Keďže výnimky a obmedzenia týkajúce sa autorských a súvisiacich práv sú na úrovni EÚ harmonizované, členské štáty majú obmedzený manévrovací priestor pri ich zriaďovaní alebo prispôsobovaní. Okrem toho by intervencie na národnej úrovni nemuseli byť dostačujúce, a to vzhľadom na cezhraničný charakter zistených problémov. Na dosiahnutie plnej právnej istoty, pokiaľ ide o cezhraničné použitia v oblasti výskumu, vzdelávania a kultúrneho dedičstva, je preto potrebná intervencia EÚ.

Vývoj digitálnych technológií viedol k vytvoreniu nových obchodných modelov a posilnil úlohu internetu ako hlavného trhu distribúcie a prístupu k obsahu chránenému autorským právom. V tomto novom rámci sa držitelia práv stretávajú s problémami, keď sa snažia udeľovať licencie na svoje práva a získať odmenu za online distribúciu svojich diel. To by mohlo ohroziť rozvoj kreativity európskych tvorcov a výrobu tvorivého obsahu. Je preto potrebné zaručiť autorom a držiteľom práv spravodlivý podiel na hodnote, ktorú vytvára využívanie ich diel a iných predmetov ochrany. Na základe uvedených skutočností sa v tomto návrhu stanovujú opatrenia zamerané na zlepšenie postavenia držiteľov práv rokovať a získať odmenu za využívanie ich obsahu prostredníctvom online služieb umožňujúcich prístup k obsahu nahraného používateľmi. Spravodlivé rozdelenie hodnoty je tiež nevyhnutné na zabezpečenie udržateľnosti odvetvia tlačových publikácií. Vydavatelia tlače čelia ťažkostiam pri udeľovaní online licencií na svoje publikácie a pri získavaní spravodlivého podielu na hodnote, ktorú vytvárajú. V konečnom dôsledku by to mohlo ovplyvniť prístup občanov k informáciám. Týmto návrhom sa stanovuje nové právo pre vydavateľov tlače, ktorého cieľom je uľahčiť im udeľovanie online licencií na ich publikácie, zabezpečenie návratnosti ich investícií a presadzovanie ich práv. V tejto súvislosti sa rieši aj existujúca právna neistota, pokiaľ ide o možnosť všetkých vydavateľov získať podiel na náhrade za využívanie diel na základe výnimky. Autori a výkonní umelci napokon majú často slabú rokovaciu pozíciu v rámci svojich zmluvných vzťahov, keď udeľujú licencie na svoje práva. Okrem toho transparentnosť príjmov získaných z používania ich diel alebo umeleckých výkonov zostáva často obmedzená. To má v konečnom dôsledku vplyv na odmeňovanie autorov a výkonných umelcov. Tento návrh obsahuje opatrenia na zlepšenie transparentnosti a vyváženejšie zmluvné vzťahy medzi autormi a výkonnými umelcami a tými, na ktorých prenášajú svoje práva. Celkovo by opatrenia navrhované v hlave IV návrhu zamerané na dosiahnutie dobre fungujúceho trhu autorských práv mali mať zo strednodobého hľadiska pozitívny vplyv na výrobu a dostupnosť obsahu a na pluralitu médií, čo bude v konečnom dôsledku prospešné pre spotrebiteľov.

Napriek tomu, že digitálne technológie by mali uľahčovať cezhraničný prístup k dielam a iným predmetom ochrany, prekážky pretrvávajú, najmä v prípade použití a diel, pri ktorých je vysporiadanie práv zložité. To platí pre inštitúcie správy kultúrneho dedičstva, ktoré chcú poskytovať prístup online vrátane cezhraničného prístupu, ku obchodne nedostupným dielam obsiahnutým v ich katalógoch. V dôsledku týchto prekážok európski občania nemôžu využívať možnosti prístupu ku kultúrnemu dedičstvu. V návrhu sa tieto problémy riešia zavedením osobitného mechanizmu, ktorým sa uľahčí uzatváranie licencií pre šírenie obchodne nedostupných diel zo strany inštitúcií správy kultúrneho dedičstva. Pokiaľ ide o audiovizuálne diela, napriek rastúcemu významu platforiem videa na požiadanie predstavujú audiovizuálne diela s pôvodom v EÚ len jednu tretinu diel dostupných spotrebiteľom na týchto platformách. Opäť platí, že dôvodom tejto nedostatočnej dostupnosti je čiastočne komplexný postup vysporiadania. Tento návrh obsahuje opatrenia zamerané na uľahčenie udeľovania licencií a postupu vysporiadania práv. To by v konečnom dôsledku uľahčilo spotrebiteľom cezhraničný prístup k obsahu chránenému autorským právom.

Prístup k audiovizuálnym dielam a ich dostupnosť na platformách videa na požiadanie: Nelegislatívna možnosť (možnosť 1) spočívajúca v organizovaní dialógu so zainteresovanými stranami o otázke udeľovania licencií, sa zamietla, keďže nebola považovaná za dostatočnú na riešenie jednotlivých prípadov blokovania. Zvolená možnosť (možnosť 2) spája organizovanie dialógu so zainteresovanými stranami s povinnosťou členských štátov zriadiť rokovací mechanizmus.

V posúdení vplyvu sa skúmajú základné scenáre, politické možnosti a ich vplyv na osem tém zoskupených do týchto troch kapitol: i) zabezpečenie širšieho prístupu k obsahu, ii) prispôsobenie výnimiek digitálnemu a cezhraničnému prostrediu a iii) dosiahnutie dobre fungujúceho trhu autorských práv. Pri každej politickej možnosti sa analyzoval jej vplyv na rôzne zainteresované strany. Najmä vzhľadom na prevahu malých a stredných podnikov v kreatívnom priemysle sa v analýze dospelo k záveru, že zavedenie osobitného režimu by nebolo primerané, pretože by zmarilo účel tejto intervencie. Politické možnosti pri každej téme sú stručne opísané ďalej v texte.

Komisia zorganizovala niekoľko verejných konzultácií. Konzultácia o preskúmaní pravidiel týkajúcich sa autorských práv EÚ, ktorá prebiehala od 5. decembra 2013 do 5. marca 2014, poskytla Komisii prehľad názorov zainteresovaných strán o preskúmaní pravidiel EÚ týkajúcich sa autorských práv vrátane výnimiek a obmedzení a o odmeňovaní autorov a výkonných umelcov. Predmetom verejných konzultácií, ktoré prebiehali od 24. septembra 2015 do 6. januára 2016, bolo regulačné prostredie pre platformy, online sprostredkovateľoch, dátovom a cloud computingu a o hospodárstve spoločného využívania zdrojov, pričom sa na nich predložili dôkazy a názory všetkých zainteresovaných strán na úlohu sprostredkovateľov pri online distribúcií diel a iných predmetov ochrany. Napokon od 23. marca 2016 do 15. júna 2016 prebiehala verejná konzultácia o úlohe vydavateľov v hodnotovom reťazci autorských práv a o slobode panorámy. V rámci týchto konzultácií sa zhromaždili názory najmä na možnosť zaviesť do práva EÚ nové súvisiace právo týkajúce sa vydavateľov.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Online distribúcia obsahu chráneného autorskými právami má vo svojej podstate cezhraničný charakter. Iba mechanizmy, o ktorých sa rozhodlo na európskej úrovni, by mohli zabezpečiť dobré fungovanie trhu pre distribúciu diel a iných predmetov ochrany, ako aj udržateľnosť vydavateľského sektora vzhľadom na výzvy, ktoré digitálne prostredie predstavuje. Autori a výkonní umelci by mali nakoniec vo všetkých členských štátoch požívať vysokú úroveň ochrany stanovenú v právnych predpisoch EÚ. Na tento účel a s cieľom zabrániť rozdielom medzi členskými štátmi je potrebné stanoviť spoločný prístup EÚ k požiadavkám na transparentnosť, ako aj mechanizmy umožňujúce v určitých prípadoch úpravu zmlúv a tiež riešenie sporov.

V tomto návrhu sa počíta s povinnosťou členských štátov zaviesť rokovacie mechanizmy a mechanizmy riešenia sporov. So splnením tejto povinnosti zo strany členských štátov sú spojené náklady. Vo väčšine prípadov by však mohli využiť existujúce štruktúry, čím by obmedzili náklady. S výnimkou na účely vyučovania môžu byť tiež spojené určité náklady pre členské štáty v súvislosti s opatreniami, ktorými sa zabezpečí dostupnosť a viditeľnosť licencií pre vzdelávacie zariadenia.

Mechanizmy zamerané na zlepšenie postupov udeľovania licencií by pravdepodobne mohli znížiť transakčné náklady a zvýšiť príjmy z licencií pre držiteľov práv. Na MSP v týchto oblastiach (výrobcovia, distribútori, vydavatelia atď.) by to malo pozitívny vplyv. Aj na ostatné zainteresované strany, ako napríklad platformy videa na požiadanie, by to malo pozitívny vplyv. Návrh obsahuje aj niekoľko opatrení (uloženie povinnosti transparentnosti zmluvným stranám držiteľov práv, zavedenie nového práva pre vydavateľov tlače a povinnosti pre niektoré online služby), ktoré by prispeli k zlepšeniu vyjednávacej pozície držiteľov práv a kontroly nad používaním ich diel a iných predmetov ochrany. Očakáva sa, že bude mať pozitívny vplyv na príjmy držiteľov práv.

Pri použitiach, na ktoré sa vzťahujú výnimky, tento návrh umožní vzdelávacím zariadeniam, verejnoprospešným výskumným ústavom a inštitúciám správy kultúrneho dedičstva znížiť transakčné náklady. Toto zníženie transakčných nákladov nemusí znamenať, že by držitelia práv utrpeli stratu zisku či príjmov z licencií, keďže na základe rozsahu a podmienok výnimiek je zabezpečené, aby držitelia práv utrpeli minimálne škody. Mal by sa preto obmedziť vplyv na MSP v týchto oblastiach (najmä v oblasti vedeckých a vzdelávacích vydavateľov) a na ich obchodné modely.

Spravodlivé odmeňovanie autorov a výkonných umelcov v zmluvách: možnosť 1 spočívala v poskytnutí odporúčania členským štátom a v uskutočnení dialógu so zainteresovanými stranami. Táto možnosť bola odmietnutá, pretože by nebola dostatočne účinná. V rámci možnosti 2 sa predpokladalo uloženie povinnosti zmluvným partnerom tvorcov, pokiaľ ide o transparentnosť. Navyše sa v rámci možnosti 3 navrhlo zavedenie mechanizmu úpravy odmeňovania a mechanizmus riešenia sporov. Ponechala sa práve táto možnosť, keďže možnosťou 2 by sa tvorcom neposkytli prostriedky na presadzovanie povinnosti transparentnosti.

Využívanie obsahu chráneného autorskými právami prostredníctvom služieb informačnej spoločnosti a sprístupňovanie veľkých množstiev diel a iných predmetov ochrany, ktoré nahrali ich používatelia: možnosť 1 pozostávala z organizovania dialógu so zainteresovanými stranami. Tento prístup bol odmietnutý, pretože by mal obmedzený vplyv na možnosť držiteľov práv určiť podmienky používania ich diel a iných predmetov ochrany. Zvolená možnosť (možnosť 2) zachádza ešte ďalej, pričom ukladá niektorým poskytovateľom služieb povinnosť zaviesť vhodné technológie a podporuje uzatváranie dohôd s držiteľmi práv.

Používanie diel a ďalších predmetov ochrany pri digitálnych a cezhraničných vzdelávacích činnostiach: v rámci možnosti 1 sa členským štátom poskytujú usmernenia o uplatňovaní existujúcej výnimky pre vzdelávanie v digitálnom prostredí a o usporiadaní dialógu so zainteresovanými stranami. Nepovažovalo sa to za dostatočné na zabezpečenie právnej istoty, najmä pokiaľ ide o cezhraničné použitia. V rámci možnosti 2 sa vyžadovalo zavedenie povinnej výnimky s cezhraničným účinkom na účely digitálnych použití. Možnosť 3 je podobná ako možnosť 2, ale ponecháva určitú flexibilitu členským štátom, ktoré sa môžu rozhodnúť uplatniť výnimku v závislosti od dostupnosti licencií. Táto možnosť bola považovaná za najprimeranejšiu.

keďže:

(1)Zmluvou sa stanovuje vytvorenie vnútorného trhu a ustanovenie systému, ktorý zabezpečí, aby na vnútornom trhu nedochádzalo k narušeniu hospodárskej súťaže. Harmonizácia právnych predpisov členských štátov o autorských právach a s nimi súvisiacich právach by mala ďalej prispievať k dosahovaniu týchto cieľov.

