OZNÁMENIE KOMISIE RADE v súlade s článkom 395 smernice Rady 2006/112/ES /* COM/2013/0105 final */





OZNÁMENIE KOMISIE RADE v súlade s článkom 395 smernice Rady 2006/112/ES 1. KONTEXT V súlade s článkom 395 smernice Rady 2006/112/ES z 28. novembra 2006 o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (ďalej len „smernica o DPH“) môže Rada jednomyseľne na návrh Komisie oprávniť ktorýkoľvek členský štát, aby uplatňoval osobitné opatrenia odchyľujúce sa od ustanovení uvedenej smernice na zjednodušenie výberu DPH alebo na zamedzenie určitým druhom daňových únikov alebo vyhýbania sa dani. Keďže v tomto postupe sa stanovujú odchýlky od všeobecných zásad DPH, v súlade s ustálenými rozhodnutiami Európskeho súdneho dvora, rozsah pôsobnosti takýchto odchýlok by mal byť obmedzený a mali by byť primerané. Rumunsko požiadalo listom, ktorý Komisia zaevidovala 23. októbra 2012, o povolenie pokračovať v uplatňovaní opatrenia odchyľujúceho sa od článku 193 smernice o DPH. O žiadosti predloženej Rumunskom Komisia v súlade s článkom 395 ods. 2 smernice o DPH informovala ostatné členské štáty listom z 18. januára 2013. Listom z 22. januára 2013 Komisia oznámila Rumunsku, že má všetky informácie potrebné na posúdenie žiadosti. Rumunsko požiadalo o povolenie naďalej uplatňovať mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti v prípade určitých obilnín a olejnín, na ktoré predtým získalo odchýlku[1]. Rada túto odchýlku udelila za veľmi osobitných okolností, v rámci ktorých sa Rumunsko zaviazalo zaviesť počas obdobia uplatňovania danej odchýlky súbor reforiem, ktoré by po tomto prechodnom období umožnili návrat k bežnému systému. Tento prístup bol odôvodnený najmä rizikom presunu podvodu do iných členských štátov v odvetví, ktoré má vo viacerých členských štátoch dosť podstatný hospodársky význam. Je potrebné pripomenúť, že počas rokovaní Rady o uvedenej odchýlke niekoľko členských štátov vyjadrilo obavy týkajúce sa toho, že akákoľvek odchýlka od systému rozdelených platieb môže byť len krajnou možnosťou a núdzovým opatrením v preukázaných prípadoch podvodu a musí poskytovať záruky, pokiaľ ide o nevyhnutnosť a výnimočnú povahu udelenej odchýlky, trvanie opatrenia a osobitnú povahu dotknutých výrobkov. Tieto členské štáty ďalej upozornili na to, že mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti vždy so sebou nesie riziko, že podvod sa presunie do iných členských štátov, a pripomenuli, že postup prenesenia daňovej povinnosti by sa nemal systematicky používať na vykompenzovanie nedostatočného dohľadu zo strany daňových orgánov členského štátu. Pokiaľ ide konkrétne o Rumunsko, uvedomovali si, že dotknuté odvetvie sa nachádza na začiatku výrobného reťazca a vzali na vedomie, že rumunské orgány sa zaviazali nežiadať o predĺženie platnosti odchýlky a navyše zaviesť do konca dvojročného obdobia uplatňovania odchýlky štrukturálne opatrenia na nápravu situácie. Rumunsko výslovne a jednoznačne potvrdilo, že tieto podmienky prijíma. O tomto záväzku sa konkrétne zmieňuje prvé odôvodnenie vykonávacieho rozhodnutia Rady 2011/363/EÚ z 20. júna 2011, kde sa uvádza, že „uviedlo, že nebude žiadať o predĺženie tohto povolenia“. Rumunsko napriek tomu, že súhlasilo s nepredlžovaním dvojročného obdobia uplatňovania, zaslalo žiadosť o jeho predĺženie. 2. PRENESENIE DAŇOVEJ POVINNOSTI Osoba povinná platiť DPH podľa článku 193 smernice o DPH je zdaniteľná osoba, ktorá dodáva tovar alebo poskytuje služby. Účelom mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti je presunúť túto povinnosť na zdaniteľnú osobu, ktorej je dodaný tovar alebo sú poskytnuté služby. K podvodu typu chýbajúceho obchodného subjektu dochádza, keď sa obchodníci po predaji svojich výrobkov vyhýbajú platbe DPH daňovým orgánom. Ich zákazníci však majú právo na odpočet dane, pretože dostali platnú faktúru. V najzávažnejších prípadoch tohto daňového úniku sa prostredníctvom „kolotočovej“ schémy (v rámci ktorej sa s tovarom či službami obchoduje medzi členskými štátmi) rovnaký tovar dodá alebo rovnaké služby poskytnú viackrát bez zaplatenia DPH daňovým orgánom. Zistilo sa, že prostredníctvom mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti, teda tým, že za osobu povinnú platiť DPH v uvedených prípadoch sa určí osoba, ktorej sa dodá tovar alebo poskytnú služby, sa odstráni príležitosť zapojiť sa do tohto druhu daňového úniku. 