Ďalej sa ešte navrhuje umožniť použitie dodatočných zdrojov na spolufinancovanie oprávnených výdavkov až do výšky 100 % z rozpočtu EÚ. Aby to bolo možné, tieto zdroje sa musia programovať v rámci jednej alebo viacerých nových vyhradených prioritných osí, prípadne v rámci nového vyhradeného operačného programu.

S cieľom umožniť rýchlu refundáciu a zjednodušený prístup k dodatočným zdrojom sa navrhuje, aby sa 50 % dodatočných zdrojov na rok 2020 sprístupnilo okamžite po schválení príslušného programu (príslušných programov) alebo zmeny (zmien) programu, a to vo forme počiatočnej zálohovej platby, ktorá sa bude musieť zúčtovať až pri ukončení programov. Členské štáty a regióny sa vyzývajú, aby využili tieto zálohové platby na poskytovanie preddavkových platieb prijímateľom na posilnenie ich finančnej likvidity. Navrhuje sa tiež, aby sa ročné zálohové platby v rokoch 2021, 2022 a 2023 vyplatili z dodatočných zdrojov pridelených na programy. Vzhľadom na potrebu zabezpečiť, aby sa tieto dodatočné zdroje rýchlo vynaložili na investície na mieste a premietli do reálnej ekonomiky, sa nenavrhuje predĺžiť konečný dátum oprávnenosti, ktorým je – aj pre dodatočné zdroje – naďalej 31. december 2023 (pre výdavky vynaložené na úrovni prijímateľov). Objasňuje sa však, že viazanosť záväzkov, ktoré sa týkajú dodatočných zdrojov, sa zruší v súlade s pravidlami ukončovania programov (t. j. v roku 2025 po predložení potrebných dokumentov podľa článku 141 NSU).

Aby mohli byť tieto dodatočné zdroje nasmerované do zemepisných oblastí, kde sú najviac potrebné, nebudú sa výnimočne a bez toho, aby boli dotknuté všeobecné pravidlá prideľovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov, rozdeľovať podľa kategórie regiónov. Očakáva sa však, že členské štáty zohľadnia rôzne regionálne potreby a úrovne rozvoja, aby sa pozornosť naďalej zameriavala na menej rozvinuté regióny v súlade s cieľmi hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Členské štáty by zároveň v súlade so zásadou partnerstva mali zapojiť miestne a regionálne orgány, ako aj príslušné subjekty, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť.

Rozšírenie koronavírusu vo všetkých krajinách donútilo mnohé vlády zaviesť nebývalé opatrenia na zamedzenie šírenia pandémie, ako napríklad dočasné zavretie podnikov alebo rozsiahle obmedzenia cestovania a mobility. To spôsobilo v mnohých hospodárstvach prudký pokles úrovne produkcie, ktorý bude mať vážne sociálne dôsledky. Táto skutočnosť môže v nadchádzajúcich rokoch priniesť značné výzvy pre verejné financie a riadenie dlhu, čo sa zase môže prejaviť na obmedzení verejných investícií potrebných na obnovu hospodárstva. Celoštátne a regionálne kapacity jednotlivých členských štátov a regiónov na riešenie dôsledkov krízy sa navyše líšia, a to vzhľadom na rôzne hospodárske štruktúry a fiškálne pozície. Ak sa tieto rozdiely nebudú riešiť, môžu vyústiť do asymetrickej obnovy a viesť k prehĺbeniu regionálnych rozdielov, čo zase môže oslabiť vnútorný trh, finančnú stabilitu eurozóny a našej Únie ako celku.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

V prípade ESF by sa dodatočné zdroje mali v prvom rade využívať na podporu zachovania pracovných miest, a to aj prostredníctvom režimov skráteného pracovného času a podpory pre samostatne zárobkovo činné osoby, vytvárania pracovných miest, najmä pre osoby v zraniteľných situáciách, na podporu opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí, rozvoja zručností a na zlepšenie prístupu k sociálnym službám vo verejnom záujme, a to aj pre deti.

