EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli16. 6. 2020 COM(2020) 248 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Udržateľnejší rybolov v EÚ: aktuálny stav a smerovanie na rok 2021

{SWD(2020) 112 final}



OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Udržateľnejší rybolov v EÚ: aktuálny stav a smerovanie na rok 2021

1.Úvod Toto oznámenie obsahuje prehľad o tom, nakoľko sa flotilám EÚ darí loviť udržateľným spôsobom, posúdenie socio-ekonomickej výkonnosti flotily EÚ, ako aj informácie o rovnováhe medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami a vykonávaní povinnosti vylodiť úlovky. Toto oznámenie by sa malo vykladať v spojení s informáciami, ktoré sa nachádzajú v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Okrem toho sa v ňom uvádzajú najdôležitejšie oblasti, na ktoré sa Komisia pri vypracovaní svojich návrhov rybolovných možností na rok 2021 zameria. Členské štáty, poradné rady, zúčastnené strany a verejnosť sa môžu spoločne zamyslieť nad politickým smerovaním opísaným v tomto oznámení a do 31. augusta 2020 poskytnúť Komisii svoje odporúčania a návrhy. 2.Pokrok pri dosahovaní Fmsy V rokoch 2003 až 2018 sa rybolovný tlak na populácie rýb v severovýchodnom Atlantiku stabilne znižoval. Medián rybolovnej úmrtnosti, ktorý bol v prvých rokoch 21. storočia 1,5-krát vyšší ako rybolovná úmrtnosť na úrovni maximálneho udržateľného výnosu (Fmsy), je v súčasnosti stabilizovaný na hodnote blízkej 1,0. Z toho vyplýva, že rybolov sa postupne stáva udržateľnejším. Okrem toho to tiež znamená, že cieľ dosiahnuť maximálny udržateľný výnos (MSY) sa v zásade podarilo dosiahnuť, hoci ešte ostáva vyriešiť aj iné problémy. Celkový povolený výlov (TAC) je jedným z hlavných riadiacich nástrojov spoločnej rybárskej politiky. V severovýchodnom Atlantiku a priľahlých oblastiach Komisia navrhla na rok 2020 TAC na úrovni alebo pod úrovňou udržateľnosti (ktorá sa z hľadiska rybolovnej úmrtnosti vyjadruje ako Fmsy) v prípade všetkých 78 TAC, pri ktorých boli k dispozícii vedecké odporúčania. Výnimku predstavovalo 6 prípadov, keď Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) odporúčala nulové úlovky. V týchto prípadoch sa rozhodlo stanoviť nízke TAC obmedzené na vedľajšie úlovky, aby sa prelovené populácie mohli obnoviť tak, aby nedošlo k predčasnému zákazu dôležitého komerčného rybolovu a aby vedci mohli naďalej zbierať vedecké údaje. Regionálne viacročné plány (MAP) pre Baltské more, Severné more a západné vody sa ukázali byť prínosné, pretože prinášajú potrebnú flexibilitu pri stanovovaní rybolovných možností a umožňujú stanovovať úrovne rybolovu na úrovni rozsahu MSY. V niektorých úzko vymedzených prípadoch bolo vďaka nim možné stanoviť TAC na úrovni horného rozsahu MSY, čím sa zmiernil úbytok zdravých populácií. Týkalo sa to napríklad južnej a severnej populácie merlúzy európskej. Okrem toho MAP zohrali zásadnú úlohu pri stanovovaní TAC na úrovni spodného rozsahu MSY v prípade populácií, ktoré neboli v dobrom stave. Rada stanovila 62 zo 78 TAC v súlade s Fmsy. Preto sa očakáva, že v roku 2020 bude v Baltskom mori, Severnom mori a Atlantiku viac ako 99 % vylodení z populácií, s ktorými hospodári výlučne EÚ, pochádzať z udržateľne riadeného rybolovu. Pokiaľ ide o 11 populácií v severovýchodnom Atlantiku, s ktorými EÚ hospodári s tretími krajinami, potvrdil sa celkový pozitívny trend pozorovaný vo vodách EÚ do roku 2014. Medián ukazovateľa F/Fmsy bol takmer na rovnakých hodnotách, aké sa dosahujú vo vodách EÚ. Po roku 2014 však z tohto ukazovateľa vyplýva, že počet populácií