SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 21.9.2005 
KOM(2005) 446 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Tematická stratégia o zne čistení ovzdušia 
  
{SEC(2005) 1132} 
 
{SEC(2005) 1133}  
 
SK 2   SK OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Tematická stratégia o zne čistení ovzdušia 
 
(Text s významom pre EHP) 
1. Ú VOD 
Znečistenie ovzdušia poškodzuje zdravie ľudí a životné prostredie. Už nieko ľko 
desaťročí sa zdôraz ňuje potreba zabezpe čiť čistejší vzduch, pri čom sa podnikli kroky 
na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ a zaznamenala sa aktívna spolupráca na medzinárodných dohovoroch
1. Činnosti EÚ sa zameriavajú na ur čenie minimálnych 
kvalitatívnych noriem pre okolité ovzdušie  a zaoberajú sa problémami kyslých 
dažďov a prízemného ozónu. Zne čisťujúce emisie z ve ľkých spaľovacích zariadení 
a mobilných zdrojov sa znížili; zlepšila  sa kvalita palív, ako aj požiadavky na 
ochranu životného prostredia integr ované v sektoroch dopravy a energetiky. 
Napriek zna čným zlepšeniam vážne dopady na zne čistenie ovzdušia zostávajú. 
V tejto súvislosti sa v rámci Šiesteho environmentálneho ak čného programu 
Spoločenstva ( 6. EAP) požaduje vývoj tematickej stratégie o zne čistení ovzdušia s 
cieľom dosiahnu ť „úrovne kvality ovzdušia, ktoré nezaprí činia významné negatívne 
vplyvy a riziká pre ľudské zdravie a životné prostredie“2. Komisia po svojom 
oznámení o programe Čisté ovzdušie pre Európu (CAFE)3 preskúmala, či sú súčasné 
právne predpisy dostato čné na dosiahnutie cie ľov 6. EAP do roku 2020. Táto analýza 
zohľadňuje budúce emisie a dopady na zdravi e a životné pros tredie a využíva 
najdostupnejšie vedecké a zdravotnícke in formácie. Poukazuje na to, že závažné 
negatívne dopady budú pretrváva ť aj pri účinnom uplat ňovaní súčasných právnych 
predpisov.  
V tejto tematickej stratégii o zne čistení ovzdušia ( stratégia ) sa preto stanovujú 
dočasné ciele pre zne čistenie ovzdušia v EÚ a navrhujú vhodné opatrenia na ich 
dosiahnutie. Odporú ča sa v nej, aby sa sú časné právne predpisy zmodernizovali, 
zamerali sa na najvážnejšie zne čisťujúce látky, a aby sa environmentálne otázky 
integrovali do iných politík a programov. 
2. H ODNOTENIE SÚ ČASNEJ SITUÁCIE  
Znečistenie ovzdušia predstavuje miestny, a ko aj hranice prechádzajúci problém 
spôsobený emisiami ur čitých znečisťujúcich látok, ktoré majú bu ď samostatne alebo 
v rámci chemických reakcií negatívne dopady na životné prostredie a verejné zdravie.  
                                                
 
1 Napr. Dohovor o dia ľkovom zne čisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranicami štátov ( CLRTAP ). 
2 Rozhodnutie 1600/2002/ES Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1. 
3 KOM(2001) 245. 
 
SK 3   SK V súvislosti s ohrozením zdravia, predstavujú prízemný ozón a tuhé častice („jemný 
prach“) závažné zne čisťujúce látky. Vystavenie ich ú činkom môže vies ť k menším 
zdravotným následkom postihujúc im dýchací systém až k pred časnej smrti (pozri 
prílohu 2). Ozón sa nevypúš ťa priamo, ale sa formuje v rámci reakcie prchavých 
organických zlú čenín (POZ) a oxidov dusík a (NOx) za prítomnosti slne čného svetla. 
Tuhé častice sa môžu vylu čovať priamo do ovzdušia (tzv. primárne častice) alebo sa 
môžu vytvori ť v atmosfére z plynov ako sú oxid siri čitý (SO 2), oxidy dusíka (NOx) 
a čpavok (NH 3) ako „sekundárne častice“. 
Poškodené sú taktiež ekosystémy, a to (1) usadzovaním okyslených látok - oxidov 
dusíka, oxidu siri čitého a čpavku, ktoré spôsobujú zníženie  populácií flóry a fauny; a 
(2) prebytkom dusíkatých živín vo forme čpavku a oxidov dusíka môže naruši ť 
rastlinné spolo čenstvá alebo sa odplavi ť do sladkej vody, čo v každom prípade 
spôsobuje stratu biodiverzity (tzv. „eutro fizáciu“) a (3) prízemný ozón, ktorý vedie 
k fyzickému poškodeniu a spomalenému rastu po ľnohospodárskych plodín, lesov 
a rastlín. Zne čistenie ovzdušia tiež spôsobuje po škodenie materiálu, ktoré vedie 
k zhoršenému stavu budov a historických pamiatok. 
Pri znižovaní hlavných zne čisťujúcich látok sa už zaznamenal významný pokrok. 
Obrázok 1 ukazuje zníženie em isií oxidov dusíka, oxidu siri čitého, prchavých 
organických zlú čenín a čpavku od roku 1990, ktoré poskytli sú časné politiky. 
Tieto zníženia predstavujú pozitívny dopa d, hoci dve tretiny j azier a potokov, ktoré 
boli predmetom prieskumu v Škandinávii,  stále zaznamenávajú riziko usadzovania 
kyselín a približne 55 % vš etkých ekosystémov v EÚ je poškodených eutrofizáciou. 
Ak sa neprijmú ďalšie opatrenia, budú problémy zdra via a životného prostredia 
pretrváva ť v roku 2020 aj pri úplnom uplat ňovaní súčasných právnych predpisov. Pri 
porovnaní s východiskovou situáciou z r oku 2000, zníženie bude predstavova ť asi 
44 % v oblasti ekosystémov, ktoré sú vysta vené nadmernému usadzovaniu kyselín, 
predkladajú sú časné údaje iba 14 % zníženie v oblastiach poškodených eutrofizáciou, 
keďže existujú iba mierne zníženia emisií čpavku. Do predpokladov však nebolo 
možné zahrnú ť možné zníženie emisií čpavku, v dôsledku reformy Spolo čnej 
poľnohospodárskej politiky4 a ostatné sú časné opatrenia. V lesných oblastiach 
postihnutých nadmerným úrov ňami ozónu sa úrovne znížia iba o 14 %. 
Čo sa týka dopadov na zdravie je v sú časnosti v EÚ priemerná d ĺžka života 
štatisticky nižšia o vyše 8 mesiacov v dôsledku PM 2,5 v ovzduší, čo predstavuje o 3,6 
miliónov rokov života menej ro čne. Obrázok 2 ukazuje, že aj s ú činným 
uplatňovaním sú časných politík sa toto číslo zníži iba na približne 5,5 mesiaca (teda 
o 2,5 milióna rokov života menej alebo 272 000 pred časných úmrtí). Čo sa týka 
ozónu, predpokladá sa pribli žne 21 000 prípadov pred časného úmrtia v roku 2020. 
Táto situácia má vážne dôsledky na kvalitu  života. Ohrozené sú najmä deti, starší 
ľudia, ako aj ľudia trpiaci astmou a kardiovaskul árnymi ochoreniami. Iba poškodenie 
zdravia ľudí v peňažnom vyjadrení sa odhaduje na 189 - 609 biliónov eur ro čne v 
                                                 
4 Predbežné odhadované dopady refo rmy SPP z roku 2003 v súvislosti s o čakávaným znížením po čtu 
hospodárskych zvierat predstavujú približne 5 až 6 % zníženie emisií čpavku v porovnaní s 
východiskovou situáciou z roku 2000. Tento odhad nezoh ľadňuje pozitívny dopad predpokladaného 
zníženého používania minerálnych dusíkatých hnojív. 
 
SK 4   SK roku 2020. Iná možnos ť ako podniknú ť ďalšie kroky v súvislosti s týmito nákladmi 
neexistuje. 
3. C IELE „STRATÉGIE “ 
Dosiahnutie cie ľov 6. EAP „ úrovne kvality ovzdušia, ktoré nezaprí činia významné 
negatívne vplyvy a riziká pre ľudské zdravie a životné prostredie “ znamená pre 
prirodzené životné pros tredie, že sa neprekro čia rozhodujúce zá ťaže a úrovne. Čo sa 
týka zdravia ľudí, je situácia zložitejšia, ke ďže neexistuje známa bezpe čná úroveň 
vystavenia ľudí určitým zne čisťujúcim látkam ako sú tuhé častice a úrove ň 
prízemného ozónu. Existujú však ja sné dôkazy týkajúce sa zdravia ľudí, ktoré 
ukazujú, že podniknuté opatrenia na zníženie týchto zne čisťujúcich látok majú 
prospešné ú činky na obyvate ľstvo EÚ.  
Obrázok 1. Emisie zne čisťujúcich látok SNES z pozemných zdrojov v EÚ-
25  
0500010000150002000025000
1990 2000 2010 2020kilotonySO2
NOx
POZ
NH3
 
 
SK 5   SK Obrázok 2. Ú činky tuhých častíc na úmrtnos ť v rokoch  2000 až 2020 (sú časné 
politiky)
Zlepšenie do roku 2020:
- o 1,1 miliónov rokov života menej
- 76 000 pred časných úmrtí 
- o 2,5 mesiaca kratšia štatistická dĺžka života
   Pretrvávajúce problémy v roku 
2020:
 - o 2,5 miliónov rokov života menej
- 272 000 pred časných úmrtí 
- o 5,5 mesiaca kratšia štatistická d ĺžka 
života
 
V rámci hodnotenia dopadu5 sa analyzovali rôzne možnosti splnenia strategických 
cieľov, v rozpätí od nepodnikania ďalších krokov až po uplat ňovanie všetkých 
technicky uskuto čniteľných opatrení. Aj ak by sa upl atnili takéto technické opatrenia 
bez ohľadu na náklady, nebolo by možné splni ť ambiciózne ciele 6. EAP. Výber 
vhodnej politiky sa uskuto čňuje na úrovni ochrany zdravia a životného prostredia, 
ktorú je možné dosiahnu ť do roku 2020 pri zoh ľadnení príslušných výhod 
a nákladov. Na ur čenie výhod a nákladov sa vykonala rozsiahla analýza jednotlivých 
úrovní ambícií s cie ľom nájsť najhospodárnejšiu úrove ň, ktorá by bola v súlade 
so stratégiou Spolo čenstva a lisabonskou stratégiou trvalo udržate ľného rozvoja. 
Analýza a jednotlivé možnosti sú podrobne  opísané v hodnotení dopadu, ktoré je 
priložené k oznámeniu. 
Zvolená stratégia stanovuje zdravotné a envi ronmentálne ciele (prí loha 3) a ciele na 
zníženie emisií hlavných zne čisťujúcich látok. Tieto ci ele sa plnia v rámci 
jednotlivých stup ňov. Stanovením cie ľov, ktoré sa majú dosiahnu ť do roku 2020 
budú občania EÚ chránení pred vystave ním vyplývajúcim z pôsobenia tuhých častíc 
a ozónu v ovzduší. Taktiež budú európske ekosystémy lepšie chránené pred kyslým dažďom, prebytkom dusíkatých živín a oz ónom. Takto sa do roku 2020 koncentrácie 
PM
2,5 znížia o 75 % a úrove ň prízemného ozónu o 60 % z hl adín, ktoré sú technicky 
uskutočniteľné. Okrem toho sa zníži ohrozenie pr irodzeného prostredia v súvislosti 
s okysľovaním a eutrofizáciou o 55 % z technicky možných hladín. 
Na dosiahnutie týchto cie ľov je potrebné zníži ť emisie SO 2 o 82 %, emisie NOx 
o 60 %, POZ o 51 %, čpavok o 27 % a primárne PM 2,5 o 59 % v súvislosti s emisiami 
z roku 2000. Zna čná časť týchto znížení emisií sa uskuto ční prostredníctvom 
opatrení, ktoré už boli prijaté a uplat ňované v členských štátochV rámci týchto 
znížení sa odhaduje zachráni ť 1,71 miliónov rokov života v súvislosti s vystavením 
                                                 
5 SEK(2005) 1133. 
 
SK 6   SK účinkom tuhých častíc a zníži ť akútnu úmrtnos ť pri vystavení ú činkom ozónu o 2 
200 v súvislosti so situáciou v roku 2000.Taktiež sa zna čne zníži poškodenie 
životného prostredia týkajú ce sa lesov, jazier a riek  a poškodenie biodiverzity 
kyslými daž ďami a zvýši sa ochrana európskych ekosystémov pred atmosférickými 
účinkami dusíkatých živín. 
Časť stratégie sa uplat ňuje prostredníctvom prepracovania sú časných právnych 
predpisov o kvalite okolitého ovzdušia, vrátane dvoch hlavných zložiek: 
(a) zjednodušenie sú časných ustanovení a zlú čenie piatich právnych 
nástrojov do jedinej smernice; 
(b) zavedenie nových noriem pre kvalitu ovzdušia týkajúcu sa prítomnosti 
jemných tuhých častíc (PM 2,5) v ovzduší. 
Smernica o národných emisných stropoch (SNES)6 sa prepracuje tak, aby sa 
zabezpečilo zníženie emisií ox idov dusíka, oxidu siri čitého, prchavých organických 
zlúčenín, čpavku a primárnych tuhých častíc konzistentné s predbežnými cie ľmi 
navrhovanými pre rok 2020. 
Úroveň zvolenej dosiahnute ľnosti tejto stratégie sa odhadla na poskytnutie výhod 
minimálne 42 biliónov eur ro čne v rámci výhod týkajúci ch sa zdravotnej 
starostlivosti. Tieto výhody zah ŕňajú nižší po čet predčasných úmrtí, menej ochorení, 
menej hospitalizácií, zlepšenie produktivity práce, at ď. I keď neexistuje dohodnutý 
spôsob ako ohodnotenia škôd na ekosystémoch budú aj environmentálne výhody vyplývajúce zo zníženia zne čistenia ovzdušia zna čné, v súvislosti so zníženým 
rizikom a zmenšenou rozlohou ekos ystémov, ktoré by mohli by ť poškodené 
okysľovaním, eutrofizáciou a pôsobením ozónu. Poškodené ekosystémy sa takto 
rýchlejšie zregenerujú. Znížia sa tak tiež škody na budovách a materiáloch. Podobne 
sa znížia aj škody na po ľnohospodárskych plodinách približne o 0,3 bilióna eur 
ročne. 
Suma potrebná na dosiahnutie týchto cie ľov sa odhaduje na približne 7,1 biliónov 
eur ročne (čo predstavuje pribli žne 0,05 % HDP krajín EÚ 25 v roku 2020). 
Nepredpokladá sa žiadna čistá zmena v zamestnanosti. Znížená produkcia spôsobená 
zlým zdravotným stavom sa zmenší, z čoho budú profitova ť najmä skupiny s nízkym 
príjmom, ktoré sú vo všeobecnosti najviac vystavené ú činkom zne čisteného 
ovzdušia. 
Environmentálne normy sa môžu sta ť katalyzátorom pre rozvoj podnikania 
a inovácií. EÚ môže získa ť konkuren čné výhody a využíva ť príležitosti tým, že sa 
bude zameriava ť na výskum a rozvoj technológií orientovaných na hospodárne 
zdroje a technológií, ktoré zne čisťujú v menšom rozsahu, a ktoré budú musie ť 
ostatné krajiny napokon prija ť. Rozvinuté krajiny ako sú USA a Japonsko už 
podobné politiky týkajúce sa zne čistenia ovzdušia uplat ňujú, napr. CAIR (Clean Air 
Interstate Rule, predpis týkajúci sa medzištátneho čistého ovzdušia v USA). Je 
taktiež jasné, že roz vojové krajiny ako sú Čína a Kórea prejavujú zvýšený záujem 
                                                
 
6 Smernica 2001/81/ES (Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 22). 
 
SK 7   SK o problematiku zne čistenia ovzdušia, prijímajú pozitívne opatrenia na obmedzenie 
emisií a h ľadajú politickú a technick ú inšpiráciu v Európe. 
4. O PATRENIA A PROSTRIEDKY  
S cieľom dosiahnu ť tieto strategické ciele sa sú časné právne predpisy týkajúce sa 
kvality ovzdušia zjednodušia a os tatné právne predpisy sa pod ľa potreby prepracujú. 
Ďalšie iniciatívy sa budú týka ť nových vozidiel a po dôkladnom hodnotení dopadu 
by sa mohli plánova ť nové opatrenia pre emisie malých spa ľovacích zariadení a 
emisií z plavidiel a lietadie l. Štrukturálne fondy Spolo čenstva, medzinárodná 
spolupráca, zlepšená realizácia  a výber vhodných prostriedkov tvoria časť 
navrhovanej kombinácie politík. 
4.1. Zlepšenie ú činnosti environmentálnych právnych predpisov 
Táto stratégia predpokladá, že sú časné právne predpisy sa realizujú ú činným 
spôsobom. Na tomto základe a s cie ľom vypracovania „zle pšeného nariadenia“ 
navrhuje Komisia zefektívni ť súčasné právne predpisy týkajúce sa kvality ovzdušia 
s ohľadom na u ľahčenie administratívnej zá ťaže a umožnenie členským štátom 
prekonať ťažkosti pri dosahovaní súladu so sú časnými pravidlami. Komisia tiež 
pracuje na zlepšení dôslednosti hodnoten í kvality ovzdušia, rozširovaní osved čených 
postupov a budovaní konštruktívneho dialógu s členskými štátmi.  
4.1.1. Zjednodušenie právnych predpisov týkajúcich sa kvality ovzdušia 
K tejto stratégii je  priložený legislatívny návrh, ktorý spája rámcovú smernicu7 
s prvou8, druhou9 a treťou10 dcérskou smernicou a s rozhodnutím o výmene 
informácií11. Nedávno prijatá štvr tá dcérska smernica12 sa neskôr zlú či 
prostredníctvom zjednodušeného „kodifika čného“ procesu. Návrh ujas ňuje 
a zjednodušuje, zrušuje zastarané ustanove nia, modernizuje požiadavky podávania 
správ a zavádza nové ustanove nia týkajúce sa jemných častíc. 
Posilnenie uplat ňovania 
Podľa rámcovej smernice a dcérskych smerníc sa hodnoty limitov kvality ovzdušia 
uplatňujú na celom území členských štátov. Skúsenosti dokázali, že existujú oblasti, 
ktoré zaznamenávajú akútne a mimoriadne problémy. Ako sú časť nového návrhu a v 
oblastiach, kde môžu členské štáty dokáza ť, že prijali všetky primerané opatrenia na 
uplatňovanie právnych predpisov, sa navrhuje možnos ť požiada ť o predĺženie 
záverečného termínu na dosiahnutie súladu v pos tihnutých oblastiach v prípade, že sa 
plnia prísne kritériá a plány sm erujú k dosiahnutiu takéhoto súladu. 
Modernizácia monitorovania a podávania správ 
                                                 
7 Smernica 96/62/ES (Ú. v. ES L 296, 21.11.1996, s. 55). 
8 Smernica 1999/30/ES (Ú. v. ES L 163, 29.6.1999, s. 41). 
9 Smernica 2000/69/ES (Ú. v. ES L 313, 13.12.2000, s. 12). 
10 Smernica 2002/3/ES (Ú. v. ES L 67, 9.3.2002, s. 14). 
11 Rozhodnutie 97/101/ES (Ú. v. ES L 35, 5.2.1997, s. 14). 
12 Smernica 2004/107/ES (Ú. v. EÚ L 23, 26.1.2005, s. 3). 
 
SK 8   SK Členské štáty monitorujú kvalitu ovzdušia v približne 3 000 oblastiach a pravidelne 
odovzdávajú získané informáci e verejnosti a Komisii.  Komisia v spolupráci s 
Európskou agentúrou pre životné prostr edie navrhuje presun k systému 
elektronického podávania správ, ktor ý je založený na systéme zdie ľaných informácií 
prostredníctvom rámca INSPIRE pre priestorové podávanie údajov13. Tento prístup 
zníži byrokratické postupy, obmedzí podáva nie správ o dosiahnutí súladu, zefektívni 
tok informácií a zlepší prístup verejnosti k informáciám. 
Kontrola vystavenia ľudí účinkom PM 2,5 v okolitom ovzduší 
Podľa dôkazov sú jemné častice (PM 2,5) škodlivejšie ako vä čšie častice, hoci 
nemožno ignorova ť ani hrubé úlomky ( častice v rozpätí s priemerom od 2,5 do 
10 µm). V rámci sú časných kontrol PM 10 je potrebné zníži ť nadmieru vysoké riziko 
vystavenia PM 2,5 a všade zníži ť všeobecné vystavenie ob čanov. Navrhuje sa strop vo 
výške 25 µg/m3, pri ktorom je nepravdepodobné, že sa vyskytne dodato čná záťaž, 
okrem najviac zne čistených oblastí EÚ. V rámci z volenej úrovne stropu sa zoh ľadnia 
podstatné nepredvídate ľné situácie pod ľa súčasných vedomostí o rizikách PM 2,5. 
Navrhuje sa taktiež, že členské štáty vykonajú kompl exnejšie monitorovanie 
okolitých úrovní PM 2,5 v mestských oblastiach, čo bude predstavova ť prvý krok k 
zníženiu priemerných mestských koncentrácií na celom území. Pre všetky členské 
štáty sa navrhuje jednotný priebežný cie ľ zníženia 20 %, ktorý by mali splni ť medzi 
rokmi 2010 a 2020. Plánované preskúmanie tohto cie ľa sa vykoná, ke ď bude 
k dispozícii viac informácií o monitorovaní  kvality ovzdušia. Toto preskúmanie sa 
bude týka ť najmä otázok stanovenia diferencovaných cie ľov pre jednotlivé členské 
štáty pod ľa ich prevládajúcej klímy týkajúcej sa zne čistenia ovzdušia a právnej 
záväznosti týchto cie ľov. 
4.1.2. Prepracovanie SNES 
Komisia preskúma smernicu o národných emisných stropoch v roku 2006 a navrhne 
prepracované emisné stropy založené na mo žnostiach ustanovených v tejto stratégii. 
Návrh je predmetom podr obného hodnotenia dopadu a zoh ľadní sa v ňom potreba 
integrovaného prístupu k riadeniu dus íka (pozri oddiel 4.2.3.). Zvážia sa aj 
zjednodušené ustanovenia uplat ňovania a podávania správ a ciele pre primárne 
častice. Žiadna ďalšia zmena sa nepredpokladá pre spa ľovacie zariadenia vä čšie ako 
50 MW th, ktoré by prekro čili pôsobnos ť súčasných smerníc o ve ľkých spaľovacích 
zariadeniach14 a o integrovanej prev encii a kontrole zne čistenia ( IPKZ )15. 
Preskúmajú sa však možnosti zefektívnenia sú časných právnych predpisov, ktoré 
zahŕňajú priemyselné emisie. 
4.1.3. Súdržnos ť s ostatnými environm entálnymi politikami 
Stratégia je súdržná s politikami týkajúcimi sa klimatických zmien a napomáha 
spĺňať záväzky na zamedzenie straty biodi verzity a podporu dlhodobej regenerácie. 
Opatrenia navrhnuté v tejto stratégii taktiež zabezpe čia vývoj k splneniu cie ľov 
stratégie Spolo čenstva týkajúcej sa ortute16 a to tak, že sa znížia emisie ortute pri 
                                                 
13 KOM(2004) 516, 23.7.2004. 
14 Smernica 2001/80/ES (Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 1). Preskúmanie pod ľa článku 4 ods. 7 tejto 
smernice sa už vykonalo. Pozri http://europa.eu.int/comm/environment/air/future_stationary.htm.  
15 Smernica 96/61/ES (Ú. v. ES L 257, 10.10.1996, s. 26). 
16 KOM(2005) 20. 
 
SK 9   SK spaľovaní, rámcovej smernice o vodách a plá novanej tematickej stratégie o morskom 
životnom prostredí. 
Monitorovanie pôdy, kvality vody a biodiverzity sa zoh ľadní pri hodnotení politík 
týkajúcich sa zne čistenia ovzdušia, ke ďže sú všetky postihnuté okyslením 
a pôsobením dusíkatých živín. Monitorovani e a podávanie správ o kvalite ovzdušia 
podporuje ak čný plán zdravia a životného prostredia.  
4.2. Integrácia otázok kvality ovzduš ia do iných oblastí politiky 
Splnenie cie ľov stanovených v tejto st ratégii si vyžaduje ús ilie a záväzky iných 
sektorov. 
4.2.1. Energia 
Účinnejšie využívanie energie a lepšie využívanie prírodných zdrojov môže pomôc ť 
znížiť škodlivé emisie. EÚ si stanovila indikatívny cie ľ vyrobiť 12 % energie a 21 % 
elektrickej energie z obnovite ľných zdrojov do roku 2010. Ta ktiež prijala minimálne 
ciele pre podiel biopalí v a navrhovala bezpe čnostné opatrenia v oblasti jadrovej 
energie. Podniklo sa nieko ľko krokov na obmedzenie energetického dopytu vrátane 
energetických štítkov, energetickej hospodárnosti budov, smernice o kombinovanej výrobe a smernice, ktorá sa týka požia daviek ekologickej koncepcie pre výrobky 
využívajúce energiu. Zelená kniha o energetickej ú činnosti taktiež skúma spôsoby 
ďalšieho vývoja v tejto oblasti
17. 
4.2.1.1. Malé spa ľovacie zariadenia 
Na úrovni Spolo čenstva nie je tento z vyšujúci sa zdroj emisií regulovaný. Komisia 
preskúma, či by sa pôsobnos ť smernice IPKZ mala rozšíri ť na zdroje pod 50 MW th. 
Zosúladené technické normy sa stanovia pre domáce spa ľovacie zariadenia a ich 
palivá. Menšie obytné a obchodné budovy by sa, v rámci možnosti, mohli zahrnú ť do 
pôsobnosti rozšírenej smernice o energetickej ú činnosti18. 
4.2.1.2. Emisie POZ na čerpacích staniciach 
V súvislosti s úlohou prchavých organických zlú čenín pri tvorbe prízemného ozónu 
preskúma Komisia rozsah ďalšieho zníženia emisií POZ na čerpacích staniciach.  
4.2.2. Doprava 
S prihliadnutím na záväzky sta novené v bielej knihe o spolo čnej dopravnej politike19 
bude Komisia aj na ďalej podporova ť posuny k dopravným prostriedkom, ktoré 
menej zne čisťujú životné prostredie, alternatí vnym palivám, zníženému dopravnému 
preťaženiu a internalizácii vonkajších vplyvov do dopravných nákladov. So zrete ľom 
na spoplatnenie infraštrukt úry už Komisia predložila  návrhy, ktoré sa týkajú 
poplatkov za používanie cestnej in fraštruktúry platné pre ťažké vozidlá 
(Eurovignette) a ustanovenia spolo čného rámca pre všetky ostatné prostriedky sa 
                                                 
17 KOM(2005) 265. 
18 Smernica 2002/91/ES (Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 65). 
19 KOM(2001) 370, 12.9.2001. 
 
SK 10   SK preskúma v budúcnosti.Ostatné možné opatrenia  sú predložené nižšie a môžu sa 
doplniť ďalšími, po prepracovaní bielej knihy v roku 2005. 
4.2.2.1. Pozemná doprava 
V rámci európskeho železni čného systému sa podnikajú iniciatívy, ktoré smerujú k 
jeho oživeniu a integrácii. Usmernenia  transeurópskych dopra vných sietí prijaté 
v roku 2004 tieto inicia tívy podporujú a uprednost ňujú tak ekologicky šetrné 
dopravné prostriedky, ktoré zah ŕňajú aj železnice. Okrem toho sa prostredníctvom 
programu „Marco Polo“ presadzuje in termodálna nákladná doprava a európsky 
program satelitnej rádiovej navigácie GALILEO zlepší ú činnosť dopravy.  
V roku 2005 sa prijme návrh na znížen ie emisií z nových osobných áut a dodávok 
(EURO V). Komisia takisto pred loží návrh na  sprísnenie ďalšieho vypúš ťania emisií 
z ťažkých vozidiel. Z dlhodobého h ľadiska bude Komisia taktiež skúma ť 
vykonateľnosť zlepšenia procesu schva ľovania typov tak, aby emisie skúšobných 
cyklov lepšie odrážali skuto čné používanie motorových vozidiel.  
Komisia tiež zváži tieto opatrenia: 
• praktické usmernenia pre di ferencované spoplatnenie pod ľa poškodenia 
spôsobeného zne čisteným ovzduším a dopadov na ekologicky citlivé oblasti 
• povinnosti a odporú čania verejných orgánov uplat ňovať minimálne ro čné kvóty 
obstarávania pre nové čistejšie a energeticky hospodárnejšie vozidlá 
• zriadenie spolo čného rámca na ur čovanie nízkoemisných oblastí 
Staršie cestné dopravné prostried ky spôsobujú nepomerné úrovne zne čistenia. 
Členské štáty by preto mali zváži ť cielené programy zdokonalenia a vyradenia 
vozidiel pri vypracovávaní plánov na splnenie cie ľov týkajúcich sa kvality ovzdušia. 
Komisia vo svojej tematickej straté gii o životnom prostredí miest zis ťuje, ako 
najlepšie pomôc ť členským štátom a miestnym orgánom navrhnú ť a uplatňovať 
udržateľné plány dopravy v mestách, ktoré kom binujú zlepšenia vo verejnej doprave 
s riadením dopytu v oblasti dopravy, s cie ľom spravodlivo prispie ť dopravnými 
činnosťami k dosiahnutiu cie ľov týkajúcich sa kvality ovzdušia, hluku 
a klimatických zmien. 
4.2.2.2. Letectvo 
V nadchádzajúcom oznámení o využití ekonomických nástrojov pri obmedzení 
dopadu leteckej dopravy na klimatické zmeny sa prerokujú opatrenia s možnou 
spoluprácou medzi oblas ťami týkajúcimi sa klimatických zmien a kvality ovzdušia. 
4.2.2.3. Lodná doprava 
Vážny problém predstavujú lodné emisie SO 2 a NOx zne čisťujúce ovzdušie, ke ďže 
sa predpokladá, že do roku 2020 prevýšia emisie, ktoré vznikajú zo všetkých 
pozemných zdrojov v EÚ. Tieto emisie sú regulované pod ľa prílohy VI k dohovoru 
IMO o zne čisťovaní morí a všetky členské štáty, ktoré ešte  neratifikovali prílohu VI, 
by tak mali čo najskôr urobi ť. 
 
SK 11   SK Komisia vypracovala stratégiu EÚ o lodných emisiách a odsúhlasila smernicu o síre 
v lodných palivách20. Je však potrebné podniknú ť ďalšie kroky a Komisia plánuje: 
• Poskytnúť Rade odporú čanie týkajúce sa rozhodnutia, pod ľa ktorého by Komisia 
získala oprávnenie rokova ť v rámci IMO o posilnení sú časných emisných noriem; 
Zvážiť návrh na prijatie prísne jších noriem pre NOx do konca roku 2006, ak sa do 
tohto dátumu neprijmú v rámci IMO žiadne návrhy na prísnejšie normy. 
• Podporova ť pripájanie sa lodí po čas kotvenia na pobrežnú elektrickú sie ť (najmä z 
obnoviteľných zdrojov) prostredníctvom usmernení a zváži energetické da ňové 
úľavy. 
• Zabezpečiť, aby sa ú činne uplat ňovala nízkoemisná prevádzka ako kritérium pre 
programy financovania EÚ, vrátane pr ogramov Marco Polo a Námorné dia ľnice. 
4.2.3. Po ľnohospodárstvo 
Chov hovädzieho dobytka, ošípaných a hydiny  a využívanie minerálnych hnojív sa 
považuje za najvä čší zdroj emisií čpavku. Nedávna reforma spolo čnej 
poľnohospodárskej politiky by mala dosiahnu ť zníženie emisií čpavku 
z poľnohospodárskych zdrojov potom, ako (1) sa odstráni spojenie medzi finan čnou 
podporou a povinnos ťou udržiava ť špecifický po čet zvierat; (2) sa odstránia stimuly 
týkajúce sa zintenzívnenia,  ktoré spôsobia zníženie využ ívania minerálnych hnojív; a 
(3) sa zavedie povinné krížové  dosiahnutie súladu s environmentálnymi smernicami 
ako podmienka pre úplné poskytnutie priamych platieb. Na ďalej sa očakávajú ďalšie 
zlepšenia, ktoré vychádzajú z ú činného uplat ňovania ur čitých environmentálnych 
smerníc, ako sú smernica o dusi čnanoch, smernica IPKZ, smernica o hodnotení 
dopadov na životné prostredie a rámcová smernica o vodách. 
Tieto zlepšenia však nemusia by ť postačujúce pri plnení cie ľov stratégie. Ke ďže 
dusík je dôležitým prvkom v rámci viacer ých environmentálnych problémov bude 
Komisia uplat ňovať súvislý a integrovaný prístu p k riadeniu emisií dusíka21. 
Opatrenia a politiky na zníženie „nadmerného“ dusíka využívaného v 
poľnohospodárstve, ktorý zárove ň ovplyvňuje dusičnany vo vode, čpavok a emisie 
oxidu dusného vo vzduchu, majú prioritný výz nam. Tieto politiky by sa mali týka ť 
(1) obsahu dusíka v krmivách; (2) nadmerného používania dusi čnatých hnojív a (3) 
podpory ďalšieho výskumu v rámci cyklu dusí ka a jeho dôsledkov na životné 
prostredie. 
 S cieľom dosiahnu ť súlad so sú časnými a novými emisnými stropmi pre čpavok 
musia členské štáty, po prepracovaní SNES, pripravi ť plány a programy na 
preukázanie súladu s týmito novými stropmi. Dosiahnutie znížených cie ľov vyžaduje 
vypracovanie národných ak čných plánov, vrátane záväzkov uplatnite ľných na úrovni 
fariem, umož ňujúcich zníženie emisií sa však bude postupne zavádza ť počas obdobia 
približne desiatich rokov, po prijatí prepracovanej SNES. 
                                                 
