10.Pokiaľ ide o implementáciu právnych predpisov Únie o prevencii rizík katastrof a ich zvládaní v súvislosti s povahou katastrofy, Bulharsko transponovalo v roku 2007 smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/EC z 23. októbra 2010 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (ďalej len „smernica o povodniach“) do vnútroštátneho právneho systému a bolo vykonané predbežné posúdenie rizika povodní pre povodie každej rieky na základe metodiky posudzovania rizika a povodní a ohrozenia povodňami, ktorú vypracovalo ministerstvo životného prostredia a vodohospodárstva.

9.Postihnuté regióny patria v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na obdobie 2014 – 2020 do kategórie „menej rozvinuté regióny“. Bulharské orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF pre Bulharsko na opatrenia obnovy.

8.Bulharské orgány odhadli náklady na základné záchranné opatrenia oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 239,225 mil. EUR a tieto náklady rozpísali podľa druhu opatrenia. Táto suma predstavuje viac ako 98 % celkovej oznámenej škody. Bulharské orgány vysvetlili tento neúmerne vysoký podiel škôd na verejnom majetku tým, že miestne orgány nemohli v rámci 12-týždňovej lehoty na podanie žiadosti súkromné škody riadne posúdiť. Značná časť škôd na súkromnom majetku preto nebola do žiadosti zahrnutá. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (viac ako 97 mil. EUR) sa týka zabezpečenia preventívnej infraštruktúry. Odhaduje sa, že na obnovenie dopravnej infraštruktúry bude potrebných vyše 46 mil. EUR.

3.Komisia usúdila, že uvedené udalosti v Bulharsku majú spoločnú meteorologickú príčinu a predstavujú prírodnú katastrofu, v dôsledku čoho patria do oblasti pôsobnosti Fondu solidarity EÚ.

Toto rozhodnutie sa týka mobilizácie prostriedkov vo výške 16 274 765 EUR z Fondu solidarity Európskej únie (ďalej len „FSEÚ“ alebo „fond“) v súvislosti s tromi katastrofami v Bulharsku a Grécku. Táto mobilizácia sa bude v plnej výške financovať využitím časti z 50 000 000 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch, ktoré už boli zahrnuté do rozpočtu na rok 2015, preto sa nevyžaduje opravný rozpočet.

1.Od začiatku februára 2015 Grécko postihli rozsiahle záplavy v širšom okolí riek Evros a Ardas v regióne Východné Macedónsko a Trácia, ktoré zničili základnú infraštruktúru a spôsobili závažné škody na verejných budovách, súkromných obydliach, podnikoch a v poľnohospodárstve.

2.V rovnakom období zasiahli podobné udalosti aj veľkú časť stredného a západného Grécka vrátane regiónov Epirus, Západné Grécko, Stredné Grécko a Tesália, kde spôsobili ešte väčšie škody ako vo Východnom Macedónsku.

3.Grécko predložilo dve žiadosti o finančný príspevok z fondu, a to 23. apríla 2015, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 4. februára 2015 (Evros), a 1. februára 2015 (stredný a západný región). Žiadosti boli predložené na základe „regionálnej katastrofy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia. Celkove katastrofa zasiahla päť regiónov NUTS 2: Východné Macedónsko a Trácia (záplavy na rieke Evros), Epirus, Západné Grécko, Stredné Grécko a Tesália (záplavy v strednom a západnom Grécku).

4.Pri posúdení Komisie sa však zistilo, že udalosti v Grécku (a veľká katastrofa v Bulharsku) spolu súvisia a majú spoločnú meteorologickú príčinu. Komisia sa preto rozhodla pristupovať k uvedeným udalostiam v Grécku ako k jednej regionálnej katastrofe, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 3 nariadenia. V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu, preto patrí do oblasti pôsobnosti FSEÚ.

5.Zlúčenie dvoch žiadostí nemá vplyv na výšku finančného príspevku z FSEÚ a výrazne zníži administratívne zaťaženie pre Grécko, pokiaľ ide o vykonávanie a vykazovanie.

6.Grécko pri predložení žiadostí požiadalo o vyplatenie zálohy na predpokladaný príspevok z fondu. Po predbežnom posúdení žiadostí a pred rozhodnutím o ich zlúčení Komisia dospela k záveru, že podmienky stanovené v článku 4a nariadenia sú v oboch prípadoch splnené.

7.Grécke orgány odhadujú, že kumulovaná výška celkových priamych škôd spôsobených záplavami je 395,878 milióna EUR (132,454 milióna EUR v povodí rieky Evros a 263,424 milióna EUR v strednom a západnom Grécku). Táto suma predstavuje 36 % prahovej hodnoty „veľkej katastrofy“, ktorá je v prípade Grécka na rok 2015 stanovená na 1 091,315 milióna EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2013), katastrofu preto nemožno klasifikovať ako „veľkú katastrofu“. Celkové priame škody však predstavujú 4,78 % váženého priemeru HDP piatich dotknutých regiónov NUTS 2, a teda ďaleko prevyšujú 1,5 % prahovej hodnoty váženého regionálneho HDP, ktorá je stanovená v nariadení na vymedzenie regionálnej katastrofy.

8.Celkové priame škody tvoria základ pre určenie výšky finančného príspevku z fondu. Tento finančný príspevok možno použiť iba na základné núdzové operácie a operácie na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia.

9.Rozhodnutím Komisie C(2015) 4180 sa Grécku poskytla záloha vo výške 331 135 EUR v súvislosti so záplavami v povodí rieky Evros a rozhodnutím Komisie C(2015) 4181 suma 658 560 EUR v súvislosti so záplavami v strednom a západnom Grécku, čo v obidvoch prípadoch predstavuje 10 % predpokladaného finančného príspevku z fondu.

10.Pokiaľ ide o dosah a dôsledky týchto katastrof, záplavy v povodí rieky Evros zasiahli najmä poľnohospodárstvo. Zaplavených bolo približne 17 500 ha pôdy. Bola zničená poľnohospodárska infraštruktúra, sklady a úroda. Poškodených alebo zničených bolo aj 150 km ciest. V 17 obciach bola poškodená vodovodná a kanalizačná infraštruktúra. Záplavy spôsobili aj škody na verejných budovách (školy, telocvične, knižnice). V západnej, strednej a severnej časti Grécka (Epirus, Aitoloakarnania, Evrytania, Fthiotida, Tesália a Peloponéz) boli vnútrozemské aj pobrežné oblasti zasiahnuté intenzívnymi dažďami a búrkami, ako aj silným snežením v horách a búrlivým južným vetrom. V dôsledku toho došlo k výpadkom elektriny, rozvodneniu riek a rozsiahlym zosuvom pôdy, čo viedlo k izolácii viacerých horských usadlostí, ktorých obyvateľstvo muselo byť evakuované. V Epiruse poškodila katastrofa viac než 60 % cestnej siete. V poľnohospodárstve boli zaznamenané straty plodín pestovaných na kultivovanej pôde. Postihnuté boli aj sklady, súkromné obydlia, obchodné a poľnohospodárske podniky. Ohrozené boli aj niektoré objekty gréckeho kultúrneho dedičstva. Rozbúrená rieka Arachthos napríklad strhla historický most Plaka v meste Tzoumerka.

11.Grécke orgány odhadli náklady na základné záchranné opatrenia oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 308,445 mil. EUR a tieto náklady rozpísali podľa druhu opatrenia. Najväčšia časť nákladov (196 miliónov EUR) sa týka odvetvia dopravy. Druhá najväčšia časť nákladov sa týka zabezpečenia preventívnej infraštruktúry vo výške 83 mil. EUR.

12.Zasiahnuté regióny sú „menej rozvinutými regiónmi“ oprávnenými na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (2014 – 2020). Grécke orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF na opatrenia obnovy.

13.Pokiaľ ide o implementáciu právnych predpisov Únie o prevencii rizík katastrof a ich zvládaní, v súčasnosti sa nevedie žiadne konanie o nesplnení povinnosti. Komisii bola v novembri 2012 predložená aktualizovaná správa o predbežnom posúdení povodňového rizika. Okrem toho súčasťou národného strategického referenčného rámca na roky 2014 – 2020 je operačný program „Infraštruktúra, doprava, životné prostredie a udržateľný rozvoj“, ktorý je spolufinancovaný z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu a z ktorého sa v rámci tematického cieľa 5 financujú opatrenia zamerané na zmierňovanie negatívneho vplyvu zmeny klímy, prispôsobovanie sa novým xerotermným podmienkam a reagovanie na možné extrémne poveternostné javy, ako sú záplavy.

14.Ku dňu predloženia žiadosti nebolo voči Grécku vedené konanie o porušení právnych predpisov Únie v súvislosti s povahou katastrofy.

15.Grécke orgány potvrdili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie.

3.FINANCOVANIE

Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020, a najmä jeho článok 10 umožňujú mobilizáciu Fondu solidarity Európskej únie v rámci ročného stropu vo výške 500 mil. EUR (v cenách roku 2011) nad rámec príslušných okruhov finančného rámca. Podmienky oprávnenosti na finančné prostriedky z fondu sú uvedené v nariadení Rady (ES) č. 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie, zmenenom nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 661/2014 z 15. mája 2014. V bode 11 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení sa stanovujú spôsoby mobilizácie fondu.

Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje prahovú hodnotu (t. j. 0,6 % HND alebo 3 mld. EUR v cenách roku 2011, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanovenou prahovou hodnotou. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd pod prahovou hodnotou, a sadzba 6 % pre tú časť škôd, ktorá túto hodnotu presahuje. Pre regionálne katastrofy a katastrofy uznané podľa ustanovenia o „susednej krajine“ je sadzba 2,5 %.

Príspevok nesmie prekročiť odhadované celkové náklady na oprávnené operácie. Metodika na výpočet pomoci z Fondu solidarity bola stanovená vo výročnej správe o Fonde solidarity za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom.

Na základe žiadostí Bulharska a Grécka je výpočet výšky pomoci z fondu na základe odhadu celkových spôsobených priamych škôd takýto: