Praktické výhody odtlačkov prstov, pokiaľ ide o bezpečnú identifikáciu osôb, uznali mnohé členské štáty. V skutočnosti ide o jediný spôsob, akým s istotou zistiť totožnosť danej osoby. Ide o nadmieru dôležitý aspekt, pretože justičné orgány zodpovedajú za presnosť informácií, ktoré sa nachádzajú v registri trestov. Niektoré členské štáty vyjadrili obavy ústavného charakteru a upozornili na problémy týkajúce sa praktického vykonávania povinného uchovávania odtlačkov prstov v systéme ECRIS. Mnohé ústredné orgány členských štátov v súčasnej dobe odtlačky prstov vo svojich národných registroch trestov neuchovávajú a nie sú ani napojené na národný automatizovaný systém na identifikáciu odtlačkov prstov (AFIS). Niektoré členské štáty majú obavy o možné uplatňovanie dvojitého metra na štátnych príslušníkov EÚ na jednej strane a štátnych príslušníkov tretích krajín na strane druhej. V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín je situácia iná, lebo niektorí z nich pochádzajú z krajín, ktoré nemajú žiadnu vhodnú alebo platnú evidenciu obyvateľstva. Za týchto okolností sa zahrnutie odtlačkov prstov stáva prioritou.

Zainteresované strany v oblasti základných práv vo všeobecnosti uznali pozitívne účinky budúceho systému ECRIS obsahujúceho údaje o štátnych príslušníkoch tretích krajín z perspektívy všeobecnej justície, pretože takýto systém by pomohol zabezpečiť primerané potrestanie vinných osôb a ochranu detí pred zneužívaním, a zároveň uznali pozitívny účinok na štátnych príslušníkov tretích krajín, pretože systém by im umožnil v celej Únii preukázať čistý register trestov. Sú za decentralizovaný systém, ktorý by sprevádzali primerané anonymizačné techniky.

Tieto zainteresované strany upozornili na to, že zavedenie osobitného systému pre štátnych príslušníkov tretích krajín je možné z perspektívy rovnosti za predpokladu, že je to nevyhnutné a primerané. EDPS sa domnieva, že vytvorenie odlišného režimu pre informácie, ktoré majú byť uchovávané a vymieňané o štátnych príslušníkoch tretích krajín na jednej strane a o štátnych príslušníkov členských štátov na strane druhej, by muselo byť riadne odôvodnené. Zainteresované strany poukázali na záruky, ktoré sú potrebné na riešenie špecifickej situácie štátnych príslušníkov tretích krajín v kontexte migrácie, na aspekty súvisiace s vytvorením indexového filtra a používaním odtlačkov prstov, na práva dieťaťa a práva dotknutých osôb, ako aj na potrebu účinných opravných prostriedkov.

V tomto kontexte treba poznamenať, že tento návrh nemá za cieľ byť nástrojom na reguláciu migrácie. Nemenia sa ním žiadne existujúce ustanovenia a záruky v tejto oblasti. V odôvodneniach navrhovaného právneho nástroja sa výslovne uznáva dodržiavanie záruk uvedených v právnych predpisoch EÚ a vnútroštátnych právnych predpisoch o azyle a migrácii. V rámci budúceho systému sa tieto právne predpisy musia rešpektovať.

Určité trestné činy, ako napr. neoprávnené prekročenie hranice či neoprávnený pobyt alebo cestovanie s falšovanými vízami či cestovnými dokladmi, sú špecifické pre štátnych príslušníkov tretích krajín a budúci systém ECRIS pre štátnych príslušníkov tretích krajín by nemal mať neprimeraný vplyv na práva štátnych príslušníkov tretích krajín odsúdených za takéto trestné činy. Agentúra FRA v tejto súvislosti navrhla, že odsúdenia týkajúce sa neoprávneného prekročenia hranice a pobytu by nemali byť v rámci systému ECRIS pre štátnych príslušníkov tretích krajín spracúvané na iné účely než na účely trestného konania. Komisia sa však domnieva, že miera, do akej sa informácie z registrov trestov spracúvajú na účely iné než trestné konania, je záležitosťou vnútroštátneho práva, rovnako ako je tomu v súčasnosti v prípade štátnych príslušníkov EÚ.

Zainteresované strany v oblasti základných práv uznali, že bezpečná identifikácia štátnych príslušníkov tretích krajín môže byť náročnejšia než identifikácia štátnych príslušníkov EÚ. Podľa FRA však treba zohľadniť nevyhnutnosť a primeranosť využívania odtlačkov prstov pre indexový filter, ako aj alternatívne riešenia využívania cestovných pasov a/alebo povolení na pobyt, ako aj možnosti, ktoré ponúkajú existujúce databázy EÚ a vnútroštátne databázy. Tieto možnosti treba zvážiť a porovnať so zahrnutím odtlačkov prstov všetkých alebo určitých kategórií štátnych príslušníkov tretích krajín.

V návrhu sa však stanovuje povinné uchovávanie odtlačkov prstov štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorého cieľom je prekonať problémy pri identifikácii štátnych príslušníkov tretích krajín. Dané problémy sú iné než problémy, ktoré nastávajú pri identifikácii štátnych príslušníkov EÚ, v prípade ktorých možno informácie ľahším spôsobom získať od členského štátu, ktorého sú štátnymi príslušníkmi.

Zainteresované strany zároveň podotkli, že deti, ktoré sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, môžu byť obzvlášť vystavené rizikám vyplývajúcim z výmeny informácií o ich odsúdeniach. Agentúra FRA navrhla, aby sa v nadväznosti na zraniteľnosť detí zvážila buď možnosť vylúčiť deti z rozsahu pôsobnosti systému ECRIS úplne alebo z indexového filtra, alebo možnosť obmedziť výmeny informácií na veľmi závažné trestné činy páchané deťmi. Zainteresované strany by zároveň chceli zabezpečiť, aby sa návrhom umožnilo zamestnávateľom účinným spôsobom overovať, či bolo konkrétnemu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny v dôsledku minulých odsúdení za trestné činy zakázané vykonávať činnosť zahŕňajúcu priamy a pravidelný kontakt s deťmi.

V tomto kontexte treba poznamenať, že ECRIS je decentralizovaný nástroj na výmenu informácií z registrov trestov členských štátov. Je na členských štátoch, aby sa vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch rozhodli, či sa odsúdenia detí budú alebo nebudú zaznamenávať do národných registrov trestov, a teda vymieňať medzi jednotlivými členskými štátmi. Pokiaľ ide o prístup k informáciám z registrov trestov prostredníctvom systému ECRIS počas náboru na miesta zahŕňajúce priamy a pravidelný kontakt s deťmi, vykonávaním smernice sa v tejto oblasti uľahčí overovanie predchádzajúcich odsúdení štátnych príslušníkov tretích krajín.

Niektoré zainteresované strany uviedli potrebu zabezpečiť, aby štátni príslušníci tretích krajín mali právo prístupu k ich vlastným údajom a právo nechať ich opraviť, keďže v prípadoch týkajúcich sa štátnych príslušníkov tretích krajín môže častejšie dochádzať k nepresnostiam v registroch trestov. Právne nástroje ECRIS sa však vzťahujú iba na výmenu informácií z registrov trestov a netýkajú sa práv jednotlivcov na prístup k údajom týkajúcim sa ich samotných a uchovávaným na vnútroštátnej úrovni. Túto oblasť upravujú právne predpisy o ochrane údajov tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ.

•Získavanie a využívanie expertízy

Štúdia uskutočniteľnosti týkajúca sa „vytvorenia európskeho indexu odsúdených štátnych príslušníkov tretích krajín“ poskytla lepšie porozumenie budúceho mechanizmu výmeny informácií o odsúdených štátnych príslušníkoch tretích krajín a obsahovala hodnotenie vplyvu indexu z technického, právneho a organizačného hľadiska. Štúdia, ktorej cieľom bolo posúdiť vplyv legislatívneho návrhu systému ECRIS pre štátnych príslušníkov tretích krajín na informačné a komunikačné technológie, poskytla prehľad nákladov, ktoré by EÚ a členským štátom vznikli pri uplatnení jednotlivých možností. Štatistické údaje Eurostatu o migrácii a obyvateľstve poskytli dôkazy o rozsahu daného problému. Zároveň prebehli podrobné rozhovory so zástupcami FIU.net, a to najmä v súvislosti so softvérom „Match“, ktorý je inteligentným programom na zdieľanie informácií a vedomostí založeným na anonymnom indexovom filtri a ktorý bol vypracovaný pre spoločnosť FIU.net.

•Posúdenie vplyvu

Komisia uskutočnila posúdenie vplyvu. Odkazy na zhrnutie a pozitívne stanovisko výboru pre kontrolu regulácie boli vložené nižšie:

http://ec.europa.eu/justice/criminal/european-e-justice/ecris/index_en.htm

Skúmali sa tri alternatívy politiky: i) zachovanie aktuálneho stavu; ii) dobrovoľný projekt členských štátov na zavedenie efektívnejšieho mechanizmu výmeny informácií z registrov trestov o štátnych príslušníkoch tretích krajín, ktorý by spolufinancovala Komisia; a iii) právne predpisy o mechanizme vyhľadávania s cieľom identifikovať členské štáty, ktoré majú informácie z registrov trestov o štátnych príslušníkoch tretích krajín pozostávajúce z údajov o totožnosti odsúdeného štátneho príslušníka tretej krajiny (indexový filter), v ktorých možno vyhľadávať na základe mechanizmu pozitívnej/negatívnej lustrácie. Pri poslednej uvedenej alternatíve sa skúmali dve čiastkové možnosti: buď decentralizovaný indexový filter, ktorý by obsahoval anonymizované informácie a distribuoval by sa do všetkých ostatných členských štátov, čo by im umožnilo vyhľadávať vo svojich vlastných priestoroch; alebo indexový filter, ktorý by bol centrálne uložený v orgáne EÚ.

Pokiaľ ide o odtlačky prstov, skúmali sa tri čiastkové možnosti: i) povinné uchovávanie odtlačkov prstov štátnych príslušníkov tretích krajín a ich zahrnutie do indexu/indexového filtra; ii) uloženie povinnosti členským štátom overovať totožnosť štátnych príslušníkov tretích krajín v existujúcich systémoch výmeny údajov na základe odtlačkov prstov predtým, ako sa použije ECRIS; iii) rozšírenie systému ECRIS tak, aby v členských štátoch podporoval dobrovoľné používanie odtlačkov prstov štátnych príslušníkov tretích krajín.

Uprednostňovanou možnosťou je decentralizovaný indexový filter, pretože práve táto možnosť ponúka mechanizmus efektívnej identifikácie členského štátu, ktorý má informácie z registrov trestov o danom štátnom príslušníkovi tretej krajiny. Keďže z nej vyplýva zákonná povinnosť pre všetky členské štáty, zaručí sa ňou spoločný prístup. Nevyžaduje si dodatočný systém na úrovni EÚ, vďaka čomu sa z nej stáva možnosť nákladovo efektívnejšia než centrálne vedený indexový filter. V snahe zabezpečiť efektívnu identifikáciu štátnych príslušníkov tretích krajín by sa do identifikačných údajov, ktoré budú uchovávané v registri trestov danej osoby a v indexovom filtri, mali zahrnúť aj odtlačky prstov. Zistenie totožnosti štátnych príslušníkov tretích krajín je často obzvlášť náročné – ak nie priam nemožné – napríklad z toho dôvodu, že neexistujú alebo chýbajú spoľahlivé doklady totožnosti, alebo z dôvodu často používaných rovnakých priezvisk.

V hospodárskej, sociálnej ani environmentálnej rovine by nedošlo k žiadnemu významnému priamemu vplyvu. Podniky, MSP a mikropodniky by vplyv nezaznamenali. V prípade rozpočtu EÚ a národných rozpočtov by došlo k tomuto vplyvu: jednorazové náklady pre EÚ vo výške približne 1 089 000 EUR, pre členské štáty vo výške približne 768 000 (spolu približne 1 857 000 EUR); priebežné náklady pre EÚ vo výške približne 668 000 EUR; pri členských štátoch sa očakáva, že priebežné náklady sa rokmi budú postupne zvyšovať, počínajúc 5 304 000 EUR s nárastom až na maximálne 12 804 000 EUR. Znamená to, že celkové priebežné náklady podľa očakávaní postupne v priebehu rokov porastú z počiatočných 5 972 000 EUR až na maximálne 13 472 000 EUR. Dodatočné náklady na spracúvanie odtlačkov prstov budú približne 5 mil. EUR na zriadenie systému pre EÚ a 1 mil. EUR budú priebežné náklady pre EÚ ročne. Zriaďovacie náklady pre členské štáty by sa mali pohybovať od 2 mil. EUR do 3 mil. EUR na členský štát v závislosti od počtu odsúdení štátnych príslušníkov tretích krajín.