom EFSI. Operácie by najmä mali byť oprávnené na podporu z EFSI len vtedy, keď sa nimi riešia jasne identifikované zlyhania trhu alebo suboptimálne investičné situácie. Operácie v infraštruktúre v rámci okna pre infraštruktúru a inovácie, ktoré prepájajú dva alebo viaceré členské štáty, vrátane operácií elektronickej infraštruktúry by sa mali považovať za spĺňajúce požiadavku doplnkovosti vzhľadom na svoju prirodzenú náročnosť a vysokú pridanú hodnotu pre Úniu.

(10)Vzhľadom na svoj potenciál zvyšovať efektívnosť zásahov EFSI by sa mali podporovať operácie kombinovaného financovania, v ktorých sa spájajú nenávratné formy podpory a/alebo finančné nástroje z rozpočtu Únie, ako napríklad nástroje dostupné v rámci Nástroja na prepájanie Európy, s financovaním od skupiny EIB vrátane financovania EIB v rámci EFSI, ako aj od iných investorov. Kombinované financovanie má za cieľ zvýšiť pridanú hodnotu výdavkov Únie tak, že sa prilákajú dodatočné zdroje od súkromných investorov a zabezpečí sa, aby sa podporované akcie stali ekonomicky a finančne uskutočniteľnými.

(11)S cieľom posilniť mieru využívania EFSI v menej rozvinutých a prechodných regiónoch by sa mal rozšíriť rozsah všeobecných cieľov oprávnených na podporu z EFSI.

(12)Počas celého investičného obdobia by Únia mala poskytnúť záruku EÚ („záruka EÚ“), ktorá by nikdy nemala presahovať 26 000 000 000 EUR, aby sa EFSI umožnilo podporovať investície, z čoho maximálne 16 000 000 000 EUR by malo byť k dispozícii pred 6. júlom 2018.

(13)Očakáva sa, že keď sa záruka EÚ skombinuje so 7 500 000 000 EUR, ktoré má poskytnúť EIB, podpora z EFSI by mala vygenerovať dodatočné investície zo strany EIB a EIF vo výške 100 000 000 000 EUR. Podporená suma 100 000 000 000 EUR od EFSI by podľa očakávaní mala do konca roka 2020 vygenerovať dodatočné investície do reálnej ekonomiky vo výške najmenej 500 000 000 000 EUR.

(14)S cieľom čiastočne financovať príspevok zo všeobecného rozpočtu Únie do záručného fondu EÚ na predpokladané dodatočné investície by sa mal uskutočniť presun z finančného krytia dostupného pre Nástroj na prepájanie Európy (NPE) v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1316/2013. Rozpočtové prostriedky vo výške 1 145 797 000 EUR by sa navyše mali presunúť z finančných nástrojov NPE do grantovej časti NPE s cieľom uľahčiť kombinované financovanie s EFSI, resp. do iných príslušných nástrojov, a to najmä do tých, ktoré sú venované energetickej efektívnosti.

(15)Na základe skúseností nadobudnutých pri investíciách podporovaných z EFSI by sa cieľová hodnota záručného fondu mala upraviť na 35 % celkových záručných záväzkov EÚ, čím sa zabezpečí primeraná úroveň ochrany.

(16)V nadväznosti na nevídane vysoký dopyt trhu po financovaní MSP v rámci EFSI, ktorý bude podľa očakávaní pokračovať, by sa malo posilniť okno EFSI pre MSP. Osobitná pozornosť by sa mala venovať sociálnym podnikom, a to aj vývojom a uvádzaním nových nástrojov.

(17)EIB a EIF by mali zabezpečiť, aby koneční príjemcovia vrátane MSP boli informovaní o existencii podpory z EFSI, aby sa zlepšila viditeľnosť záruky EÚ poskytovanej podľa nariadenia (EÚ) 2015/1017.

(18)S cieľom zvýšiť transparentnosť operácií EFSI by investičný výbor mal vo svojich rozhodnutiach, ktoré sa zverejňujú a sprístupňujú verejnosti, vysvetliť dôvody, ktoré ho viedli k názoru, že určitej operácii by mala byť poskytnutá záruka EÚ, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať dodržiavaniu kritéria doplnkovosti. Vždy, keď dôjde k podpisu operácie v rámci záruky EÚ, by sa mala zverejniť hodnotiaca tabuľka ukazovateľov.

(19)Operácie s podporou z EFSI by sa mali riadiť zásadami Únie v oblasti dobrej správy daňových záležitostí.

(20)Okrem toho je vhodné objasniť určité technické aspekty súvisiace s obsahom dohody o riadení EFSI, o udeľovaní záruky EÚ a o nástrojoch krytých touto zárukou vrátane krytia rizika výmenného kurzu v určitých situáciách. V súlade s týmto nariadením by sa mala prijať dohoda s EIB o riadení EFSI a o udeľovaní záruky EÚ.

(21)Európske centrum investičného poradenstva (EIAH) by sa malo posilniť a jeho činnosť by sa mala zameriavať na potreby, ktoré v rámci súčasných mechanizmov nie sú primerane kryté. Osobitnú pozornosť by centrum malo venovať podpore vypracúvania projektov, do ktorých sú zapojené dva alebo viaceré členské štáty, a projektov, ktoré prispievajú k dosahovaniu cieľov COP21. Bez ohľadu na svoj cieľ budovať na existujúcich poradenských službách EIB a Komisie tak, aby EIAH pôsobilo ako jednotné centrum technického poradenstva pre financovanie projektov v Únii, by EIAH malo rovnako aktívne prispievať k cieľu, ktorým je odvetvová a geografická diverzifikácia EFSI, a v prípade potreby podporovať EIB pri vypracúvaní projektov. Zároveň by malo aktívne prispievať k vytváraniu investičných platforiem a poskytovať poradenstvo v oblasti kombinovania iných zdrojov financovania Únie s podporou z EFSI.