ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

pripomína spoločenský prínos rybolovu pre celú Európsku úniu, a to najmä v dvoch oblastiach: potraviny a klíma. Rybolov prispieva k potravinovej sebestačnosti Európskej únie a zaručuje občanom, ktorí sú zároveň spotrebiteľmi, hygienicky kvalitné výrobky v súlade s pravidlami dobrého riadenia rybného hospodárstva alebo akvakultúry. Výbor pripomína, že oblasť potravín patrí medzi ústredné právomoci Únie, ako ich vymedzuje ZFEÚ, a že európsky trh je závislý od dovozu morských produktov. Zdôrazňuje, že potraviny sú druhým cieľom trvalo udržateľného rozvoja, ktorý stanovila OSN, víta iniciatívu vypracovať správu „Food from the oceans“ (Potraviny z oceánov) a vyzýva, aby sa jej odporúčania zaviedli do praxe. Prostredníctvom investícií do lodí a prístavov pomáha sektor rybolovu znižovať emisie skleníkových plynov a získať kontrolu nad fosílnymi zdrojmi energie;
46.

pripomína dôležitú úlohu, ktorú zohráva Európsky sociálny fond pri riešení usmernení v oblasti zamestnanosti, vzdelávania a sociálneho začlenenia uvedených v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, pričom by uvítal lepšie prepojenie medzi reformovaným európskym semestrom a politikou súdržnosti. Európsky semester by mal skutočne prejsť ďalšou demokratizáciou na európskej a štátnej úrovni, byť lepšie vymedzený z hľadiska európskej pridanej hodnoty a v súvislosti s právomocami EÚ a mal by sa viac zameriavať na pocit spolupatričnosti, k čomu by mohlo prispieť prijatie kódexu správania stanovujúceho normy pre zapojenie miestnych a regionálnych orgánov, ako aj zavedenie „štrukturálneho dialógu o stave súdržnosti v Európe“, ktorý by sa začlenil do procesu európskeho semestra;
1. Členské štáty informujú Komisiu a ostatné členské štáty o všetkých priamych zahraničných investíciách, ktoré sa preverujú v rámci ich mechanizmov preverovania, a to do piatich pracovných dní od začiatku preverovania. Preverujúce členské štáty sa v rámci týchto informácií, ak je to vhodné, snažia uviesť, či sa domnievajú, že preverovaná priama zahraničná investícia pravdepodobne patrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.

1. Členské štáty konzultujú s miestnymi a regionálnymi samosprávami, v ktorých sa priama zahraničná investícia plánuje alebo sa zrealizovala, a informujú Komisiu a ostatné členské štáty o všetkých priamych zahraničných investíciách, ktoré sa preverujú v rámci ich mechanizmov preverovania, a to do piatich pracovných dní od začiatku preverovania. Preverujúce členské štáty sa v rámci týchto informácií, ak je to vhodné, snažia uviesť, či sa domnievajú, že preverovaná priama zahraničná investícia pravdepodobne patrí do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 139/2004.
5.

poukazuje na to, že pomalý internet a jeho slabá dostupnosť vo vidieckych oblastiach, ako aj špecifické problémy v riedko osídlených oblastiach a najvzdialenejších regiónoch EÚ by mohli zapríčiniť, že sa nepodarí dosiahnuť ciele EÚ stanovené na obdobie rokov 2020 – 2025. Realizácia týchto cieľov by podľa Európskej komisie mohla priniesť približne 146,5 miliárd EUR za rok a zároveň by sa mohlo vytvoriť 2,4 miliónov nových pracovných miest;
40.

zdôrazňuje, že devalorizácia alebo fragmentácia politiky súdržnosti, napríklad prostredníctvom jej obmedzenia na niektoré kategórie regiónov alebo oddelením Európskeho sociálneho fondu, by mohli priniesť závažné politické riziká, pričom by sa spochybnila schopnosť EÚ plniť ciele zmluvy, pokiaľ ide o posilňovanie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, keďže v mnohých regiónoch by sa nedosiahla kritická miera podpory, čo by tiež znamenalo nižšie investície do hlavných európskych cieľov;
6.

poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány zohrávajú dôležitú úlohu pri prijímaní zvýšeného počtu utečencov a migrantov. Je to preto, že miestne a regionálne orgány sú orgánmi, ktoré prijímajú utečencov a migrantov, o ktorých sa musia starať, poskytnúť im ubytovanie a zabezpečiť im dôstojné podmienky, a to často na dobu neurčitú a ktorým v mnohých prípadoch musia pomáhať s integráciou. Ovplyvňuje to najmä regióny na vonkajšej hranici EÚ (ako napríklad grécke ostrovy v Egejskom mori v blízkosti tureckého pobrežia, niektoré ostrovné regióny Talianska, ako aj pobrežie Andalúzie, a najmä prílev do provincií Cádiz, Granada a Almería, územia Ceuta a Melilla a Kanárske ostrovy), kde migranti vstupujú na územie EÚ;
3.

nalieha, aby sa do tejto stratégie začlenil silný územný rozmer, v ktorom sa zohľadnia regionálne inteligentné špecializácie. Pripomína spoločnú a priebežnú úlohu dosiahnuť účinnú európsku priemyselnú politiku, uvedenú v článku 173 ZFEÚ, a vyjadruje v tejto súvislosti svoje odhodlanie podporovať Komisiu, Radu a Parlament ako partner, predovšetkým so zreteľom na to, že uplatňovanie tejto politiky si bude vyžadovať spoločnú angažovanosť a spoločné úsilie všetkých aktérov na všetkých úrovniach;
9.

navrhuje, aby finančné nástroje poskytujúce čiastočnú ochranu pred kreditným rizikom v rámci COSME LGF poskytovali ochranu pred kreditným rizikom až do výšky 80 %. Bez tejto záruky by MSP často ani nezačali realizovať projekty, čo by viedlo k neoptimálnej situácii v oblasti investovania. Záruky sú navrhnuté tak, aby primerane reagovali na obchodné modely MSP a umožnili ich dlhodobo udržateľný rast;
15.

opakuje, že podporuje 7-ročné programové obdobie, ako uviedol v stanovisku o budúcnosti politiky súdržnosti. Uznáva však aj výhody predĺženého 10-ročného (5 + 5) programového obdobia s povinnou dôkladnou revíziou v polovici jeho trvania. Preto navrhuje poslednýkrát podporiť 7-ročné obdobie a potom ho prispôsobiť volebnému cyklu. Tieto scenáre by poskytovali dostatočnú stabilitu a predvídateľnosť a umožnili by lepšie splniť požiadavky strategického plánovania. Navyše keďže by sa dôkladná revízia robila uprostred obdobia trvania, výsledky z prvých rokov vykonávania by už boli dostupné a mohli by sa odraziť v praxi, aby sa rozpočet EÚ využil spoľahlivejšie a správnejšie; Takisto by malo byť možné uplatniť kritérium rozpočtovej flexibility, aby sa mohlo konať v prípade vážnej krízy alebo zmeny priorít;
34.

sa domnieva, že takýto nástroj by sa mal vyskúšať a mali by sa v ňom zohľadniť skúsenosti získané z pilotného projektu v rokoch 2018, 2019 a 2020, aby sa potom mohol začleniť do nového plánovania Európskej komisie v prípade potreby na inom právnom základe, ak sa to ukáže ako potrebné na vytvorenie programu Erasmus pre miestnych a regionálnych volených zástupcov alebo Erasmus pre miestnych a regionálnych aktérov;
29.

poznamenáva, že hospodárstvo, ktoré sa neustále mení a digitalizuje, prináša nové príležitosti pre miestne a regionálne orgány, pokiaľ ide o maximálne zhodnocovanie rastového potenciálu digitálneho hospodárstva, keďže sú potrebné rozsiahle investície do infraštruktúry a technológií IKT, najmä do oblasti cloud computingu a veľkých objemov údajov, ako aj do výskumu a inovácie s cieľom stimulovať priemyselnú konkurencieschopnosť a zlepšiť verejné služby, začlenenie a zručnosti. V tejto súvislosti podporuje avizovaný zámer Komisie, že v nadväznosti na oznámenie z 21. septembra 2017 o spravodlivom zdaňovaní digitálnej ekonomiky predloží do jari 2018 návrh smernice o pravidlách zdaňovania ziskov digitálnej ekonomiky na úrovni EÚ (7);
V konečnom systéme DPH by sa so všetkými členskými štátmi malo zaobchádzať rovnako, a všetky by teda mali podliehať rovnakým obmedzeniam pri uplatňovaní znížených sadzieb DPH, ktoré by mali zostať výnimkou zo štandardnej sadzby. Takéto rovnaké zaobchádzanie možno bez obmedzenia súčasnej voľnosti členských štátov pri stanovovaní DPH dosiahnuť tak, že sa im všetkým umožní uplatňovať zníženú sadzbu, na ktorú sa nevzťahuje požiadavka na minimum, ako aj oslobodenie od dane s právom na odpočítanie DPH na vstupe, a to popri najviac dvoch znížených sadzbách vo výške minimálne 5 %.

V konečnom systéme DPH by sa so všetkými členskými štátmi malo zaobchádzať rovnako, a všetky by teda mali podliehať rovnakým obmedzeniam pri uplatňovaní znížených sadzieb DPH, ktoré by mali zostať výnimkou zo štandardnej sadzby. Takéto rovnaké zaobchádzanie možno bez obmedzenia súčasnej voľnosti členských štátov pri stanovovaní DPH dosiahnuť tak, že sa im všetkým umožní, s cieľom zohľadniť pozitívne sociálne alebo environmentálne účinky rôznych tovarov a služieb , uplatňovať zníženú sadzbu, na ktorú sa nevzťahuje požiadavka na minimum, ako aj oslobodenie od dane s právom na odpočítanie DPH na vstupe, a to popri najviac dvoch znížených sadzbách vo výške minimálne 5 %. V rámci obmedzení ustanovených v tejto smernici je možné, aby si členské štáty zachovali existujúce znížené sadzby DPH alebo zaviedli nové sadzby, ktoré prospejú koncovým spotrebiteľom alebo sú vo všeobecnom záujme, napríklad na poskytovanie služieb s vysokým podielom ľudskej práce a zohľadnenie sociálnych a/alebo environmentálnych aspektov.
V záujme dosiahnutia a udržania strednodobého cieľa v štrukturálnom vyjadrení je nevyhnutné, aby členské štáty stanovili konzistentný postup úprav na základe premenných pod kontrolou rozpočtových orgánov. Pri monitorovaní fiškálneho vývoja vnútroštátne fiškálne plánovanie, ktoré sa opiera o plán verejných výdavkov upravený o vplyv diskrečných opatrení na strane príjmov, uprednostňuje účinnosť, transparentnosť a zodpovednosť. S cieľom úzko prepojiť plány s celkovým fiškálnymi výsledkami v strednodobom horizonte a zvýšiť pocit zodpovednosti jednotlivých členských štátov za fiškálnu politiku, mal by sa na celé funkčné obdobie stanovené v ústavnom právnom poriadku každého členského štátu stanoviť strednodobý plán verejných výdavkov bez diskrečných opatrení na strane príjmov . Tento plán by sa mal stanoviť hneď, ako sa nová vláda ujme funkcie, a ročné rozpočty by ho mali dodržiavať , aby sa dosiahla pevná konvergencia vedúca k strednodobému cieľu.

V záujme dosiahnutia a udržania strednodobého cieľa v štrukturálnom vyjadrení je nevyhnutné, aby členské štáty stanovili konzistentný postup úprav na základe premenných pod kontrolou rozpočtových orgánov. Pri monitorovaní fiškálneho vývoja vnútroštátne fiškálne plánovanie, ktoré sa opiera o plán verejných výdavkov upravený o vplyv diskrečných opatrení na strane príjmov, uprednostňuje účinnosť, transparentnosť a zodpovednosť. S cieľom úzko prepojiť plány s celkovým fiškálnymi výsledkami v strednodobom horizonte a pri rešpektovaní právomocí členských štátov vo fiškálnej oblasti, ako aj ustanovení článkov 110 až 113 ZFEÚ by sa mal na celé funkčné obdobie stanovené v ústavnom právnom poriadku každého členského štátu transparentným a demokratickým postupom stanoviť strednodobý plán verejných výdavkov, a to so zapojením územných samospráv a hospodárskych a sociálnych partnerov podľa zásad partnerstva a viacúrovňového riadenia, pričom by to na národnej úrovni umožnilo väčšie osvojenie si rozpočtovej politiky . Tento plán by mali dodržiavať ročné rozpočty, aby sa dosiahla postupná konvergencia vedúca k strednodobému cieľu.
18.

víta zverejnenie dokumentu Public Procurement of Food for Health – technical report on the school setting a naliehavo žiada Komisiu, aby ho preložila do všetkých ostatných úradných jazykov EÚ, aby tento podporný dokument mohli využívať všetky miestne a regionálne orgány, ktoré nakupujú potraviny a potravinárske služby pre školy, na zabezpečenie súladu so špecifikáciami verejného obstarávania potravín;
17.

zdôrazňuje, že tento dialóg by sa nemal obmedziť len na opis problémov ani by v ňom takýto prístup nemal dominovať. V duchu dialógu má pre získanie dôvery a zapojenie do procesu zásadný význam získať spätnú väzbu nezmluvných strán na tri kľúčové otázky: „Kde sa nachádzame? Kam sa chceme dostať? Ako sa tam dostať?“; vyzýva preto predsedníctva COP, sekretariát OSN pre klimatické zmeny a zmluvné strany UNFCCC, aby objasnili, ako sa výsledky dialógu spracujú a začlenia do rokovacích podkladov, ktoré sa majú prijať na 24. konferencii zmluvných strán;
31.

poukazuje na to, že miestne a regionálne orgány do svojich stratégií rozvoja úspešne začlenili kultúrny a kreatívny priemysel, čo prispelo k oživeniu miestneho hospodárstva, a to aj podporovaním zakladania nových podnikov v oblasti kvalifikovaných a viacodvetvových služieb; S cieľom vo väčšej miere využívať tvorivý potenciál v regiónoch by boli žiaduce rozšírené scenáre podpory presahujúce hospodárske a kultúrne obmedzenia;
57.

zasadzuje sa za makroregionálne stratégie ako nástroje na európsku integráciu na základe stability, zmierenia a dobrých susedských vzťahov medzi členskými štátmi EÚ, kandidátskymi krajinami a potenciálnymi kandidátskymi krajinami a domnieva sa, že makroregionálne stratégie EÚ by mali zahŕňať západný Balkán ako celok. Kosovo a bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko sa nezapájajú do makroregionálnej stratégie pre podunajskú oblasť, ani do makroregionálnej stratégie pre región Jadranského a Iónskeho mora. Výbor preto odporúča, aby sa do uvedených makroregionálnych stratégií zapojili aj tie krajiny západného Balkánu, ktoré tak zatiaľ nerobia, ale sú s nimi prepojené z geografického a hospodárskeho hľadiska, aby tak bol celý západný Balkán začlenený do oblasti, ktorú pokrývajú makroregionálne stratégie a mohol využívať možnosti financovania v rámci projektov realizovaných prostredníctvom týchto stratégií.
26.

je presvedčený, že tieto prostriedky by mali byť úzko prepojené s politikou súdržnosti. VR v tejto súvislosti žiada, aby sa zabezpečilo, že tieto prostriedky nebudú započítané do navrhovaných stropov uvedených v prílohe XXII, ale že budú vyčlenené osobitne. Tieto dodatočné prostriedky by sa mohli použiť na posilnenie programov EFRR a ESF pre tieto regióny NUTS-2 v nasledujúcich 7 rokoch. Toto prepojenie by umožnilo aj individualizovanú podporu všetkých uhoľných regiónov. Tieto prostriedky majú aktívne podporovať európsky prínos a majú k nim mať prístup všetky uhoľné regióny postihnuté štrukturálnymi zmenami. Kritériami pre prideľovanie prostriedkov by mohla byť celková zamestnanosť v sektore ťažby uhlia a objem produkcie uhlia v referenčnom roku 2019. Regióny, ktoré už začali upúšťať od ťažby uhlia a čiastočne už prešli touto transformáciou, by nemali byť vylúčené, keďže čelia rovnakým dôsledkom;
39.

poukazuje na to, že bisfenol A (BPA) sa často nahrádza bisfenolom S (BPS), bisfenolom F (BPF) a bisfenolom HPF (BHPF), ktoré sú dosiaľ len veľmi málo preskúmané, avšak vykazujú podobné endokrinné účinky. Domnieva sa preto, že zákonodarné orgány by nemali regulovať používanie jednotlivých látok, ale skupín látok s podobnými vlastnosťami. Ak neexistujú žiadne spoľahlivé údaje, ktoré by dokazovali opak, malo by sa predpokladať, že všetky látky s podobnou štruktúrou majú rovnaké škodlivé toxikologické vlastnosti ako najškodlivejšia známa látka tejto skupiny;
26.

konštatuje, že vzhľadom na znižovanie finančných prostriedkov v niektorých miestnych a regionálnych samosprávach je pre činiteľov zodpovedných za rozhodnutia v oblasti civilnej ochrany ešte dôležitejšie mať k dispozícii lepšie hodnotenie komunít, jednotlivcov a projektov v oblasti civilnej ochrany. Zastáva názor, že index sociálnej odolnosti INDRIX, ktorý je jedným z výsledkov cezhraničného projektu INDRIX spolufinancovaného z prostriedkov EÚ, je vhodný na posudzovanie odolnosti komunít na základe štatistických údajov, ako aj údajov zaznamenaných na tento účel: projekt umožnil prostredníctvom určitých sociálnych ukazovateľov (dosiahnuté vzdelanie, zdravotné podmienky, miera nezamestnanosti, ponúkané služby atď.) zistiť, ako je riziko vnímané v rôznych komunitách, a najmä určiť najohrozenejšie a najzraniteľnejšie komunity; Vyzýva príslušné inštitúcie, aby posúdili možnosť vytvoriť nástroje povinného poistenia proti prírodným katastrofám, ktoré by boli štandardizované na európskej úrovni, pričom výška poistného by súvisela s mierou rizika. Umožnilo by to tiež zvýšiť informovanosť a zlepšiť pochopenie významu prevencie zo strany jednotlivcov, ako aj znížiť morálny hazard a zabezpečiť spravodlivé a jednotné odškodnenie všetkých európskych občanov;
14.

podporuje úvahy regiónov a štátov v oblasti Atlantického oceánu, ktoré sú v súčasnosti zahrnuté do stratégie pre morskú oblasť Atlantického oceánu, zamerané na vypracovanie makroregionálnej stratégie na základe spolupráce, ktorá už celé desaťročia existuje medzi partnermi v oblasti Atlantického oceánu. Makroregionálna stratégia pre oblasť Atlantického oceánu by dopĺňala súčasnú námornú stratégiu tým, že by jej poskytla politický rozmer a viacúrovňové riadenie, vďaka čomu by mohli byť zahrnuté tretie krajiny a ich regióny, pričom jej rozsah pôsobnosti by sa rozšíril o územné otázky a podporila by sa väčšia súdržnosť medzi tematickými prioritami a existujúcimi nástrojmi financovania. Ústredným prvkom tejto makroregionálnej stratégie by bola problematika týkajúca sa morí, ako napríklad energia z oceánov, ktorá je z hľadiska zainteresovaných strán z oblasti Atlantického oceánu prioritou, ako aj ďalšie rovnako dôležité otázky, ako je zamestnanosť alebo odborná príprava;
10.

vyzýva všetky regióny Európy, aby najneskôr do konca roku 2024 vypracovali akčné plány v oblasti biohospodárstva alebo aby do svojej celkovej stratégie rozvoja začlenili samostatnú kapitolu o biohospodárstve, keďže práve ony sú jednou z najvhodnejších územných úrovní na implementáciu stratégií pre biohospodárstvo. Výbor sa takisto domnieva, že vzhľadom na to, že ekologické hranice biohospodárstva presahujú administratívne hranice, mali by sa zvážiť medziregionálne stratégie s cieľom posilniť cezhraničnú a medziregionálnu spoluprácu (twinning, siete) s regiónmi s podobným profilom. Zároveň by sa mali podporovať partnerstvá v oblasti biohospodárstva v rámci makroregionálnych stratégií a stratégií pre morské oblasti;
naliehavo vyzýva členské štáty, aby do svojich vnútroštátnych predpisov transponovali smernicu o energetickej hospodárnosti budov ( 2 ) , a to najneskôr do marca 2020, pretože vyššia energetická účinnosť existujúceho fondu budov v EÚ priamo súvisí s úplným vykonávaním platného legislatívneho rámca;
15.

navrhuje zavedenie nástroja European Sea Tech na spojenie regionálnych ekosystémov inovácií tým, že sa vytvorí niekoľko sietí spolupráce s cieľom: — oživiť podsektory a štruktúrovať európske hodnotové reťazce; — lepšie identifikovať a sledovať výzvy súvisiace s priemyselnými zmenami, najmä z environmentálneho, energetického a digitálneho hľadiska, — rozvíjať nové služby, produkty a obchodné modely, ktoré budú integrovanejšie a lepšie vybavené vo vzťahu k celosvetovej konkurencii. Komisia by vyhlásila výzvy na vyjadrenie záujmu o vytvorenie tematických sietí. Každý regionálny (alebo medziregionálny) ekosystém by mohol požiadať o členstvo v niekoľkých sieťach v súlade s stratégiami inteligentnej špecializácie svojho regiónu. Ekosystémy, ktoré kombinujú mnohé zručnosti a zoskupujú niekoľko sietí, by predstavovali „centrálne ekosystémy“ nástroja European Sea Tech. Každá sieť by sa usilovala byť čo najinkluzívnejšou tým, že by spojila všetky právomoci rôznych európskych regiónov. V rámci sietí by sa systematicky riešili otázky trvalo udržateľného rozvoja, výskumu a vývoja, výkonnosti priemyslu, financovania a zručností. Tieto siete by predstavovali efektívnejší základ ako centralizovaná európska platforma, z ktorého by sa rozvíjala spolupráca medzi regiónmi a na ktorom by sa vytvorili operačné projekty relevantné pre rôzne politiky Únie; Úlohou nástroja European Sea Tech by bolo aj urýchliť prenos technológií, skúseností a zručností medzi rôznymi sieťami a sektormi námorných odvetví;
6.

Zdôrazňuje, že sú potrebné investície do nových inovačných technológií a digitalizácie, do uhlíkovo neutrálneho a obehového hospodárstva a do súvisiacich zručností v európskych regiónoch s cieľom posilniť konkurenčnú výhodu Európy.
18.

Výbor poukazuje na to, že je to v rozpore so zásadami subsidiarity (článok 5 ods. 3 ZEÚ a Protokol č. 2), viacúrovňového riadenia a partnerstva [pozri článok 6 o partnerstve a viacúrovňovom riadení v návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj pre riadenie hraníc a víza, COM(2018) 375], keďže odporúčania pre jednotlivé krajiny majú prostredníctvom politiky súdržnosti priamy vplyv na tvorbu politiky na miestnej a regionálnej úrovni a sú pre túto úroveň záväzné v politických oblastiach, v ktorých má zákonné právomoci. Je to tiež rozpore so zásadami Európskej charty miestnej samosprávy Rady Európy.
19.

poukazuje na to, že do plánovaných opatrení nebol zahrnutý verejný sektor na miestnej a regionálnej úrovni a domnieva sa, že tieto dve úrovne sa nesmú prehliadať, pretože zohrávajú dôležitú úlohu pri investovaní do umelej inteligencie, podpore investícií a podpore ekosystémov umelej inteligencie na svojich územiach;
8.

víta iniciatívy Komisie s cieľom podporiť zavádzanie elektronického zdravotníctva (eHealth) v regiónoch ako nástroja, ktorý pomôže s riešením problému starnutia obyvateľstva: štruktúry spolupráce ako európske partnerstvo v oblasti inovácií zamerané na aktívne a zdravé starnutie, určenie „Reference Sites on AHA“ či podpora „Blueprint for Digital Transformation of Health and Care for the Ageing Society“;
3.

konštatuje, že ústrednou špecifickou črtou sociálnych médií je to, že poskytujú doteraz bezprecedentnú možnosť šíriť informácie spôsobom „všetci všetkým“(many to many), ktorú neponúkajú žiadne iné médiá. To znamená, že každý používateľ ktorejkoľvek platformy môže svojou správou– aspoň potenciálne – osloviť milióny ďalších používateľov, a to bez akejkoľvek sprostredkovateľskej redakcie. Táto skutočnosť má pozitívne aj negatívne dôsledky;
4.

upozorňuje na to, že medzi zaostávaním menej rozvinutých regiónov a nízkymi investíciami do inovácie a výskumu existuje priama súvislosť. Keďže výsledky výskumu a inovácií sú neoddeliteľne späté s výskumnou infraštruktúrou, je potrebné posilniť infraštruktúru tým, že sa časť fondov EÚ, ako napríklad štrukturálne fondy alebo Horizont Európa, presmeruje do regiónov EÚ, ktoré majú z dôvodu nezamestnanosti väčšie problémy v oblasti sociálno-ekonomického rozvoja, do najvzdialenejších regiónov a do regiónov, ktoré sú vážne a trvalo znevýhodnené z prírodného alebo demografického hľadiska, ako sú ostrovné, cezhraničné a horské regióny;
Uplatňovanie tohto nariadenia by sa malo pravidelne preskúmavať, aby sa mohol posúdiť pokrok pri vývoji technických kritérií preskúmania pre environmentálne udržateľné činnosti, používanie vymedzenia pojmu environmentálne udržateľné investície, ako aj to, či si dodržiavanie súladu s povinnosťami vyžaduje vytvorenie mechanizmu overovania. Toto preskúmanie by malo takisto zahŕňať posúdenie toho, či by sa mal rozsah pôsobnosti tohto nariadenia rozšíriť aj na sociálne udržateľné ciele.

Uplatňovanie tohto nariadenia sa bude pravidelne preskúmavať, aby sa mohol posúdiť pokrok pri vývoji technických kritérií preskúmania pre environmentálne udržateľné činnosti, používanie vymedzenia pojmu environmentálne udržateľné investície, ako aj to, či si dodržiavanie súladu s povinnosťami vyžaduje vytvorenie mechanizmu overovania. Prvé preskúmanie sa uskutoční do 31. decembra 2021 a jeho súčasťou bude tiež posúdenie toho, do akej miery a kedy by sa rozsah pôsobnosti tohto nariadenia mohol rozšíriť aj na zámery týkajúce sa sociálnych aspektov cieľov trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sa majú stať novou dlhodobou stratégiou EÚ v oblasti rozvoja.