lovených nad hodnotou Fmsy narastá. Okrem stanovenia TAC Rada v roku 2019 prijala nápravné opatrenia v rámci MAP s cieľom umožniť obnovu niektorých populácií rýb: Pri konzultáciách medzi EÚ a Nórskom sa dohodli aj nápravné opatrenia pre populácie tresky škvrnitej v Severnom mori a v Skagerraku a Kattegate. V prípade týchto populácií, ktoré sú v mimoriadne ťažkej situácií, sa riadenie momentálne sústreďuje na obnovu biomasy. Preto sa zaviedli mimoriadne ochranné opatrenia, ktorými sa majú minimalizovať ich úlovky v rámci hlavných druhov komerčného rybolovu (používanie selektívnejšieho výstroja) a ktorými sa má zabezpečiť, že plne zdokumentovaný rybolov umožní správne pochopenie zvyčajných spôsobov rybolovu. Tieto nápravné opatrenia síce pomôžu zabezpečiť rýchlejšiu obnovu populácie tresky škvrnitej v Keltskom mori v súlade s cieľmi MAP pre západné vody, Komisia by však bola uprednostnila opatrnejšie stanovený TAC pre tresku škvrnitú v Keltskom mori na rok 2020. Ukazovateľ rybolovnej úmrtnosti (F/Fmsy) pre Stredozemné more a Čierne more bol aj v rokoch 2003 – 2017 na veľmi vysokej úrovni. Od roku 2011, keď tento ukazovateľ dosiahol historicky najvyššiu hodnotu, sa jeho hodnota ustálila na úrovni približne 2,4. Z toho vyplýva, že populácie sa v priemere lovia na úrovniach, ktoré sú výrazne vyššie ako cieľ dosiahnutia udržateľnosti stanovený v rámci spoločnej rybárskej politiky. 2.1.Trendy týkajúce sa biomasy V severovýchodnom Atlantiku možno od roku 2007 pozorovať nárast biomasy, ktorá bola v roku 2018 v prípade úplne posudzovaných populácií o 48 % vyššia ako v roku 2003. V Stredozemnom mori a Čiernom mori sa od začiatku dátového radu v roku 2003 situácia v zásade nezmenila, hoci od roku 2012 mohlo nastať mierne zvýšenie biomasy. Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF) však uvádza, že s týmto ukazovateľom je spojená vysoká miera neistoty.

Napriek výraznému zlepšeniu pri znižovaní rybolovného tlaku v severovýchodnom Atlantiku a zvýšeniu biomasy ostáva vyriešiť viacero problémov. Niektoré populácie sa stále lovia nadmerne a/alebo mimo bezpečných biologických hraníc a je jasné, že na to, aby sa tieto populácie dostali na udržateľnú úroveň, treba vyvinúť viac úsilia. V prípade Stredozemného a Čierneho mora je tiež jednoznačne, že treba pokračovať v intenzívnej snahe o ochranu, najmä pomocou MAP pre západné vody, a treba zotrvať aj pri opatreniach prijatých na základe vyhlásenia MedFish4Ever a vyhlásenia zo Sofie. K týmto opatreniam patrí napríklad viacročný plán pre rybolov druhov žijúcich pri morskom dne v Jadranskom mori, ktorý bol prijatý v roku 2019. 2.2.Stav flotily EÚ Počet plavidiel vo flotile EÚ naďalej klesá. V decembri 2019 bolo v registri flotily EÚ (vrátane najvzdialenejších regiónov) 81 279 plavidiel, čo v porovnaní s predchádzajúcim rokom predstavuje pokles o 365 plavidiel. Celková kapacita vyjadrená v hrubej priestornosti (GT) bola 1 521 189, čo v porovnaní s predchádzajúcim rokom predstavuje pokles o 11 991 GT. Celková kapacita vyjadrená v kW bola 6 047 356 (kW), čo v porovnaní s decembrom 2018 predstavuje pokles o 428 278 kW. Kým celková kapacita flotily EÚ ostáva pod stropmi rybolovnej kapacity, túto otázku treba vnímať v širších súvislostiach, keďže značný počet segmentov flotily pravdepodobne nie je v rovnováhe s dostupnými rybolovnými možnosťami. Z najnovších zistení vyplýva, že v roku 2017 z posudzovaných 247 segmentov flotily nebolo v rovnováhe 182 segmentov. Tento údaj vypláva z jedného zo základných biologických ukazovateľov (ukazovateľ udržateľného výlovu). Hospodárska výkonnosť flotily EÚ bola aj naďalej veľmi dobrá. Čistý zisk predstavoval v roku 2018 približne 1,4 mld. EUR a priemerné čisté rozpätie zisku 18 %. Táto úroveň ziskovosti predstavuje výrazné zlepšenie, keďže v roku 2008 bola flotila EÚ len minimálne zisková. Postupné zlepšovanie výkonnosti bolo predovšetkým výsledkom zlepšenia stavu niektorých dôležitých populácií, vysokých priemerných cien rýb (viac zisku za nižší počet vylodených rýb) a stabilne nízkych cien pohonných hmôt. Údaje za rok 2019 síce zatiaľ nie sú k dispozícii, ale očakávajú sa dobré výsledky celkovej ziskovosti, s čistým ziskom a priemerným čistým rozpätím zisku na podobnej úrovni ako v roku 2018. Naďalej však pretrvávajú značné rozdiely medzi rôznymi rybolovnými regiónmi v EÚ, pričom nižšiu úroveň ziskovosti vykazuje Baltské more, Stredozemné more a Čierne more. V prípade viacerých flotíl, ktoré lovia udržateľne lovené populácie (napríklad čertovité a kalkan ostronosý v Írskom mori, solea európska v západnej časti Lamanšského prielivu a kalkan ostronosý v Severnom mori), bol zaznamenaný pozitívny ekonomický trend, čo v prípade týchto flotíl prinieslo jednak zvýšenie ich ziskovosti a jednak nárast miezd. Naopak flotily, ktoré cielene lovia nadmerne lovené populácie (treska škvrnitá v Baltskom mori, treska škvrnitá v Keltskom mori), vykazovali horšie ekonomické výsledky. Celková zamestnanosť vo flotile EÚ v ekvivalente plného pracovného času (FTE) klesá od roku 2008 v priemere o 1,2 % ročne, čiastočne aj kvôli zníženiu kapacity flotily. Priemerná mzda na FTE však rastie o 2,5 % ročne. Priemerná ročná mzda na FTE je 25 000 EUR. Nárast zamestnanosti sa v prípade viacerých flotíl v Severnom mori a Atlantiku, na rozdiel od flotíl v iných regiónoch, podľa všetkého v súčasnosti konsoliduje. Prognóza hospodárskej výkonnosti flotily EÚ v roku 2020 ostáva zatiaľ vysoko neistá vzhľadom na kombináciu vplyvu poklesu dopytu a narušenia dodávateľských reťazcov v dôsledku zdravotnej krízy spojenej s COVID-19. Z prvých výstupov vyplýva, že odvetvie rybolovu bolo vzhľadom na náhly pokles dopytu vážne zasiahnuté narušením trhu spôsobeným pandémiou COVID-19. V dôsledku poklesu dopytu a následného poklesu cien za prvý predaj bolo mnoho plavidiel nútených prerušiť svoju činnosť. Dočasná nedostupnosť hotelového, reštauračného a stravovacieho odvetvia (HORECA) ako odbytiska mala negatívny vplyv na segmenty flotily, ktoré cielene lovia druhy s vysokou hodnotou, ako aj na maloobjemový pobrežný rybolov. Značné straty utrpeli aj rybárske flotily, ktoré sú závislé na vývozných trhoch. Okrem problémov s dopytom zažívali niektoré segmenty odvetvia rybolovu ťažké obdobie v dôsledku sanitárnych opatrení. Zdá sa, že od polovice apríla sa situácia zlepšuje v odvetví rybolovu aj v odvetví spracovania rýb. Je možné, že prevádzkové náklady flotíl EÚ sa znížia vďaka veľmi nízkym cenám pohonných hmôt v roku 2020. Na riešenie tejto bezprecedentnej situácie Komisia navrhla niekoľko urgentných opatrení na pomoc odvetviu, ktoré zákonodarcovia EÚ schválili. Tieto opatrenia pomôžu zachovať tisíce pracovných miest v pobrežných regiónoch EÚ a udržať potravinovú bezpečnosť. Rozširuje sa nimi pôsobnosť Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) s cieľom umožniť kompenzáciu za hospodárske straty spôsobené krízou v oblasti verejného zdravia a flexibilnejšie prideľovanie finančných zdrojov v rámci operačných programov jednotlivých členských štátov. Okrem toho sa zjednodušuje postup takých zmien operačných programov, ktoré majú za cieľ urýchlene zaviesť nové opatrenia. Nový dočasný rámec štátnej pomoci umožňuje členským štátom pomôcť formou štátnej pomoci hospodárskym subjektom pôsobiacim v odvetví rybolovu zasiahnutých krízou. Celková kapacita flotily EÚ zostáva pod úrovňou zákonne stanovených stropov rybolovnej kapacity. Mnohé segmenty flotily však nevykazujú rovnováhu s rybolovnými možnosťami, čo je aj naďalej znepokojujúcim problémom, ktorý by sa mal riešiť opatreniami stanovenými v akčných plánoch členských štátov. 2.3.Povinnosť vylodiť úlovky Povinnosť vylodiť všetky úlovky nadobudla platnosť v plnom rozsahu v roku 2019. Na účely posúdenia pokroku pri plnení povinnosti vylodiť úlovky Komisia dostala správy od 18 členských štátov a piatich poradných rád. Použili sa aj iné zdroje informácií, napríklad seminár o vykonávaní, kontrole a presadzovaní povinnosti vylodiť úlovky, ktorý zorganizovala Komisia a ktorý sa konal 14. júna 2019. Zistilo sa, že povinnosť vylodiť úlovky sa vo všeobecnosti nedarí dodržiavať. Členské štáty musia klásť väčší dôraz na kontrolu a presadzovanie. Pretrváva viacero závažných problémov – jednak väčšina členských štátov nezasiela presné správy o množstve odhodených rýb na základe výnimiek povolených v rámci povinnosti vylodiť úlovky a jednak sa vyloďuje veľmi málo rýb nedosahujúcich minimálnu veľkosť a členské štáty majú problémy s monitorovaním takýchto úlovkov. Vzhľadom na tieto nedostatky má povinnosť vylodiť úlovky len malý vplyv na členské štáty a odvetvie rybolovu, a to napriek tomu, že zúčastnené strany pôvodne dali najavo silné znepokojenie ešte pred jej plným vykonávaním od roku 2019.

Podstatne menej členských štátov vykonalo špecifické štúdie a pilotné projekty na testovanie selektívneho výstroja alebo stratégie na zabraňovanie nechceným úlovkom. V roku 2019 sa pozornosť presunula na programy odberu vzoriek alebo ekonomické štúdie na podporu výnimky de minimis a výnimky z dôvodu vysokej miery prežitia. V roku 2019 sa regionálne zoskupenia členských štátov venovali otázke potenciálneho zastavenia rybolovu spôsobeného blokačnými druhmi. Využívali pri tom riešenia, ktoré vyvinula Komisia a iné zúčastnené strany. Ako príklad riešenia možno uviesť situáciu, keď sa niektoré členské štáty dohodli na výmene kvót s cieľom stanoviť TAC obmedzené na vedľajšie úlovky a doplnili tento krok opatreniami na zníženie vedľajších úlovkov. Úspešne sa použili mechanizmy výmeny kvót. Z posúdenia STECF však vyplýva, že nie všetky opatrenia na zníženie vedľajších úlovkov boli dostatočne účinné. V záujme riešenia tejto otázky Komisia do svojho návrhu rybolovných možností začlenila niektoré špecificky zamerané súvisiace nápravné opatrenia. Kontrola povinnosti vylodiť úlovky je teda aj naďalej problémom, ktorý ešte len čaká na vyriešenie. Vo februári 2020 Komisia začala sériu auditov zameranú na metodiku, ktorú vybrané členské štáty používajú na zabezpečovanie kontroly a presadzovania povinnosti vylodiť úlovky. Z auditov, ktoré sa zatiaľ vykonali, možno na úvod vyvodiť, že predmetné členské štáty nezaviedli potrebné opatrenia a vykazujú značne vysoký počet nezdokumentovaného odhadzovania úlovkov. Tieto zistenia sa zhodujú so zisteniami uvedenými v rôznych správach, okrem iného aj v troch správach Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva (EFCA) o posudzovaní plnenia povinnosti vylodiť úlovky. Tieto správy potvrdzujú, že povinnosť vylodiť úlovky sa počas posudzovaného obdobia (2015/2016 až 2017) v niektorých segmentoch flotily v Severnom mori a severozápadných vodách bežne nedodržiavala pri špecifických druhoch rybolovu. Treba pokračovať v snahe o