(2)Smernice, ktoré boli prijaté v oblasti autorského práva a s ním súvisiacich práv, poskytujú držiteľom práv vysokú úroveň ochrany a vytvárajú rámec, v ktorom sa môžu využívať diela a iné predmety ochrany. Tento harmonizovaný právny rámec prispieva k dobrému fungovaniu vnútorného trhu, keďže stimuluje inovácie, tvorivosť, investície a výrobu nového obsahu, a to aj v digitálnom prostredí. Ochrana, ktorú poskytuje tento právny rámec, tiež prispieva k cieľu Únie rešpektovať a podporovať kultúrnu rozmanitosť a zároveň zdôrazňovať význam spoločného európskeho kultúrneho dedičstva. V článku 167 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa vyžaduje, aby Únia pri svojej činnosti zohľadňovala kultúrne aspekty.

(3)Rýchly technologický rozvoj naďalej mení spôsob, akým sa diela a iné predmety ochrany vyrábajú, produkujú, distribuujú a využívajú. Stále sa objavujú nové obchodné modely a nové subjekty. Ciele a zásady stanovené rámcom Únie pre autorské práva sú naďalej platné. Pretrváva však právna neistota držiteľov práv, ako aj používateľov, pokiaľ ide o niektoré použitia vrátane cezhraničných používaní diel a iných predmetov ochrany v digitálnom prostredí. Ako sa uvádza v oznámení Komisie s názvom „Kroky smerom k modernému, európskejšiemu rámcu autorských práv“, v niektorých oblastiach je potrebné prispôsobiť a doplniť súčasný rámec Únie, ktorým sa upravujú autorské práva. Touto smernicou sa stanovujú pravidlá na prispôsobenie niektorých výnimiek a obmedzení digitálnemu a cezhraničnému prostrediu, ako aj opatrenia na uľahčenie niektorých postupov udeľovania licencií, pokiaľ ide o šírenie obchodne nedostupných diel a sprístupňovanie online audiovizuálnych diel na platformách videa na požiadanie s cieľom zabezpečiť širší prístup k obsahu. V záujme dosiahnutia dobre fungujúceho trhu autorských práv by sa mali zaviesť aj pravidlá týkajúce sa práv na publikovanie, používania diel a iných predmetov ochrany poskytovateľmi online služieb, ktorí uchovávajú a sprístupňujú obsah nahratý používateľmi, ako aj transparentnosti zmlúv autorov a výkonných umelcov.

(4)Táto smernica dopĺňa a opiera sa o pravidlá stanovené v smerniciach, ktoré sa v tejto oblasti v súčasnosti uplatňujú, najmä v smernici Európskeho parlamentu a Rady 96/9/ES, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/29/ES, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/115/ES, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/24/ES, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2012/28/EÚ a smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/26/EÚ.

(5)V oblasti výskumu, vzdelávania a zachovávania kultúrneho dedičstva umožňujú digitálne technológie nové typy použitia, ktoré nie sú jasne zahrnuté v súčasných pravidlách Únie týkajúcich sa výnimiek a obmedzení. Okrem toho môže mať dobrovoľný charakter výnimiek a obmedzení stanovených v smerniciach 2001/29/ES, 96/9/ES a 2009/24/ES v týchto oblastiach nepriaznivý vplyv na fungovanie vnútorného trhu. To je obzvlášť dôležité v prípade cezhraničného použitia, ktoré má v digitálnom prostredí čoraz väčší význam. Preto by sa vzhľadom na tieto nové použitia mali prehodnotiť existujúce výnimky a obmedzenia v právnych predpisoch Únie, ktoré sú relevantné z hľadiska vedeckého výskumu, vyučovania a zachovávania kultúrneho dedičstva. Mali by sa zaviesť povinné výnimky alebo obmedzenia pre používanie technológií hĺbkovej analýzy údajov v oblasti vedeckého výskumu, na účely ilustrácie pri výučbe v digitálnom prostredí a na zachovanie kultúrneho dedičstva. Na použitie, na ktoré sa nevzťahujú výnimky alebo obmedzenia stanovené v tejto smernici, by sa mali aj naďalej vzťahovať výnimky a obmedzenia uvedené v právnych predpisoch Únie. Smernice 96/9/ES a 2001/29/ES by sa mali upraviť.

