EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 10. 2016 COM(2016) 657 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Vykonávanie stratégie pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií {SWD(2016) 329 final}



1. Kontext Stratégia pre medzinárodnú spoluprácu Európskej únie v oblasti výskumu a inovácií uverejnená v roku 2012 podporuje ciele posilňovania špičkovej kvality a príťažlivosti výskumu a inovácií v Únii, ako aj jej hospodárskej a priemyselnej konkurencieschopnosti, riešenia celosvetových spoločenských výziev a podpory vonkajších politík Únie. Je stavebným prvkom pre prioritu politiky EÚ v oblasti výskumu a inovácií, ktorá spočíva v „otvorenosti svetu“. Tieto ciele sa uplatňujú rôznymi spôsobmi v závislosti od medzinárodnej partnerskej krajiny alebo regiónu. V prípade krajín Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP), Európskeho združenia voľného obchodu (EFTA) a krajín, ktoré pristupujú k EÚ, sa pozornosť sústreďuje na podporu začlenenia do Európskeho výskumného priestoru (EVP). Krajiny európskej susedskej politiky majú za cieľ podporovať spoločný priestor znalostí a inovácií, v ktorom sa spája spolupráca, mobilita akademikov a budovanie kapacít v oblasti výskumu a inovácií. Ciele priemyselne vyspelých krajín a krajín s rozvíjajúcou sa ekonomikou zahŕňajú zvýšenie konkurencieschopnosti, spoločné riešenie celosvetových výziev a väčšiu účasť v medzinárodných hodnotových reťazcoch. V prípade rozvojových krajín sa dôraz kladie na podporu ich udržateľného rozvoja a riešenie celosvetových spoločenských výziev. Vo všetkých prípadoch sú oblasti spolupráce určené na základe schopností v oblasti výskumu a inovácií, možností prístupu na trh, príspevku k medzinárodným záväzkom a zavedených rámcových podmienok v oblasti výskumu a inovácií. Stratégia je štruktúrovaná do šiestich hlavných oblastí činností: i) otvoriť hlavný program EÚ v oblasti výskumu a inovácií Horizont 2020 pre výskumníkov a inovátorov z celého sveta a podporiť cielené činnosti na základe prioritných oblastí spolupráce s medzinárodnými partnerskými krajinami a regiónmi; ii) zlepšiť rámcové podmienky pre medzinárodnú spoluprácu; iii) zohrávať vedúcu úlohu na multilaterálnych fórach a pracovať s medzinárodnými organizáciami; iv) posilniť partnerstvo s členskými krajinami; v) zintenzívniť synergie s vonkajšími politikami EÚ; a vi) rozšíriť komunikáciu a posilniť monitorovanie. Tento dokument je druhou dvojročnou správou o vykonávaní stratégie a má rovnakú štruktúru ako samotná stratégia. Závery prvej správy boli takéto: medzinárodná spolupráca sa musí lepšie začleniť do strategického programovania programu Horizont 2020 a vypracúvania pracovných programov; musí sa naďalej pracovať na odstraňovaní prekážok v spolupráci; na efektívnejšie riešenie celosvetových výziev je potrebný celosvetový prístup; potrebné je stále zameranie sa na zlepšovanie synergií s členskými štátmi a s vonkajšími politikami EÚ; treba zdokonaliť komunikačnú stratégiu; a monitorovanie efektívnosti stratégie by mali podporiť kvantitatívne ukazovatele. V tejto správe sa zdôrazňujú opatrenia prijaté v reakcii na tieto závery, pokiaľ ide o konkrétne výsledky, ako napr. nový mechanizmus spolufinancovania, ktorý EÚ a Čína zaviedli na podporu projektov v oblasti výskumu a inovácií v strategických oblastiach spoločného záujmu. 2. Priority spolupráce V posledných dvoch rokoch dostala globálna spolupráca v oblasti výskumu a inovácií nový stimul v strategickom plánovaní vlád a spoločností. Jednou z najvyšších priorít Európskej komisie je, aby sa EÚ stala „silnejším svetovým aktérom“, a to, aby „otvorenosť svetu“ bola ústredným bodom politiky EÚ v oblasti vedy, výskumu a inovácií. Európska komisia chce silné stránky Únie v oblasti vedy a technológie pretaviť do vedúceho hlasu v celosvetových diskusiách a chce sa viac zapájať do vedeckej diplomacie na podporu globálneho dosahu EÚ. To znamená použiť univerzálny jazyk vedy na udržanie otvorených komunikačných kanálov a zabezpečiť, aby EÚ držala krok s globalizáciou zlepšením medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií, aby bola schopná riešiť celosvetové výzvy. Problémy v oblastiach, ako sú zdravie, potraviny, energia, voda, zmena klímy a obehové hospodárstvo, sú globálne a EK udáva tón vo viacerých mnohostranných partnerstvách v oblasti výskumu a inovácií s cieľom čo najefektívnejšie riešiť tieto otázky. Európska komisia silno povzbudzuje medzinárodnú spoluprácu, leto tým sa podporuje tvorba nových znalostí, zvyšuje sa vedecká kvalita a zlepšuje sa konkurencieschopnosť systémov výskumu a inovácií. Internacionalizácia zároveň zvyšuje produktivitu investícií do výskumu a vývoja, lebo spoločnostiam umožňuje získať viac znalostí z medzinárodných trhov, zapájať sa do nových hodnotových reťazcov a získať väčšie výhody z rastúcich trhov mimo EÚ. Skúsenosti získané pri vykonávaní politík zameraných na budovanie EVP sa využívajú na formovanie dialógov a interakcií v medzinárodnom kontexte a Európska komisia ich využíva na formuláciu vízie globálneho výskumného priestoru, v ktorom výskumníci a inovátori budú môcť bez problémov cezhranične spolupracovať a v ktorom sa výskumníci, vedecké znalosti a technológie budú pohybovať čo najslobodnejšie. Európska komisia naďalej vedie pravidelné dialógy o spolupráci v oblasti vedy a technológie so svojimi hlavnými medzinárodnými partnermi a politické dialógy na vysokej úrovni s hlavnými svetovými regiónmi. Tieto dialógy významne prispievajú k systematickej identifikácii príležitostí pre spoluprácu, ktoré, keď sa skombinujú s diferenciáciou podľa krajiny/regiónu, môžu podporiť stanovovanie priorít. Priority sa zohľadňujú pri aktualizácii viacročných plánov pre cielenú medzinárodnú spoluprácu s dvanástimi krajinami a šiestimi regiónmi, ako sa opisuje v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. 3. Posilnenie medzinárodného rozmeru programu Horizont 2020 Aktualizácia plánov pre medzinárodnú spoluprácu bola zladená s cyklom strategického programovania programu Horizont 2020. Výsledkom je, že pracovné programy programu Horizont 2020 dôrazne podporujú medzinárodnú účasť v konzorciách a počet tém označených ako mimoriadne významné pre medzinárodnú spoluprácu sa zvýšil z 12 % tém v RP7 na viac ako 27 % v pracovných programoch na obdobie rokov 2014 – 2017. Väčšina medzinárodnej spolupráce sa vykonáva prostredníctvom účasti na projektoch programu Horizont 2020, ale aj prostredníctvom spoločných výziev a prepájaním (tzv. twinning) projektov financovaných medzinárodnými partnermi na výmenu znalostí a využívanie synergií. Okrem toho mnohé témy pracovných programov prispievajú k vykonávaniu mnohostranných programových iniciatív zameraných na riešenie sociálnych výziev s účasťou Európskej komisie, vnútroštátnych a regionálnych financujúcich agentúr. Napriek vyššiemu počtu tém určených pre medzinárodnú spoluprácu z výsledkov prvých dvoch rokov programu Horizont 2020 vyplýva, že podiel účastí subjektov z nepridružených medzinárodných partnerských krajín v dohodách o grantoch pre činnosti v rámci spolupráce klesol zo 4,9 % v RP7 na len 2,4 % v rámci programu Horizont 2020. Len 11,7 % dohôd o grantoch programu Horizont 2020 zahŕňa jedného alebo viacerých partnerov z krajín mimo členských štátov EÚ a pridružených krajín programu Horizont 2020 v porovnaní s 20,5 % v rámci RP7. Príspevok EÚ pre iné subjekty ako členské štáty/pridružené krajiny klesol z 2,0 % rozpočtu v rámci RP7 na 0,7 % v rámci programu Horizont 2020. Podobne klesol celkový rozpočet, ktorý investovali subjekty z medzinárodných, nepridružených partnerských krajín do spolupráce v projektoch programu Horizont 2020, zo sumy 60 miliónov EUR na 29 miliónov EUR za rok. Pokles medzinárodnej účasti v dohodách o grantoch zaznamenaný medzi RP7 a programom Horizont 2020 možno čiastočne vysvetliť kombináciou týchto faktorov: zmena pravidiel financovania pre Brazíliu, Rusko, Indiu, Čínu a Mexiko; nedávne konflikty a sociálno-politický vývoj v susedstve EÚ; a skutočnosť, že Ukrajina sa stala pridruženou krajinou programu Horizont 2020, pričom však nebola v RP7. Ďalší veľký rozdiel so zreteľom na RP7 je v tom, že napriek vyššiemu počtu tém určených pre medzinárodnú spoluprácu je len veľmi málo tém, pre ktoré je medzinárodná účasť povinná. Napokon, väčšie zameranie programu na činnosti bližšie trhu si vyžadovalo vhodne vyvážiť zapájanie sa do medzinárodnej spolupráce a ochranu záujmov spoločností EÚ. Pokiaľ ide o úroveň mobility jednotlivých výskumníkov, 2,6 % hlavných výskumných pracovníkov Európskej rady pre výskum (ERC) prišlo do členských štátov/pridružených krajín EÚ z nepridružených medzinárodných partnerských krajín. Viacerých vedcov na začiatku kariéry podporili financujúce agentúry nečlenských štátov/nepridružených krajín, aby sa dočasne pripojili k spoločným výskumným tímom vedeným príjemcami grantov ERC vykonávaním opatrení, ktoré sú teraz zriadené v siedmich krajinách. V rámci časti individuálnych štipendií akcií Marie Skłodowskej-Curie (MSCA) prijali nepridružené medzinárodné partnerské krajiny 280 výskumníkov z členských štátov EÚ/pridružených krajín, pričom 521 výskumníkov z týchto krajín získalo štipendiá v Európe, čo zodpovedá 20 % všetkých príjemcov individuálnych štipendií. Navyše subjekty z nepridružených medzinárodných partnerských krajín sa zúčastňujú 459-krát v RISE (medzinárodná a medziodvetvová spolupráca prostredníctvom výmeny pracovníkov v oblasti výskumu a vývoja) a 209-krát v ITN (siete inovatívnej odbornej prípravy), čo zodpovedá 29 % všetkých účastí v RISE a 5 % všetkých účastí v ITN. Medzinárodná spolupráca zostáva dôležitým aspektom všetkých činností Euratomu a naďalej sa vykonáva v rôznych multilaterálnych rámcoch [napr. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD)/Agentúra pre jadrovú energiu (NEA), Medzinárodná agentúra pre energiu (IEA), Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE), globálny nástroj na financovanie infraštruktúry] a prostredníctvom dvojstranných dohôd Euratomu o spolupráci s tretími krajinami. Nový prístup k výskumu jadrovej syntézy podporil integráciu v členských štátoch EÚ/pridružených krajinách na zabezpečenie úspechu medzinárodného termonukleárneho experimentálneho reaktora (ITER). 4. ZLEPŠENIE rámcových podmienok na zapájanie sa do medzinárodnej spolupráce Európska komisia naďalej aktívne rieši prekážky pre medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií.

Prioritou bolo podporiť a poskytnúť pomoc pre priemyselne vyspelé krajiny a krajiny s rozvíjajúcou sa ekonomikou pri zriaďovaní mechanizmov na financovanie účasti ich výskumníkov na akciách programu Horizont 2020. V súčasnosti sú zriadené mechanizmy vo viacerých krajinách vrátane Južnej Kórey, Mexika, Číny, Ruska, Japonska, Austrálie, Indie, regiónov Brazílie a provincie Quebec v Kanade a ďalej sa pracuje na rozšírení rozsahu ich uplatňovania. V niektorých prípadoch boli dialógy zamerané na recipročný prístup k programom financovania výskumu a inovácií, vzájomný prístup k zdrojom a spoluprácu v oblasti prednormatívneho výskumu a normalizácie. Napríklad v rámci dialógu o spolupráci v oblasti inovácií medzi EÚ a Čínou, ktorý sa uskutočnil v júni 2015, sa strany dohodli na zabezpečení recipročného prístupu k príslušným programom financovania výskumu a inovácií prostredníctvom pravidiel účasti založených na rovnakom zaobchádzaní, včasnom a jasnom informovaní účastníkov a pravidelnej výmene údajov. Európska komisia vykonáva aj revíziu právnych predpisov v oblasti prisťahovalectva s cieľom efektívnejšie prilákať talenty do EÚ. Chce podporiť najmä vysokokvalifikovaných podnikateľov, ktorí majú záujem založiť si podniky v EÚ. Okrem toho sa v rámci globálnych mnohostranných fór v rôznych tematických oblastiach riešia rámcové podmienky, ako napríklad otvorený prístup k výskumným údajom a infraštruktúram v ich príslušných oblastiach. Napríklad na Belmontskom fóre, ktorému v súčasnosti spolupredsedá Európska komisia, sa v roku 2015 prijali zásady, aby boli údaje získané z globálneho výskumu environmentálnych zmien zistiteľné, prístupné, zrozumiteľné, dobre riadené a riadne uchovávané. Takáto politika otvorenosti pripravuje cestu pre financujúce agentúry spolupracujúce medzinárodne, aby mohli posilniť excelentnosť a integritu vedy a umožniť inovácie. Viacročné plány pre spoluprácu obsahujú podrobnejšie informácie o rámcových podmienkach zriadených pre každú krajinu/región a priority pre budúce zlepšenia. 5. Vedenie mnohostranných iniciatív a práca s medzinárodnými organizáciami na riešení celosvetových spoločenských výziev Rastúci rozsah a prepojenosť spoločenských problémov si vyžadujú viac ako len medzinárodnú spoluprácu v rôznych oblastiach a odvetviach a vyžadujú si programovejšiu spoluprácu na spoločných témach v oblasti výskumu a inovácií. Pre výskum a inovácie v oblasti zdravia sú globálne mnohostranné iniciatívy dôležité nástroje pre medzinárodnú spoluprácu. Napríklad Globálna výskumná spolupráca pre pripravenosť na infekčné choroby (Global Research Collaboration for Infectious Disease Preparedness – GloPID-R) spája financujúce organizácie na celom svete s cieľom zabezpečiť efektívnu výskumnú reakciu na veľké vypuknutia infekčných chorôb s potenciálom pandémie. Keď sa v novembri 2015 objavili prvé správy o vypuknutí vírusu Zika, GloPID-R mobilizovala svojich členov, aby určili medzery vo financovaní, uľahčili synergie a optimalizovali investície do výskumu na uspokojenie potrieb verejného zdravia. Európska komisia paralelne vyhlásila výzvy na zriadenie výskumnej siete v celom regióne Latinskej Ameriky na uľahčenie, koordináciu a vykonanie naliehavého výskumu v boji proti šíreniu vírusu Zika a položenie základov pre výskumnú sieť pripravenosti pre prípadný budúci výskyt závažných infekčných hrozieb. Európska komisia v rámci prvých pracovných programov programu Horizont 2020 investovala takmer 250 miliónov EUR do tém, ktoré priamo prispievajú k dosiahnutiu cieľov rôznych globálnych partnerstiev v oblasti zdravia. Odhaduje sa, že celkové investície od iných subjektov než Európska komisia do týchto oblastí dosahujú za rovnaké obdobie takmer 850 miliónov EUR, čo prináša významný globálny účinok. EÚ poskytuje takisto až 683 miliónov EUR pre druhé Partnerstvo európskych a rozvojových krajín v oblasti klinického skúšania (EDCTP), v rámci ktorého 14 európskych a 14 afrických krajín podporuje kolaboratívny výskum, ktorý zrýchľuje klinický vývoj nových alebo zlepšených intervencií na zabránenie alebo liečbu HIV/AIDS, tuberkulózy, malárie a zanedbaných infekčných chorôb v subsaharskej Afrike. V prípade výskumu a inovácií v oblasti klímy a životného prostredia obsahovali prvé pracovné programy programu Horizont 2020 viaceré témy určené na podporu plnenia záväzkov prijatých v rámci Belmontského fóra a Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO) a poskytnutie vstupov pre Medzivládny panel o zmene klímy (IPCC). V mnohých prípadoch sa tieto medzinárodné činnosti podporujú z programu Horizont 2020 cez programy ERA-NET. Celkový rozpočet programu Horizont 2020 na tieto témy je takmer 200 miliónov EUR a celkové investície všetkých partnerov do týchto iniciatív sa za rovnaké obdobie odhadujú na troj- až štvornásobok tejto sumy. Sú dôležité na realizáciu efektívnych riešení výziev vyplývajúcich z globálnej zmeny životného prostredia a na prepojenie zdrojov na pozorovanie Zeme na celom svete v mnohých oblastiach, ako sú napríklad odolnosť voči katastrofám a udržateľný mestský rozvoj. V oblasti biohospodárstva sa dôraz kladie na medzinárodnú spoluprácu pre udržateľnú potravinovú bezpečnosť. Ide o iniciatívy s Čínou, východoázijskými krajinami a Afrikou a modrý rast, ktorý podporuje vykonávanie Atlantického združenia pre výskum oceánov a iniciatívu BLUEMED v oblasti morského a námorného výskumu a iniciatív pre Stredozemie. Organizuje sa tiež Medzinárodné biohospodárske fórum s účasťou globálnych partnerov z oblasti výskumu a inovácií. Tieto iniciatívy sa doteraz z tém pracovného programu programu Horizont 2020 podporili sumou viac ako 180 miliónov EUR a prvé výsledky tejto investície možno teraz vidieť. Napríklad boli vypracované nové mapy znakov morského dna, ktoré sú dôležité na vymedzenie priaznivých biotopov pre rybolov, kritických miest na ochranu a bezpečnú navigáciu lodí. Medzinárodná skupina vysokých úradníkov pre globálne výskumné infraštruktúry rozvinula ďalšie príležitosti na praktickú spoluprácu a začala viaceré prípadové štúdie určené na identifikáciu najlepších postupov z rôznych procesov internacionalizácie výskumných infraštruktúr. Skupina sa takisto snaží určiť spoločný základ pre politiky, ktoré sa vypracujú na medzinárodnej úrovni a ktoré sa budú týkať prístupu k výskumným infraštruktúram, spravovania údajov a inovačného potenciálu výskumných infraštruktúr. Výsledky výskumu a inovácií EÚ prispeli k vypracovaniu a vykonávaniu viacerých medzinárodných záväzkov, ako sú napríklad Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), Dohovor o biologickej diverzite, program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, sendaiský rámec pre znižovanie rizika katastrof, konferencia pre udržateľný mestský rozvoj Habitat III a viaceré environmentálne dohody a rôzne uznesenia Svetovej zdravotníckej organizácie. Napríklad viac ako tisíc publikácií z projektov RP7 prispelo k piatej hodnotiacej správe IPCC, ktorá poskytla databázu informácií pre rokovania na konferencii Organizácie Spojených národov (OSN) o zmene klímy, ktorá sa konala v Paríži v roku 2015. Podobne vykonávanie viacerých týchto záväzkov podporujú systémy a služby, ako sú znalostné centrum pre riadenie rizík súvisiacich s katastrofami a Kopernikove služby riadenia núdzových situácií, ktoré zriadila Európska komisia. Európska komisia pokračovala vo svojej aktívnej úlohe v rôznych medzinárodných orgánoch, ktoré sa zaoberajú politikou v oblasti výskumu a inovácií, najmä v rôznych orgánoch OECD a na stretnutiach skupín G7/G20. Napríklad Európska komisia sa v októbri 2015 a máji 2016 zúčastnila na stretnutiach ministrov pre vedu skupiny G7, ktorí súhlasili, že zintenzívnia spoluprácu v oblasti výskumu globálneho zdravia, budúcnosti morí a oceánov, výskumných infraštruktúr, inkluzívnych inovácií, rodu a otvorenej vedy a že budú spolupracovať na čistej energii v kontexte misie inovácie. Mnohé z týchto medzinárodných fór pokračujú v rozširovaní svojho členstva, čo je pre ich úspech kľúčové. Napríklad GloPID-R má teraz 23 členov zo 16 krajín a Belmontské fórum teraz zahŕňa 21 financujúcich agentúr a štyri medzinárodné fóra. 6. Posilnenie partnerstva s členskými štátmi Prehĺbenie a posilnenie partnerstva Európskej komisie a členských štátov je dôležitým aspektom stratégie. Spolupráca s členskými štátmi sa vykonáva cez viaceré fóra. Často je to tak, že Európska komisia a viaceré jednotlivé členské štáty sa zapájajú do globálnych mnohostranných iniciatív. Ďalším príkladom spolupráce je účasť EÚ na spoločných programoch a výzvach členských štátov v oblasti výskumu a inovácií, ako napríklad prostredníctvom iniciatív podľa článku 185 ZFEÚ. Partnerstvo pre výskum a inovácie v oblasti Stredozemia (PRIMA) zamerané na inovatívne riešenia problémov v oblasti potravín a vody je dobrým príkladom práce vykonanej na zlepšenie partnerstva medzi EÚ a členskými štátmi prostredníctvom článku 185 ZFEÚ. Európska komisia podporuje aj posilnenie internacionalizačných činností iniciatív pre spoločnú tvorbu programov, a to aj prostredníctvom koordinačných a podporných činností. Európska komisia a členské štáty okrem toho spolupracujú v tematických platformách, ako je Európsky strategický plán pre energetické technológie, s cieľom zabezpečiť jednotnú stratégiu EÚ voči medzinárodným partnerom.

Strategické fórum pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu (SFIC) ako poradný orgán naďalej zohrával aktívnu úlohu ako výmenná platforma a pri budovaní sietí so zainteresovanými stranami. Prispelo tak k vykonávaniu dohôd o vedecko-technickej spolupráci a poskytovalo spoľahlivé a včasné poradenstvo pre Radu a Európsku komisiu. Medzi Európskou komisiou a SFIC sa štruktúrovane koordinovala politika so zreteľom na zasadnutia Spoločného výboru pre vedecko-technickú spoluprácu a na politické dialógy s medzinárodnými partnerskými krajinami a regiónmi na vysokej úrovni. Fórum SFIC takisto poskytlo podklady na aktualizáciu viacročných plánov a pracovné skupiny špecifické pre krajiny (pre USA, Čínu, Brazíliu a Rusko) prispeli k vytvoreniu súvislejšej stratégie pre spoluprácu v oblasti výskumu a inovácií s týmito krajinami. Okrem toho nová pracovná skupina SFIC vypracúva prehľad nástrojov a najlepších postupov pre medzinárodnú spoluprácu, ktoré by mali používať členské štáty, pridružené krajiny a Európska komisia. Fórum takisto prispelo k priorite plánu EVP pre medzinárodnú spoluprácu, ktorá je založená na vývoji spoločných strategických prístupov a opatrení určených na základe vnútroštátnych priorít členských štátov. Vonkajší rozmer EVP slúži ako paradigma pre Európsku komisiu, aby postupne utvárala svoju víziu globálneho výskumného priestoru s prioritami, ktoré sa budú líšiť podľa špecifických cieľov EÚ pre každý región alebo krajinu. Napríklad spoločný výskumný priestor EÚ – CELAC bol vyhlásený za spoločný cieľ na samite, ktorý tieto dva regióny uskutočnili v júni 2015, s cieľom zvýšiť úroveň a intenzitu spolupráce. Stavia na troch strategických pilieroch: zlepšenie mobility výskumníkov; podpora prístupu k výskumným infraštruktúram; a spoločné riešenie spoločných výziev, ako sú zmena klímy, udržateľná urbanizácia, zdravie, biohospodárstvo a informačné a komunikačné technológie (IKT). 7. Zintenzívnenie synergií s vonkajšími politikami EÚ Vonkajšie a vnútorné aspekty problémov, pred ktorými dnes stojí EÚ, sú čoraz prepojenejšie a naliehavosť a veľkosť týchto problémov si vyžadujú rýchle politické rozhodnutia a spoločné medzinárodné odpovede. Strategický význam medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu a inovácií je často ústredným bodom všeobecného politického dialógu EÚ s jej hlavnými medzinárodnými partnermi, čo sa odráža v záveroch dosiahnutých na mnohých nedávnych medzinárodných samitoch. Významnou súčasťou stratégie je vedecká diplomacia. Má osobitnú pridanú hodnotu v oblastiach konfliktov a kríz, kde spolupráca v oblasti vedy môže pomôcť budovať mosty medzi ľuďmi a národmi. Európska komisia napríklad podporuje projekt synchrotrónového svetla pre experimentálnu vedu a použitia (SESAME), v rámci ktorého veda podporuje kultúru mieru a spolupráce na širšom Blízkom východe. EÚ dostala status pozorovateľa projektu SESAME v roku 2015 a významne prispela k projektu, najmä poskytnutím najmodernejšieho magnetového systému pre hlavný skladovací kruh a podporením kapacít odbornej prípravy. Ďalším príkladom sú dialógy na vysokej úrovni na základe spoločného komplexného akčného plánu s Iránom, ktoré pripravujú cestu pre užšiu spoluprácu medzi EÚ a Iránom vrátane výskumu a inovácií v oblastiach, ako sú obnoviteľná energia, zmena klímy a biohospodárstvo. Stratégia je tiež úzko koordinovaná s politikami susedstva a rozširovania EÚ. Spolupráca EÚ v oblasti výskumu a inovácií s krajinami v predvstupovej fáze (západný Balkán a Turecko) je zameraná na podporu ich začlenenia do EVP aj prostredníctvom ich pridruženia k programu Horizont 2020. Nedávno uzavretými dohodami s Ukrajinou, Tuniskom, Gruzínskom a Arménskom sa celkový počet pridružených krajín programu Horizont 2020 zvýši na šestnásť. Ďalším rozmerom vedeckej diplomacie je, keď sa vedecké dôkazy a poradenstvo používajú na predvídanie potrieb, zamedzenie konfliktom a katastrofám a na tvorbu politiky v súvislosti s celosvetovými výzvami. Projekty podporované EÚ poskytujú významný príspevok. EÚ je napríklad jedným z najväčších prispievateľov k arktickému výskumu a zohráva kľúčovú úlohu vo všetkých prioritných oblastiach integrovanej politiky EÚ pre Arktídu. Európska komisia takisto zriadila mechanizmus na poskytovanie vysokokvalitného, včasného a nezávislého poradenstva, ktoré prispieva k pokračujúcemu vykonávaniu najlepšej možnej politiky založenej na dôkazoch. V novom rámci pre partnerstvo v oblasti migrácie zameranom na posilnenú spoluprácu s krajinami mimo EÚ sa zdôrazňuje potreba EÚ zintenzívniť jej úsilie pri riešení základných príčin nelegálnej migrácie. Výskum pomáha riešiť problémy a podporuje tvorcov politiky a spoločnosti, aby sa prispôsobili novým trendom v oblasti migrácie. Umožňuje lepšie pochopiť základné príčiny, posúdiť efektívnosť opatrení a pomôcť navrhnúť stratégie na zvýšenie úspešnosti migrácie. Iniciatíva PRIMA by mala prispieť k vyriešeniu mnohých základných príčin migrácie z južných stredomorských krajín. EÚ je zaviazaná plne realizovať program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030. Zahŕňa to podporu prostredníctvom programu Horizont 2020, z rozpočtu ktorého by najmenej 60 % malo ísť na udržateľný rozvoj a 35 % pre oblasť klímy. Projekty z výzvy pracovného programu na obdobie 2014 – 2015 na vodné inovácie napríklad posilňujú medzinárodnú spoluprácu s rozvíjajúcimi sa ekonomikami, najmä s Čínou a Indiou, keď vytvárajú aj prepojenia s iniciatívami, ako sú Vodná platforma Čína – Európa a iniciatíva Čistá Ganga, a prispievajú k vodnému partnerstvu India – EÚ, ktoré sa začalo v roku 2016. Európska komisia takisto podporuje udržateľný a spravodlivý rozvoj, keď poskytuje značné zdroje na riešenie vedeckej priepasti a posilňuje kapacity hospodárstiev s nižšími strednými príjmami v oblasti vedy a techniky. Tieto činnosti podporili regionálne a medzinárodne siete v oblasti výskumu a inovácií, aby vytvárali synergie medzi hlavnými subjektmi v inovačnom hodnotovom reťazci v týchto krajinách a zvýšili ich inštitucionálne kapacity v oblasti výskumu a inovácií. Najmä Európsky rozvojový fond (ERF) prispel k trom po sebe nasledujúcim programom pre výskumné kapacity v rámci krajín AKT v celkovej hodnote 70 miliónov EUR. EÚ s rozpočtovými prostriedkami v orientačnej výške 60 miliónov obnovila svoj záväzok zlepšiť výskumnú kapacitu krajín AKT a zlepšiť systémy rozvoja zručností na podporu inovácií do roku 2020. Súbežne sa z afrických výskumných grantov vo výške 17,5 milióna EUR podporujú výskum a inovácie v potravinovom hodnotovom reťazci. Takisto ako sa inovačné procesy čoraz viac organizujú v globálnych sieťach, obchodné a investičné politiky sú teraz viac prepojené s politikami inovácií a priemyselnými politikami. Európska komisia naďalej podniká kroky, aby zabezpečila, že sa dohody o voľnom obchode otvoria novým oblastiam hospodárskej súťaže a inovácií. 8. ZDOKONALENIE KOMUNIKAČNEJ STRATÉGIE Zabezpečenie globálnej informovanosti o silných stránkach EÚ v oblasti vedy a technológie, o jej úlohe v medzinárodnej spolupráci v oblasti výskumu a inovácií a o medzinárodnej otvorenosti jej iniciatív je veľmi dôležité pre úspech stratégie. Európska komisia pokračovala vo svojej komunikačnej kampani Horizont 2020 – otvorený svetu s cieľom zabezpečiť, aby bol program známy na celom svete. Zlepšila takisto viditeľnosť portálu účastníkov a usmernenie k nemu a webové sídlo medzinárodnej spolupráce, najmä poskytovaním informácií pre každú krajinu o miestnej podpore dostupnej pre účastníkov programu Horizont 2020 vrátane zavedených mechanizmov spolufinancovania, súčasných priorít pre spoluprácu a kontaktných miest. Delegácie EÚ prispeli k propagovaniu stratégie EÚ na relevantných vládnych ministerstvách a medzi subjektmi zainteresovanými v oblasti výskumu a inovácií v partnerskej krajine alebo regióne a prezentovaním politík a programov EÚ v oblasti výskumu a inovácií na podujatiach a v médiách. Národné kontaktné miesta programu Horizont 2020 a iné zainteresované strany v EÚ, pridružených krajinách a medzinárodných partnerských krajinách pokračovali v poskytovaní usmernení a poradenstva pre výskumníkov a pomáhali im pri hľadaní partnerov. Okrem toho viaceré dvojstranné politické podporné projekty s partnerskými krajinami a regiónmi pokračovali v činnostiach na zvýšenie informovanosti a odbornej prípravy, v partnerských podujatiach a stretnutiach na podporu politických dialógov a v analýze a monitorovaní spolupráce. Európska komisia zriaďuje mechanizmus, ktorý bude stavať na sieťach vytvorených týmito projektmi a ktorý bude poskytovať služby na podporu ďalšieho rozvoja politiky, stanovovania priorít a vykonávania stratégie. 9. Záver Ciele stratégie a potreba súdržného konania sú dnes ešte významnejšie, ako keď bola stratégia vydaná pred štyrmi rokmi. Hoci globalizácia výskumu a inovácií nie je nový jav, stáva sa čoraz viditeľnejšou, najmä pokiaľ ide o kolaboratívny výskum, medzinárodnú tvorbu technológií a medzinárodnú mobilitu výskumníkov a obeh znalostí. Otvorenosť svetu zostáva pre EÚ strategickou prioritou a je nevyhnutná pre excelentnosť v oblasti vedy a technológie, aby sa výskumné výsledky dostali rýchlejšie na trhy, a na vytvorenie nových obchodných príležitostí pre odvetvia s intenzívnym výskumom a vývojom. Veľmi dôležitá je takisto ako príspevok k riešeniu celosvetových spoločenských výziev a na umožnenie, aby mala EÚ vedúci hlas v globálnych diskusiách a udalostiach. Z kvantitatívnych ukazovateľov, ktoré sú podkladom na monitorovanie vplyvu stratégie, vyplýva, že existuje značný priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o využívanie programu Horizont 2020 ako prostriedku medzinárodnej spolupráce (s relevantnejšími témami pracovných programov; vyššou účasťou v dohodách o grantoch; vyššími investíciami od medzinárodných partnerov; a s väčšou mobilitou výskumníkov), ako aj mimo programu Horizont 2020 (najmä prostredníctvom mnohostranných programových iniciatív). Politické dialógy a plány spolupráce v oblasti vedy a technológie budú naďalej slúžiť ako základ na stanovovanie priorít v programovaní programu Horizont 2020 a medzinárodný rozmer pracovných programov sa vyrovná politickej ambícii dosiahnuť úroveň RP7, pokiaľ ide o činnosti medzinárodnej spolupráce. Ďalšie činnosti zabezpečia témy pracovných programov, ktoré budú mať dostatočný rozmer a rozsah a ktoré budú osobitne venované medzinárodnej spolupráci a zamerané na posilnenie medzinárodného rozmeru inovatívnych činností, verejno-súkromných partnerstiev a výskumných infraštruktúr globálneho významu.