Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Správa o záverečnom hodnotení realizácie a výsledkov programov MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie (2001 – 2006) /* KOM/2008/0245 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 8.5.2008 KOM(2008) 245 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o záverečnom hodnotení realizácie a výsledkov programov MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie (2001 – 2006) SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o záverečnom hodnotení realizácie a výsledkov programov MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie (2001 – 2006) Úvod Programy MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie boli zriadené dvoma rozhodnutiami: - rozhodnutím Rady 2000/821/ES z 20. decembra 2000 týkajúcim sa vykonania programu na podporu rozvoja, distribúcie a propagácie európskych audiovizuálnych diel (MEDIA Plus – rozvoj, distribúcia a propagácia), - rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 163/2001/ES z 19. januára 2001 o implementácii programu ďalšieho vzdelávania odborníkov Európskeho audiovizuálneho programového priemyslu (MEDIA – Vzdelávanie). Realizácia programov MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie bola počiatočne stanovená na obdobie rokov 2001 – 2005. S cieľom prispôsobiť obdobie vykonávania programov MEDIA obdobiu finančného výhľadu sa však toto obdobie predĺžilo do 31. decembra 2006[1]. MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie nadväzujú na programy MEDIA II (1996 – 2000) a MEDIA I (1991 – 1995). Ich spoločným cieľom bolo štrukturálne zlepšenie konkurencieschopnosti európskeho audiovizuálneho priemyslu. Cieľmi MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie bolo posilniť konkurencieschopnosť európskeho audiovizuálneho priemyslu, vyvážiť rozdiely medzi jednotlivými trhmi a podporiť šírenie diel mimo krajiny pôvodu. Počas referenčného obdobia pristúpilo k Európskej únii 1. mája 2004 desať nových členských krajín, boli prijatí ďalší členovia. Program MEDIA 2007[2] nahradil MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie 1. januára 2007. MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie boli predmetom predbežného hodnotenia v roku 2003, ktorého výsledky Komisia oznámila v správe z 24. novembra 2003[3]. V súlade s odporúčaniami tohto hodnotenia a s cieľom zohľadniť vývoj potrieb odborníkov a zmeny na trhu sa vykonali niektoré úpravy, ktoré si nevyžadovali zmenu právneho základu. Cieľom tejto správy je zhodnotiť výsledky programov MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie v súlade s článkom 12 ods. 3 rozhodnutia 2000/821/ES a s článkom 9 ods. 4 rozhodnutia č. 163/2001/ES. Zahŕňa obdobie od 1. januára 2001 do 31. decembra 2006 a opiera sa o závery predbežných hodnotení[4] a záverečného hodnotenia programov MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie[5]. KONJUNKTURÁLNE A šTRUKTURÁLNE ťAžKOSTI Konjunkturálne výzvy Je potrebné pripomenúť, že vykonávanie MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie sa realizovalo v neľahkom ekonomickom kontexte. Počas hodnoteného obdobia bolo pre program najväčšou výzvou pristúpenie desiatich nových členských štátov. Týmto rozšírením sa posilnila heterogénnosť európskeho trhu. Investičné kapacity a štátna pomoc sú v týchto krajinách oveľa menšie než v ostatných štátoch Európy. Ďalšou veľkou výzvou je rýchly rozvoj nových, najmä digitálnych technológií. V tejto oblasti sa situácia v európskej kinematografickej distribúcii stáva znepokojujúcou. Existujú digitálne kópie filmov, ale len málo európskych filmov je dostupných na digitálnych prenosových platformách. Štrukturálne problémy Rozšírený vnútorný trh, ktorého fungovanie je aj naďalej nedokonalé Európsky audiovizuálny trh sa vyznačuje veľkou rozdrobenosťou. Rozdrobenosť je spojená najmä s jazykovou a kultúrnou diverzitou jednotlivých štátov. Aj keď je táto diverzita zdrojom nezávislosti a kultúrneho bohatstva, zároveň je prekážkou šírenia zahraničných diel a bráni európskemu priemyslu získať podiely na trhu. Rozdrobenosť spôsobuje najmä: - štrukturálne ťažkosti pri cezhraničnom šírení diel. Nedostatočné šírenie zahraničných európskych diel je hlavných prejavom štrukturálnych ťažkostí, ktorým čelí európsky audiovizuálny sektor, - rozdelenie na krajiny s nízkou výrobnou kapacitou a/alebo obmedzenou jazykovou a geografickou oblasťou[6], a krajiny, ktorých výrobná kapacita je vysoká[7]; - nižšiu konkurencieschopnosť distribučného sektora. Výrobný sektor je rovnako veľmi rozdrobený. Zoskupuje mnoho malých, slabo integrovaných štruktúr, ktorých prežitie je stále neisté. Priemysel, ktorý len s ťažkosťami čelí svojim nedostatkom Nedostatočné vzdelávanie európskych odborníkov v audiovizuálnom sektore spôsobuje neexistenciu podnikovej stratégie na európskej úrovni, ktorá je však nevyhnutná pri zavádzaní nových technológií. Európsky audiovizuálny priemysel vynakladá v predprodukčnej fáze príliš málo prostriedkov na vývoj projektov (napísanie, zabezpečenie financovania a vypracovanie obchodného plánu). Táto etapa je však prvoradá, pokiaľ ide o kvalitu a vývozný potenciál diel. V poprodukčnej fáze je sektor distribúcie aj naďalej rozdrobený na národných základoch. Vyplýva z toho jeho nižšia konkurencieschopnosť tak na svetovom, ako aj na európskom trhu. Výsledky hodnotenia MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie v období rokov 2001 – 2006 Všeobecné závery za obdobie 2001 – 2006 1. Relevantnosť programu počas daného obdobia zostala celkovo dobrá vďaka dobrej počiatočnej diagnostike a prehodnocovaným podmienkam. Oblasti, v ktorých nie je spokojnosť odborníkov optimálna, predstavujú len malú časť rozpočtu a potrieb, ktorých vymedzenie ešte len prebiehalo. 2. Nezrovnalosti zistené medzi administratívnym (výber, uzatváranie zmlúv, platba) a hospodárskym tempom v audiovizuálnom sektore prinášajú riziká a možné napätie pre podniky[8]. Náklady na prístup, často vysoké pre MSP, však zostávajú pre prijímateľov únosné. 3. Hlavné mechanizmy programov MEDIA účinne prispievajú k posilneniu právomocí (vzdelávanie), k rozvoju európskeho rozmeru diel už v predprodukčnej fáze (rozvoj), k lepšej konkurencieschopnosti sektora (najmä distribúcia, znižovaním rizík a posilňovaním finančných kapacít prijímateľov) a k cezhraničnému šíreniu diel (distribúcia a propagácia). 4. Nehmotné výsledky programov MEDIA (posilňovanie právomocí, vzdelávanie v oblasti trhu, vytváranie sietí) predstavujú trvalé vplyvy utvárajúce štruktúru celého sektora. 5. Vplyvy programu na financovanie diel a cezhraničné šírenie priamo závisia od ďalšieho európskeho financovania. Akčné línie, ktoré účinne posilňujú konkurencieschopnosť európskeho audiovizuálneho sektora 6. MEDIA vzdelávanie reálne prispieva k posilneniu právomocí v európskom audiovizuálnom sektore. Prispieva tiež k vytváraniu sietí, ktoré môžu podporiť dlhodobú konkurencieschopnosť sektora. 7. MEDIA rozvoj umožňuje nezávislým tvorcom posilniť ich konkurencieschopnosť na európskom trhu a podporiť cezhraničné šírenie ich diel. Programy MEDIA majú viaceré rôzne prínosy: lepšie vypracovanie projektov, zlepšenie plánov financovania, obmedzenie finančných rizík, posilnenie investícií do rozvoja diel, celoeurópsky prínos dotovaným dielam a celému sektoru. 8. MEDIA distribúcia posilňuje finančné kapacity distribútorov a obmedzuje riziká spojené s investíciou. Tento smer sprevádza silný narastajúci podiel zahraničných európskych filmov a prispieva k ich šíreniu. 9. MEDIA propagácia úspešne podporuje komerčné akcie a festivaly. Prispieva to k posilneniu kontaktov a k vytváraniu sietí odborníkov v európskom audiovizuálnom sektore. 10. MEDIA posilňuje propagáciu a zviditeľňovanie európskych filmov u odborníkov a širokej verejnosti podporovaním ich zvýšenej prítomnosti na festivaloch. Mechanizmy vyrovnávania trhov, ktoré prispievajú k integrácii nových členských štátov S cieľom vytvoriť mechanizmus integrácie nových členských štátov sa program MEDIA oprel o už existujúci koncept „krajín s nízkou výrobnou kapacitou alebo obmedzenou geografickou a/alebo jazykovou oblasťou“. Mechanizmy vyrovnávania trhov sú špecifikom programu MEDIA. 11. Kritériá výberu uľahčili projektom z „krajín s nízkou výrobnou kapacitou“ a najmä novým členským štátom prístup k programu; program MEDIA tiež rýchlo dokázal podporiť účasť odborníkov z týchto krajín. 12. Program MEDIA umožňuje krajinám „s nízkou výrobnou kapacitou“ prístup k podielu na finančných zdrojoch, ktorý prevyšuje ich pomerný podiel na trhu. 13. Program MEDIA tiež s vysokou pravdepodobnosťou prispel k trvalému zvyšovaniu ponuky zahraničných filmov, ktoré bolo zaznamenané v nových členských štátoch od ich zapojenia sa do programu. Toto zvyšovanie je na úkor amerických filmov (vo výraznej prevahe), a nie miestnych filmov. 14. Kritériá pozitívnej diskriminácie, podnecujúce odborníkov z hlavných producentských krajín priberať partnerov z nových členských štátov, skutočne podporili lepšiu integráciu týchto aktérov a ich diel do sietí a európskych distribučných kanálov. Účinná sieť kancelárií Media Desk, ktorej potenciál ešte možno rozvinúť Decentralizovaný mechanizmus programu MEDIA sa javí ako účinný nástroj rozvoja znalosti programu a pomoci odborníkom; jeho skutočná účinnosť zjavne vo veľkej miere závisí od poverených osôb. 15. Media desks majú dvojakú úlohu: slúžia ako informačné kancelárie pre odborníkov a ako pomoc pre prijímateľov. Prevažujúca úloha závisí od každej kancelárie, najdlhšie pôsobiace kancelárie vo všeobecnosti uprednostňujú poskytovanie pomoci. 16. Vďaka vykonávanej výchovnej činnosti môžu mať kancelárie významný vplyv na správne využívanie programu MEDIA v „krajinách s nízkou výrobnou kapacitou“ a najmä v nových členských štátoch. 17. Rozsah siete MEDIA Desks ukrýva istý potenciál, najmä vo vzťahu k využívaniu informácií, výmene osvedčených postupov alebo podieľaniu sa na cezhraničných výmenách. Výmeny sú v súčasnosti predovšetkým bilaterálne vzhľadom na nedostatočnú štruktúru siete a jej nástrojov. 18. Vzhľadom na to, že neexistuje jednotný systém merania výkonu Media Desks a Media Antennae, posúdenie ich efektívnosti je náročné. Trval o udržateľné kvalitatívne výsledky, ďalšie dôsledky naďalej závisia od MEDIA Najvýznamnejšie trvalo udržateľné výsledky programu sú kvalitatívne: posilnenie právomocí, sietí, spolupráce, znalosti trhu, prítomnosti na medzinárodných trhoch. Ďalšie významné dôsledky, ako intenzívnejšie cezhraničné šírenie diel, však stále v značnej miere závisia od európskej intervencie. Zastavenie pomoci by skutočne mohlo spôsobiť zánik niektorých typov vzdelávania, obmedzenie cezhraničného šírenia diel a zníženie investícií do diel z krajín s nižšou výrobnou kapacitou, kde MEDIA predstavuje základnú zložku financovania diel. ODPORÚčANIA A MONITOROVACIE OPATRENIA Základné odporúčania Pokračovať v snahe prispôsobiť sa trhu Je potrebné: 19. zachovať schopnosť programu a intervenčných podmienok prispôsobiť sa potrebám sektora; 20. zabezpečiť prostriedky umožňujúce predvídať vývoj sektora (odvetvové štúdie, pravidelné priame kontakty s odborníkmi, odborné konzultácie); 21. zabezpečiť monitorovací systém ukazovateľov výkonnosti programu a situácie na trhu. Prispôsobiť mechanizmus možnostiam užívateľov 22. premyslieť a zjednodušiť podmienky prístupu k programu; 23. prispôsobiť intervenčné podmienky časovo obmedzenému charakteru sektora; 24. sústrediť ľudské a organizačné zdroje MEDIA na poskytovanie pomoci prijímateľom a monitorovanie projektov. Lepšie využívať potenciál siete MEDIA desks a MEDIA antennae Je potrebné: 25. vyvinúť nástroj na meranie výkonu; 26. vybaviť MEDIA desks a MEDIA antennae účinnými nástrojmi a prostriedkami. Prehodnotiť ciele a podmienky mechanizmov vyrovnávania trhu s cieľom posilniť jeho relevantnosť a účinnosť Je potrebné: 27. zachovať doteraz vyvíjanú snahu v oblasti vyrovnávania trhov; 28. prehĺbiť strategické úvahy o cieľoch, ktoré sleduje politika vyrovnávania trhov, a o výsledkoch, ktoré sa majú dosiahnuť pri ukončení programu MEDIA 2007; 29. prehodnotiť príslušné geografické úrovne (hranice regionálnej úrovne, nové kategórie krajín) v rámci niektorých akčných línií (selektívna distribúcia, automatická distribúcia, a najmä sprostredkovanie predaja). Hlavné opatrenia Už prijaté opatrenia Po druhom predbežnom hodnotení sa už implementovali reakcie na operatívne odporúčania, najmä pokiaľ ide o zjednodušenie niektorých postupov a integráciu technologického aspektu do celého programu. Nový program MEDIA 2007 tak v plnej miere zohľadňuje integráciu nových technológií a umožňuje realizovať osobitné akcie na podporu online distribúcie európskych audiovizuálnych diel a digitálneho premietania. Rovnako mechanizmy vyrovnávania trhov sú integrované do všetkých akčných línií. V duchu prispôsobovania mechanizmu možnostiam jeho užívateľov a sústredenia zdrojov na poskytovanie pomoci prijímateľom a monitorovanie projektov prinieslo zriadenie výkonnej agentúry konkrétne zlepšenia, najmä vďaka účinnejšiemu riadeniu. Pokrok sa zaznamenal najmä v procese výberu projektov, správe zmlúv, platobných lehotách a komunikácii s prijímateľmi. Napokon, nové usmernenia uverejnené v roku 2007 pre niektoré línie programu už zjednodušujú niektoré podmienky prístupu k programu podľa vzoru nových usmernení pre činnosť „rozvoj“. Tieto zmeny zjednodušujú kritériá výberu projektov a dokumenty sú vďaka nim čitateľnejšie (usmernenia a formulár), čím uľahčujú aj prístup odborníkov k pomoci na rozvoj. Pokiaľ ide o schopnosť predvídať vývoj sektora, v rámci výboru MEDIA bola zriadená pracovná skupina, ktorej úlohou je vypracovať systém ukazovateľov. S cieľom ešte zlepšiť prispôsobenie programu potrebám trhu boli prijaté nové akcie v rámci programu MEDIA 2007: - S perspektívou vzájomného zbližovania počiatočných foriem vzdelávania bola uverejnená nová výzva na predkladanie návrhov „počiatočné vzdelávanie“, ktorej cieľom je podporiť spoluprácu medzi filmovými školami a inými inštitúciami vysokoškolského vzdelávania, a tak vytvoriť možnosť vzdelávania pre mladých európskych študentov. - Vďaka digitálnym technológiám a najmä novým spôsobom šírenia audiovizuálneho obsahu sú európske audiovizuálne diela ľahšie dostupné mimo krajiny pôvodu. Keďže konkurencieschopnosť európskeho audiovizuálneho priemyslu bude vo veľkej miere záležať na jeho schopnosti prispôsobiť sa novým technológiám, najmä v etape distribúcie, vznikla nová akčná línia na podporu online distribúcie európskych audiovizuálnych diel. Cieľom línie „Video na požiadanie a Digitálna kinematografická distribúcia“ je chrániť a zvyšovať európsku kultúrnu a jazykovú diverzitu a jej kinematografické a audiovizuálne dedičstvo, zaručiť jeho prístupnosť verejnosti a podporovať dialóg medzi kultúrami, zvyšovať šírenie a viditeľnosť diel a posilňovať konkurencieschopnosť audiovizuálneho sektora v rámci otvoreného konkurencieschopného európskeho trhu, ktorý je priaznivý pre zamestnanosť. - Uverejnila sa osobitná výzva na predkladanie návrhov určená na rozvoj interaktívnych diel na online alebo offline nosičoch, prispôsobená osobitným potrebám tejto novej formy tvorby. - Mechanizmy pomoci na distribúciu boli prispôsobené tak, aby sa lepšie dokázali zamerať na diela s priemerným rozpočtom a vysokým komerčným potenciálom, ktorých cezhraničné šírenie vo väčšej miere závisí od pomoci MEDIA ako v prípade veľkorozpočtových filmov. Rovnako podiel automatickej pomoci na distribúciu, založenej na príjmoch, bol posilnený na prvé predané lístky, keďže pre distribútora predstavujú podstatné náklady v čase uvedenia filmu na vnútroštátnom trhu. Cieľom tejto reformy je oživiť trh a povzbudiť ochotu podstúpiť obchodné riziko. Pripravované opatrenia Komisia sa zaoberá úvahami nad spôsobom, ako čo najlepšie využiť potenciál siete MEDIA desks a MEDIA antennae vytvorením účinnejších nástrojov a prostriedkov a jedného internetového prístupu pre každú krajinu. Vo veci prístupu k financovaniu a dovŕšenia iniciatívy i2i s cieľom reagovať na širšie potreby priemyslu sa pripravuje mechanizmus, ktorý by mohol vytvoriť pákový efekt v oblasti prístupu producentov k financovaniu. Tento mechanizmus umožní producentom a distribútorom lepší prístup k súkromnému kapitálu. ZÁVER Predbežné hodnotenia a záverečné hodnotenie programov MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie potvrdzujú pozitívne výsledky ich akcií v európskom audiovizuálnom sektore. Opätovne potvrdzujú relevantnosť cieľov programu, ako aj účinnosť jeho akcií v oblasti posilnenia konkurencieschopnosti sektora a podpory kultúrnej diverzity. Okrem toho tiež potvrdzujú, že akcia Spoločenstva prináša skutočnú pridanú hodnotu z pohľadu vnútroštátnych intervencií. Výsledky MEDIA sú skutočné; sú tiež trvalo udržateľné v určitom počte prípadov, najmä pokiaľ ide o posilnenie konkurencieschopnosti. Niektoré najvýznamnejšie výsledky programu MEDIA (napríklad posilnenie právomocí a cezhraničné šírenie diel) však ešte vo veľkej miere závisia od európskej intervencie. Údaje z trhu tiež ukazujú, že európsky audiovizuálny sektor naďalej trpí svojimi už tradičnými slabosťami, ako je rozdrobenosť trhu a obmedzené šírenie európskych diel mimo krajiny pôvodu. Je teda potrebné v akcii pokračovať, prispôsobiac sa vývoju potrieb trhu. Práve to je podstatou nového programu MEDIA 2007, ktorý sa začal 1. januára 2007.[pic][pic][pic] [1] Rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 845/2004/ES a č. 846/2004/ES z 29. apríla 2004 – Ú. v. EÚ L 195, 2.6.2004. [2] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1718/2006/ES z 15. novembra 2006 o vykonávaní programu na podporu európskeho audiovizuálneho sektora (MEDIA 2007) – Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006. [3] KOM(2003) 725 v konečnom znení. [4] Druhé predbežné hodnotenie programu MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie (2003 – 2005) – zmluva č. 30-CE-0041001/00-07. [5] Záverečné hodnotenie programov MEDIA Plus a MEDIA Vzdelávanie (2001 – 2006) – zmluva č. 30-CE-0096653/00. [6] Belgicko, Dánsko, Fínsko, Grécko, Holandsko, Írsko, Island, Lichtenštajnsko, Luxembursko, Nórsko, Portugalsko, Rakúsko a Švédsko. Pridali sa: Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Estónsko, Litva, Lotyšsko, Maďarsko, Malta, Poľsko, Slovensko a Slovinsko. [7] Nemecko, Francúzsko, Taliansko, Španielsko a Spojené kráľovstvo. [8] Je potrebné uviesť, že zriadenie výkonnej agentúry k 1. 1. 2006 umožnilo účinnejšie riadiť projekty a najmä skrátiť platobné lehoty.