(6)Účelom výnimiek a obmedzení stanovených v tejto smernici je dosiahnuť spravodlivú rovnováhu medzi právami a záujmami autorov a iných držiteľov práv na jednej strane a používateľov na strane druhej. Môžu sa uplatňovať iba v niektorých osobitných prípadoch, pri ktorých nedochádza k rozporu s bežným využívaním diela alebo iného predmetu ochrany a ktoré neodôvodnene nepoškodzujú oprávnené záujmy držiteľov práv.

(7)Ochrana technologických opatrení stanovených v smernici 2001/29/ES je aj naďalej nevyhnutná na zabezpečenie ochrany a účinného vykonávania práv, ktoré autorom a ostatným držiteľom práv priznávajú právne predpisy Únie. Táto ochrana by sa mala zachovať a zároveň by sa malo zabezpečiť, aby použitie technologických opatrení nebránilo využívaniu výnimiek a obmedzení stanovených v tejto smernici, ktoré sú obzvlášť dôležité v online prostredí. Držitelia práv by mali mať možnosť zabezpečiť to prostredníctvom dobrovoľných opatrení. Mali by mať aj naďalej možnosť zvoliť si formát a spôsob poskytovania, aby príjemcom týchto výnimiek a obmedzení stanovených v tejto smernici poskytli prostriedky na ich využitie, a to za predpokladu primeranosti takýchto prostriedkov. Pri absencii dobrovoľných opatrení by mali členské štáty prijať primerané opatrenia v súlade s článkom 6 ods. 4 prvým pododsekom smernice 2001/29/ES.

(8)Nové technológie umožňujú automatizovanú počítačovú analýzu informácií v digitálnej forme, ako napríklad text, zvuk, obraz alebo údaje, vo všeobecnosti známu ako hĺbková analýza údajov. Tieto technológie umožňujú výskumným pracovníkom spracúvať veľké množstvo informácií, a tak získavať nové vedomosti a objavovať nové trendy. Hoci sú technológie hĺbkovej analýzy údajov rozšírené v celom digitálnom hospodárstve, hĺbková analýza údajov sa vo všeobecnosti považuje za prospešnú najmä pre výskumné spoločenstvo a pri podpore inovácií. Výskumné organizácie v Únii, ako sú univerzity a výskumné ústavy, však čelia právnej neistote, pokiaľ ide o rozsah, v akom môžu vykonávať hĺbkovú analýzu obsahu. V niektorých prípadoch môže hĺbková analýza údajov zahŕňať akty chránené autorskými právami a/alebo databázovými právami sui generis, najmä rozmnožovanie diel alebo iných predmetov ochrany a/alebo extrakcia obsahu z databázy. Ak by neexistovala žiadna výnimka alebo platné obmedzenie, od držiteľov práv by sa vyžadovalo udelenie povolenia na takéto úkony. Hĺbková analýza údajov sa môže vykonávať aj vo vzťahu k samotným faktom alebo údajom, ktoré nie sú chránené autorským právom a v takýchto prípadoch by povolenie nebolo potrebné.

(9)V právnych predpisoch Únie sú už stanovené určité výnimky a obmedzenia vzťahujúce sa na použitie na vedecko-výskumné účely, ktoré sa môžu vzťahovať na úkony hĺbkovej analýzy údajov. Tieto výnimky a obmedzenia sú však nepovinné a nie sú v plnej miere prispôsobené používaniu technológií vo vedeckom výskume Okrem toho v prípadoch, keď výskumní pracovníci majú legálny prístup k obsahu, napríklad na základe predplatenia publikácií alebo povolenia na slobodný prístup, môže byť v podmienkach povolení hĺbková analýza údajov vylúčená. Vzhľadom na to, že výskum sa čoraz viac vykonáva za pomoci digitálnych technológií, existuje riziko, že konkurenčné postavenie Únie ako výskumnej oblasti utrpí, pokiaľ sa nepodniknú kroky na odstránenie právnej neistoty pri hĺbkovej analýze údajov.

(10)Túto právnu neistotu treba riešiť ustanovením povinnej výnimky z práva na rozmnožovanie, ako aj z práva na zamedzenie extrakcii z databázy. Touto novou výnimkou by nemala byť dotknutá existujúca povinná výnimka pre úkony dočasného rozmnožovania stanovená v článku 5 ods. 1 smernice 2001/29, ktorá by sa mala aj naďalej uplatňovať na postupy hĺbkovej analýzy údajov, ktoré nezahŕňajú zhotovovanie kópií presahujúcich rozsah pôsobnosti uvedenej výnimky. Aj výskumné organizácie by mali mať možnosť využívať túto výnimku, keď sa zapájajú do verejno-súkromných partnerstiev.

(11)Výskumné organizácie v celej Únii zahŕňajú široké spektrum subjektov, ktorých primárnym cieľom je vykonávať vedecký výskum alebo ho vykonávať spolu s poskytovaním vzdelávacích služieb. Z dôvodu rôznorodosti takýchto subjektov je dôležité spoločné porozumenie toho, kto sú príjemcovia tejto výnimky. Napriek rozdielnym právnym formám a štruktúram majú výskumné organizácie vo všetkých členských štátoch vo všeobecnosti spoločné to, že konajú buď na neziskovom základe alebo vo verejnom záujme uznanom štátom. Takéto poslanie vo verejnom záujme môže byť napríklad vyjadrené prostredníctvom financovania z verejných prostriedkov alebo ustanovení vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo verejných zákazkách. Za výskumné organizácie na účely tejto smernice by sa zároveň nemali považovať organizácie, na ktoré majú komerčné podniky rozhodujúci vplyv, ktorý im umožňuje vykonávať kontrolu v dôsledku štrukturálnych faktorov, ako je vplyv ich akcionárov alebo členov, čo môže mať za následok prednostný prístup k výsledkom výskumu.

(12)Vzhľadom na potenciálne vysoký počet žiadostí o prístup k ich dielam alebo iným predmetom ochrany a ich sťahovanie by mali mať držitelia práv možnosť uplatňovať opatrenia, ak existuje riziko ohrozenia bezpečnosti a integrity systému alebo databáz, kde sa diela alebo iné predmety ochrany nachádzajú. Tieto opatrenia by nemali prekračovať rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa zaistiť bezpečnosť a integritu systému a nemali by oslabiť účinné uplatňovanie výnimky.

(13)Nie je potrebné stanoviť náhradu pre držiteľov práv, pokiaľ ide o použitia na základe výnimky v prípade hĺbkovej analýzy údajov zavedenej touto smernicou vzhľadom na to, že z hľadiska povahy a rozsahu pôsobnosti tejto výnimky by škody mali byť minimálne.

(14)V článku 5 ods. 3 písm. a) smernice 2001/29/ES sa umožňuje členským štátom zaviesť výnimku alebo obmedzenie práva rozmnožovania, verejného prenosu a sprístupňovania verejnosti na výhradný účel, okrem iného, ilustrácie pri výučbe. Okrem toho sa v článkoch 6 ods. 2 písm. b) a 9 písm. b) smernice 96/9/ES povoľuje používanie databázy a extrakcia alebo reutilizácia podstatnej časti jej obsahu na účely ilustrácie pri výučbe. Rozsah pôsobnosti týchto výnimiek alebo obmedzení pri ich uplatňovaní na digitálne použitia je nejasný. Okrem toho nie je jasné, či by sa tieto výnimky alebo obmedzenia uplatňovali pri poskytovaní výučby online, a teda na diaľku. Okrem toho, súčasný rámec neumožňuje cezhraničný účinok. Táto situácia môže brániť rozvoju digitálne podporovaných vyučovacích aktivít a diaľkového vzdelávania. Preto je nevyhnutné zaviesť novú povinnú výnimku alebo obmedzenie s cieľom zabezpečiť, aby vzdelávacie zariadenia mali plnú právnu istotu pri využívaní diel alebo iných predmetov ochrany v rámci digitálnych vzdelávacích činností, a to online aj cezhranične.

(15)Hoci sú programy diaľkového a cezhraničného vzdelávania najviac rozvinuté na úrovni vyššieho vzdelávania, digitálne nástroje a zdroje sa čoraz častejšie používajú na všetkých úrovniach vzdelávania, a to najmä s cieľom zlepšiť a obohatiť učenie. Z výnimky alebo obmedzenia stanoveného v tejto smernici by preto mali profitovať všetky vzdelávacie zariadenia primárneho, sekundárneho, odborného aj vyššieho vzdelávania, pokiaľ svoje vzdelávacie činnosti vykonávajú na nekomerčnom základe. Organizačná štruktúra a spôsoby financovania vzdelávacieho zariadenia nie sú rozhodujúcimi faktormi na určenie nekomerčnej povahy činnosti.

(16)Výnimka alebo obmedzenie by sa mali vzťahovať na digitálne použitie diel a iných predmetov ochrany, ako napríklad pri použití časti alebo pasáží diela na podporu, obohatenie alebo doplnenie výučby, ako aj príslušných vzdelávacích činností. Diela alebo iné predmety ochrany by sa mali na základe výnimky alebo obmedzenia používať iba v súvislosti s činnosťami vyučovania a učenia vykonávanými v rámci zodpovednosti vzdelávacích zariadení, a to aj počas skúšok, a ich použitie by malo byť obmedzené iba na to, čo je nevyhnutné na účely takýchto činností. Tieto výnimky alebo obmedzenia by sa mali vzťahovať na použitia pomocou digitálnych prostriedkov v triedach, ako aj na online použitia prostredníctvom zabezpečenej elektronickej siete vzdelávacieho zariadenia, pričom prístup do takejto siete by mal byť chránený najmä s použitím postupov overovania. Táto výnimka alebo obmedzenie by sa mala chápať tak, že sa vzťahuje na špecifické potreby prístupu osôb so zdravotným postihnutím v súvislosti s ilustráciou pri výučbe.

(17)Vo viacerých členských štátoch sú zavedené rôzne opatrenia na základe uplatňovania výnimky stanovenej v smernici 2001/29/ES alebo na základe licenčných zmlúv upravujúcich ďalšie používanie s cieľom uľahčiť používanie diel a iných predmetov ochrany na vzdelávacie účely. Takéto opatrenia sú zvyčajne vypracované s prihliadnutím na potreby vzdelávacích inštitúcií a rozličných úrovní vzdelávania. Je síce dôležité zosúladiť rozsah novej povinnej výnimky alebo obmedzenia vo vzťahu k digitálnym použitiam a cezhraničnými vzdelávacími činnosťami, spôsoby jej vykonávania sa však môžu líšiť od jedného členského štátu k druhému, pokiaľ nebudú obmedzovať účinné uplatňovanie výnimiek alebo obmedzení či cezhraničné použitia. Členské štáty by tak mali mať možnosť využiť existujúce opatrenia ustanovené na vnútroštátnej úrovni. Členské štáty by sa najmä mohli rozhodnúť, že uplatňovanie výnimky alebo obmedzenia úplne alebo čiastočne podmienia dostupnosťou vhodných licencií, ktoré by sa vzťahovali prinajmenšom na tie isté použitia ako tie, ktoré sú povolené na základe výnimky. Tento mechanizmus by napríklad umožnil uprednostniť licencie na materiály, ktoré sú určené predovšetkým pre trh vzdelávania. Na zamedzenie toho, aby takýto mechanizmus nespôsobil právnu neistotu či administratívne zaťaženie pre vzdelávacie zariadenia, by členské štáty, ktoré si osvojili tento prístup, mali prijať konkrétne opatrenia, aby sa zabezpečilo, že licenčné systémy umožňujúce digitálne použitie diel alebo iných predmetov ochrany na účely ilustrácie pri výučbe budú ľahko dostupné a že vzdelávacie zariadenia budú vedieť o existencii takýchto licenčných systémov.

(18)Pri úkone zachovávania môže byť potrebné rozmnožiť dielo alebo iný predmet ochrany v zbierke inštitúcie správy kultúrneho dedičstva a následne si vyžiadať povolenie od príslušných držiteľov práv. Inštitúcie správy kultúrneho dedičstva sa podieľajú na zachovávaní svojich zbierok pre potreby budúcich generácií. Digitálne technológie ponúkajú nové možnosti na zachovanie dedičstva uloženého v týchto zbierkach, ale prinášajú aj nové výzvy. Vzhľadom na ne je potrebné prispôsobiť súčasný právny rámec, a to poskytnutím povinnej výnimky týkajúcej sa práva na rozmnožovanie, aby bolo možné tieto úkony zachovávania realizovať.

(19)Rozdielne prístupy členských štátov k úkonom zachovávania zo strany správy inštitúcií kultúrneho dedičstva znemožňujú cezhraničnú spoluprácu a spoločné využívanie prostriedkov zachovávania inštitúciami správy kultúrneho dedičstva na vnútornom trhu, čo vedie k neefektívnemu využívaniu zdrojov.