Navrhuje sa, aby boli na roky 2020, 2021 a 2022 k dispozícii dodatočné zdroje na rozpočtový záväzok zo štrukturálnych fondov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti. Dodatočné zdroje na rok 2020 pochádzajú zo zvýšenia zdrojov na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020 a predstavujú dodatočné celkové zdroje EFRR a ESF na aktuálne obdobie. Na dodatočné zdroje na roky 2021 a 2022 sa použijú vonkajšie pripísané príjmy, ktoré plynú z [Európskeho nástroja obnovy]. Komisia bude poverená, aby vykonávacím rozhodnutí stanovila, ako sa rozdelia v rokoch 2020 a 2021 všetky dodatočné zdroje medzi jednotlivé členské štáty na základe kritérií prideľovania rozpočtových prostriedkov založených na najnovších dostupných objektívnych štatistických údajoch o relatívnej prosperite členských štátov a rozsahu vplyvu súčasnej krízy na ich hospodárstvo a spoločnosť. Vzhľadom na osobitnú zraniteľnosť hospodárstiev a spoločností najvzdialenejších regiónov by mala metóda prideľovania rozpočtových prostriedkov obsahovať vyhradenú dodatočnú sumu pre uvedené regióny. S cieľom zohľadniť vyvíjajúci sa charakter účinkov krízy sa navrhuje, aby sa toto vykonávacie rozhodnutie Komisie v roku 2021 zrevidovalo s cieľom stanoviť dodatočné zdroje pre každý členský štát na rok 2022 na základe rovnakej metódy prideľovania rozpočtových prostriedkov, pričom sa použijú najnovšie štatistické údaje dostupné k 19. októbru 2021.

Je potrebné stanoviť povinnosť členských štátov zabezpečiť, aby sa do 31. decembra 2024 vykonalo aspoň jedno hodnotenie s cieľom posúdiť účinnosť, efektívnosť a vplyv dodatočných zdrojov, ako aj to, ako prispeli k dosiahnutiu cieľov nového vyhradeného tematického cieľa. Okrem toho je takisto potrebné zaistiť, aby členské štáty pri vykonávaní svojich povinností v oblasti informovania, komunikácie a zviditeľňovania používali všetky primerané prostriedky na zabezpečenie toho, že sa potenciálni prijímatelia, prijímatelia, účastníci, koneční prijímatelia finančných nástrojov a široká verejnosť dozvedia o existencii dodatočných zdrojov, ich objeme a dodatočnej podpore, ktorá z nich vyplýva. Na účely týchto požiadaviek je potrebné stanoviť, aby sa odkaz na fondy dopĺňal alebo nahrádzal odkazom na [„REACT-EU“].

Odchylne od bežných požiadaviek na spolufinancovanie by sa malo umožniť, aby prioritné osi, ktoré získavajú podporu z dodatočných zdrojov programovaných v rámci novovytvoreného vyhradeného tematického cieľa, boli spolufinancované z fondov až do výšky 100 %.

50 % dodatočných zdrojov na rok 2020 sa vyplatí vo forme počiatočných zálohových platieb do príslušných programov. Uvedenú počiatočnú zálohovú platbu musí Komisia plne zúčtovať najneskôr pri ukončení programu. Dodatočné zdroje sa zohľadnia aj na účely výpočtu sumy ročných zálohových platieb, ktoré sa majú vyplatiť v súlade so štandardnými pravidlami v rokoch 2021, 2022 a 2023.

(2)V záujme riešenia dôsledkov krízy boli 30. marca 2020 zmenené nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 a (EÚ) č. 1301/2013, aby sa umožnila väčšia flexibilita pri implementácii operačných programov podporovaných z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“), Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“) a Kohézneho fondu (ďalej len „fondy“) a z Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ďalej len „ENRF“). Keďže sa však závažné negatívne účinky na hospodárstva a spoločnosti Únie zhoršili, obe nariadenia boli 23. apríla 2020 znova zmenené s cieľom poskytnúť mimoriadnu dodatočnú flexibilitu, ktorá by členským štátom umožnila sústrediť sa na potrebnú reakciu na bezprecedentnú krízu tým, že sa posilní možnosť mobilizovať nevyužitú podporu z fondov a že sa zjednodušia procedurálne požiadavky spojené s implementáciou programu a s auditmi.

(3)S cieľom vysporiadať sa s rozsiahlymi otrasmi v hospodárstve v dôsledku výnimočných obmedzení zavedených členskými štátmi na zamedzenie šírenia COVID-19 a zmierniť riziká asymetrickej obnovy vyplývajúce z rozdielnych národných prostriedkov dostupných v členských štátoch, ktoré majú závažný vplyv na fungovanie vnútorného trhu, Európska rada 23. apríla 2020 schválila „plán obnovy“, ktorého súčasťou je robustná investičná zložka, vyzvala na zriadenie Európskeho fondu obnovy a poverila Komisiu vykonaním analýzy potrieb, aby sa zdroje zacielili do odvetví a zemepisných oblastí v Únii, ktoré boli najviac zasiahnuté, a aby sa zároveň objasnila nadväznosť na VFR na roky 2021 – 2027.

(4)V súlade s nariadením [Európsky nástroj obnovy] a v medziach zdrojov, ktoré sú mu pridelené, by sa mali v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov vykonať opatrenia na podporu obnovy a odolnosti s cieľom riešiť bezprecedentné účinky krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Tieto dodatočné zdroje by sa mali použiť tak, aby sa zabezpečil súlad s lehotami stanovenými v nariadení [ERI]. Okrem toho by sa revíziou viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 mali uvoľniť dodatočné zdroje na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť.

(5)Na podporu členských štátov a regiónov, ktoré náprava dôsledkov krízy v kontexte pandémie COVID-19 najviac zasiahla alebo ktoré pripravujú zelenú, digitálnu a odolnú obnovu hospodárstva, by sa mala poskytnúť dodatočná mimoriadna sumy vo výške 58 272 800 000 EUR (v bežných cenách) na rozpočtový záväzok zo štrukturálnych fondov v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti na roky 2020, 2021 a 2022 s cieľom rýchlo nasadiť zdroje do reálneho hospodárstva prostredníctvom existujúcich operačných programov. Zdroje na rok 2020 pochádzajú zo zvýšenia zdrojov na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť vo viacročnom finančnom rámci na roky 2014 – 2020, zatiaľ čo zdroje na roky 2021 a 2022 pochádzajú z Nástroja Európskej únie na obnovu. Na podnet Komisie by sa mala časť dodatočných zdrojov prideliť na technickú pomoc. Komisia by mala stanoviť, ako sa rozdelia zvyšné dodatočné zdroje medzi jednotlivé členské štáty na základe metódy prideľovania rozpočtových prostriedkov založenej na najnovších dostupných objektívnych štatistických údajoch o relatívnej prosperite členských štátov a rozsahu vplyvu súčasnej krízy na ich hospodárstvo a spoločnosť. Vzhľadom na osobitnú zraniteľnosť hospodárstiev a spoločností najvzdialenejších regiónov by mala metóda prideľovania rozpočtových prostriedkov obsahovať vyhradenú dodatočnú sumu pre uvedené regióny. S cieľom zohľadniť vyvíjajúci sa charakter účinkov krízy by sa rozdelenie malo v roku 2021 upraviť na základe tej istej metódy prideľovania rozpočtových prostriedkov a s použitím najnovších štatistických údajov dostupných k 19. októbru 2021, a to s cieľom rozdeliť podiel dodatočných zdrojov na rok 2022.

(6)Na toto nariadenie sa vzťahujú horizontálne finančné pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Tieto pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú najmä postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien a nepriameho plnenia a zabezpečujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa vzťahujú aj na ochranu rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov v oblasti dodržiavania zásad právneho štátu v členských štátoch, keďže dodržiavanie týchto zásad je nevyhnutným predpokladom správneho finančného riadenia a účinného financovania z prostriedkov EÚ.

(7)S cieľom poskytnúť členským štátom maximálnu flexibilitu pri príprave opatrení „na mieru“ na nápravu dôsledkov krízy v súvislosti s pandémiou COVID-19 alebo pri príprave zelenej, digitálnej a odolnej obnovy hospodárstva by Komisia mala stanoviť výšku pridelených rozpočtových prostriedkov pre jednotlivé členské štáty. Ďalej by sa mala stanoviť aj možnosť využiť akékoľvek dodatočné zdroje na pomoc pre najodkázanejšie osoby. Okrem toho treba stanoviť stropy na prideľovanie prostriedkov na technickú pomoc na podnet členských štátov, pričom sa členským štátom poskytne maximálna flexibilita, pokiaľ ide o ich pridelenie v rámci operačných programov podporovaných z EFRR alebo ESF. Malo by sa objasniť, že nie je potrebné dodržiavať minimálny podiel ESF na dodatočných zdrojoch. Vzhľadom na to, že sa očakáva rýchle vynaloženie dodatočných zdrojov, mala by sa viazanosť záväzkov spojených s týmito dodatočnými zdrojmi zrušiť až pri ukončení operačných programov.

(8)Možnosť prevádzať finančné prostriedky medzi EFRR a ESF v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti by sa mala zaviesť aj pre dodatočné zdroje, ako je to už v prípade časti celkových zdrojov dostupných na programovanie v roku 2020 v súlade s článkom 25a nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. Takéto prevody by nemali mať vplyv ani na zdroje dostupné v rámci cieľa Európska územná spolupráca, ani na prostriedky osobitne pridelené na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí.

(9)S cieľom doplniť opatrenia, ktoré sú už k dispozícii v rámci rozsahu pôsobnosti podpory EFRR rozšírenej nariadeniami Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/460 a (EÚ) 2020/558, by členské štáty mali mať naďalej možnosť využívať dodatočné zdroje primárne na investície do produktov a služieb pre zdravotnícke služby, na poskytovanie podpory v podobe prevádzkového kapitálu alebo investičnej podpory pre MSP v rámci operácií, ktoré prispievajú k prechodu na digitálne a zelené hospodárstvo, k budovaniu infraštruktúru poskytujúcej základné služby občanom alebo k opatreniam hospodárskej podpory pre tie regióny, ktoré sú najviac závislé od sektorov najviac zasiahnutých krízou. Mala by sa podporovať aj technická pomoc. Je vhodné, aby sa dodatočné zdroje sústredili výhradne v rámci nového tematického cieľa „Podpora nápravy dôsledkov krízy v kontexte pandémie COVID-19 a príprava zelenej, digitálnej a odolnej obnovy hospodárstva“, čo by zároveň malo predstavovať jednotnú investičnú prioritu s cieľom umožniť zjednodušené programovanie a využívanie dodatočných zdrojov.

(10)V prípade ESF by členské štáty mali v prvom rade využívať dodatočné zdroje na zachovanie pracovných miest, a to aj prostredníctvom režimov skráteného pracovného času a podpory pre samostatne zárobkovo činné osoby, na vytváranie pracovných miest, najmä pre osoby v zraniteľných situáciách, na opatrenia v oblasti zamestnanosti mladých ľudí, vzdelávanie a odbornú prípravu, rozvoj zručností a na zlepšenie prístupu k sociálnym službám vo verejnom záujme, a to aj pre deti. Malo by sa objasniť, že za súčasných mimoriadnych okolností možno poskytnúť podporu na režimy skráteného pracovného času pre zamestnancov a samostatne zárobkovo činné osoby v kontexte pandémie COVID-19, a to aj vtedy, keď táto podpora nie je spojená s aktívnymi opatreniami na trhu práce, pokiaľ nie sú uložené vnútroštátnymi právnymi predpismi. Podpora týchto režimov skráteného pracovného času zo strany Únie by mala byť časovo obmedzená.

(11)S cieľom zabezpečiť, aby mali členské štáty dostatočné finančné prostriedky na rýchle prijatie opatrení na nápravu dôsledkov krízy v kontexte pandémie COVID-19 a na prípravu zelenej, digitálnej a odolnej obnovy hospodárstva, je potrebné zvýšiť počiatočné zálohové platby v záujme rýchleho vykonania opatrení s podporou dodatočných zdrojov. Počiatočné zálohové platby by mali zabezpečiť, aby členské štáty mali v prípade potreby prostriedky na preddavkové platby pre prijímateľov a aby predložené žiadosti o platbu boli prijímateľom rýchlo refundované.

(12)Členské štáty by mali mať flexibilitu, pokiaľ ide o pridelenie dodatočných zdrojov na nové vyhradené operačné programy alebo nové prioritné osi v rámci existujúcich programov. S cieľom umožniť rýchle vykonávanie možno pre nové vyhradené operačné programy určiť len orgány, ktoré už sú určené v rámci existujúcich operačných programov podporovaných z EFRR, ESF alebo Kohézneho fondu. Od členských štátov by sa nemalo vyžadovať ex ante hodnotenie a mali by sa obmedziť prvky potrebné na predloženie operačného programu Komisii.

(13)S cieľom znížiť zaťaženie verejných rozpočtov, pokiaľ ide o nápravu dôsledkov krízy v kontexte pandémie COVID-19 a o prípravu zelenej, digitálnej a odolnej obnovy hospodárstva, by členské štáty mali dostať výnimočnú možnosť požiadať o mieru spolufinancovania až 100 %, ktorá sa uplatní na samostatné prioritné osi operačných programov, ktoré poskytujú podporu z dodatočných zdrojov.

