SK    SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 20. 5. 2015  
COM(2015) 219 final  
  
SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU  
Stav prírody v Európskej únii  
Správa o stave a trendoch typov biotopov a druhov, na ktoré sa vzťahuje smernica o 
biotopoch a smernica o vtákoch za obdobie rokov 2007 – 2012  
podľa článku 17 smernice o biotopoch a článku 12 smernice o vtákoch   
 
2 1. ÚVOD 
1.1.  SÚVISLOSTI  
Európania žijú v jednom z najhustejšie osídlených regiónov sveta, ktorý má dlhú tradíciu 
využívania pôdy. Táto skutočnosť výrazným spôsobom ovplyvňuje prírodu a vedie k 
vytváraniu kultúrnych krajinných oblastí, ktoré sú domovom pre živočíchy a rastliny. Avšak 
výsledkom vývoja, najmä v priebehu 20. storočia, bolo aj rozsiahle niče nie prírody. 
Spoločným vplyvom zmien vo využívaní pôdy, rozvoja infraštruktúry, znečisťovania a 
rozširovania mestských oblastí stratila Európa od začiatku až do polovice 80 -tych rokov 
minulého storočia už dve tretiny svojich mokradí1 a takmer tri štvrtiny svojich pieskových 
dún a vresovísk.  
Táto strata prírodného kapitálu predstavuje veľký problém. Sme závislí od prírody, z ktorej 
získavame potraviny, energiu, suroviny, vzduch a vodu, ktoré nám umožňujú prežiť. Okrem 
toho je príroda hlavnou hybnou silou hos podárstva a našej ekonomiky a prispieva k jej 
rozvoju takými spôsobmi, ktorým iba začíname plne rozumieť,  a poskytuje služby, ktoré sú 
nevyhnutné na udržanie a tvorbu pracovných miest a rast. Je aj zdrojom inšpirácie, poznatkov 
a rekreácie a neoddeliteľnou  súčasťou nášho kultúrneho dedičstva.  
Smernica o vtákoch2 a smernica o biotopoch3 sú hlavnými legislatívnymi nástrojmi na 
zabezpečenie ochrany a  udržateľného využívania prírody v EÚ, najmä prostredníctvom 
oblastí s vysokou hodnotou biodiverzity sústavy Natura 2000. Smernice sú kľúčovými 
prvkami stratégie EÚ v oblasti biodiverzity zamer anej na dosiahnutie hlavného cieľa EÚ, 
ktorým je „ do roku 2020 zastaviť stratu biodiverzity a degradáciu ekosystémových služieb v 
EÚ a obnoviť ich v najväčšom vykonateľnom rozsahu “. Zároveň sú nevyhnutné na splnenie 
globálnych záväzkov EÚ vyplývajúcich z D ohovoru o biologickej diverzite uzavretého v 
Nagoji v októbri 2010 . 
1.2.  NA ČO SLÚŽI TÁTO SPRÁ VA? 
Dobrá kvalita vedomostí o stave a trendoch týkajúcich sa biotopov a druhov chránených 
smernicami  je základom účinného vykonávania smerníc. Táto správa spĺňa p rávnu 
požiadavku na Komisiu, aby  na základe monitorovania a správ členských štátov pravidelne 
posudzovala pokrok dosiahnutý pri vykonávaní smerníc.  
V tejto správe sa uvádzajú hlavné výsledky za obdobie podávania správ 2007 – 2012 a svedčí 
o nebývalej úrov ni spolupráce medzi členskými štátmi a európskymi inštitúciami. Základ 
tejto správy tvorí jedinečná databáza4 o prírode EÚ, ktorá zahŕňa vyše  17 000 súborov údajov 
a hodnotení jednotlivých druhov a biotopov. Obsahuje informácie o stave približne 450 
druhov  voľne žijúceho vtáctva, 231 typov biotopov a viac než 1  200 ďalších druhov, ktoré sú 
predmetom záujmu Spoločenstva. Hoci ide len o jednu zložku rozsiahlej biodiverzity v EÚ, 
ide o veľmi dôležitú vzorku, ktorá odráža hrozby a tlaky v oblasti biodiverzity v  členských 
štátoch.  
                                                            
1 Oznámenie  Komisie  Rade  a Európskemu  parlamentu  „Rozumné  využívanie  a ochrana  mokradí“ – 
KOM(1995) 189 v konečnom znení, 29. 5. 1995.  
2 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva.  
3 Smernica Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín.  
4 Dá sa stiahnuť z dátového centra pre biodiverzitu EEA (http://www.eea.europa.eu/themes/biodiversity/dc)  
 
3 Vďaka zjednodušenému podávaniu správ je možné po prvýkrát naraz predložiť a posúdiť 
výsledky na základe oboch smerníc, ako aj bližšie preskúmať príspevok sústavy Natura 2000 
k stavu prírody a trendom v tejto oblasti. Táto správa je krátkym zhrnutím komplexných a 
podrobných informácií a vychádza z rozsiahlych analýz Európskej environmentálnej 
agentúry (EEA)5, ktoré obsahujú aj ďalšie podrobnosti k metodológii.  
Výsledky tohto hodnotenia poskytnú nevyhnutné poznatky a informácie na pod poru 
akýchkoľvek ďalších opatrení potrebných na dosiahnutie cieľov smerníc o vtákoch a 
biotopoch a optimalizáciu ich príspevku k plneniu cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity 
na rok 2020.  
Je dôležité uviesť, že pri pohľade na to, ako sa zmenil stav ur čitých biotopov a druhov, 
väčšina z nich bola už pri zápise do zoznamov v smerniciach v kritickom stave, čo znamená, 
že na ich vrátenie do pôvodného stavu bude treba vynaložiť veľa času a úsilia. Ďalším 
obmedzujúcim faktorom je aj skutočnosť, že doposiaľ p rebehli iba dve obdobia podávania 
správ podľa smernice o biotopoch.  
 
2. HODNOTENIA STAVU – SPÔSOB ICH VYKONÁVAN IA 
2.1. Posúdenie stavu ochrany biotopov a druhov (smernica o  biotopoch)  
Cieľom opatrení prijatých na základe smernice o biotopoch je, „ aby sa zachovali v 
prirodzenom stave ochrany alebo do takéhoto stavu obnovili, prirodzené biotopy a druhy 
divokej fauny a flóry európskeho významu “. V smernici sa definuje pojem „stav ochrany“ 
podľa viacerých parametrov: výskytu, populácie, oblasti biotopu, vhodn ého biotopu podľa 
druhu, štruktúry a funkcií biotopov a vyhliadok do budúcnosti. Tieto parametre sú základom 
zberu údajov. Pre každý biotop a druh sa každý z týchto parametrov hodnotí ako priaznivý,6 
nedostatočný7 alebo zlý8 (prípadne neznámy) podľa schvál enej hodnotiacej matice, v 
dôsledku čoho sa celkové posúdenie stavu ochrany rozdelí do 4 tried. Pre biotopy a druhy s 
nepriaznivým stavom sa určili 4 typy trendov stavu (tabuľka 1).  
 
Trieda stavu ochrany  Farba   Trend stavu ochrany (obdobie 
rokov 2007 – 2012)  Farba  
Priaznivý    Zlepšujúci sa   
Nepriaznivý – nedostatočný    Stabilný   
Nepriaznivý – zlý   Zhoršujúci sa   
Neznámy    Neznámy   
Tabuľka 1 – Farebné kódy tried a trendov stavu ochrany biotopov a druhov  
 
                                                            
5 Správa EEA č. 2/2015 – Stav prírody v EÚ: Výsledky vyplývajúce zo správ na základe smerníc o prírode za obdobie rokov 2007 – 2012.  
6 Typu biotopu alebo druhu sa darí (z hľadiska kvality i kvantity) a má na to aj dobré vyhliadky v budúcnosti.  
7 Zmena riadenia je potrebná na to, aby sa typ bio topu alebo druh znovu dostal do priaznivého stavu, pričom však v blízkej budúcnosti 
nehrozí vyhynutie.  
8 Stav typu biotopu alebo druhu nie je vôbec dobrý alebo dokonca je vážne ohrozený vyhynutím (prinajmenšom na regionálnej úrovn i). 
 
4 S cieľom umožniť zmysluplné porovnanie medzi členskými štátmi je Európa rozdelená na 
deväť biogeografických suchozemských a päť morských regiónov, ktoré majú podobné 
ekologické podmienky (mapa 1). Členské štáty, ktorých územie zahŕňa viac ako jeden 
biogeografický región, predložili osobitné posúdenie  každého biogeografického regiónu pre 
každý druh a typ biotopu vyskytujúci sa na ich území.  
 
 
Mapa 1 – Biogeografické a morské regióny EÚ -27 za obdobie podávania správ 2007 – 20129 
 
Okrem hodnotení vypracovaných členskými štátmi EEA a jej  Európske tematické centrum 
pre biodiverzitu (ETC -BD) agregovali a posudzovali údaje aj na biogeografickej úrovni EÚ.  
 
2.2. Posudzovanie stavu populácie a trendov týkajúcich sa vtákov (smernica o  vtákoch)  
So zreteľom na smernicu o vtákoch, ktorej cieľom je ochrana všetkých druhov voľne 
žijúceho vtáctva v EÚ, členské štáty po prvýkrát poskytli údaje o veľkosti a trendoch 
populácie na ich území. Stav populácie sa posudzoval iba na úrovni EÚ. Triedy stavu 
používané pre vtáky sa zakladajú na vedeckých kritériách, ktoré boli stanovené na určenie 
rizík vyhynutia použitých na zostavenie červených zoznamov druhov Medzinárodnou úniou 
na ochranu prírody (IUCN). Pre trend populácie druhov, ktoré nemajú bezpečný stav, v 
období rokov 2001 – 201210 boli určené 4 typy trendov populá cie (tabuľka 2).  
                                                            
9 Správa sa týka EÚ -27, pretože sa vzťahuje na obdobie pred pristúpením Chorvátska.  
10 S členskými štátmi bolo dohodnuté 12 -ročné obdobie trendu, keďže 6 rokov je príliš krátke obdobie na zaznamenanie relevantných 
trendov populácie.  
 
5  
Trieda stavu populácie v EÚ  Farba   Trend populácie11 Farba  
Bezpečný    Zvyšujúci sa   
Takmer ohrozený, klesajúci alebo 
vyčerpaný    Stabilný   
Ohrozený (t. j. zraniteľný, ohrozený, 
kriticky ohrozený, regionálne 
vyhynutý)    Kolísavý   
 Klesajúci   
Neznámy alebo nevyhodnotený    Neznámy   
Tabuľka 2 – Farebné kódy tried stavu populácie v EÚ a trendov populácie vtákov  
 
2.3.  POUŽITIE TRENDOV  
Analýza na úrovni EÚ je založená na agregácii údajov, ktoré predložili členské štáty. 
Znamená to, že mnohé pozitívne zmeny na miestnej, regionálnej alebo dokonca celoštátnej 
úrovni už v širšom rozmere nemusia byť viditeľné. Zmena jednej triedy stavu 
ochran y/populácie na ďalšiu si takisto vyžaduje podstatnú zmenu jedného alebo viacerých 
individuálnych parametrov/kritérií, čo je ťažké dosiahnuť v období iba šiestich rokov. 
Výsledkom toho je, že postupné zmeny (buď zlepšenia, alebo zhoršenia), ktoré nie sú 
dostatočne silné, aby vyvolali zmenu z jednej triedy stavu na druhú, môžu ostať bez 
povšimnutia v prípade, keď sa zobrazia iba informácie o aktuálnom stave. Z tohto dôvodu 
poskytuje správa okrem informácií o stave aj informácie o trendoch stavu ochrany týkajú cich 
sa prvkov smernice o  biotopoch v období rokov 2007 až 2012 a o trendoch populácie 
týkajúcich sa vtákov v období rokov 2001 až 2012. V bode 6 o sústave Natura 2000 sa 
uvádzajú aj dlhodobé trendy populácie vtákov (1980 – 2012).  
3. STAV A TRENDY OCHRANY  
3.1.  ÚPLNOSŤ A KVALITA ÚDA JOV 
Od posledného obdobia podávania správ došlo k výraznému zlepšeniu dostupnosti, kvality a 
štandardizácie informácií na základe smernice o  biotopoch. Počet „ neznámych “ hodnotení na 
úrovni EÚ sa znížil o polovicu (z 18 na 7 %, pokiaľ ide o biotopy, a z 31 na 17 %, pokiaľ ide 
o iné druhy ako vtáky). Poznatky o populáciách vtákov a trendoch sa za posledné desaťročie 
takisto výrazne zlepšili, čo umožňuje prijať oveľa lepšie a cielenejšie ochranné opatrenia.  
Úroveň súladu a kvality údajov v správach jednotlivých členských štátov však nie je rovnaká 
a mohla by sa ešte viac zvýšiť prostredníctvom cielených programov monitorovania. Morské 
biotopy a druhy poznáme najmenej a ich monitorovanie si vyžaduje značné dodatočné úsilie. 
Zabezpeče nie väčšej koherentnosti v tejto oblasti s rámcovou smernicou o morskej stratégii 
by malo zlepšiť túto situáciu.  
                                                            
11 Krátkodobé obdobie trendu: 2001 – 2012, dlho dobé obdobie: 1980 – 2012  
 
6 3.2.  VŠETKY DRUHY VTÁKOV  
Stav viac ako polovice všetkých posudzovaných druhov voľne žijúceho vtáctva je bezpečný. 
Stav približne 15 % je takmer ohrozený, klesajúci alebo vyčerpaný a stav ďalších 17 % 
druhov je ohrozený (graf 1). Z krátkodobých trendov populácie druhov vtákov vyplý va, že 
iba pri 4 %, ktoré nemajú bezpečný stav, sa ich počet zvyšuje, zatiaľ čo pri 6 %, ktoré nemajú 
bezpečný stav, je ich počet stabilný a pri ďalších 20 %, ktoré nemajú bezpečný stav, sa ich 
počet znižuje (graf 2).  
 
 
 
Graf 1 – stav populácie vtákov  Graf 2 – stav populácie vtákov s pridanými 
krátkodobými trendmi populácie v prípade vtákov, 
ktorých stav nie je bezpečný  
 
Zdá sa, že niektorým druhom vtákov pomáhajú cielené ochranné opatrenia zamerané na 
prispôsobenie postupov využívania pôdy, najmä v lo kalitách sústavy Natura 2000. Napríklad 
agroenvironmentálne programy a programy obhospodarovania pôdy, ktoré boli úspešne 
realizované v Španielsku, Portugalsku, Rakúsku, Maďarsku a Nemecku prispeli k obnove 
dropa fúzatého ( Otis tarda ), druhu závislého od v oľnej krajiny (trávnych porastov, stepí a 
nenarušených kultivovaných oblastí), ktorého populácia v iných častiach Európy klesá.  
Napriek výraznému poklesu populácie v niektorých krajinách EÚ sa populácia ďatľa 
bielochrbtého ( Dendrocopos leucotos ), ktorý je vo veľkej miere závislý od starých a 
odumretých listnatých stromov, rozrástla vo Fínsku, kde naňho priaznivo zapôsobili zmeny 
postupov v oblasti obhospodarovania lesov v lokalitách sústavy Natura 2000. Populácie 
 
7 viacerých druhov dravých vtákov vrátane popu lácie východného orla kráľovského ( Aquila 
heliaca ) v Karpatskej kotline sa zvýšili vďaka opatreniam, napr. ochrana hniezdisk a 
obhospodarovanie biotopov.  
 
3.3. DRUHY , KTORÉ SÚ PREDMETOM Z ÁUJMU SPOLOČENSTVA (SMERNICA O BIOTOPOCH ) 
Z približne 23 % hodnotení na úrovni EÚ vyplýva priaznivý stav, zatiaľ čo výsledkom 60 % 
hodnotení je nepriaznivý stav, z čoho 18 % hodnotení hovorí o nepriaznivom stave, ktorý je 
zlý. Pokiaľ ide o trendy stavu 60 % hodnotení signalizujúcich nepriaznivý st av tvoria 4 % so 
zlepšovaním, 20 % so stabilným stavom, 22 % so zhoršujúcim sa stavom a 14 %, ktorých 
trend nie je známy (grafy 3 a 4).   
 
 
 
Graf 3 – Stav ochrany druhov  Graf 4 – Stav ochrany druhov s trendmi pre 
druhy, ktorých stav bol vyhodnotený ako 
nepriaznivý  
 
Najviac priaznivých hodnotení pre suchozemské biogeografické regióny získali regióny 
Čierneho mora (32 %) a Álp (31 %), zatiaľ čo boreálny (29 %) a atlantický región (32 %) 
získali najviac hodnotení svedčiacich o nepriaznivom stave, ktorý je zlý.  Hoci existuje menej 
hodnotení druhov v morských regiónoch, podiel „neznámych“ hodnotení je v tomto prípade 
oveľa vyšší (až 88  % v makaronézskom regióne). Región Baltského mora je v najhoršom 
stave so 60 % hodnotení svedčiacich o nepriaznivom stave, k torý je zlý, a druhým najhorším 
je región Čierneho mora (33 %).  
 
8 Cievnaté rastliny (29 %) a obojživelníky (28 %) majú najviac priaznivých hodnotení (graf 5). 
Mnohé trendy zlého stavu/zhoršovania sa zistili pri druhoch žijúcich vo vodnom prostredí, 
ako sú ri eky, jazerá a mokrade. Zodpovedá to zisteniu, že s ladkovodné biotopy majú 
väčšinou nepriaznivý stav ochrany, ktorý je nedostatočný. Ohrozujú ich zmeny 
hydrologického fungovania spôsobené človekom, strata prepojenia, kanalizácia, 
odstraňovanie sedimentu, eu trofizácia a znečistenie.  
Mnohé populácie druhov žijúcich v sladkovodných biotopoch, napr. migrujúce ryby, klesajú 
v znepokojujúcej miere. Rozsiahlymi projektmi partnerstva v oblasti migrujúcich rýb, napr. 
boleňa dravého ( Aspius aspius ) vo Švédsku a alózy májovej ( Alosa alosa ) v Nemecku, sa 
podarilo posilniť populácie obnovením vodných tokov a odstránením migračných prekážok 
výstavbou rybích priepustov. V Rakúsku sa odstránením prekážok migrácie rýb na hornom 
Dunaji zlepšili možnosti migrácie hlavátky obyča jnej ( Hucho hucho ) a iných ohrozených 
druhov rýb.  
 
 
Graf 5 – Stav ochrany  a trendy druhov podľa taxonomických skupín  
 
 
3.4.  TYPY BIOTOPOV  
Stav ochrany a trendy biotopov sú horšie ako v prípade druhov. Je to pravdepodobne v 
dôsledku dlhšej tradície ochranných opatrení pre druhy, ako aj menej zložitého charakteru a 
kratšieho času potrebného na to, aby druhy reagovali na opatrenia a obnovili sa . V rámci EÚ 
je 16 % hodnotení stavu biotopov priaznivých, zatiaľ čo viac ako tri štvrtiny sú nepriaznivé 
hodnotenia, z ktorých 30 % hovorí o nepriaznivom stave, ktorý je zlý. Vo vzťahu k trendom 
stavu 77  % hodnotení signalizujúcich nepriaznivý stav tvoria  4 % so zaznamenaným 
zlepšovaním, 33 % so  stabilným stavom, 30  % s ďalej sa zhoršujúcim stavom a 10  % s 
neznámym trendom (grafy 6 a 7).  
 
 
9 
 
  
Graf 6 – Stav ochrany biotopov  Graf 7 – Stav ochrany  a trendy biotopov v 
nepriaznivom stave  
 
Zatiaľ čo atlantick ý a boreálny biografický región majú najviac hodnotení hovoriacich o 
nepriaznivom stave, ktorý je zlý (oba spolu 51 %), tieto dva regióny majú aj najviac situácií, 
keď sa stav zlepšuje (11 % atlantický a 10 % boreálny). Napríklad, zatiaľ čo nepriaznivý sta v 
pobrežných lagún je v atlantickom regióne Dánska stále zlý, cielené opatrenie v rámci 
projektov programu LIFE a agroenvironmentálnych režimov prispelo k obnove niektorých 
pobrežných lagún a okolitých pobrežných lúk.  V Lotyšsku došlo v časti boreálneho regiónu k 
rozširovaniu a celkovému pozitívnemu trendu suchých pieskových vresovísk. Väčšinou sú 
chránené v rámci sústavy Natura 2000 a vzťahovali sa na ne projekty programu LIFE a 
inovatívne partnerstvo s manažérmi lokal ít vojenského výcviku. Úspešné obnovenie 
stredozemných slaných lúk v Slovinsku zaistením tradičných činností v soľných panvách a 
inými riadiacimi opatreniami viedlo k zlepšeniu stavu ochrany tohto typu biotopu.  
 
3.5.  POKROK PRI DOSAHOVANÍ  CIEĽA 1 STRATÉGIE  V OBLASTI BIODIVERZI TY 
Hlavným cieľom stratégie EÚ v oblasti biodiverzity je zastaviť do roku 2020 stratu 
biodiverzity a degradáciu ekosystémových služieb v EÚ a obnoviť ich v najväčšom možnom 
rozsahu. Prostredníctvom cieľa 1 stratégie sa stanovujú merate ľné ciele v oblasti zlepšovania 
stavu ochrany biotopov a druhov chránených smernicami o prírode. Pomocou správy z roku 
2009 vypracovanej na základe smernice o biotopoch a hodnotenia stavu „vtáctva v EÚ“ z 
roku 200412 ako referenčných hodnôt boli stanovené t ieto ciele:  
                                                            
12 BirdLife International (2004) Birds in the European Union: a status assessment. Wageningen, Holandsko: Birdlife International . 
 
10  o 100 % viac hodnotení biotopov (34  %) a o 50 % viac hodnotení druhov (25,5  %) na 
základe smernice o biotopoch s priaznivým alebo zlepšujúcim sa stavom ochrany a  
 o 50 % viac hodnotení druhov (78  %) na základe smernice o vtákoch s bezpečným 
alebo zlepšeným stavom.  
Tieto ciele boli založené na optimálnom a zároveň dosiahnuteľnom scenári, v rámci ktorého 
sa predpokladá, že členské štáty vykonajú všetky opatrenia v rámci smerníc na zlepšenie 
stavu ochrany.  
Graf 8 znázorňuje pokrok pri dosahovaní s tanovených cieľov. Pri porovnávaní hodnotení za 
rôzne obdobia je však potrebné v čo najväčšej miere zaistiť, aby zistené zmeny boli skutočné 
a aby neboli iba výsledkom lepšej dostupnosti údajov alebo inej metodiky13. Hlavnými bodmi 
sú: 
 Doteraz nedošlo k pod statnej zmene stavu typov biotopov. Hodnotenia, ktoré boli 
predtým priaznivé, sú priaznivé aj naďalej. Ani jeden biotop (navyše) nedosiahol 
priaznivý stav ochrany (16 %). Nepriaznivý, no zlepšujúci stav dosiahli v súčasnosti 4 %, 
stav  30 % sa stále zhoršuje a stav 42 % sa od roku 2006 nezmenil14. 
 Zmeny medzi obdobiami podávania správ o druhoch sa dajú hodnotiť ťažšie. Okrem 
skutočných zmien samotného stavu ovplyvnili hodnotenia v podstatnej miere aj zlepšenia 
údajov a metodiky. Ak sa to zoberie do úva hy, ukazuje sa, že v roku 2007 bude mať 
pravdepodobne priaznivý stav skôr 22 než 17 % druhov. S prihliadnutím na to možno 
konštatovať, že skutočné zlepšenie v oblasti priaznivých hodnotení druhov bolo veľmi 
malé (o 1 – 2 % viac ako v roku 2007). Graf 8 pre to znázorňuje aj to, aký by bol býval 
skutočný cieľ, keby bol stav týchto druhov hodnotený v roku 2007 ako priaznivý. Keď sa 
zohľadnia všetky hodnotenia druhov, 5 % je v nepriaznivom stave, ktorý sa zlepšuje, stav 
22 % sa stále zhoršuje a stav 33  % sa od r oku 2006 nezmenil.  
 Podiel hodnotení druhov vtákov, ktorých stav je „bezpečný“, ostáva 52  % (ako v roku 
2004). Keď sa zohľadnia všetky hodnotenia vtákov, 8,5 % druhov vtákov nie je 
bezpečných, ale populácia sa zvyšuje, 2 % druhov nie je bezpečných, ale popu lácia je 
stabilná, a 20 % populácie ďalej klesá.   
Celkový trend biotopov sa vo všeobecnosti javí byť podobný celkovému trendu druhov. 
Druhy, ktoré sa už teraz nachádzajú v priaznivom/bezpečnom stave ostávajú v stabilnom 
stave alebo sa ich stav ďalej zlepš uje. Malý podiel hodnotení s nepriaznivým stavom/stavom, 
ktorý nie je bezpečný, sa zlepšuje, ale väčší podiel tých, ktoré boli predtým uznané za 
nepriaznivé, sa naďalej zhoršuje. Pokiaľ sa trendy výrazne nezlepšia, cieľ 1 sa do roku 2020 
nepodarí dosiahnuť .  
                                                            
13 Viac informácii v správe EEA č. 2/2015 – State of nature in the EU: Results from reporting under th e nature directives 2007 -2012.  
14 Vrátane tých hodnotení, ktoré zostali „neznáme“  
 
11 
 
Graf 8 – pokrok pri dosahovaní cieľa 1 stratégie v oblasti biodiverzity („neznáme“ situácie na ňom nie 
sú uvedené)  
 
4.  TLAKY A HROZBY  
Na lepšie pochopenie faktorov, ktoré ovplyvňujú stav a trendy poskytli členské štáty 
štruktúrované informácie o tlak och a hrozbách,15 t. j. základných príčinách, ktoré majú vplyv 
na druhy a biotopy. Pokiaľ ide o suchozemské systémy (graf 9), pre všetky tri skupiny (vtáky, 
iné druhy a biotopy) sú najväčšími problémami „poľnohospodárstvo“  a človekom spôsobené  
„zmeny prírod ných podmienok“ . Čo sa týka „ poľnohospodárstva “, zmena pestovateľských 
postupov, pasenie dobytka (vrátane opustenia pastevných systémov/nespásania), hnojenie a 
pesticídy sú najčastejšie uvádzanými tlakmi a hrozbami. V súvislosti so „ zmenami prírodných 
podm ienok “, sú zmeny hydrologických podmienok a podmienok vodných útvarov fungovania 
spôsobené človekom, zmena hydrografických pomerov, zníženie prepojenia biotopov a odber 
vody z podzemných vôd najčastejšími hlásenými faktormi. Toto hodnotenie je v  súlade s 
                                                            
15  Členské štáty museli zatriediť každú hrozbu/každý tlak z hľadiska jeho významnosti medzi „vysoké“, „stredné“ alebo „nízke“.  
 
12 hodnotením na základe rámcovej smernice o vode, v ktorom boli poľnohospodárstvo a 
hydromorfológia určené ako hlavné tlaky, ktoré vplývajú na vodné útvary16.  
 
Graf 9 – Frekvencia (%) vysokých tlakov a hrozieb úrovne 1 (spolu) – suchozemská  
 
Pokiaľ ide o morské systémy, „ využívanie živých zdrojov “ (predovšetkým rybolov a chov vo 
vodných zdrojoch, ale aj – v menšej miere – akvakultúra) a „ znečistenie “ sú hlavnými 
oznamovanými tlakmi a hrozbami (graf 10).  
„Zmena prírodných podmienok “ (dredžovanie, zmena hydr ologického režimu a  pobrežný 
manažment) a „ narušenia spôsobené ľudskou činnosťou “, ako aj vplyv zmeny klímy na 
morské vtáky sa v podaných správach tiež uvádzajú ako významné.  
 
                                                            
16  Pozri Koncepcia na ochranu vodných zdrojov Európy COM(2012)  673 a oznámenie Komisie Rámcová smernica o vode a smernica o 
povodniach: opatrenia na dosiahnutie „dobrého stavu“ vody v EÚ a zníženie povodňových rizík COM(2015) 120.  
 
13 
 
 
Graf 10 – Frekvencia (%) vysokých tlakov a hrozieb úrovne 1 (spolu) – morská  
 
5. EKOSYSTÉMOVÉ HĽADISKO  
Analýza stavu ochrany biotopov a druhov a trendov v tejto oblasti bola vykonaná podľa ich 
vzťahu k ekosystémom uvedeným v typológii, ktorá bola vypracovaná v rámci iniciatívy EÚ 
v oblasti mapovania a hodnotenia ekosystémov a ich s lužieb (MAES)17. Graf 11 znázorňuje 
stav ochrany biotopov a druhov a trendy v tejto oblasti podľa druhu ekosystému.  
 
5.1. SUCHOZEMSKÉ EKOSYSTÉM Y 
Stav ochrany biotopov a druhov a trendy v tejto oblasti sú v jednotlivých suchozemských 
systémoch výrazne rozdielne. Trávne porasty a mokrade majú najvyšší podiel biotopov v 
stave zhoršovania a v nepriaznivom stave, ktorý je zlý. Potvrdzujú to aj zistenia týkajúce sa 
tlakov a hrozieb, ktoré poukazujú na to, že tieto systémy sú postihnuté najmä 
poľnohospodárstv om a hydrologickými zmenami.  
 
                                                            
17 http://biodiver sity.europa.eu/maes   
 
14  
 
 
Graf 11 – Stav ochrany  (SO) biotopov a trendy v tejto oblasti podľa druhov ekosystémov 
(MAES)  
(Počet hodnotení je uvedený v zátvorkách.)  
 