zvýšenie selektívnosti rybárskeho výstroja a rybolovných techník. Treba sa viac sústrediť na kontrolu a presadzovanie povinnosti vylodiť úlovky, predovšetkým vhodnými modernými nástrojmi kontroly. Ide najmä o systémy diaľkového elektronického monitorovania, ktoré sú najúčinnejším a nákladovo najefektívnejším spôsobom kontrolovania povinnosť vylodiť úlovky na mori. Komisia bude pokračovať v úzkej spolupráci so spoluzákonodarcami v záujme dosiahnutia dohody revidovanom systéme kontroly rybolovu, vďaka ktorému sa uľahčí používanie týchto moderných nástrojov kontroly. 3.Návrhy rybolovných možností na rok 2021 3.1.Ciele návrhov rybolovných možností na rok 2021 Od roku 2020 sa má s populáciami rýb hospodáriť v súlade s cieľom maximálneho udržateľného výnosu. Hlavným cieľom návrhov Komisie pre populácie v Atlantiku, Severnom mori a Baltskom mori bude teda udržanie, resp. dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu (Fmsy) pre populácie posudzované z hľadiska MSY. Komisia bude v plnej miere realizovať riadiace plány. Komisia navrhne buď hodnotu MSY alebo využije rozsah MSY, ktorý odporúča ICES, pokiaľ je to v rámci viacročného plánu z právneho hľadiska možné. V prípadoch, keď ICES odporúča, aby sa v niektorých cieľových populáciách vôbec nelovilo, sa návrh bude sústrediť na obnovu týchto populácií nápravnými opatreniami v rámci viacročných plánov. Návrhy sa zamerajú aj na hľadanie ďalších riešení na uľahčenie účinného vykonávania povinnosti vylodiť úlovky. Komisia naďalej spolupracuje so všetkými zúčastnenými stranami v snahe zaistiť, aby populácie, na ktoré sa vzťahujú tieto plány, boli čím skôr vedecky posúdené z hľadiska MSY. Na zlom stave niektorých populácií sa podieľajú aj iné antropologické faktory (napríklad zmena klímy a znečistenie). Aj tu treba hľadať riešenia. Okrem toho sa musí obmedziť rybolovný tlak na takéto populácie. Komisia spolu s vedcami sa čoraz intenzívnejšie venujú skúmaniu morských ekosystémov z hľadiska rybolovu, aby sa tento aspekt dal začleniť do riadenia rybárstva. V návrhu nariadenia o rybolovných možnostiach pre Stredozemné a Čierne more sa na účely vykonávania MAP pre západné Stredozemie na rok 2021 stanoví, aké ďalšie kroky treba podniknúť v záujme zníženia rybolovnej úmrtnosti na základe cieľa MAP dosiahnuť Fmsy v danej oblasti najneskôr do roku 2025 na základe dostupných vedeckých odporúčaní. Súčasťou návrhu budú jednak opatrenia Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (GFCM), ktoré sa už uplatňujú, a jednak opatrenia, ktoré boli prijaté v roku 2019. Ide napríklad o viacročný plán pre populácie druhov žijúcich pri morskom dne v Jadranskom mori, ako aj núdzové opatrenia zamerané na malé pelagické druhy v Jadranskom mori, opatrenia zamerané na úhory a TAC pre kalkana veľkého v Čiernom mori, ako aj autonómne kvóty pre šprotu severnú v danej morskej oblasti. 3.2.Kľúčové kroky pri stanovení rybolovných možností na budúci rok Základom návrhov Komisie týkajúcich sa rybolovných možností budú vedecké odporúčania ICES o úlovkoch, ktoré sa vydávajú v niekoľkých častiach. ICES zverejní svoje odporúčania týkajúce sa úlovkov v máji a júni a niektoré z týchto odporúčaní zaktualizuje po jesenných prieskumoch na mori. Odporúčania k veľkým pelagickým populáciám sa zverejňujú v septembri. Komisia má v úmysle zahrnúť do svojich pôvodných návrhov čo najviac populácií. Návrhy rybolovných možností budú v prípade populácií, s ktorými sa hospodári spolu s medzinárodnými partnermi (napríklad s Nórskom), a v prípade populácií, pre ktoré budú vedecké odporúčania dostupné až neskôr, naďalej