SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel 25.10.2005 
KOM(2005) 532 v kone čnom znení 
IMPLEMENTÁCIA LISABONSKÉHO PROGRAMU SPOLO ČENSTVA  
 
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Prínos da ňových a colných politík pre Lisabonskú stratégiu  
 
SK 2   SK OBSAH 
1. Nový za čiatok pre Lisabonskú stratégiu ...................................................................... 3 
1.1. Zda ňovanie, účinnosť a konkurencieschopnos ť........................................................... 4 
1.2. Colná politika, jeden z pilierov vnútorného trhu ......................................................... 4 2. premena Európy na atraktívnejšie miesto na investovanie a prácu.............................. 5 
2.1. Rozšírenie a preh ĺbenie vnútorného trhu ..................................................................... 5 
2.1.1. Spolo čný jednotný základ podnikovej dane pre podnikate ľské subjekty v EÚ........... 5 
2.1.2. Zjednodušenie da ňového prostredia a vytvoren ie rovnakých podmienok................... 6 
2.1.3. Cielené opatrenia na odstránenie cezhrani čných daňových bariér, ktorým čelia firmy 
v EÚ ........................................................................................................................... .. 8 
2.1.4. Nová stratégia zda ňovania automobilov ...................................................................... 9 
2.1.5. Zníženie deformácií vytvorených v dôsledku da ňových podvodov a da ňových únikov
............................................................................................................................... ..... 10 
2.2. Zabezpe čenie otvorených a konkuren čných trhov v Európe a mimo Európy ........... 10 
2.2.1. Stratégia proti falšovaniu ........................................................................................... 10 2.2.2. Zlepšenie colných právnych predpis ov a colnej zhody a podpora elektronického 
colníctva ..................................................................................................................... 1 1 
2.3. Zlepšenie európskej a vn útroštátnej regulácie ........................................................... 12 
2.3.1. Modernizovanie pravidiel v oblasti DPH................................................................... 12 3. Vedomosti a inovácie pre rast.................................................................................... 13 3.1. Zvýšenie a zlepšenie inve stovania do výskumu a vývoja.......................................... 13 
3.1.1. Oznámenie poskytujúce usmernenie k da ňovým stimulom v oblasti výskumu a 
vývoja......................................................................................................................... 13 
3.2. Podpora trvalo udržate ľného využívania zdrojov ...................................................... 14 
3.2.1. Dane súvisiace s energiou, dopravou a životným prostredím.................................... 14 
 
SK 3   SK IMPLEMENTÁCIA LISABONSKÉHO PROGRAMU SPOLO ČENSTVA  
 
OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU 
Prínos da ňových a colných politík pre Lisabonskú stratégiu  
1. N OVÝ ZA ČIATOK PRE LISABONSKÚ STRATÉGIU  
Komisia nedávno navrhla nový za čiatok pre Lisabonskú stratégiu so zameraním na rast a 
zamestnanos ť.1 Aby sa táto náro čná úloha splnila, bude nutné premeni ť Európu na 
atraktívnejšie miesto na  investovanie a prácu; podpori ť vedomosti a inovácie; a formova ť 
politiky, ktoré umožnia európskym podnikate ľom vytvori ť viac pracovných miest a lepšie 
pracovné miesta.  
Daňové a colné politiky zohrávajú význa mnú úlohu pri dosahovaní týchto cie ľov. Môžu 
prispieť k zvýšeniu výkonnosti našich hospodá rstiev, aj prostredníctvom ú činného využitia 
prírodných zdrojov, a zvýšeniu konkurenciesc hopnosti našich firiem. Môžu tiež vytvára ť 
väčšiu konkurenciu na trhoch, posil ňovať obchod a podporova ť vedomosti a inovácie. 
Toto oznámenie uvádza najdôležitejšie opatrenia da ňových a colných politík 
Spoločenstva,  ktoré by prispeli k rýchlej štrukturál nej úprave, ktorá je potrebná v našich 
hospodárstvach, ak sa majú splni ť uvedené ciele. Pri tom sa riadi zásadami činností 
stanovenými v oznámení ur čenom jarnému zasadnutiu Európskej rady: „Spolo čne pracujeme 
na hospodárskom raste a zamestnanosti, nový za čiatok Lisabonskej stratégie“2. 
Účelom tohto oznámenia je komplexne ur čiť prebiehajúce a plánované colné a da ňové 
opatrenia, ktoré predstavuj ú jednotný súbor iniciatív podporujúcich jeden z hlavných 
politických záväzkov EÚ. 
V oddiele 2 sa uvádzajú hlavné činnosti zamerané na preh ĺbenie vnútorného trhu, 
zabezpečenie otvorených a konkuren čných trhov a zlepšenie európskych a vnútroštátnych 
právnych predpisov. V oddiele 3 sa predstavujú najdôležitejš ie iniciatívy na zvýšenie 
a zlepšenie investovania do výskumu a vývoj a a na podporu inovácií a trvalo udržate ľného 
využívania zdrojov. (Pozri pripojenú tabu ľku opatrení politiky). Ti eto iniciatívy budú ma ť 
z hľadiska svojich osobitných vl astností rôznu formu a pod ľa potreby budú sprevádzané 
hodnotením svojho dosahu. 
Tieto iniciatívy by pomohli obnovi ť hospodársky rast, a teda vytvori ť viac pracovných miest 
a lepšie pracovné miesta. Pokia ľ ide o osobitné politiky v obla sti zamestnanosti, je potrebné 
poznamena ť, že na úrovni členského štátu môžu osobitné da ňové opatrenia prispie ť 
k zvýšeniu zamestnanosti a podpore sociálny ch hospodárstiev. Zdá sa, že pomerne vysoké 
zdaňovanie práce bolo brzdou tvorby ďalších pracovných miest, najmä pracovných miest pre 
nízko kvalifikované skupiny; rozšírenie da ňového základu zapojením viacerých ľudí do 
pracovného procesu je však pre vlády stále najú činnejšou cestou, ako zvýši ť výnosy bez 
                                                 
1 Komisia, KOM(2005) 330 a KOM(2005) 24. 
2 Na rovnakom mieste. 
 
SK 4   SK zvýšenia da ňových sadzieb. Prechod od zda ňovania práce k spotrebným daniam a/alebo 
daniam za zne čisťovanie by mohol tiež pomôc ť ako súčasť širšej stratégie zvýšenia úrovní 
zamestnanosti.  
1.1. Zda ňovanie, ú činnosť a konkurencieschopnos ť 
Zatiaľ čo určitý stupeň daňovej konkurencie je zdravý a môže ma ť pozitívne hospodárske 
účinky, hlavným cie ľom akéhoko ľvek daňového systému je zvýši ť určitú čiastku výnosu na 
financovanie verejných služieb a transferov. To by sa malo uskuto čniť čo najúčinnejším 
spôsobom. Da ňové systémy môžu so sebou prinies ť náklady, bu ď vo forme zníženej 
hospodárskej výkonnosti – v dôsledku da ňových deformácií — alebo prostredníctvom 
bremien súvisiacich so zhodou a admini stratívnych bremien kladených na da ňových 
poplatníkov a da ňové správy. 
Existencia rôznych vnútroštátnych da ňových systémov v EÚ predstavuje obrovský zdroj 
ďalších nákladov v zmysle administratívnej da ňovej zhody. Táto situácia v sebe zah ŕňa 
bariéry, ktoré stoja v ceste ú činnejšiemu pride ľovaniu zdrojov, a chýbajúce „rovnaké 
podmienky“3. Dvojité zdanenie, náklady na reštrukturalizáciu podniku súvisiace s da ňami 
a všeobecnejšie rozdiely medzi da ňovými pravidlami členských štátov v skuto čnosti 
znamenajú, že firmy môžu radšej dáva ť prednos ť pôsobeniu na domácom trhu pred 
pôsobením v inom členskom štáte. Toto sú významné pr ekážky dosiahnutia úplného prínosu 
konkuren čného vnútorného trhu. Odstránenie týchto bariér by pomohlo vytvori ť nové 
príležitosti pre nová čikov na trhu a výsledná hospodárska sú ťaž by stimulovala investovanie 
a uplatňovanie inovácií. Zníženie nákladov spojených s odstránením takýchto da ňových bariér 
by okrem toho prispelo k posilneniu konkur encieschopnosti výrobného sektora EÚ.  
Daňová politika by mohla ma ť proaktívnu úlohu aj v podpore vedomostí a inovácií pre rast. 
Výskum a vývoj, ako aj všeobecné podnikate ľské prostredie, by mohli ťažiť z cielených 
fiškálnych opatrení. Zda ňovanie by tiež mohlo pomôc ť podporiť environmentálnu zmenu 
vedúcu k udržate ľnejším spôsobom výroby a spotreby. 
1.2. Colná politika, jeden z pilierov vnútorného trhu 
Colná politika zohráva dôležitú úlohu v podpore obchodu.  Zvýšenie objemu obchodu 
v ostatných rokoch spolu so zložitos ťou moderného dodávate ľského re ťazca, obavy 
z bezpečia a bezpe čnosti, po čet zapojených strán a rýchlos ť, akou sa tovary vymie ňajú, 
výrazne zvyšujú požiadavky na informácie týkajúce sa obchodu. 
Zjednodušené colné právne predpisy, modern é colné procesy a postupy a vytvorenie 
jednotných a sú činných elektronických colných systémov bude znamena ť, že obchodníci 
ušetria peniaze a čas pri svojich obchodných transakc iách s colnicami. Zavedenie po čítačov 
a súčinnosť súčasne zabezpe čia pre colné správy ako aj pre podnikate ľskú komunitu 
vysledovate ľnosť tovarov a transparentnos ť. 
                                                 
3 Pozri „Európsky da ňový prieskum“ (SEC(2004) 1128/2). 
 
SK 5   SK 2. PREMENA EURÓPY NA ATRAKTÍVNEJŠIE MIESTO NA INVESTOVANIE A PRÁCU  
2.1. Rozšírenie a preh ĺbenie vnútorného trhu 
Lisabonská stratégia zdôraz ňuje, že na dokon čenie vnútorného trhu sú stále potrebné k ľúčové 
reformy a že by sa im mala venova ť osobitná pozornos ť. Množstvo opatrení, ktoré EÚ prijala 
v oblasti da ňovej politiky, sa zaoberá otázkami s úvisiacimi s vytvorením a fungovaním 
vnútorného trhu. Z tohto h ľadiska stojí za to zdôrazni ť významný príspevok, že programy 
Spoločenstva Colníctvo 2013 a Fiscalis 20134 budú na ďalej zabezpe čovať bezproblémové 
fungovanie vnútorného trhu, v nemalej miere pros tredníctvom financova nia elektronického 
prepojenia informa čných systémov členských štátov v colnej a da ňovej oblasti. 
Na integráciu trhu má v súčasnosti  negatívny vplyv nieko ľko stránok fungovania 
vnútroštátnych da ňových systémov  alebo tieto stránky bránia plnému využitiu výhod 
jednotného trhu. Okrem toho, ke ďže súčasné podnikate ľské prostredie prispieva 
k cezhrani čným činnostiam viac než pred dvoma desa ťročiami, daňové prekážky sú teraz 
viditeľnejšie ako pretrvávajúce bariéry na vnútornom trhu.  
Odstránenie takýchto prekážok by umožnilo podnikate ľským subjektom uskuto čniť vhodnejší 
hospodársky výber, ktorý je založený na prod uktivite faktorov a je menej zdeformovaný 
vplyvom ur čitých dodato čných nákladov. To by viedlo k zvýšeniu výkonnosti hospodárstiev 
členských štátov a v závislosti od podmienok na  príslušných trhoch s výrobkami a aktuálneho 
správania firiem k zostupným tlakom na ná klady a ceny. Výsledkom by zase boli prínosy 
v oblasti prosperity.  
2.1.1. Spolo čný jednotný základ podnikovej dane pre podnikate ľské subjekty v EÚ 
Súčasná spolo čná existencia 25 rôznych a niekedy dokonca vzájomne nezlu čiteľných 
systémov  podnikovej dane v EÚ v skutočnosti spôsobuje dodato čné náklady súvisiace so 
zhodou a poskytuje málo pr íležitostí na cezhrani čnú kompenzáciu strát, dokonca aj ke ď takáto 
kompenzácia strát často existuje pre výlu čne domáce situácie. Toto by sa nemalo stáva ť na 
skutočne jednotnom trhu. Pokia ľ ide o obchodné činnosti (výskum, výroba, zásoby, predaj, 
atď.), spoločnosti v stále vä čšej miere považujú EÚ za jeden je dnotný trh, ale len na samotné 
daňové účely sú povinné rozde ľovať tento trh na vnútroštátne trhy.  
Pravidlá podnikovej dane sú v prípade cezhrani čných činností v EÚ odlišné a často menej 
priaznivé, než v prípade podobných výlu čne domácich činností. Tento stav podporuje firmy v 
tom, aby investovali na dom ácom trhu a odrádza ich od ú časti v zahrani čných spolo čnostiach 
a od zakladania dcérskych spolo čností v zahrani čí. Nezlučiteľnosť vnútroštátnych systémov 
súčasne umož ňuje daňové úniky. 
Politika Komisie zameraná na prácu vedúcu k spoločnému jednotnému základu podnikovej 
dane („CCCTB“) sa datuje od roku 20015 a bola potvrdená v roku 20036. CCCTB by umožnil 
spoločnostiam pôsobiacim na vnútornom trhu riadi ť sa rovnakými pravidlami výpo čtu svojich 
daňových základov v rôznych členských štátoch EÚ. Komisia nemá v úmysle navrhnú ť 
harmonizovanú sadzbu dane z príjmov podniku. Spolo čný jednotný základ podnikovej dane 
by však umožnil cezhrani čnú kompenzáciu strát a vyriešil by sú časné daňové problémy 
                                                 
4 Komisia, KOM(2005) 111. 
5 Komisia, KOM(2001) 582 a SEC(2001) 1681. 
6 Komisia, KOM(2003) 726. 
 
SK 6   SK spojené s cezhrani čnými činnosťami a reštrukturalizáciou skupín spolo čností. Musela by sa 
prijať metóda zdie ľania jednotného da ňového základu medzi členskými štátmi, aby každý štát 
mohol uplat ňovať svoju vlastnú da ňovú sadzbu na svoj podiel jednotného základu. Táto 
metóda by mala vies ť k jednoduchšiemu a preh ľadnejšiemu systému podnikových daní v EÚ. 
Toto je náro čná úloha, ale Komisia má v nasleduj úcich troch rokoch v úmysle uskuto čniť 
potrebné prípravné práce smerujúce k spolo čnému jednotnému da ňovému základu tak, aby 
predložila legislatívne opatrenie Spolo čenstva do roku 2008. 
2.1.2. Zjednodušenie da ňového prostredia a vytvorenie rovnakých podmienok  
Uvedené opatrenie sa zameriava na pre konanie mnohých prekážok v oblasti podnikových 
daní, ktorým čelia nadnárodné spolo čnosti. Cezhrani čné hospodárske činnosti v EÚ však čelia 
aj množstvu ďalších daňových opatrení, najmä v systéme DPH, ktoré naria ďujú ťažkopádne 
povinnosti a pôsobia ako bariéry obchodu a investovania. Cezhrani čné činnosti vedú 
v prípade všetkých spolo čností k štatisticky významnému zvýš eniu nákladov súvisiacich so 
zhodou7. Malé a stredné podniky sú zvláš ť citlivé na ta kéto prekážky, ke ďže náklady 
súvisiace so zhodou sú v prípade M SP pomerne vyššie, než v prípade ve ľkých spolo čností 
a odstránenie týchto prekážok by výrazne zvýšilo ú časť MSP na vnútornom trhu, ktorá je 
v súčasnosti ove ľa nižšia, než v prípade ve ľkých spolo čností. Výsledkom tohto stavu sú 
nedostato čná hospodárska výkonnos ť a potenciálne negatívny vplyv na hospodársky rast 
a tvorbu pracovných miest. 
a) Povinnosti súvisiace so zhodou DPH Podľa európskeho da ňového prieskumu
8 dôvodom, že 14 % MSP a 10 % ve ľkých spolo čností 
nevykonávalo hospodárske činnosti podliehajúce DPH v členských štátoch, v ktorých nemajú 
stále podniky, sú výlu čne požiadavky na zhodu DPH. V reakcii na túto skuto čnosť Komisia 
predložila v októbri 2004 dôležitý návrh na zjednodušenie sú časných cezhrani čných 
povinností v oblasti zhody DPH tak, aby sa u ľahčil život podnikate ľom, ktorí dodávajú 
tovary a služby do iných členských štátov EÚ. Návrhom sa zavádza najmä systém „spoločné 
miesto kontroly“,  ktorý by podnikate ľom umožnil v celej EÚ využíva ť jediné registra čné 
číslo DPH pre všetky dodávky a poda ť do elektronického portálu jediné súhrnné vyhlásenie 
o DPH, prostredníctvom ktorého by bolo priznanie automaticky predložené rôznym členským 
štátom, v ktorých obchodník uskuto čňuje činnosti podliehajúce dani. Návrh obsahuje pä ť 
ďalších zjednodušujúcich opatrení, kt oré by mali podnikom, najmä MSP, u ľahčiť 
obchodovanie v iných členských štátoch. V Rade práve prebie hajú diskusie o tejto otázke.  
b) Experimentálne uplat ňovanie prístupu zda ňovania pod ľa pravidiel domovského štátu  
V zmysle stratégie Komisie v oblast i podnikovej dane sa stanovil koncept zda ňovania pod ľa 
pravidiel domovského štátu ako možné riešenie tých da ňových problémov, ktoré najviac 
bránia MSP v ich cezhrani čných činnostiach. Tento koncept v podstate uplat ňuje prístup 
vzájomného uznávania režimu podnikovej dane MSP na vnútornom trhu. Oprávnené 
spoločnosti by v dcérskych spolo čnostiach a trvalých prevádzkach v iných zú častnených 
členských štátoch uplat ňovali pravidlá podnikovej dane štátu svojho sídla. To by si 
nevyžadovalo žiadnu harmonizáciu sadzieb, ke ďže sadzby by na ďalej stanovoval a uplat ňoval 
každý členský štát.  
                                                 
7 Pozri „Európsky da ňový prieskum“ (SEC(2004) 1128/2). 
8 SEC(2004) 1128/2.  
 
SK 7   SK Komisia je toho názoru, že tent o nápad, ktorý bol technicky ve ľmi podrobne rozpracovaný, by 
sa mohol výhodne vyskúša ť tak, že by sa MSP umožnilo pä ť rokov využíva ť tento prístup na 
experimentálnom pilotnom základe. Komisia mieni predloži ť oznámenie týkajúce sa tejto 
témy pred koncom roku 2005. 
c) Pravidlá v oblasti DPH t ýkajúce sa medzinárodných služieb 
Daňové právne predpisy sa zaoberajú hospodárskymi skuto čnosťami a sú ú činné iba vtedy, ak 
sa neustále prispôsobujú novému vývoju a naliehavým úlohám. Skuto čnosť, že stále viac 
služieb sa môže dodáva ť medzinárodne, je zvláštnou výz vou. Kým EÚ dokázala úspešne 
reagovať na dôsledky elektronického obc hodu a liberalizácie telekomunika čných služieb na 
DPH, je potrebné, aby sa pravidlá týkajúce sa DPH ur čujúce miesto dodávky pre iné služby 
schopné zabezpe čiť dodávky zo vzdialených miest zm enili rovnakým spôsobom, aby sa 
zabezpečilo, že podnikate ľské subjekty v EÚ aj mimo EÚ budú ma ť rovnaké postavenie a aby 
sa zaručilo, že výnos bude pridelený krajine spotreby.  
Komisia predložila v roku 2003 návrh týkajúci sa miesta dodávky v prípade služieb medzi 
daňovníkmi (B2B).9 Tento návrh bol nedávno zmenený a doplnený tak, aby bolo do neho 
zahrnuté preskúmanie pravidiel týkajúcich sa mi esta dodávky v prípade služieb, ktoré 
podnikate ľský subjekt posk ytuje spotrebite ľovi (B2C).10 Zmenený a doplnený návrh by 
mal v prípade, že bude prijatý, zmierni ť bremeno, ktoré DPH predstavuje pre podnikate ľské 
subjekty dodávajúce cezhrani čné služby iným podnikate ľským subjektom tým, že by sa 
odstránili požiadavky na dodato čnú registráciu DPH a odstránila by sa nutnos ť nákladných 
refundačných postupov. Pomôže aj prekona ť deformácie hospodárskej sú ťaže spôsobené 
uplatňovaním rôznych sadzieb DPH v rôznych členských štátoch (a v prípade ktorých je 
nepravdepodobná ďalšia harmonizácia sadzieb) a vytvori ť rovnaké podmienky pre 
podnikate ľské subjekty z tretích krajín. 
d) Pravidlá v oblasti DPH týkajúce sa finan čných služieb 
Pravidlá v oblasti DPH  týkajúce sa  finančných služieb  sa datujú od roku 1977 a poskytujú 
tomuto sektoru všeobecnú výnimku. To znamená, že DPH zaplatená finan čnými inštitúciami 
za ich vstupy je vo všeobecnosti neodpo čítateľná, a teda sa stáva kone čným nákladom 
finančných inštitúcií. Vzniká kaskádovitý ú činok, ktorého výsledkom je zvyšovanie ceny 
služieb pre zákazníkov podniku. Situáci a sa môže dokonca ešte skomplikova ť, keď finančné 
inštitúcie časť svojich činností zabezpe čujú z vonkajších zdrojov a takéto dodávky podliehajú 
dodatočnej DPH. K dispozícii sú spo ľahlivé dôkazy o tom, že takýto systém výnimiek je 
v podstate neú činný a zvyšuje náklady.  
Je potrebné preskúma ť tieto pravidlá , keďže sú rastúcim zdrojom napätia. Tieto pravidlá 
okrem toho prispievajú k rozdielom vo výklad e na vnútroštátnej úro vni. Tieto zastarané 
opatrenia týkajúce sa DPH sú stále viac v rozpore s inými cie ľmi politiky Spolo čenstva, akým 
je napr. ak čný plán finan čných služieb. Nezámerné dôsledky pravidiel v oblasti DPH sú často 
prekážkou zvýšenej výkonnosti v se ktore, ktorá by sa inak o čakávala v dôsledku vytvorenia 
jednotného pan-európskeho trhu finan čných služieb. 
                                                 
9 Komisia, KOM(2003) 822. 
10 Komisia, KOM(2005) 334. 
 
SK 8   SK Komisia má po širokej diskusii so všetkými zainteresovanými skupinami v úmysle predloži ť 
legislatívny návrh s cie ľom prispôsobi ť pravidlá o DPH v oblasti finan čných služieb vývoju 
jednotného finan čného trhu.  
e) Verejné orgány sú ťažiace so súkromnými podnikate ľskými subjektmi 
Pravidlá, ktorými sa riadia výnimky týka júce sa služieb vo verejnom záujme a vylúčenie 
štátnych orgánov z rozsahu uplat ňovania DPH, si tiež vyžadujú modernizáciu. Sú časné 
pravidlá sú zastarané a už viac nezo dpovedajú hospodárskej realite 21. storo čia, keďže bývalé 
monopoly prešli liberaliza čným procesom a široké oblasti verejných služieb boli čiastočne 
alebo úplne sprivatizované. Táto s ituácia spôsobuje deformácie hospodárskej sú ťaže 
a nedostato čnú hospodársku výkonnos ť a podporuje da ňové úniky. Komisia má v úmysle 
zmeniť a doplniť pravidlá o DPH vypracovaním návrhu do konca roku 2006, aby sa opä ť 
vytvorili rovnaké podmienky v ur čitých činnostiach, do ktorých sú zapojené verejné aj 
súkromné subjekty. 
2.1.3. Cielené opatrenia na odstránenie cezhrani čných daňových bariér, ktorým čelia firmy 
v EÚ 
V oblasti podnikových daní Komisia, až do implementácie CCCTB, ur čila cielené riešenia 
zamerané na odstránenie jednotlivých da ňových bariér.  
a) Kompenzácia cezhrani čných strát 
Chýbajúca kompenzácia cezhrani čných strát ovplyvňuje podnikate ľské rozhodnutia tým, že 
podnecuje spolo čnosti investova ť buď v domovskej krajine alebo investova ť v zahrani čí vo 
väčších členských štátoch v dôsledku vä čšej pravdepodobnosti, že v tých to štátoch už majú 
daňový základ, oproti ktorému je možné kompenzova ť straty.  
Hoci cezhrani čné straty v rámci jednej spolo čnosti, t. j. straty trvalého podniku v zahrani čí, sa 
môžu vo vä čšine členských štátov zoh ľadniť na úrovni hlavného sídla spolo čnosti, iba 
niekoľko členských štátov poskytuje cezhrani čnú kompenzáciu strát v rámci skupiny 
spoločností, t. j. umož ňuje kompenzova ť straty zahrani čnej spoločnosti patriacej do tej istej 
skupiny. Je zrejmé, že takýto rozdiel v rieš ení tejto otázky spôsobuje deformácie.  
Po stiahnutí návrhu z roku 1990, ktorý sa týkal smernice zaobe rajúcej sa tý mto problémom, 
Komisia za čala technické rokovania s členskými štátmi s cie ľom predloži ť oznámenie čo 
najskôr po tom, ako Európsky súdny dvor vynesie svoj rozsudok  v prípade C-446/03 
(„Marks & Spencer“), ktorý by mal by ť v tejto oblasti osobitne významný.  
b) Stanovenie vnútropodnikových cien Riadenie stanovenia vnútropodnikových cien je významným zdrojom ďalších nákladov 
spojených so zhodou, ktoré vznikajú firmám v EÚ.
11 Komisia zriadila v roku 2002 spolo čné 
fórum EÚ pre stanovenie vnútropodnikových cien s cie ľom nájsť pragmatické, nelegislatívne 
riešenia problémov spojených so stanove ním vnútropodnikových cien v EÚ. Tvoria ho 
odborníci v da ňovej oblasti z da ňových správ členských štátov a podnikate ľskej sféry. Po 
prvej správe tohto fóra prijala Komisia ozná menie, vrátane návrhu kódexu pravidiel na ú činnú 
                                                 
11 Pozri „Európsky da ňový prieskum“ (SEC(2004) 1128/2). 
 
SK 9   SK implementáciu Dohovoru o arbitráži v roku 200412 a Rada schválila tento kódex pravidiel 
v decembri minulého roka.  
Po druhej správe fóra z mája 2005 má Komisia v úmysle v tomto roku navrhnú ť kódex 
pravidiel týkajúci sa spolo čného prístupu k dokumentácii o st anovení vnútropodnikových cien 
pre pridružené podniky v EÚ. Útvary Komisie a členovia fóra okrem t oho teraz zameriavajú 
svoju pozornos ť na alternatívne postupy týkajúce sa predchádzania da ňovým sporom 
a eliminácie da ňových sporov. 
c) Kapitálová da ň 
Určité nepriame dane ako kapitálová da ň (daň z vkladov kapitálu do kapitálových 
spoločností) sú pre podnikate ľské subjekty v EÚ jasne š kodlivé a mali by sa zruši ť ako súčasť 
procesu premeny Európy na atraktívnejšie miesto  na investovanie. Vyberanie kapitálovej dane 
je zvlášť poškodzujúce v súvislosti s procesmi reštrukturalizácie a rozvojom spolo čností 
v EÚ. Je tiež nevýhodné pre za čínajúce spolo čnosti a pre spolo čnosti, ktoré zvyšujú svoj 
kapitál. Vývoj v ostatných rokoch smeroval k odstráneniu kapitálovej dane. Túto da ň 
v súčasnosti vyberá iba 10 z 25 členských štátov. Od budúceho roka ju bude na ďalej vybera ť 
iba 8 členských štátov.  
Útvary Komisie preto teraz pripravujú návrh na prepracovanie smernice o kapitálovej dani13 
pred koncom roku 2006. Prepracovanie sa za meria na zjednodušenie a zmodernizovanie 
právnych predpisov a zabezpe čenie postupného vylú čenia kapitálovej dane s cie ľom podpori ť 
rozvoj spolo čností v EÚ. 
2.1.4. Nová stratégia zda ňovania automobilov 
Európsky automobilový trh  je dobrým príkladom sektora, ktorý ešte stále v plnej miere 
nevyužíva vnútorný trh  a zdaňovanie je jednou z prí čin tohto stavu. Po oznámení 
predloženom v roku 200214 a rozsiahlom poradenskom procese Komisia prijala 5. júla 2005 
nový návrh týkajúci sa zda ňovania osobných automobilov15. Tento návrh vyzýva na postupné 
zrušenie daní z registrácie automobilov v členských štátoch a ich nahradenie ro čnými 
cestnými da ňami alebo inými existujúcimi alebo inova čnými novými da ňami. Postupné 
zrušenie daní z registrácie by znížilo byr okraciu a vysoké prevodné  náklady, ktoré musia 
spotrebitelia hradi ť. Všetkým podnikate ľom by toto zrušenie prinieslo aj vä čšiu 
transparentnos ť a právnu istotu a znížilo by existujúce rozdiely v cenách automobilov asi o 
jednu pätinu. 
Návrh sa tiež zameriava na zníženie existujúce j roztrieštenosti trhu s automobilmi v EÚ, ktorá 
ovplyvňuje cezhrani čný obchod s automobilmi. V sú časnosti je autom obilový priemysel 
z daňových dôvodov často nútený vyrába ť špecifické modely s rôznymi špecifikáciami pre 
rôzne členské štáty. Návrh by stimuloval au tomobilový priemysel k využívaniu vä čších úspor 
z rozsahu vyrábaním áut pre celý vnútorný trh používajúc rovnaké technické špecifikácie. 
                                                 
12 Komisia, KOM(2004) 297. 
13 Smernica Rady 69/335/EHS zo 17. júla 1969, zmen ená a doplnená. 
14 Komisia, KOM(2002) 431. 
15 Komisia, KOM(2005) 261. 
 
SK 10   SK 2.1.5. Zníženie deformácií vytvorených v dôsledku da ňových podvodov a da ňových únikov 
Daňový podvod výrazne deformuje fungovanie vnútor ného trhu, bráni spravodlivej 
hospodárskej sú ťaži a narušuje aj výnosy, ktoré by sa mali použi ť na implementáciu 
verejných služieb na vnútroštátnej úrovni. Zvýšená úrove ň podvodov má za následok zvýšené 
daňové zaťaženie spolo čností dodržiavajúcich zákon, ke ďže vlády sú nútené vyrovna ť 
schodok svojich výnosov.  
Riadenie da ňových systémov je a malo by zosta ť v právomoci členských štátov. Komisia však 
verí, že jednotnejšie a koordinov anejšie prístupy by mohli pomôc ť členským štátom 
a podpori ť ich v boji proti da ňovým podvodom. Komisia preto v sú časnosti hodnotí potrebu 
novej daňovej politiky proti podvodom na európskej úrovni. Mohlo by sa posúdi ť celé 
spektrum nástrojov, ako zlepšenie spolupráce me dzi vnútornými správami; zníženie prekážok 
účinnej výmeny informácií, napr. zlepšení m prístupu k bankovým informáciám; podpora 
rokovaní s tretími krajinami za ú čelom zavedenia opatrení na výmenu informácií; ďalšie 
rozvíjanie využívania administratívnyc h nástrojov spolupráce vo vnútri Spolo čenstva; 
a zlepšenie základných da ňových právnych predpisov. 
Komisia by zabezpe čila potrebnú koordináciu, najmä vzh ľadom na posilnenie 
administratívnych nástrojov spolupráce, ktoré majú členské štáty k dispozícii. V roku 2006 
má v úmysle predloži ť oznámenie týkajúce sa tejto problematiky. 
2.2. Zabezpe čenie otvorených a konkuren čných trhov v Európe a mimo Európy 
Európske spolo čnosti čelia zvyšujúcemu sa po čtu medzinárodných výziev. Zabezpe čenie 
rovnakých podmienok pre spolo čnosti v EÚ a mimo EÚ by zvýš ilo investície do vnútorného 
trhu EÚ. Opatrenia na zlepšenie medzinárodnej  konkurencieschopnosti firiem v EÚ sú preto 
najdôležitejšími pre splnenie Lisabonskej agendy. 
2.2.1. Stratégia proti falšovaniu 
Práva priemyselného a duše vného vlastníctva podnikate ľských subjektov v EÚ sa zna čne 
porušujú pirátskymi a falšovanými výrobkami . Podľa štúdií uskuto čnených Medzinárodnou 
obchodnou komorou v roku 1997 a OECD v roku 1998: 
• falšované výrobky predsta vovali 5 až 7 % svetového obchodu, 
• falšované výrobky spôsobili stratu 200 000 pracovných miest v Európe. 
Odvtedy došlo k výraznému nárastu tohto neka lého obchodovania. Lídri v oblasti globálneho 
obchodu a zástupcovia vlád vyzvali v roku 2003 vo švaj čiarskom Davose na „obrovské 
globálne úsilie v boji proti falšovaniu, ktoré sa v sú časnosti odhaduje na viac ako 450 miliárd 
dolárov ro čne“. Zlepšenie kontrol na  hraniciach sa považovalo za najdôležitejšie.  
Počet prípadov colného zhabania v EÚ (viac ako 100 miliónov výrobkov ro čne s hodnotou 
presahujúcou 1 miliardu eur) sa zvýšil o takmer 1 000 % v ostatných piatich rokoch. Všetky podnikate ľské sektory EÚ čelia rastúcej konkurencii zo strany tohto nezákonného 
a nečestného obchodu. Tento ob chod znižuje aj výnosy s daní a ohrozuje bezpe čnosť 
obyvateľov. 
 
SK 11   SK Účinné opatrenia na ochranu práv duševného vlastníctva sú nutné, ak sa má podpori ť 
investovanie do výskumu a vývoja a ak majú by ť zabezpečené rovnaké podmienky v EÚ 
a mimo EÚ.  
Súdržná stratégia založená na praktickýc h opatreniach, ktoré poskytujú podnikaniu 
nízkonákladovú a konkrétnu podporu v bo ji proti tejto hrozbe, si vyžaduje jednotný zásah na 
úrovni Spolo čenstva. Je tiež potrebné, aby medzin árodná spolupráca bola podporovaná tak, 
aby sa zastavila výroba a vývoz falšova ných výrobkov v krajinách ich pôvodu. Bez tejto 
podpornej bezpe čnostnej siete budú podnikate ľské subjekty čeliť stále viac neprimeranému 
boju proti novým výrobným regi ónom vyrábajúcim falšované výrobky v nebývalej miere. 
Komisia po predložení komplexného súboru tr estných opatrení v júli, zameraných na 
zabezpečenie presadzovania práv duševného vlastníctva16, prijala v októbri 2005 oznámenie17 
ustanovujúce konkrétne opatrenia vy pracované na zvýšenie ochrany, ktorú môžu colné orgány 
ponúknuť proti pirátstvu a falšovaniu, konkrétne prostredníctvom posilneného partnerstva 
s hospodárskymi činiteľmi a zvýšenej medzinárodnej spolupráce s obchodnými partnermi EÚ.  
2.2.2. Zlepšenie colných právnych predpisov a colnej zhody a podpora elektronického 
colníctva 
V súčasnom medzinárodnom obchodnom prostr edí sa jednoduché, predvídate ľné a nákladovo 
efektívne formality stali pre cezhrani čný pohyb tovarov najdôležitejšie na zvýšenie 
hospodárskeho rastu prostredníctvom vnútroštátnej alebo regionálnej ú časti na 
medzinárodnom obchode. Colné orgány okrem toho môžu ve ľmi dobre zabezpe čiť 
rešpektovanie environmentálnych, zdravotných  a technických požiadaviek pri dovozoch 
a účinné presadzovanie opatrení obchodnej politiky. Táto časť práce colníc je rozhodujúca, 
aby sa zabezpe čilo, že 
* budú vytvorené, zachované alebo znovu vytvorené rovnaké podmienky pre obchodných 
partnerov, 
* obchodne citlivé spotrebite ľské tovary vyrobené v ES budú môc ť plne využíva ť výhody, 
ktoré by sa mali spája ť s ich výrobnými normami a miestom, a 
* ochranné opatrenia v prípadoch, ke ď je potrebné zmierni ť nutnú úpravu v ES, budú ú činné. 
Komisia prijala v roku 2003 oz námenie o jednoduchom colnom a obchodnom prostredí bez 
dokumentov v papierovej forme a o úlohe coln íc v integrovanom riadení vonkajších hraníc18. 
V oznámení o úlohe colníc sa ustanovuje ak čný plán dôkladného prehodnotenia colných 
postupov, vrátane ich zjednodušen ia a zmodernizovania s cie ľom plného využitia možností, 
ktoré ponúkajú informa čné a komunika čné technológie (ICT). Predloženie na colnici je 
povinným opatrením pri prechode tovaru cez vonkajšie hranice Spolo čenstva. Postupy, ktoré 
sa majú uplat ňovať, výrazne ovplyv ňujú úlohu domáceho priemyslu v medzinárodnom 
obchode a jeho príspevok k domácemu hospodárstvu. Skuto čné a účinné preclenie tovaru 
zvyšuje ú časť domáceho priemyslu na globálnom trhu, prispieva k jeho 
konkurencieschopnosti a podporuje ú časť malých a stredných podnikov na medzinárodnom 
obchode pri plnení bezpe čnostných úloh. Zmodernizovaní m a úpravou colných právnych 
                                                 
16 Komisia, KOM(2005) 276 
17 Komisia, KOM(2005) 479. 
18 KOM(2003) 452. 
 
SK 12   SK predpisov, konaní a postupov, vrátane spolo čných noriem pre systémy IT, modernizovaný 
colný kódex  kombinovaný s opera čnými opatreniami v členských štátoch okrem toho prispeje 
k dosiahnutiu jednoduchého colného a obchodného prostredia bez dokumentov v papierovej forme. 
Tento zmodernizovaný colný kódex, ktorý bude predmetom návrhu Komisie neskôr v tomto 
roku, bude legislatívnym pilierom elektronické ho colníctva. Vytvorí právny základ pre 
elektronickú výmenu údajov nielen me dzi obchodníkmi a colnými orgánmi členských štátov, 
ale aj medzi inými správami alebo agentúrami, ktoré sú zapojené do medzinárodného pohybu tovarov, ako je stanovené v oznámení Komi sie o úlohe elektronick ej štátnej správy v 
budúcnosti Európy.
19 Podľa tejto iniciatívy budú obchodníci musie ť poskytova ť informácie 
colným orgánom iba raz („jednotné okno“) a tovary budú kontrolované týmito rôznymi 
orgánmi v rovnakom čase a na tom istom mieste („spolo čné miesto kontroly“). 
Aby sa dosiahlo skuto čné a účinné riadenie rizika, musia by ť colné správy všetkých 
členských štátov schopné vymie ňať si elektronické informácie.  Ide najmä o výmenu vyhlásení 
pred príchodom a pred odchodom tovaru, inform ácií o riziku a informácií, ktoré sa týkajú 
hospodárskych subjektov. Bude preto pot rebné, aby colné systémy a postupy boli 
konvergentné a aby automatizované colné systémy členských štátov a Komisie boli 
synchronizované. Obchodníci budú okrem toho musie ť oznamova ť a uskuto čňovať svoj 
obchod s colnicou online. To by sa malo dosiahnu ť na základe zásady „širokého prístupu“ 
(mnohoplatformový prístup), ktorá je definovaná v už uvedenom oznámení Komisie o úlohe 
elektronickej štátnej správy v budúcnosti Európy. 
2.3. Zlepšenie európskej a vnútroštátnej regulácie 
2.3.1. Modernizovanie pravidiel v oblasti DPH Lepšia regulácia je dôležitým prvkom obnovenej Li sabonskej stratégie. Komisia predložila 
v oblasti DPH nieko ľko návrhov  zameraných na zlepšenie právneho rámca s cie ľom 
odstrániť prekážky fungovania trhu a zavies ť viac konkurencie.  
Základné právne predpisy v oblasti DPH st anovené v 6. smernici o DPH boli podrobené 
mnohým úpravám a stali sa zložitými a ťažko zrozumite ľnými. Komisia preto navrhla 
prepracovanie 6. smernice o DPH
20 s cieľom zabezpečiť jasné pravidlá pre obchodníkov na 
úrovni EÚ, ktorí chcú podnika ť v EÚ. Diskusie o tomto návrhu postúpili v Rade výrazne 
vpred a budú pokra čovať tak, aby bol návrh prijatý pred koncom roku 2005. 
Okrem toho je stále viac o čividné, že je potre bné jednotnejšie uplat ňovanie systému DPH, aby 
sa podporili obchodné činnosti v celom Spolo čenstve. Rada v roku 2004 stanovila možnos ť 
prijatia opatrení na zabezpe čenie jednotnej implementácie exis tujúcich pravidiel v oblasti 
DPH21. Prvé nariadenie navrhnuté22 Komisiou pod ľa tohto nového právneho základu bolo 
nedávno odsúhlasené Radou a bude v krátkom čase prijaté. Komisia sa domnieva, že 
rozsiahlejšie využívanie tejto možnosti prija ť záväzné sekundárne právne predpisy 
v oblasti DPH na úrovni Spolo čenstva by zna čne prispelo k odstráneniu ťažkostí, na ktoré 
                                                 
19 Komisia, KOM(2003) 567. 
20 KOM(2004) 246. 
21 Smernica 2004/7/EHS. 
22 Komisia, KOM(2004) 641. 
 
SK 13   SK narážajú podnikate ľské subjekty, ktoré musia čeliť rôznym výkladom právnych predpisov EÚ 
v oblasti DPH.  
Potreba jednotnejšieho uplat ňovania pravidiel v oblasti DPH je obzvláš ť zreteľná v prípadoch, 
keď rôzne výklady môžu vies ť k dvojitému zda ňovaniu  (alebo opa čne k nezdaneniu). Sú 
však aj okolnosti, ke ď prípady dvojitého zdanenia ale bo požiadavka, aby obchodník zaplatil 
DPH v prípade tej istej tr ansakcie v dvoch rôznych členských štátoch môžu by ť spôsobené 
skutočnosťou, že členské štáty majú rôzne názory na charakter konkrétnej dodávky. Toto 
odlišné hodnotenie skuto čností môže nasta ť napriek tomu, že príslušné členské štáty majú 
rovnaké právne predpisy v obl asti DPH. Komisia preto do konca roku 2005 predloží návrh 
mechanizmu EÚ na vyriešenie alebo aspo ň zmiernenie takýchto prípadov dvojitého zdanenia.  
3. V EDOMOSTI A  INOVÁCIE PRE RAST  
3.1. Zvýšenie a zlepšenie investovania do výskumu a vývoja 
Hospodárska teória aj empirická analýza zdôraz ňujú úlohu výskumu a vývoja 
v hospodárskom raste. Investíc ie do výskumu a vývoja prízna čne vytvárajú ved ľajšie účinky, 
takže sociálna návratnos ť investície je vyššia ako súkromná návratnos ť do spolo čnosti. Bez 
štátneho zásahu by teda úrove ň výskumu v podnikate ľskej oblasti zostala na úrovni pod 
optimálnou hranicou a neposilnila plný rastový potenciál hospodárstva.  
Rôzne opatrenia vypracované na podporu výs kumu a vývoja sú zodpovedajúcim spôsobom 
zaradené do Lisabonskej agendy. Závery pr edsedníctva Európskej rady z marca 2005 
jednoznačne uvádzajú, že cie ľ 3 % investícií do výskumu a vývoja „sa okrem iného  dosiahne 
daňovými stimulmi v oblasti súkromného investovania…..“. 
3.1.1. Oznámenie poskytujúce usmernenie k da ňovým stimulom v obla sti výskumu a vývoja 
V závislosti od hospodárskych súvislostí, kapacity výskumu a vývoja a celkového da ňového 
systému v danej krajine môžu da ňové stimuly pomôc ť riešiť nedostatky trhu a zvýši ť 
investície do výskumu v podnikate ľskom sektore znížením ceny výskumu a vývoja. Fiškálne 
opatrenia umož ňujú firmám lepšie ur čiť vhodné rozdelenie investícií do výskumu a vývoja 
medzi projekty a priority a ponúkajú im vä čšiu právnu a plánovaciu istotu. Umož ňujú tiež 
vytvoriť priame spojenie medzi verejnými stimulmi a zvýšením výdavkov na súkromný 
výskum a vývoj, ktoré je rozhodujúce vzh ľadom na všeobecný nedostatok súkromného 
výskumu a inovácií v Európe. Hodnota da ňových stimulov v oblasti výskumu a vývoja sa 
však musí zhodnoti ť z hľadiska celkového da ňového systému. Napríklad, úrove ň celkových 
sadzieb podnikovej dane rozhodujúco ovplyv ňuje dosah da ňových stimulov v súvislosti 
s úrovňou investovania do výskumu a vývoja v podnikate ľskom sektore. 
Členské štáty v ostatných rokoch zaviedli m nožstvo rôznych fiškálnych stimulov v oblasti 
výskumu a vývoja alebo posilnili už existujúce stimuly. V ostatných dvoch rokoch CREST 
dohliadal na výmenu informácií medzi členskými štátmi o osved čených postupoch v tejto 
oblasti v rámci procesu vzájomného u čenia sa, ktorý je zameraný na zvýšenie úrovne 
investícií do výskumu a vývoja. V sú časnosti však v členských štátoch existuje ve ľká 
rôznorodos ť stimulov v oblasti výskumu a vývoja, čím na úrovni EÚ vzniká ve ľmi 
nekoordinovaná situácia. Vzh ľadom na to, že členské štáty sa často boria s rovnakými druhmi 
problémov, tento nedostatok koordinácie môže spôsobi ť neoptimálne rozdelenie verejných 
zdrojov a je prekážkou dosiahnutia r ovnakých podmienok na úrovni celej EÚ.  
 
SK 14   SK Oznámenie poskytujúc e usmernenie k da ňovým stimulom v obla sti výskumu a vývoja by 
mohlo pomôc ť riešiť tento relatívny nedostatok a v ideálnom prípade pomôc ť členským 
štátom spolo čne vypracova ť riešenia spolo čných problémov a dokonca navrhnú ť vzájomne 
posilňujúce stimuly v oblasti výsku mu a vývoja, a takto vytvori ť priaznivé da ňové prostredie 
pre výskum a vývoj vo výskumnom priestore EÚ. Komisia v súlade s oznámením uvedeným 
vo svojom ak čnom pláne štátnej pomoci preskúma v roku 2006 svoj rámec štátnej pomoci 
v prospech výskumu a vývoja a inovácií. Sú časne bude predložené oznámenie poskytujúce 
usmernenie členským štátom o tom, ako vypracova ť a implementova ť opatrenia týkajúce sa 
daňových stimulov v oblasti výskumu a vývoja v ich všeobecnom da ňovom systéme s cie ľom 
poskytnúť im najmä jasný poh ľad na príslušné obmedzenia právnych predpisov Spolo čenstva.  
Oznámenie: 
• stanoví hlavné právne podmienky EÚ pre da ňové stimuly členského štátu v oblasti 
výskumu a vývoja; 
• upozorní na osved čené postupy pokia ľ ide o da ňové úpravy a stimuly v oblasti 
výskumu a vývoja v ur čitých členských štátoch, ktoré by mohli slúži ť ako vzor 
pre iné členské štáty; a 
• podľa potreby stanoví politický odkaz a hla vný obsah možných budúcich iniciatív 
zameraných na členské štáty. 
Takéto oznámenie bude nepochybne vypracované s cie ľom pomôc ť tým členským štátom, 
ktoré chcú využíva ť daňové stimuly, ale v žiadnom prípade nebude zaväzova ť členské štáty, 
aby ich využívali. 
3.2. Podpora trvalo udržate ľného využívania zdrojov  
Nepriame zda ňovanie ako trhový nástroj môže zohráva ť významnú úlohu v trvalo 
udržateľnom využívaní zdrojov v Európskej únii. Vhodne navrhnuté spot rebné dane alebo 
osobitné environmentálne poplatky poskytujú zlepšené cenové signá ly zvnútornením 
vonkajších environmentálnych nákladov, a takto zodpovedajúcim spôsobom vedú 
hospodárskych činiteľov ku zmene ich správania. Zda ňovanie okrem toho poskytuje 
spoločnostiam stimuly na uskuto čňovanie technologických inovác ií na zníženie svojho 
daňového zaťaženia. Dane súvisiace s energiou, dopra vou a životným prostredím by sa mohli 
využívať na podporu takéhoto trvalo udržate ľného využívania zdrojov, pokia ľ možno 
v koordinovanom rámci EÚ, aby sa zab ránilo deformáciám hospodárskej sú ťaže.  
3.2.1. Dane súvisiace s energiou, dopr avou a životným prostredím 
Smernica o zda ňovaní energetických produktov23 poskytla členským štátom novú oblas ť pre 
využívanie daní na podporu trvalo udržate ľného využívania zdrojov. Napríklad, umož ňuje 
znížiť dane tým spolo čnostiam, ktoré plnia dohody vedúce k dosiahnutiu cie ľov ochrany 
životného prostredia alebo k zlepšeniu energetickej ú činnosti.  
                                                 
23 Smernica 2003/96/ES (Ú. v. EÚ L 283 z 31.10.2003, s. 51), naposledy zmenená a doplnená smernicou 
2004/75/ES (Ú. v. EÚ L 157 z 30.4.2004, s. 100). 
 
SK 15   SK a) Zda ňovanie technickej nafty 
Táto smernica si však vyžaduje zmenu a doplnenie, aby sa vyriešila otázka deformácie 
hospodárskej sú ťaže na trhu kamiónovej dopravy, ktorá bola spôsobená širokými 
odchýlkami v úrovniach zda ňovania technickej nafty v členských štátoch EÚ. Ke ďže nedávna 
kontrola prejednávaných prá vnych predpisov viedla k st iahnutiu návrhu z roku 200224, ktorý 
sa týka technickej nafty,  Komisia má v úmysle pr ed koncom roku 2005 predloži ť nový návrh, 
ktorý zoh ľadňuje pripomienky Európskeho parlamentu, Rady a subjektov uvedené po čas 
rokovaní o prvom návrhu.  
b) Zda ňovanie energie 
Komisia okrem toho zvažuje, či navrhnú ť zmeny smernice o dani z energie s cie ľom zavies ť 
náročnejšie environmentálne ciele v oblasti zda ňovania energií  zamerané na úplné 
zvnútornenie vonkajších nákladov. V Zelenej knihe o energetickej ú činnosti v roku 200525 
Komisia uviedla, že je potrebné zváži ť ďalšie iniciatívy za ú čelom posilnenia pozitívneho 
vplyvu da ňových politík v prospech vyššej energetickej ú činnosti. Medzi tieto iniciatívy patrí 
napríklad priblíženie sadzie b spotrebnej dane na ener getické produkty a elektrinu 
spotrebovanú pri výrobe bližšie k sebe, ale na vyšší koniec stupnice, a zavedenie automatickej 
registrácie všetkých sadzieb spotrebných daní. 
c) Zda ňovanie automobilov 
Okrem toho je potrebné poznamena ť, že novo prijatý návrh týkajúci sa zda ňovania 
automobilov uvedený v oddiele 2.1.4 zah ŕňa aj opatrenia na zaved enie citlivého prvku CO 2 do 
daňového základu opatrení členských štátov v oblasti zda ňovania automobilov. Fiškálne 
opatrenia predstavujú jeden z troch pilierov stratégie Spolo čenstva na zníženie emisií CO 2 
z osobných automobilov. Ich optimálne využívanie spolu s povinnos ťami automobilového 
priemyslu a spotrebite ľskými informáciami je rozhodujúce pre dosiahnutie cie ľa Spoločenstva 
- 120 g CO 2 na km. Zníženie emisií CO 2 by išlo ruka v ruke s úsporami spotreby energie 
automobilmi, čo by zase pozitívne prispelo k ú činnému využívaniu energetických produktov 
a trvalej udržate ľnosti dodávok energie.  
                                                 
24 KOM(2002) 410. 
25 KOM(2005) 265. 
 
SK 16   SK PRÍLOHA  
Lisabonská stratégia: Hlavné opatrenia da ňovej a colnej politiky, ktoré už boli prijaté 
alebo sa posudzujú 
Premena Európy na atraktívnejšie 
miesto na investovanie a prácu Vedomosti a inovácie pre rast 
1. Rozšírenie a preh ĺbenie vnútorného trhu 1. Zvýšenie  a zlepšenie investovania do 
výskumu a vývoja 
• Spoločný jednotný základ 
podnikovej dane pre podnikate ľské 
subjekty v EÚ (2008); 
 
• Zjednodušenie da ňového prostredia 
a vytvorenie rovnakých podmienok: 
Povinnosť zhody DPH: spolo čné 
miesto kontroly (2004); zda ňovanie 
podľa pravidiel domovského štátu 
(2005); pravidlá o DPH pre medzinárodné služby a finan čné služby 
(2005), (2006); štátne orgány pre DPH (2006); 
• Cielené opatrenia na odstránenie 
cezhraničných daňových bariér, 
ktorým čelia podnikate ľské 
subjekty v EÚ: 
Kompenzácia cezhrani čných strát, 
(2006); stanovenie vnútropodnikových cien (2005); kapitálová da ň (2006); 
• Nová stratégia pre zda ňovanie 
automobilov (2005); 
 
• Zníženie deformácií vytvorených 
v dôsledku da ňových podvodov 
a daňových únikov (2006). • Oznámenie poskytujúce usmernenie 
k daňovým stimulom v oblasti 
výskumu a vývoja (2006). 
 
2. Zabezpe čenie otvorených 
a konkuren čných trhov v Európe a mimo 
Európy 2. Podpora trvalo udržate ľného využívania 
zdrojov  
• Stratégia proti falšovaniu (2005); 
• Zlepšenie colných právnych 
predpisov s cie ľom podpori ť 
elektronické colníctvo (2005). • Dane súvisiace s energiou, 
dopravou a životným prostredím: 
Zdaňovanie technickej nafty (2005); 
zdaňovanie energie (2006); zda ňovanie 
automobilov (2005). 
3. Zlepšenie európskych a vnútroštátnych  
 
SK 17   SK právnych predpisov 
• Modernizovanie pravidiel o DPH 
(2005).