Kým situácia týkajúca sa týchto dvoch ekosystémov je vo všetkých biogeografických 
regiónoch nepriaznivá, z prípadových štúdií vyplýva, že je možné dosiahnuť zlepšenie, keď 
sa prijmú cielené opatrenia.  
 Trávne porasty  
Prirodzené a poloprirodzené trávne porasty patria v EÚ medzi ekosystémy s najväčším 
počtom druhov. Hoci sa v minulosti vyz načovali extenzívnymi systémami obhospodarovania, 
v posledných desaťročiach sa ich rozloha výrazne zmenšila. Približne 49  % hodnotení EÚ 
týkajúcich sa 45 typov biotopov s trávnym porastom, ktoré sú predmetom záujmu 
Spoločenstva, hovorí o nepriaznivom stave , ktorý je zlý. Okrem toho populácia takmer 50 % 
vtákov žijúcich v trávnych porastoch klesá a stav ochrany iných druhov je prevažne 
nepriaznivý.  
K tlakom na trávne porasty v súčasnosti patrí zintenzívnenie ich využívania, nepriaznivé 
pestovateľské postupy,  konverzia na iné využívanie pôdy a opúšťanie systémov. Dve tretiny 
hodnotení typov biotopov s trávnym porastom v Litve poukazujú na zhoršujúce sa trendy, 
pričom všetky hodnotenia biotopov s trávnym porastom v Spojenom kráľovstve hovoria o 
 
15 nepriaznivom sta ve ochrany, ktorý je zlý. Podobne veľmi rozšírené populácie vtákov 
závislých od trávnych porastov, napr. chrapkáča poľného ( Crex crex ) a cíbika chochlatého 
(Vanellus vanellus ), v EÚ výrazne klesajú.  
Napriek tomu sa po prijatí príslušných opatrení na úrovni  EÚ a jednotlivých štátov tieto 
negatívne trendy podarilo zvrátiť . Napríklad v Estónsku sa pomocou podpory EÚ z 
Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka, Európskeho fondu regionálneho 
rozvoja a prostredníctvom programu LIFE  obnovili veľké pl ochy poloprirodzených trávnych 
porastov. To umožnilo prispôsobiť postupy kosenia na existujúcich lúkach, ako aj opätovne 
zaviesť rozsiahle riadiace opatrenia pre opustené lúky. To čo bolo pôvodne súčasťou 
pilotných projektov v rámci lokalít sústavy Natura 2000 sa v širšom rozsahu uplatnilo v 
oblasti udržateľného obhospodarovania lúk.  
 Mokrade  
Mokrade vrátane bažín, rašelinísk a močiarov patria medzi najohrozenejšie ekosystémy v 
Európe a ich úbytok v posledných desaťročiach bol značný. Zatiaľ čo zaberajú iba približne 
2 % územia EÚ a 4,3  % plochy sústavy Natura 2000, sú veľmi dôležité pre širokú  škálu 
druhov. Väčšina mokraďových typov biotopov je v EÚ chránená.  
Z hodnotení stavu ochrany vyplýva, že 51  % biotopov nachádzajúcich sa v mokradiach má 
nepriaznivý stav, ktorý je zlý. Zmeny spôsobené človekom v  hydrológii (napr. drenáž) sú 
zďaleka tým n ajvýznamnejším tlakom. Napríklad v Írsku majú všetky typy biotopov 
nachádzajúce sa v močiaroch a rašeliniskách nepriaznivý stav ochrany a stav rašelinísk sa 
naďalej zhoršuje v dôsledku ťažby rašeliny a drenáže. V  dôsledku rozsiahleho zhoršovania 
stavu mokr adí v celej EÚ klesajú populácie niektorých druhov, ktoré sú vysoko závislé od 
mokradí, napr. hvizdáka dlhozobého ( Numenius arquata ) alebo kunky červenobruchej 
(Bombina bombina ). Tieto trendy sa však dajú zvrátiť. Napríklad v Belgicku z takmer 
všetkých hod notení typov biotopov nachádzajúcich sa v mokradiach vyplývajú stabilné alebo 
zlepšujúce sa trendy vďaka početným rozsiahlym projektom a neustálemu úsiliu v lokalitách 
sústavy Natura 2000.  
Druhy závislé od mokradí, napr. bučiak veľký ( Botaurus stellaris ), vykazujú po prijatí 
ochranných opatrení zameraných na ich biotopy značnú obnovu populácie. Prostredníctvom 
podpory v rámci programu LIFE sa rovnaký stav dosiahol aj v Spojenom kráľovstve.  
 
5.2. MORSKÉ EKOSYSTÉMY  
Stav ochrany a trendy sú v jednotlivých mors kých ekosystémoch tiež veľmi rozdielne (graf 
11). V dôsledku pomerne nízkeho počtu morských prvkov, na ktoré sa vzťahuje smernica o 
biotopoch, a vysokej miery „neznámych“ hodnotení, sa z výsledkov nedajú vyvodiť úplne 
presné závery.  
Stav 61 % druhov vtákov  žijúcich v morských ekosystémoch je bezpečný. Približne jedna 
štvrtina populácie je ohrozená, čo poukazuje na vplyv hrozieb, napr. predácie a narúšania 
kolónií, vedľajších úlovkov v rámci rybolovu a znečisťovania morí.  
V dôsledku komplexnosti práce v mors kom prostredí a relatívneho nedostatku údajov sa v 
oblasti ochrany morských prvkov a pri zriaďovaní sústavy Natura 2000 (najmä mimo 
 
16 pevniny) pokročilo menej. Výsledkom opatrení zameraných na lepšie a citlivejšie riadenie 
lokalít a zákaz činností spôsobujúc ich škody však môžu byť rýchle zlepšenia. Napríklad v 
Írsku sa nedávny pozitívny trend v stave ochrany rias Lithothamnium coralloides  spája 
s ochranným režimom podľa smernice o  biotopoch. Na niektoré ohrozené morské vtáky sa 
vzťahovali aj ochranné opatreni a v rámci sústavy Natura: populácia rybára štíhlozobého 
(Sterna dougalli ) sa v EÚ výrazne zvýšila vďaka ochrane a riadeniu miest na párenie vrátane 
regulácie predátorov.  
 
6.  ÚLOHA SÚSTAVY NATURA 2000  
Sústava Natura 2000, ktorá zahŕňa územia osobitnej ochrany (ÚOO) podľa smernice 
o vtáctve a osobitné chránené územia18 (OCHÚ) podľa smernice o  biotopoch, obsahuje 
oblasti s  vysokou hodnotou (z  hľadiska) biodiverzity. V súčasnosti pokrýva viac než 18 % 
územia EÚ a 4 % európskych morí. Je hlavným nástrojom sm erníc o prírode na vytvorenie 
dobrého/priaznivého stavu druhov a biotopov. V prebiehajúcom období podávania správ sa 
počet lokalít zvýšil o 9,3 % (OCHÚ) a 12,1 % (ÚOO), zatiaľ čo plocha, na ktorej sa nachádza 
sústava, sa rozšírila o 41,2 % (OCHÚ) a 28,9 % (ÚOO). Väčšinou tieto zvýšenia súvisia s 
Bulharskom a Rumunskom, ktoré vstúpili do EÚ v roku 2007, a s morskou časťou sústavy.  
Zatiaľ čo niektoré členské štáty dosiahli významný pokrok aj v určovaní OCHÚ a ďalej sa 
pracovalo na plánoch riadenia, úplný pote nciál sústavy sa ešte nevyužil. Dôvodom je neúplné 
zavedenie potrebných ochranných opatrení pre lokality, napr. bolo zaznamenaných iba 50  % 
lokalít s komplexnými plánmi riadenia. Tiež sa zdá, že investície v niektorých členských 
štátoch19 sú nedostatočné na  dosiahnutie tohto cieľa a že sa ešte nevyužili všetky možnosti, 
ktoré ponúka napríklad spoločná poľnohospodárska politika, spoločná rybárska politika a 
regionálna politika EÚ.  
 
6.1.  PRÍSPEVOK SÚSTAVY K S TAVU OCHRANY (SMERNICA O BIOTOPOCH ) 
Sústava zahŕňa, v rôznej miere, typy biotopov uvedené v prílohe I a druhov uvedených v 
prílohe II danej smernice, pre ktoré sú určené OCHÚ. S cieľom uviesť pokrytie sústavou 
Natura 2000 do vzájomného vzťahu so stavom a trendmi boli hodnotenia rozdelené do troch 
skupín na základe rozsahu, v akom sa vyskytujú typy biotopov a druhy v sústave Natura 
2000, t. j. viac než 75  % (vysoké), 35 – 75 % (stredné) a menej než 35  % (nízke) (pozri graf 
12). 
 
                                                            
18  Lokality podľa smernice o  biotopoch navrhujú členské štáty a skôr než sa formálne určia ako OCHÚ sú známe ako „lokality európskeho 
významu“ (LEV) – údaje v tejto správe sa vzťahujú na obe.  
19  Financovanie sústavy Natura 2000 – Investovanie do sústavy Natura 2000: V prospech prírody a  ľudí, SEC(2011) 1573 v konečnom 
znení, 12. 12. 2011.  
 
17 
 
 
 
Graf 12 – Trendy stavu ochrany biotopov uvedených v prílohe I, ktorých stav č lenské štáty 
hodnotili ako nepriaznivý (týka sa biotopov, ktorých viac než 75 %, 35 – 75 % a menej než 35 
% plochy pokrýva sústava Natura 2000)  
 
Celkový stav ochrany biotopov a druhov nemožno pripísať pokrytiu sústavou Natura 2000. 
Pokiaľ však ide o bioto py i druhy s nepriaznivým stavom, trend stavu ochrany20 úzko súvisí s 
pokrytím sústavou Natura 2000. Podiel hodnotení vykazujúcich zhoršujúci sa stav je v 
situáciách malého pokrytia (0 – 35 %) väčší, než v prípade veľkého pokrytia (75 – 100 %). 
Naopak, exis tuje väčšia pravdepodobnosť, že hodnotenia biotopov s relatívne väčším 
pokrytím sústavou Natura 2000 budú vykazovať stabilný stav. To potvrdzuje rozhodujúce 
postavenie sústavy v rámci stabilizácie stavu ochrany.  
Zaujímavý príklad možno nájsť v Poľsku, kde sústava pokrýva 80 – 90 % ohrozeného typu 
biotopu 6210 (trávnych porastov na vápencovom podklade). Tento biotop bol v minulosti 
často opustený alebo zle riadený. Nedávno došlo k zlepšeniu stavu vďaka vykonávaniu 
ochranných opatrení v lokalitách sústavy Nat ura 2000, ktoré zahŕňali odstránenie kríkov, 
kosenie a v niektorých prípadoch extenzívne pasenie. Tieto opatrenia financované vo veľkej 
miere z  Európskeho fondu regionálneho rozvoja viedli k postupnému rozširovaniu plochy 
tohto biotopu s trávnym porastom, ako aj k obmedzeniu jeho fragmentácie. Toto zase 
prispelo k obnove endemického sysľa perlavého ( Spermophilus suslicus ), ktorého populácia 
sa takmer celá nachádza v lokalitách sústavy Natura 2000 . Ide o jasný príklad toho, ako 
udržateľné ľudské činnosti, a to aj na hospodárske účely, môžu byť prospešné z hľadiska 
ochrany biotopov a druhov.  
 
6.2.  TRENDY TÝKAJÚCE SA DR UHOV ZÁVISLÝCH OD SI ETE ÚOO  (SMERNICA O  VTÁKOCH ) 
Vyšší podiel druhov vtákov uvedený ch v prílohe I, ktoré majú určenie ÚOO ako kľúčové 
opatrenie, vykazuje trendy zvyšujúcej sa chovnej populácie (graf 13) v porovnaní s druhmi, 
ktoré nie sú zahrnuté do tejto prílohy. Z toho vyplýva, že cielené ochranné opatrenia 
                                                            
20 Vrátane krátkodobých trendov v oblasti populácie druhov.  
 
18 vzťahujúce sa na tieto druhy , najmä riadenie ÚOO, majú pozitívny vplyv na ich populácie. 
Druhy a poddruhy uvedené v prílohe I, pre ktoré boli vypracované akčné plány EÚ na 
ochranu druhov a ktoré majú prioritu financovania v rámci programu LIFE, majú dokonca 
vyšší podiel trendov zvyšu júcej sa populácie.  
Približne 35  % druhov uvedených v  prílohe I, ktorých populácia dlhodobo klesala, vykazujú 
stúpajúci alebo stabilný trend v krátkodobom horizonte. Je to jasný znak stabilizácie a v 
niektorých prípadoch zlepšenia ich stavu. Napriek tomu 4 5 % tejto populácie klesá aj v 
krátkodobom horizonte, čo naznačuje, že je ešte potrebná značná pozornosť a úsilie na 
zvrátenie tohto poklesu.  
 
 
 
Graf 13 – Dlhodobý (od roku 1980) trend chovnej populácie (%) podľa prílohy  
 
Žeriav popolavý ( Grus grus ), druh  príznačný pre prílohu I, ktorého oblastiam chovu, 
hniezdenia a prezimovania je venovaná osobitná ochrana v rámci sústavy Natura 2000 a 
ktorý bol predmetom mnohých cielených ochranných opatrení, zaznamenal od nadobudnutia 
účinnosti smernice o vtákoch na za čiatku 80. rokov minulého storočia pozoruhodnú obnovu v 
počte a rozsahu.  
 
7. ZÁVERY  
Toto je druhé hodnotenie stavu ochrany podľa smernice o biotopoch, ktoré umožňuje 
vykonať prvé porovnávacie hodnotenie na úrovni EÚ. Výhodou navyše je, že od posledného 
obdobia podávania správ došlo k podstatnému zlepšeniu vedomostí o stave a trendoch 
 
19 týkajúcich sa chránených druhov a biotopov. Okrem toho boli podobné správy podávané aj 
podľa smernice o vtákoch, čo umožnilo po prvýkrát komplexne zhodnotiť stav a trendy  
všetkých druhov, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy EÚ o prírode.  
Niektoré druhy a biotopy, na ktoré sa tieto právne predpisy vzťahujú, vykazujú znaky 
obnovy, čoho dôkazom sú aj úspešné príklady z rôznych častí Európy. Existujú jasné 
náznaky, že sústava N atura 2000 zohráva veľmi dôležitú úlohu pri stabilizácii biotopov a 
druhov s  nepriaznivým stavom, najmä ak boli potrebné ochranné opatrenia vykonané v 
primeranom rozsahu.  
Celkový stav druhov a biotopov v EÚ sa však v období rokov 2007 – 2012 výrazne nezmen il 
a mnohé biotopy a druhy vykazujú nepriaznivý stav, pričom stav značnej časti z nich sa ešte 
viac zhoršuje. Preto je na dosiahnutie cieľa 1 EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 
potrebné vyvinúť oveľa väčšie úsilie na ich ochranu. Osobitne treba dbať na  niektoré skupiny 
druhov, napr. sladkovodné ryby, a  biotopov, napr. trávne porasty alebo mokrade. Aby sa tieto 
trendy zvrátili, treba riešiť tlaky a hrozby vyplývajúce zo zmien poľnohospodárskych 
postupov a pretrvávajúcich zmien hydrologických podmienok, a ko aj nadmerného využívania 
a znečisťovania morského prostredia.  
Efektívne riadenie a obnova oblastí sústavy Natura 2000 sú základom dosiahnutia cieľov 
smerníc. Napriek pokroku, ktorý sa dosiahol pri budovaní sústavy, nebol dosiahnutý 
dostatočný pokrok pri  zavádzaní ochranných cieľov a opatrení, ktoré plne zodpovedajú 
potrebám chránených biotopov a druhov. V správach sa uvádzalo iba 50  % lokalít s 
komplexnými plánmi riadenia do konca roku 2012. Nástroje financovania EÚ, ktoré 
poskytujú možnosti podpory riad enia a obnovy sústavy Natura 2000, neboli dostatočne 
využité21. 
Ako sa ukázalo, stav ochrany druhov a biotopov je možné zlepšiť prostredníctvom cielených 
opatrení napríklad prostredníctvom programu LIFE  Príroda a prispôsobených 
agroenvironmentálnych opatren í spolufinancovaných z Európskeho poľnohospodárskeho 
fondu pre rozvoj vidieka. Komisia spolupracuje s členskými štátmi a zainteresovanými 
stranami na biogeografickej úrovni EÚ s cieľom podporiť výmenu skúseností a osvedčených 
postupov v oblasti riadenia a obnovy. Výsledkom takýchto zlepšení budú aj naďalej 
významné hospodárske výhody z rozsiahlych ekosystémových služieb, ktoré poskytuje 
sústava Natura 2000. Výhody, ktoré sa iba pre suchozemské lokality odhadujú na 200 – 300 
miliárd EUR, zahŕňajú ukladanie C O2, zmierňovanie prirodzených rizík, čistenie vody, 
zdravie a cestovný ruch22. Mali by naďalej podnecovať ďalšie investície do sústavy.  
V rámci REFIT (programu Komisie v oblasti regulačnej vhodnosti a efektívnosti), Komisia 
nedávno začala „kontrolu vhodnos ti“ smerníc o prírode, s  cieľom posúdiť, či tieto smernice 
spĺňajú daný účel. Kontrola vhodnosti bude zameraná na široké spektrum otázok 
vzťahujúcich sa na účinnosť, efektívnosť, súlad, relevantnosť a pridanú hodnotu právnych 
predpisov pre EÚ. Táto správa o stave prírody poskytne významné údaje na účely kontroly 
vhodnosti, najmä pokiaľ ide o účinnosť právnych predpisov. Výsledky budú využité aj v 
rámci preskúmania v polovici trvania stratégie v oblasti biodiverzity.  
                                                            
21 Financovanie sústavy Natura 2000 – Investovanie do sústavy Natura 2000: V prospech p rírody a  ľudí, SEC(2011) 1573 v konečnom 
znení, 12. 12. 2011.  
22 Odhad celkovej hospodárskej hodnoty výhod, ktoré poskytuje sústava Natura 2000, IEEP (dec. 2011)