3. ŽIADOSŤ Rumunsko žiada na základe článku 395 smernice o DPH, aby mu Rada konajúca na návrh Komisie povolila aj naďalej uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice o DPH, pokiaľ ide o uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti v súvislosti so pšenicou, špaldou, s ražou, jačmeňom, kukuricou, so sójovými bôbmi, so semenami repky alebo repky olejnej, slnečnicovými semenami a s cukrovou repou. Dôvodom žiadosti je v podstate skutočnosť, že Maďarsko získalo podobnú odchýlku pre poľnohospodárske produkty takisto presne na dva roky[2] (a s rovnakou podmienkou, s ktorou Maďarsko výslovne súhlasilo, že sa nebude usilovať o jej predĺženie). Dátumy, kedy sa začína a končí platnosť jednotlivých odchýlok, sa však líšia: v prípade Rumunska je to od 1. júna 2011 do 31. mája 2013 a v prípade Maďarska od 1. júla 2012 do 30. júna 2014. Podľa Rumunska nastane riziko presunu podvodu do Rumunska, a to najmä z toho dôvodu, že maďarská odchýlka sa bude uplatňovať aj po skončení platnosti rumunskej odchýlky. Opatrenia proti podvodom zavedené v týchto súvislostiach by podľa jeho názoru nepostačovali na zabránenie podvodom po 31. máji 2013. 4. STANOVISKO KOMISIE Keď Komisia dostane žiadosti v súlade s článkom 395, preskúma ich a presvedčí sa, či sú splnené základné podmienky na to, aby sa im vyhovelo, t. j. či sa navrhovaným osobitným opatrením zjednodušia postupy pre zdaniteľné osoby a/alebo daňovú správu, alebo či sa návrhom zabráni určitým druhom daňových únikov alebo vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Komisia v tejto súvislosti vždy zaujala rezervovaný a obozretný prístup s cieľom zabezpečiť, aby odchýlky nenarušili fungovanie všeobecného systému DPH, mali obmedzený rozsah pôsobnosti, boli potrebné a primerané. V prvom rade Komisia zastáva názor, že predmetný druh tovaru – obilniny a olejniny – je takej povahy, ktorá by mala umožniť audit pomocou bežných kontrolných prostriedkov bez toho, aby bolo potrebné zaviesť mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti. Rumunsku sa teda odchýlka udelila za výnimočných okolností, aby získalo čas na zavedenie určitých reforiem na boj proti podvodom. Po druhé, toto opatrenie nebolo nikdy zamýšľané ako dlhodobé riešenie, ani ako náhrada za nedostatočný dohľad nad zdaniteľnými osobami na týchto nesmierne hodnotných trhoch. Odchýlka bola opodstatnená ako súčasť balíka opatrení, ktoré malo Rumunsko prijať, pričom jej platnosť bola zároveň obmedzená na určité obdobie a so súhlasom Rumunska podmienená tým, že sa nebude žiadať o predĺženie jej platnosti. Súčasťou odchýlky udelenej Maďarsku boli úplne rovnaké podmienky. Okrem toho sa podvody v uvedených odvetviach údajne presunuli najmä do iných členských štátov v juhovýchodnej Európe. V tomto kontexte by uplatňovanie mechanizmu prenesenia daňovej povinnosti počas dlhšieho obdobia znamenalo pre uvedené členské štáty riziko podvodu, ktoré vzhľadom na význam daných odvetví v tomto regióne nemožno podceňovať. 5. ZÁVER Na základe uvedených skutočností Komisia namieta proti žiadosti Rumunska. [1] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2011/363/EÚ z 20. júna 2011, ktorým sa Rumunsku povoľuje uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 163, 23.6.2011, s. 26). [2] Vykonávacie rozhodnutie Rady 2012/624/EÚ zo 4. októbra 2012, ktorým sa Maďarsku povoľuje uplatňovať osobitné opatrenie odchyľujúce sa od článku 193 smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty (Ú. v. EÚ L 274, 9.10.2012, s. 26).