Úvod:

Grécki občania prešli v rokoch po vypuknutí finančnej a hospodárskej krízy, ktorá sa začala pred šiestimi rokmi, veľmi ťažkými časmi. Príčiny krízy narastali mnoho rokov pred tým, ako sa stali viditeľnými. Slabá konkurencieschopnosť, nízka produktivita, strnulý trh práce aj trh s výrobkami, ako aj vysoká úroveň verejného deficitu a dlhov priviedli grécke hospodárstvo v roku 2010 na pokraj bezprostrednej platobnej neschopnosti.

Európska únia v tých ťažkých časoch stála za Grécko a poskytovala mu podporu ako členovi európskej rodiny. Popri finančnej pomoci EÚ poskytovanej za mimoriadne priaznivých úverových podmienok predstavujú finančné prostriedky EÚ najväčší zdroj priamych zahraničných investícií v Grécku a sú veľmi hmatateľným vyjadrením európskej solidarity a podpory. Podpora a úľavy, ktoré Grécko dostalo v nedávnych a ešte dostane v nadchádzajúcich rokoch od EÚ, jej členských štátov, ostatných medzinárodných subjektov a súkromných investorov, dosahujú výšku viac než 400 mld. EUR. To predstavuje viac než 230 % gréckeho HDP v roku 2014, resp. asi 38 000 EUR na jedného gréckeho občana. Množstvo prostriedkov poskytnutých Grécku zo zdrojov EÚ a medzinárodných fondov dnes už prekračuje Marshallov plán, ktorý vytvorili Spojené štáty americké pre celú Európu po II. svetovej vojne.

Na modernizáciu a reformovanie Grécka, ako aj na to, aby sa prostriedky EÚ čo najefektívnejšie využili na podporu gréckych priorít, bolo vynaložené veľké úsilie. A oplatilo sa to: verejné financie aj bankový systém boli stabilizované, pričom sa uskutočnili závažné reformy v takých oblastiach, ako je sociálne zabezpečenie, dôchodkový systém, zdravotná starostlivosť a trh práce. Grécko sa vrátilo na cestu hospodárskeho rastu, pričom v roku 2014 zaznamenalo rast reálneho HDP vo výške 0,8 % s tým, že tento sa mal podľa očakávaní posilňovať, až kým neprevládla neistota. V priebehu minulého roka bolo vytvorených viac ako 100 000 nových pracovných miest a nezamestnanosť začala konečne klesať. Po prvýkrát v priebehu uplynulých piatich rokov sa začala zvyšovať súkromná spotreba a rastúca viera v hospodárske oživenie sa prejavila vo vyšších investíciách do zariadenia po prvýkrát od roku 2008.

Stále sú vo veľkej miere k dispozícii tie zložky, ktoré sú potrebné na dosiahnutie trvalého oživenia. Pokiaľ ide o momentálne prekážky udržateľného rastu, sú to sprísňujúce sa podmienky financovania, ako aj prevládajúca neistota v súvislosti s gréckymi hospodárskymi a politickými perspektívami. Ak sa chce Grécko vrátiť na cestu rastu a zamestnanosti, musí pokračovať v reformách a riešiť štrukturálne problémy, ktoré stále existujú.

Z celkového hľadiska je úroveň podpory pre Grécko od EÚ a medzinárodných partnerov nebývalá a môže v najbližších rokoch predstavovať rozhodujúci faktor. Rozhodnutia prijaté na samite eurozóny 12. júla 2015 dosvedčujú ochotu eurozóny podporiť Grécko za predpokladu, že prijme nevyhnutné opatrenia na obnovenie dôvery a dôveryhodnosti a na návrat k udržateľnosti.

Účelom tohto oznámenia je predstaviť nový prístup k značným prostriedkom z rozpočtu EÚ, ktoré budú slúžiť ako nový začiatok pre rast a zamestnanosť v Grécku. Na samite eurozóny 12. júla 2015 Komisia zdôraznila svoj zámer spolupracovať s gréckymi orgánmi pri mobilizácii až 35 miliárd EUR na financovanie investícií a hospodárskej činnosti vrátane malých a stredných podnikov v Grécku. Týmto oznámením sa doplní komplexný súbor reforiem a záväzkov, ktoré Grécko práve implementuje a ktoré podporia stabilizačný program podpory pre Grécko podľa Zmluvy o založení Európskeho mechanizmu pre stabilitu.

Finančné prostriedky EÚ boli hlavným zdrojom verejných investícií v Grécku počas krízy.