20 KOM(2002) 595. 
21 V súlade s Vyhlásením 3. medzinárodnej konferencie o emisiách dusíka, október 2004, Nandžing Čína. 
 
SK 12   SK V novom nariadení o rozvoji vidieka a v ná vrhoch Komisie týkajúcich sa rozvoja 
vidieka pre roky 2007-2013 je poskytnutých nieko ľko možností na zníženie emisií 
čpavku z po ľnohospodárskych zdrojov. Zah ŕňajú taktiež opatrenia súvisiace s 
modernizáciou fariem, splnením noriem a agroenvironmentálne opatrenia. Komisia žiada členské štáty, aby plne uplat ňovali tieto opatrenia. Členské štáty môžu 
navrhnúť agroenvironmentálne programy, ktoré presahujú environmentálne právne 
záväzky a minimálne požiadavky na používanie hnojív, ktoré sú ur čené v 
programoch rozvoja vidieka. Môžu taktiež napomôc ť účinnejší súlad s kódexom 
osvedčených farmárskych postupov CLRTAP
22. 
4.2.4. Štrukturálne fondy 
Štrukturálne fondy spolufinan cujú viacero opatrení v členských štátoch a v 
regiónoch, ktoré prispievajú k zlepšeniu kvali ty ovzdušia. Návrh Komisie týkajúci sa 
reformy kohéznej politiky pre roky 2007-201323 zahŕňa návrhy, ktoré pomôžu pri 
napĺňaní cieľov tejto stratégie. Sú to napr. podpora udržate ľných systémov dopravy, 
udržateľné a čistejšie zásoby energie,  obnova a opätovné použitie neobrábanej pôdy. 
Ochrana životného prostredia je zahrnutá v troch navrhovaných cie ľoch 
konvergencie, konkurencieschopnosti a zamestna nosti a teritoriálnej spolupráce. V 
rámci prvého cie ľa, ktorý je ur čený menej zvýhodneným regiónom a krajinám sa 
kvalitou ovzdušia zaoberá návrh nariad enia o Európskom fonde pre regionálny 
rozvoj (EFRR)24. Prioritou pre budúcu kohéznu politiku zostáva zabezpe čenie plného 
využívania ekologických inovácií a techno lógií, ako aj zavedenie systémov 
environmentálneho riadenia v rámci MSP. 
4.2.5. Medzinárodný rozmer 
Keďže regionálny a globálny východiskový podiel na zne čisťovaní ovzdušia v 
Európe rastie, musí Spolo čenstvo pracova ť na dosiahnutí medzinárodného konsenzu 
o závažnosti hemisférického zne čistenia. Komisia bude v spolupráci s členskými 
štátmi vies ť spoločne s USA novú pracovnú skupinu o hemisférickom zne čistení 
ovzdušia v rámci CLRTAP. Komisia taktiež zi ntenzívni svoju spoluprácu týkajúcu sa 
znečistenia ovzdušia s Čínou. EÚ bude tiež pokra čovať v podpore vedeckých a 
monitorovacích činností Dohovoru. 
5. ĎALŠIE OPATRENIA  
5.1. Hodnotenie, preskúmanie a výskum 
Táto stratégia sa preskúma v roku 2010 a výsledky sa za členia do závere čného 
hodnotenia 6. EAP. Prebiehajúce hodnotenie politík bude pokra čovať a použijú sa 
súčasné indikátory a oznámené informácie. Proces hodnotenia sa zameria na 
pripravenos ť na preskúmanie. 
Analýza, o ktorú sa táto stratégia opiera, je založená výskume zne čistenia ovzdušia 
vrátane dopadov častíc na zdravie ľudí vykonaného Spolo čenstvom v systéme 
                                                 
22 Stanovené v prílohe IX CLRTAP Göteborského protokolu. 
23 KOM(2004) 492. 
24 KOM(2004) 495, článok 4. 
 
SK 13   SK rôznych rámcových programov VTR25. Stratégia sa taktiež zakladá na ekonomicko-
environmentálnych modeloch a nástrojo ch vyvinutých prostr edníctvom fondov VTR 
Spoločenstva26.  
V nasledujúcich rokoch  je potrebné posilni ť výskum emisných zdrojov, 
atmosférického chemického zloženia, disperzie zne čisťujúcich látok a ú činkov 
znečisteného ovzdušia na zdravie ľudí a životné prostredie vrátane dlhodobých 
európskych epidemiologických štúdií. Je nevyhnutné zlepši ť finančné hodnotenie 
dopadov na ekosystémy, analýzu nákladov a ú činnosť opatrení, ktoré sa v sú časnosti 
uplatňujú. Tieto aspekty si vyžadujú financovanie VTR zo strany EÚ, činnosť 
Spoločného výskumného centra Európskej komisie a podporu členských štátov. 
5.2. Konzulta čné opatrenia 
O stratégii sa diskutovalo na po četných stretnutiach zú častnených strán v rámci 
programu CAFÉ, ako aj po čas dvojmesa čných verejných konzultácií na 
internetových stránkach. Z po čtu 11 578 získaných reakcií viac ako 10 000 pochádza 
od súkromných osôb. Respondenti poukázali na jasnú potrebu lepšej verejnej 
informovanosti, vyššej úrovne ochrany pred zne čistením ovzdušia a ochotu zaplati ť 
za znížené riziko rovnako a ko v prípade pitnej vody. 
Riadiaca skupina CAFE bude na ďalej vytvára ť hlavné fórum pre budúce konzultácie 
so zúčastnenými stranami, je však potrebné časom zmeni ť súčasnú štruktúru 
konzultačných skupín zaoberajúcich sa problematikou zne čistenia ovzdušia. V máji 
2005 sa okrem toho zriadila pracovná skupina na pomoc pri technických činnostiach, 
ktoré vyplývajú z prepracovania SNES. Regula čný výbor bude ma ť väčšie 
zastúpenie pri uskuto čňovaní opatrení týkajúcich sa zne čistenia ovzdušia, najmä v 
oblasti monitorovania a podávania správ. 
6. Z ÁVER  
Znečistenie ovzdušia pokra čuje v znižovaní úrovne zd ravia a kvality života ob čanov 
EÚ, ako aj prirodzeného život ného prostredia. Závažnos ť týchto ú činkov je príliš 
veľká, aby ju bolo možné ignorova ť a neprekro čiť rámec sú časných právnych 
predpisov nepredstavuje rozumnú altern atívu. Táto stratégia stanovuje dlhodobú 
perspektívu pre čistejšie ovzdušie v Európe.  
                                                 
25 Program CLEAR (http://www.nilu.no/ clear/); INTEGAIRE tematická sie ť (http://www.integaire.org/). 
26 Hodnotenie zdravia v rámci projektov ExternE a NewExt; makroekonomická analýza použitá vo 
všeobecnom modeli rovnováhy GEM-E3.