SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 23.2.2009 
SEK(2009) 203 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE 
EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU 
REGIÓNOV 
Prístup Spolo čenstva pri prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof  
  
SÚHRN POSÚDENIA VPLYVU  
 
{COM(2009) 82} 
{SEC(2009) 202}  
 
 
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
Toto posúdenie vplyvu vypracovali út vary Komisie ako podporný dokument k 
oznámeniu „Prístup Spolo čenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených 
katastrof“.  
Cieľom oznámenia je ur čiť opatrenia, ktoré by sa mohli sta ť súčasťou stratégie 
Spoločenstva v oblasti pr evencie prírodných a človekom spôsobených katastrof, 
pričom by sa opierali o sú časné opatrenia a nadväzovali by na ne. Ú čelom oznámenia 
je podnieti ť diskusiu so zainteresovanými osobami a iniciova ť politické diskusie 
medzi inštitúciami EÚ.  
V tejto po čiatočnej fáze tvorby politiky je cie ľom tohto posúdenia vplyvu: 
– poskytnúť potrebné informácie na podporu politického rozhodnutia o tom, či 
treba pripravi ť stratégiu EÚ o prevencii katastrof alebo nie, 
– zhodnotiť a preskúma ť možnosti potenciálneho zaradenia do uvedeného 
oznámenia.  
2. K ONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Toto posúdenie vplyvu sa opiera o výsledky dv och externých nezávislých štúdií, v 
ktorých sa ur čili nedostatky existujúcich nástro jov v oblasti prevencie a analyzoval 
sa prístup niektorých členských štátov k prevencii.  
Hlavné zainteresované subjekty boli vyzvané zú častniť sa stretnutia s cie ľom 
všeobecnej konzultácie a pripomienkova ť pracovný dokument o zásadných otázkach. 
Ďalej sa uskuto čnili tri konkrétne stretnutia za interesovaných subjektov za ú časti 
odborníkov z orgánov členských štátov a súkromných or ganizácií, na ktorých sa 
konkrétne riešili hospodárske a environmen tálne aspekty, najmä lesné požiare a 
otázky týkajúce sa využívania pôdy a mapovania rizík.  
Medzi zainteresovanými subjektmi panova l široký konsenzus o potrebe posilni ť 
úsilie v oblasti prevenci e katastrof na úrovni členských štátov ako aj na úrovni EÚ a 
takisto o tom, že EÚ svojou činnosťou môže do tohto procesu prispie ť pridanou 
hodnotou. Pod ľa zainteresovaných subjektov s oh ľadom na to, že prevencia katastrof 
je v prvom rade vnútroštátnou zodpovednos ťou, si podobné nedostatky v členských 
krajinách vyžadujú zintenzívnenú koordi náciu a spoluprácu na úrovni EÚ.  
3. V YMEDZENIE PROBLÉMU A CIE Ľ POLITIKY  
Tragické udalosti posledných rokov vied li k posilneniu európskych právnych 
predpisov v oblasti civilnej ochrany týkajúcich sa pripra venosti a reakcie, konkrétne 
ide o posilnený mechanizmus Spolo čenstva v oblasti civilnej ochrany1 a prijatie 
finančného nástroja civilnej ochrany2. V súčasnosti existuje zo strany všetkých 
zainteresovaných subj ektov politická vô ľa posilni ť väzby medzi prevenciou, 
pripravenos ťou, reakciou a obnovou. Investície do pripravenosti a reakcie musia by ť 
spojené s podobným posilnením v oblasti prevencie.  
                                                 
1 Rozhodnutie Rady o ustanovení mechanizmu Spolo čenstva v oblasti civilnej ochrany (prepracované 
znenie) (2007/779/ES, Euratom). 
2 Rozhodnutie Rady, ktorým sa ustanovuje finan čný nástroj civilnej ochrany (2007/162/ES, Euratom). 
 