obsahovať rybolovné možnosti pro memoria. Prechodné obdobie stanovené v dohode medzi EÚ a Spojeným kráľovstvom o vystúpení uplynie na konci roku 2020 (pokiaľ sa nepredĺži). Populácie, v prípade ktorých musí Komisia uskutočniť konzultácie so Spojeným kráľovstvom a Nórskom v rámci stanovenia rybolovných možností na rok 2021, sa takisto stanovia ako pro memoria dovtedy, kým sa tieto konzultácie neskončia a kým nebudú známe ich výsledky. Pandémia COVID-19 má vplyv na poskytovanie vedeckých odporúčaní a kontinuitu dodávania údajov, čo sa môže prejaviť tým, že dátumy zverejnenia odporúčaní a ich forma sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi môžu zmeniť. Komisia vyzýva členské štáty a zúčastnené strany, aby zohľadnili vedecké odporúčania hneď, ako budú verejne dostupné. Zúčastnené strany budú mať zároveň možnosť predložiť odporúčania týkajúce sa rybolovných možností prostredníctvom príslušných poradných rád a členských štátov. S prihliadnutím na tieto konzultácie Komisia plánuje prijať štyri návrhy: pre Baltské more (august), pre Stredozemné more a Čierne more (september), pre hlbokomorské populácie v severovýchodnom Atlantiku (október) a pre Atlantik a Severné more (október). Bude sa o nich rokovať na samostatných zasadnutiach Rady – na októbrovom zasadnutí sa bude hovoriť návrhu pre Baltské more, na novembrovom o návrhoch pre hlbokomorské populácie a Stredozemné a Čierne more a na decembrovom o návrhu pre Atlantik a Severné more. 3.3.Stanovenie rybolovných možností pre rôzne morské oblasti Rybolovné možnosti pre populácie v Baltskom mori, Severnom mori a západných vodách, ktorými hospodári výlučne EÚ, sa stanovia na základe príslušných MAP, v ktorých sa vymedzuje rybolovná úmrtnosť vyjadrená v rozsahoch Fmsy, a preto za určitých podmienok umožňujú istú mieru flexibility. Od ICES sa žiada, aby poskytla odporúčania, ktoré umožnia posúdiť potrebu a možnosť využitia tejto flexibility. Horný rozsah hodnôt Fmsy možno použiť na navrhnutie TAC len pre zdravé populácie a vtedy, ak vedecké odporúčania vyjadria potrebu stanovenia cieľov vytýčených v MAP v prípade zmiešaného rybolovu v záujme zabránenia vážnej škode na populácii v dôsledku vnútrodruhovej alebo medzidruhovej dynamiky populácií, prípadne v záujme obmedzenia vysokých medziročných výkyvov. V súvislosti s úplným vykonávaním povinnosti vylodiť úlovky má Komisia v úmysle navrhnúť rybolovné možnosti pre Baltské more, západné vody a Severné more v súlade s odporúčaním ICES, pričom sa v prípade potreby odpočítajú výnimky de minimis alebo výnimky z dôvodu vysokej miery prežitia. Aby sa aj naďalej uľahčovalo úplné vykonávanie povinnosti vylodiť úlovky, je dôležité využiť všetky dostupné nástroje na zmiernenie a v relevantných prípadoch aj každé odporúčanie ICES týkajúce sa prístupu k zmiešanému rybolovu. V tejto súvislosti bude Komisia hodnotiť pokrok členských štátov pri opatreniach na zníženie vedľajších úlovkov. Okrem toho musia relevantné regionálne skupiny sformulovať strednodobé nápravné opatrenia pre zraniteľné populácie. Pokiaľ ide o populácie posudzované na základe Fmsy, o ktorých musia prebehnúť konzultácie s tretími krajinami, Komisia sa bude usilovať o dosiahnutie dohody, ktorá bude zodpovedať dlhodobým riadiacim stratégiám alebo (v prípade, že takéto stratégie neexistujú) odporúčaniam týkajúcim sa Fmsy. EÚ by mala aj naďalej hľadať riešenia, ktorými sa zamedzí nadmernému rybolovu pelagických druhov v severovýchodnom Atlantiku, ku ktorému dochádza, keď sa pobrežné štáty nedohodnú na zásadách spoločného hospodárenia s populáciami.