(14)V záujme toho, aby sa členským štátom umožnilo rýchlo použiť dodatočné zdroje na nápravu dôsledkov krízy v kontexte pandémie COVID-19 a na prípravu zelenej, digitálnej a odolnej obnovy hospodárstva počas súčasného programového obdobia, je opodstatnené výnimočne oslobodiť členské štáty od povinnosti dodržiavať ex ante kondicionality a požiadavky na výkonnostnú rezervu a uplatňovanie výkonnostného rámca, na tematické zameranie, a to aj pokiaľ ide o prahové hodnoty stanovené pre udržateľný rozvoj miest v rámci EFRR, a požiadavky na prípravu komunikačnej stratégie, pokiaľ ide o dodatočné zdroje. Je však potrebné, aby členské štáty do 31. decembra 2024 vykonali aspoň jedno hodnotenie, aby sa posúdila účinnosť, efektívnosť a účinok dodatočných zdrojov, ako aj to, ako prispeli k dosiahnutiu cieľov nového vyhradeného tematického cieľa. S cieľom uľahčiť dostupnosť porovnateľných informácií na úrovni Únie sa členské štáty vyzývajú, aby využívali špecifické programové ukazovatele, ktoré poskytla Komisia. Okrem toho pri vykonávaní svojich povinností, pokiaľ ide o informovanie, komunikáciu a zviditeľňovanie, by členské štáty a riadiace orgány mali zlepšiť viditeľnosť mimoriadnych opatrení a zdrojov zavedených Úniou, a to najmä zabezpečením toho, aby sa potenciálni prijímatelia, prijímatelia, účastníci, koneční prijímatelia finančných nástrojov a široká verejnosť dozvedeli o existencii dodatočných zdrojov, ich objeme a dodatočnej podpore, ktorá z nich vyplýva.

(15)Aby mohli byť tieto dodatočné zdroje nasmerované do zemepisných oblastí, kde sú najviac potrebné, nebudú sa dodatočné zdroje pridelené pre EFRR a ESF výnimočne a bez toho, aby boli dotknuté všeobecné pravidlá prideľovania prostriedkov zo štrukturálnych fondov, rozdeľovať podľa kategórie regiónov. Očakáva sa však, že členské štáty zohľadnia rôzne regionálne potreby a úrovne rozvoja s cieľom zabezpečiť, aby sa pozornosť naďalej zameriavala na menej rozvinuté regióny v súlade s cieľmi hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti stanovenými v článku 173 ZFEÚ. Členské štáty by zároveň v súlade so zásadami partnerstva mali zapojiť miestne a regionálne orgány, ako aj príslušné subjekty, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť.

(16)Na uľahčenie prevodov povolených na základe zmien zavedených týmto nariadením by sa podmienka stanovená v článku 30 ods. 1 písm. f) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorá sa týka použitia rozpočtových prostriedkov na ten istý cieľ, nemala vzťahovať na prevody navrhované podľa tohto nariadenia.

(17)Keďže ciele tohto nariadenia, a to reagovať na dôsledky krízy v oblasti verejného zdravia zavedením opatrení flexibility pri poskytovaní podpory z európskych štrukturálnych a investičných fondov, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodov rozsahu a účinkov navrhovanej činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

(18)Vzhľadom na naliehavosť situácie vyvolanej pandémiou COVID-19 by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

(19)Vzhľadom na pandémiu COVID-19 a naliehavú potrebu riešiť súvisiacu krízu v oblasti verejného zdravia sa považuje za potrebné uplatniť výnimku z osemtýždňovej lehoty uvedenej v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý tvorí prílohu k Zmluve o Európskej únii, Zmluve o fungovaní Európskej únie a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu.

(20)Nariadenie (EÚ) č. 1303/2013 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.

(21)V článku 135 ods. 2 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu sa stanovuje, že zmeny nariadenia Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 alebo rozhodnutia Rady 2014/335/EÚ, Euratom, ktoré sa prijmú k dátumu nadobudnutia platnosti uvedenej dohody alebo po tomto dátume, sa neuplatňujú na Spojené kráľovstvo, pokiaľ majú tieto zmeny vplyv na finančné záväzky Spojeného kráľovstva. Podpora podľa tohto nariadenia v roku 2020 sa financuje zo zvýšenia stropu viacročného finančného rámca a v rokoch 2021 a 2022 zo zvýšenia stropu vlastných zdrojov Únie, čo by malo vplyv na finančné záväzky Spojeného kráľovstva. Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve,