ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.5

EHSV nesúhlasí s návrhom rozšíriť EGF o poľnohospodárstvo, ale uznáva, že po nadobudnutí účinnosti obchodných dohôd, akou je zmluva Mercosur, je potrebné konať v tejto oblasti. Mercosur bude prínosný pre EÚ ako celok, ale v rámci EÚ budú výhody plynúť pre odvetvie priemyslu a služieb, pričom poľnohospodárstvo na ne doplatí. Komisia podľa svojho vyjadrenia očakáva, že by budúce obchodné zmluvy mohli mať rovnaký účinok. Je spravodlivé kompenzovať poľnohospodárom takýto druh nevýhod, ale malo by sa to realizovať prostredníctvom konkrétneho riešenia pre toto odvetvie, napríklad prostredníctvom štrukturálnych fondov prepojených so spoločnou poľnohospodárskou politikou. EHSV žiada, aby EGF, ktorý bol založený na podporu opätovného začleňovania prepustených zamestnancov do trhu práce, bol i naďalej vyhradený na tieto účely.
1.10

EHSV sa domnieva, že koridory by mali byť vymedzené na základe multimodálneho prístupu s efektívnym využívaním zdrojov, ktorý je uvedený v článkoch 48 a 49 návrhu, a mali by pokrývať najdôležitejšie cezhraničné toky diaľkovej dopravy v základnej sieti s optimalizáciou využitia každého druhu dopravy a ich spolupráce. Konfigurácia koridorov by mala byť riadená analýzami nákladov a výnosov a jej cieľom by mala byť efektívnosť a udržateľnosť (hospodárska, ekologická a sociálna) spolu s inováciou a komodálnym zameraním. Na základe toho by sa pri vymedzovaní koridorov mali riešiť potreby všetkých druhov dopravy vrátane uzlov.
1.10

Členské štáty by sa mali prinútiť skoordinovať svoju pomoc v rámci Spoločenstva. V kontexte hospodárskej krízy, ktorá má pre EÚ vážne následky, by sa európskym daňovým poplatníkom mala poskytnúť lepšia osveta, pokiaľ ide o ciele pomoci, mali by byť o nich informovaní, mali by mať možnosť vyjadriť sa k týmto cieľom, a aby ich mohli lepšie podporovať, mali by mať k dispozícii potrebné informácie, ktoré by im boli poskytnuté prostredníctvom školení určených širokej verejnosti a dobrovoľníkom i profesionálom z organizácií občianskej spoločnosti.
1.3

EHSV konštatuje, že program, ktorý vstupuje do svojej prevádzkovej fázy by mal mať nutne zabezpečené ďalšie pokračovanie, inak môže dôjsť k jeho zlyhaniu. Celkový návrh inovácie mechanizmov financovania, správy a riadenia, ktoré sa líšia od obvyklých a zabehnutých mechanizmov v EÚ, sa zdá byť nevhodne načasovaný, neodôvodnený a veľmi riskantný. Vytváranie nových orgánov a modelov financovania by si vyžadovalo fázu vyčerpávajúcich rokovaní a štúdií s neistým výsledkom, ktorá by určite trvala niekoľko rokov. To sa zdá byť nezlučiteľné so skutočnosťou, že program GMES má vstúpiť do svojej prevádzkovej fázy, a zbytočné, keďže Komisia a ďalšie európske agentúry disponujú všetkými príslušnými kompetenciami a povereniami potrebnými na to, aby mohol program prebiehať.
4.4

Zavedenie spoločného spracovania žiadostí o azyl by mohlo byť užitočným nástrojom na realizáciu azylovej politiky. Výbor so záujmom očakáva výsledky hodnotenia Európskej komisie v súvislosti s touto zložitou otázkou z právneho aj operačného hľadiska. Výbor sa domnieva, že spoločné spracovanie žiadostí by mohlo byť vhodnou reakciou na meniaci sa tok žiadateľov o azyl. Takisto by sa mohol vytvoriť štandardný postup, podľa ktorého by sa riadili členské štáty v rámci vlastných aktivít. Výbor sa domnieva, že spoločné spracovanie je potrebné podporiť súbežne s posilňovaním kapacít členských štátov, pričom sa však musí zohľadniť analýza vplyvu. Tieto kapacity zahŕňajú zložitejšie aktivity ako len jednoduché spracovanie žiadostí a členské štáty sa musia povzbudzovať, aby naďalej hrali aktívnu úlohu vo všetkých oblastiach azylovej politiky.
1.10

Široká definícia pojmu „námorník“ by mohla zahŕňať rôznych členov posádky na palubách lodí, ktorí by mohli byť chápaní ako námorníci. Výbor je presvedčený, že členské štáty by pri vykonávaní a presadzovaní dohovoru MLC mali uznávať výklad Medzinárodnej organizácie práce a súvisiace usmernenia a že by sa mala rešpektovať výsada vlajkového štátu prijímať rozhodnutia v tejto oblasti.
4.5

S ohľadom na súčasný rozhodovací postup Komisia navrhuje zmeniť a doplniť článok 29 ods. 2, 3 a 4, čím by sa jej umožnilo udeľovať výnimky z obmedzení výlovu. V zmysle návrhu by Komisia potvrdila výnimky každý rok vo svojich vykonávacích aktoch a výbor zložený zo zástupcov členských štátov by to posúdil a vypracoval správu. EHSV súhlasí s rozšírením pôsobnosti Komisie v tejto oblasti, no zdôrazňuje, že návrhy rozhodnutí by sa mali predkladať dostatočne včas, aby sa posúdenie dalo vykonať ešte pred nasledujúcim obdobím rybolovu.
3.21

Príslušný orgán by mal byť schopný preukázať v jednotlivých prípadoch neexistenciu systémového rizika vznikajúceho poskytovaním tak služieb CSD, ako aj bankových služieb jednou a tou istou právnickou osobou. V takomto prípade by sa Európskej komisii mohla zaslať odôvodnená žiadosť, pričom Komisia môže schváliť výnimku. V každom prípade by činnosť CSD s povolením konať ako úverová inštitúcia mala byť obmedzená na poskytovanie bankových služieb doplnkových k zúčtovaniu.
3.6

EHSV odporúča podporovať aj malé projekty, ktoré majú európsky rozmer s cieľom zabezpečiť širokú a inkluzívnu účasť na programe a nediskriminovať malé organizácie alebo organizácie s malými finančnými zdrojmi, ako aj zlepšiť efektivitu a viditeľnosť uvedeného programu v Európe. Vo vzťahu k súčasnému programu, najmä pre programy občianskej spoločnosti treba znížiť minimálny prah ich rozpočtu a objem spolufinancovania, zvýšiť objem predbežného financovania, zrušiť povinnosť spolupracovať so zahraničným partnerom, ako aj znížiť administratívne náklady a zachovať potrebnú kontrolu tam, kde je to nevyhnutné. V budúcom programovom období je potrebné zabezpečiť pre organizácie občanov a občianskej spoločnosti možnosť zaviesť žiadosti o nízku dotáciu, aby nemuseli investovať desiatky tisíc eur do spolufinancovania. V súčasnosti predstavuje priemerná predpokladaná výška finančných prostriedkov vyčlenených na projekt 80 000 EUR, čo vyvoláva znepokojenie. Počas plánovania programu je potrebné pozorne zhodnotiť a eliminovať aj iné hľadiská, pre ktoré by ustanovenia programu mohli diskriminovať niektorých autorov projektov alebo cieľové skupiny.
4.5

EHSV pripomína svoje predchádzajúce odporúčania, ako postupovať na európskej úrovni (2): „na dosiahnutie stratégie rozvoja by sa sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť ako celok mali snažiť o vytvorenie sociálne zodpovedného územia, na ktorom by sa dali uskutočniť rôzne navzájom koordinované stratégie:“ — stratégia vytrvania a prežitia, ktorá by dokázala vytvoriť možnosti pôsobiť na vyspelých trhoch pomocou lepšej špecializácie samotného trhu, znížením nákladov a výraznou diverzifikáciou v hraničiacich sektoroch, — stratégie inovácie postupov, výrobkov a služieb so zmenou trhu a technológie a pomocou nových materiálov, ktoré by viedli k novým výrobkom, — nové iniciatívy: pomocou výhľadového plánovania stanoviť, ktoré nové výrobky a služby budú úspešné (ako aj vedúce trhy), a kam treba nasmerovať nové investície, — územný marketing, ktorý by sa zameriaval na výnimočnú kvalitu prostredníctvom dohôd s výskumnými strediskami v záujme väčšieho rozšírenia technológií, — finančná podpora pomocou finančného plánovania rozvoja aj využitím bankových záruk Európskeho investičného fondu, ale aj štrukturálnych fondov, — záručné úvery na odklad platieb malých a najmenších podnikov, najmä v záujme zachovania úrovne zamestnanosti, — konsolidácia dlhov v krátkom období, aby sa malým a najmenším podnikom umožnilo sústrediť sa na výrobu a marketing, ako aj popredajné služby, — podpora sektora inovatívnych služieb (ekologické hospodárstvo) a asistenčných služieb („strieborná“ ekonomika) využitím možnosti inovatívneho odborného vzdelávania, ktoré poskytuje Európsky sociálny fond, — rozvoj vysokokvalitných služieb pre občanov aj posilnením štruktúr sociálnej a zdravotníckej starostlivosti (3), — opatrenia v oblasti infraštruktúry, ktoré by prispeli k inovačnejším rozhodnutiam v prospech hospodárstva s nízkymi emisiami CO2, — sprísnenie kritérií energetickej účinnosti a ochrany životného prostredia, najmä pri verejnom obstarávaní, — lepší prístup k informáciám, — poskytnúť regiónom stratégie inteligentnej špecializácie, s účasťou organizovanej občianskej spoločnosti a všetkých hospodárskych a sociálnych aktérov.
2.1.1

Situácia je v súčasnosti taká, že emisie a absorpcie skleníkových plynov ovplyvňované využívaním pôdy, zmenou jej využívania a lesným hospodárstvom sa síce nezapočítavajú do cieľov EÚ týkajúcich sa zníženia emisií skleníkových plynov o 20 % do roku 2020, no čiastočne sa započítavajú do kvantifikovaného cieľa EÚ obmedziť a znížiť emisie podľa článku 3 ods. 3 Kjótskeho protokolu. Z tohto dôvodu je potrebné vypracovať spoločné metódy výpočtu, aby bolo možné presne určiť množstvo emisií, ako aj posúdiť miesta ich absorpcie a začleniť tieto údaje do povinných správ pre EÚ.
1.9

EHSV považuje návrh o spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti pri subdodávkach za kľúčový prvok navrhovanej smernice. Poskytuje ochranu pracovníkom v odvetví, v ktorom sú subdodávky najrozšírenejšie, pričom zároveň rešpektuje potrebu zamestnávateľov mať istotu, pokiaľ ide o ich vlastnú zodpovednosť. EHSV však zdôrazňuje, že návrh musí rešpektovať existujúce systémy spoločnej a nerozdielnej zodpovednosti v členských štátoch. Členským štátom, ktoré takéto systémy nemajú, EHSV dôrazne odporúča, aby ich po konzultácii so sociálnymi partnermi zaviedli. Výbor však vyzýva Komisiu, aby spolu so sociálnymi partnermi vypracovala presnejšiu definíciu pojmu „obvyklá opatrnosť a starostlivosť“, ako to už niektoré členské štáty urobili. Bez toho, že by tým chcel ovplyvňovať výsledok sociálneho dialógu na národnej úrovni, EHSV tento pojem chápe tak, že podniky, ktoré vykonávajú náležité previerky a kontroly subdodávateľov, by nemali niesť zodpovednosť.
3.2

Výnimka v bode 9.12 prílohy III k nariadeniu (ES) č. 43/2009 platná do 31. decembra 2012 by sa mala predĺžiť. V poslednom štvrťroku 2011 a v prvom polroku 2012 totiž výskum v hĺbkach viac ako 600 metrov dokázal nízke vedľajšie úlovky žralokov, ktoré by mali oprávňovať túto výnimku pre lov čertovitých do žiabroviek po tom, ako Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybné hospodárstvo schváli správu.
3.15

Internet má planetárny rozmer. Je jednoduché otvoriť internetové stránky v krajinách, ktoré nepodliehajú európskej legislatíve, alebo ich do týchto krajín premiestniť. Samoregulácia by mohla byť najužitočnejším a najrýchlejším spôsobom konania, kým sa dosiahne medzinárodná dohoda. Nieto však pochýb o tom, že samoregulácia je často len maskovacím manévrom a že ju porušujú i podniky, ktoré ju prijali. Bolo by teda vhodné posilniť ju pravidelnou kontrolou a sankciami, ktoré by mohli spadať do právomoci národných regulačných orgánov.
4.1

Pri dodržaní zásady subsidiarity EHSV odporúča Komisii uvážiť, ako by sa dal zaviesť elektronický preukaz totožnosti EÚ pre všetkých občanov. Možno by sa to dalo dosiahnuť zadefinovaním štandardného súboru parametrov na udelenie elektronickej identity EÚ, ktorý by sa mohol stať súčasťou akéhokoľvek národného systému elektronickej identifikácie, a tiež zavedením elektronickej identifikácie autentifikovanej Európskou úniou na špecifický súbor služieb. Občania by tak mohli na dobrovoľnom základe požiadať o elektronickú identitu EÚ, ktorú by využívali v prípade, keď by neexistoval žiadny národný systém.
3.6

EHSV považuje za dôležité poukázať na to, že by sa osobitná pozornosť mala venovať aj tzv. malým, prispôsobeným environmentálnym technológiám, a najmä im. Už vo svojom stanovisku na tému „Skutočnosť a vyhliadky pre prispôsobené environmentálne technológie v pristupujúcich krajinách“ (NAT/203 z 31. marca 2004) výbor upozornil na to, že často existujú alternatívy k veľkým, centrálnym riešeniam, príp. že ich treba vypracovať. Prispôsobené, decentralizované a malé technické riešenia často bývajú mimo záujmu výskumných ústavov či investorov, keďže sa nimi nedajú zarobiť žiadne peniaze alebo len málo – sú totiž lacné, no napriek tomu účinné. EHSV navrhuje Komisii, aby odporúčania formulované v uvedenom stanovisku zapracovala do nového akčného plánu.
4.2

EHSV by chcel upriamiť pozornosť na preklad špecifických pojmov uvedených v návrhu, konkrétne chápanie verejného prospechu, ktorý možno do niektorých jazykov preložiť ako verejný záujem či všeobecný záujem a ktorý odkazuje na veľmi špecifickú právnu formu v členských štátoch so vzájomne prepojeným súborom práv a požiadaviek. Táto skutočnosť by predovšetkým mohla viesť k určitým nejasnostiam, pokiaľ ide o to, ktoré verejnoprospešné subjekty by boli oprávnené zmeniť sa na európsku nadáciu, pokiaľ to členské štáty jednoznačne nestanovia.
2.5

V snahe odstrániť uvedené problémy sa v oznámení a sprievodnom odporúčaní vydanom Komisiou navrhuje: — riešiť problémy v oblasti cezhraničnej dedičskej dane bez akejkoľvek harmonizácie pravidiel členských štátov týkajúcich sa dedičskej dane, — riešiť viacnásobné zdanenie účinnejšou interakciou daňových sústav jednotlivých členských štátov, v rámci ktorého by štáty, ktoré si môžu nárokovať právo zdaňovať, uplatňovali sústavu úľav pri dani z dedičstva zaplatenej v zahraničí, — v prípade nehnuteľností by členský štát, v ktorom sa majetok nachádza, mal prednostné právo zdaniť a ostatné zapojené členské štáty by mali poskytnúť daňovú úľavu, — v prípade hnuteľného majetku spojeného so stálou prevádzkarňou v určitom členskom štáte, by tento štát mal prednostné právo zdaniť a ostatné členské štáty by poskytli daňovú úľavu zohľadňujúc daňové zaťaženie v prvom členskom štáte, — krajina poručiteľa by mala prednostné právo zdaniť pred krajinou dediča, ktorá by mala započítať daň zaplatenú v krajine poručiteľa, — v prípadoch, v ktorých má poručiteľ alebo dedič väzby k viac ako jednej krajine, rozlišovacie pravidlá určia, ku ktorej krajine má užšie väzby, a to na základe jeho trvalého pobytu, obvyklého pobytu a štátnej príslušnosti, — prípadmi daňovej diskriminácie sa zaoberá pracovný dokument Komisie (4) zameraný na informovanie občanov a členských štátov o žiaducich prvkoch nediskriminačného zdaňovania dedičstva prostredníctvom príkladov z judikatúry, aby mohli lepšie využívať opravné prostriedky.
1.6

EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby preskúmala možnosť využiť tieto prostriedky na rozvoj recyklačnej kapacity a vytvorenie odvetvia recyklácie v Európe. V EÚ existuje dostatok kapacít v dokoch, ktoré už sa len málo alebo vôbec nevyužívajú na stavbu a opravy lodí, avšak sú vhodné na ich demontáž a recykláciu. Bolo by to v súlade s ambíciou Európskej komisie stať sa udržateľnou „recyklujúcou spoločnosťou“, t. j. spoločenstvom, v ktorom sa prostredníctvom dobre premysleného a široko rozvetveného systému recyklácie zmení odpad na surovinu. Môže to viesť k vysokým hospodárskym výnosom cenných materiálov, ktoré môžu do značnej miery pokrývať dopyt po surovinách, a k mnohým novým pracovným miestam. Vzhľadom na neustále sa zvyšujúce ceny surovín a vysokú nezamestnanosť v niekoľkých členských štátoch to môže byť veľmi prínosné pre Európu ako celok. Navyše odvetvie zamerané na demontáž lodí, ktorých životnosť sa končí, by bolo príležitosťou pre rozvoj prímorských území a odbornú prípravu mladých ľudí na nové povolania, ako aj pre nezamestnaných.
3.8

EHSV sa domnieva, že z dlhodobého hľadiska nemá zmysel zachovávať dočasnú evidenciu a evidenciu na osobitné účely. Posledne menovaná je len dočasným riešením. Zároveň dochádza k paradoxnej situácii, keď nevyhovujúce vozidlá majú obmedzené povolenie a v niektorých prípadoch môžu dokonca jazdiť dlhé vzdialenosti z jednej krajiny do druhej. Takéto autá by mali byť namiesto toho prevážané alebo, ak to ich technický stav umožňuje, mali by mať dočasné povolenie. Zároveň by bolo zmysluplné udeliť vozidlám s dočasným povolením zákaz prepravovať tovar a osoby.
4.1

Po troch rokoch vykonávania stratégie Európa 2020 je jasné, že mnohé členské štáty sú odhodlané zapojiť sociálnych partnerov a organizovanú občiansku spoločnosť do európskeho semestra a že zapojili týchto partnerov do svojich vnútroštátnych procesov. Uplatňovanie tohto záväzku je však útržkovité s rôznou mierou odhodlania, a ak sa tento záväzok aj dodržiava, miera skutočného zapojenia partnerov do tohto procesu je rôzna. Hoci mnoho členských štátov svojich partnerov informuje a konzultuje s nimi, tento proces je často nesústredený a tí, ktorí sa na ňom zúčastňujú, môžu mať pocit, že je nespojitý a že mu chýba celková stratégia. EHSV a ďalší partneri namietali najmä voči veľmi krátkym lehotám, ktoré často neposkytujú prakticky žiadny čas na skutočnú diskusiu so sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti či regionálnymi samosprávami a parlamentmi členských štátov. Tieto námietky neexistujú len na úrovni členských štátov. Mnoho organizácií na európskej úrovni prednieslo otázku, či by bolo možné zlepšiť proces a riadenie európskeho semestra, ako aj monitorovanie v rámci stratégie Európa 2020. Európsky parlament predložil politické odporúčania na lepšie vymedzenie jeho vlastnej úlohy a príspevku, ktorý by mohol zabezpečiť (2), a Výbor regiónov pripravuje vydanie vlastných usmernení.
1.5

EHSV vyjadruje radosť z toho, že vznikajúcej nezávislej občianskej spoločnosti sa priznáva väčší význam, čo prispeje k demokratizácii a dobrej správe vecí verejných, vrátane domácej zodpovednosti (4). Predmetné nariadenie by teda úlohu organizácii občianskej spoločnosti malo považovať za prioritnú a malo by ju posilniť (na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni) a tieto organizácie by sa v priebehu programovania (5) mali priamo zúčastňovať na politickom dialógu.
4.1.1

Svetová organizácia práce vo svojej správe „Global Employment Trends for Youth 2012“ z mája 2012 varuje pred hrozbou, že vyrastie „stratená generácia“. Pre vlády musí byť preto najvyššou prioritou aktívna politika trhu práce a zamestnanosti mladých ľudí. Výbor v tejto súvislosti víta plánovanú konkretizáciu systému záruk pre mladých ľudí. To sa však nebude dať zvládnuť iba pomocou doteraz nevyužitých prostriedkov Európskeho sociálneho fondu. EHSV preto odporúča dočasne podporovať krajiny, ktoré majú osobitné ťažkosti, pretože im často chýbajú finančné zdroje na potrebnú aktívnu politiku zamestnanosti, najmä čo sa týka záväzného uplatňovania systému záruk pre mladých ľudí. Ak sa to nedá zvládnuť z prostriedkov Európskeho sociálneho fondu (ESF), musia sa na jeho financovanie použiť ďalšie európske prostriedky (fond solidarity mládeže) Keď sa mohli vynaložiť miliardové sumy na banky, mali by sa dať zmobilizovať aj tieto prostriedky, napr. zavedením dane z finančných transakcií, za ktoré sa výbor už dlhšiu dobu zasadzuje.
2.3

Vzhľadom na to, že úroveň sociálneho a hospodárskeho rozvoja týchto krajín (s výnimkou Islandu) je nízka a tiež vzhľadom na to, že tieto krajiny musia byť pripravené zvládať globálne výzvy a zosúladiť sa s úsilím EÚ o riešenie týchto výziev, je zjavné, že na to, aby sa tieto krajiny priblížili k normám EÚ, sú nevyhnutné značné a na výsledky orientované investície. Návrh nariadenia o IPA II ponúka spomínaným štátom technickú a finančnú pomoc, pretože bez tejto pomoci nemôžu vyvíjať potrebné úsilie a znášať výdavky spojené s plnením kritérií na vstup do EÚ.
2.9

Ak poukazy distribuuje zdaniteľná osoba konajúca vo svojom mene, ale na účet inej osoby, predpokladalo by sa, že zdaniteľná osoba sama prijala a poskytla poukazy. Ak by distribúcia zahŕňala viacúčelové poukazy, v prípade ktorých sa zdanenie uskutoční len pri uplatnení poukazu, malo by to za následok úpravy vo všetkých fázach distribučného reťazca, pričom by sa nevytvoril žiaden nový príjem z daní, alebo len malý. S cieľom zamedziť nadmernej administratívnej záťaži by sa zdaniteľná osoba distribuujúca takéto poukazy nemala posudzovať ako osoba, ktorá sama dostala a poskytla poukaz.
4.9

EHSV dôrazne odporúča, aby sa stanovila určitá rozumná lehota, ktorá by sa uviedla priamo do nariadenia, a nenechávalo sa jej stanovenie až na následné delegované akty, ktoré nechajú finančné odvetvie vo vykonávacej neistote. Okrem toho sa podľa článku 5 musí dokument vypracovať a zverejniť na internete pred uvedením produktu na trh. Nemá zmysel nestanoviť do tejto chvíle záväznú lehotu, ktorej nedodržanie by znamenalo zásadný nesúlad s cieľmi a požiadavkami tohto nariadenia. Rozumná sa javí napríklad lehota najmenej jeden týždeň pred uzavretím transakcie. Bolo by tak možné zhromaždiť potrebné informácie a vyžiadať si radu a vysvetlenia. Investor by bol dostatočne chránený a mal čas porovnať konkurenčné ponuky. V súvislosti s tým EHSV nesúhlasí s vydávaním delegovaných aktov, ktoré by mali byť veľmi obmedzené a obsahovo aj formou zodpovedať požiadavke článku 290 ZFEÚ, čiže by sa mali týkať okrajových otázok, pri ktorých nie je možné využiť iné nástroje.
4.2.4

Výbor podporuje všetky iniciatívy týkajúce sa vzdelávania spotrebiteľov a osobitne trvá na tom, že je potrebné nielen spotrebiteľov informovať, ale aj zvyšovať ich znalosti, s čím by sa malo začať už v škole, napríklad pokiaľ ide o zručnosti v digitálnej a finančnej oblasti. Tieto iniciatívy by mali mať dlhodobý charakter, pričom sa nesmie zabúdať na to, že v žiadnom prípade nemôžu nahradiť informácie, ktoré musia poskytovať obchodníci.
3.3.1

EHSV chápe, že keby Komisia sústredila kontroly na najproblémovejšie prípady, vyžadovalo by si to rozšírenie opatrení pomoci, ktoré by boli oslobodené od notifikačnej povinnosti. Znamenalo by to nevyhnutne väčšiu zodpovednosť členských štátov. EHSV však podčiarkuje, že by bolo preto nevyhnutné zvážiť osobitosti práva v oblasti štátnej pomoci. Štát a vo všeobecnosti skupina štátnych a verejných subjektov, ktoré môžu prideliť pomoc, totiž v istom zmysle nie sú pri rozhodovaní celkom nestranní.
3.8

Jazyková bariéra existuje, v tomto oznámení sa však neberie náležite do úvahy. Informácie, ktoré sú k dispozícií na platformách elektronického verejného obstarávania, by mali byť okrem jazyka príslušnej krajiny k dispozícii minimálne ešte v jednom ďalšom európskom jazyku. To by však so sebou mohlo priniesť nadmerné dodatočné náklady. Riešením by mohlo byť, keby Európska komisia vyvinula špecifický on-line „prekladač“ pre elektronické verejné obstarávanie.
7.1.1

Malo by sa pouvažovať o vytvorení takého rámca, pri ktorom by sa mohlo stimulovať poskytovanie úverov peňažnými ústavmi, ktorých činnosť sa opiera o filozofiu spoločného znášania rizík a deľby ziskov, keďže to pre MSP môže byť určite prínosom. Komisia by mala dôkladne preskúmať jav, akým je participatívne bankovníctvo. EHSV by ocenil, keby Komisia vypracovala zelenú knihu ako základ pre spustenie diskusie o participatívnom bankovníctve na európskej úrovni. Jednotlivé iniciatívy, ktoré prijali krajiny ako Spojené kráľovstvo, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Luxembursko a Malta sú pozitívne, môžu však brániť ďalšej integrácii finančných služieb v rámci EÚ. Okrem toho vzniká riziko, že jednotlivými nekoordinovanými iniciatívami sa nedosiahne najúčinnejší výsledok, aký by mohol priniesť tento typ financovania, t. j. napríklad rozdelenie rizika, rozdelenie zisku a sociálny prístup k financovaniu. Podpora mikrofinancovania so špecifickými investičnými pravidlami odvolávajúcimi sa na islamské financovanie by takisto mohla podnietiť rast nových podnikateľských aktivít a zároveň prispieť k boju proti chudobe v niektorých regiónoch. V tejto súvislosti by Komisia mala vypracovať oznámenie, ktoré by sa zaoberalo otázkou alternatívnych metód financovania a ich podpory s cieľom zabezpečiť, aby sa tieto metódy mohli rozvíjať v rovnakých podmienkach ako ostatné metódy financovania (napr. konvenčné financovanie).