SK 3   SK Členské štáty už na rozli čných stup ňoch zaviedli stratégie zamerané na prevenciu 
katastrof. Zatia ľ čo prevencia ostáva zodpovednos ťou jednotlivých štátov, konanie 
na úrovni Spolo čenstva sa opiera o tieto prvky: 
– zvýšená citlivos ť európskeho obyvate ľstva voči katastrofám, 
– dosahy a rozmery katastrof prekra čujú hranice štátov, 
– katastrofy spôsobujú zna čné škody a náklady a majú  vplyv na hospodársky rast 
a konkurencieschopnos ť EÚ.  
Cieľom tejto iniciatívy je preto zlepši ť ochranu ľudí, životného prostredia a majetku 
vrátane kultúrneho dedi čstva prostredníctvom zaplnenia existujúcich medzier, 
lepšieho prepojenia rôznych sektorov a zainteresovaných subjektov a ustanovenia 
politického rámca na spustenie tema tických iniciatív, horizontálnych a prie čnych 
nástrojov ako aj prostredníctvom us mernení o prevencii katastrof.  
Očakáva sa, že tento cie ľ sa dosiahne realizovaním troch konkrétnych úloh:  
– Vytvorenie podmienok rozvoja stratégií prevencie založenýc h na znalostiach 
na všetkých štátnych úrovniach, 
– Prepojenie aktérov a stratégií v rámci cyklu riadenia katastrof, 
– Zlepšenie výkonnosti sú časných nástrojov pri prevencii katastrof. 
4. P OSÚDENIE VPLYVU JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ POLITIKY  
Komisia ur čila a zhodnotila tieto možnosti politiky: 
– základná možnos ť, keď sa neprijmú žiadne ďalšie opatrenia v oblasti 
prevencie katastrof. Tento variant by neumožnil dostato čné zníženie vplyvu 
katastrof a nezaistil by potrebnú úrove ň ochrany pre všetkých ob čanov EÚ.  
– konkrétne možnosti týkajúce sa pokroku v každej  identifikovanej oblasti. 
Súčasťou týchto možností sú nasledujú ce možnosti, ktoré sa navzájom 
nevylučujú a môžu sa kombinova ť:  
– „Mierne” možnosti  ako poskytnutie poradenstva zameraného na 
vybudovanie znalostnej základne o kata strofách, prepojenie aktérov a 
stratégií a/alebo skvalitnenie využ ívania fondov EÚ. Tieto možnosti by 
sa mohli zahrnú ť pod činnosti riadiacej skupiny pre viac odvetví, pri čom 
by sa uplatnila metóda koordinácie. 
– Sprievodné opatrenia:  integrácia prevencie katastrof do procesu revízie 
príslušných právnych predpiso v pravdepodobne prinesie výhody 
logickým doplnením cyklu prevencie katastrofy od pripravenosti, cez 
akciu až po obnovu. Vytvorenie „pozorovate ľne katastrof“, kde by sa 
spojili existujúce údaje a informáci e o katastrofách v EÚ pravdepodobne 
prinesie rýchle a komplexné výsledky s obmedzenými nákladmi.  
– Finančné opatrenia, ktoré si môžu vyžadova ť zmenu existujúcich 
fondov, by mohli zlepši ť konzistentnos ť a efektivitu financovania EÚ v 
oblasti prevencie katastrof. O čakáva sa, že vytvorenie špecifického 
finančného nástroja pre prevenciu kata strof prinesie najmenej výhod.  
– Legislatívne opatrenia  môžu zah ŕňať integrované nástroje zaoberajúce 
sa mapovaním rizika a prevenciou katastrof vo všeobecnosti alebo 
 
SK 4   SK vertikálne nástroje zaoberajúce sa konkrétnymi katastrofami ako 
napríklad lesné požiare. Ti eto opatrenia by boli najú činnejšie pri 
znižovaní negatívneho dosahu katastrof, ale môžu si vyžiada ť značné 
úsilie zo strany EÚ a jednotlivých členských štátov.  
5. Z ÁVER  
Stratégia Spolo čenstva v oblasti prevencie katastro f by v rámci EÚ znížila rozdiely v 
ochrane obyvate ľstva, hospodárstva a životného pros tredia pred vplyvmi katastrof, 
zvýšila by všeobecnú úrove ň informovanosti rozhodovacích orgánov a verejnosti, 
podporila by osved čené postupy a tým posilnila odolnos ť EÚ a jej hospodárstva vo či 
rastúcej hrozbe prírodných a človekom spôsobených katastrof. 
Z krátkodobého h ľadiska by konkrétne činnosti na podporu rozvoja znalostí, lepšie 
prepojenie aktérov a stratégií a zvýšenie ú činnosti existujúcich politických nástrojov 
v oblasti prevencie katastrof mohlo znamena ť pre opatrenie Spolo čenstva flexibilnú 
možnosť, ktorú by bolo možné prispôsobi ť rôznym potrebám a zdrojom členských 
štátov, pri čom by sa sú časne zabezpe čila koordinácia a konzistentnos ť na úrovni 
celej EÚ. Táto možnos ť by mala potenciál prináša ť výsledky pri relatívne nízkych 
nákladoch, zvýšila by pochopenie otázok prev encie katastrof na všetkých úrovniach 
a poskytla by základ ňu pre budúce uvažovanie o ďalšom rozvoji tejto oblasti 
politiky.  
V dlhodobom horizonte by sa mohol tento prístup ďalej rozvinú ť, čo by viedlo ku 
konsolidovanej stratégii Spolo čenstva pri prevencii prírodných a človekom 
spôsobených katastrof.