Prevažne z rozpočtu EÚ boli financované také projekty, ako je napríklad aténske metro, všeobecná nemocnica v Katerini, múzeum Acropolis a regionálna vykurovacia sústava Kozani. Očakáva sa, že Grécko bude schopné s podporou Komisie získať z rozpočtu EÚ na finančné obdobie rokov 2014 – 2020 viac než 35 miliárd EUR. Na vytváranie pracovných miest a udržateľný rast by mohlo byť mobilizovaných 20 miliárd EUR z európskych štrukturálnych a investičných fondov a grécki poľnohospodári by mali aj naďalej využívať výhody priamych platieb vo výške viac ako 15 miliárd EUR. Niektoré prvé platby Grécku z týchto prostriedkov EÚ v rokoch 2014 a 2015 už dosiahli výšku takmer 4,5 mld.

Ak budú tieto finančné prostriedky naplno využité, rozumne zacielené a dobre vynaložené, pomôžu pri obnove a posilnení základov udržateľnej zamestnanosti, rastu a sociálnej súdržnosti. Tieto finančné zdroje môžu poskytnúť silný základ pre hospodárske oživenie. Nasmerujú investície priamo do reálnej ekonomiky, tvorby pracovných miest a podporia nevyhnutné reformy s cieľom pomôcť pri transformácii hospodárstva a zvyšovaní životnej úrovne občanov. Ďalej treba uviesť, že Investičný plán pre Európu, ktorý pripravila Komisia, ako aj nadobudnutie účinnosti Európskeho fondu pre strategické investície bude zohrávať významnú úlohu pri mobilizácii súkromných investícií prostredníctvom využívania verejných financií.

To však pre Grécko nie je v týchto časoch samozrejmou vecou. Prísne finančné podmienky, neistota týkajúca sa celkovej hospodárskej situácie, pochybnosti o prioritách a pretrvávajúce administratívne prekážky pôsobia rušivo na investičné plány mnohých aktérov, a vedú k pochybnostiam o tom, či orgány budú schopné kvalitne a naplno využiť dostupné finančné prostriedky EÚ. V súčasnosti hrozí, že značný počet projektov v rámci politiky súdržnosti nebude ukončených. Navyše treba uviesť, že ak grécke orgány do konca roka 2015 plne nevyužijú finančné prostriedky EÚ, ktoré sú ešte stále k dispozícii v rámci obdobia financovania 2007 – 2013, t. j. sumu vo výške takmer 2 mld. EUR na politiku súdržnosti, tieto nevyužité prostriedky prepadnú. To by znamenalo, že tie projekty, ktoré boli začaté, ale ktoré ešte neboli ukončené, by si počnúc rokom 2016 vyžiadali dodatočné financovanie z vnútroštátnych zdrojov, ak sa tieto projekty nebudú môcť naďalej podporovať prostredníctvom programov na roky 2014 – 2020. Okrem toho treba uviesť, že na to, aby Grécko mohlo využívať finančné prostriedky EÚ, je nevyhnutné, aby boli v plnej miere rešpektované základné právne požiadavky, pokiaľ ide o dodržiavanie pravidiel EÚ, riadne finančné hospodárenie s finančnými prostriedkami a účtovníctvo.

Keď sa podarí obnoviť dôveru, súkromné iniciatívy a verejná podpora prostredníctvom zdrojov EÚ by mali priniesť výrazné oživenie hospodárskej činnosti. Spolu s reformami s cieľom urobiť z Grécka atraktívne miesto pre investície zo zahraničia by tieto zdroje mali byť začiatkom udržateľného vývoja smerom k rastu a zamestnanosti Komisia je pripravená spolupracovať s Gréckom, ostatnými členskými štátmi, medzinárodnými veriteľmi a súkromnými investormi s cieľom pomôcť mu v tomto novom začiatku.

1. Fondy EÚ na boj proti nezamestnanosti a podporu rastu v Grécku

1.1. Aký objem finančných prostriedkov je k dispozícii?

Grécko môže využívať fondy EÚ – najmä granty – na základe podmienok stanovených v pravidlách financovania EÚ. Grécko využíva aj programy EÚ, ku ktorým majú prístup všetky členské štáty a v rámci ktorých grécke podniky, vedci a občania môžu predkladať svoje projekty s cieľom získať finančné prostriedky.

V súvislosti s obdobím 2007 – 2013 už Grécko dostalo 38 mld. EUR (17,5 % priemerného ročného HDP Grécka v uvedenom období) v rámci politiky EÚ v oblasti súdržnosti, poľnohospodárstva, rozvoja vidieka a rybného hospodárstva. Celkové finančné prostriedky pridelené na programové obdobie 2007 – 2013 predstavujú takmer 42 mld. EUR.

Pokiaľ ide o politiku súdržnosti, za predpokladu, že sú splnené všetky podmienky, grécke orgány môžu naďalej prijímať náhrady za oprávnené výdavky vynaložené v súvislosti s programami v období 2007 – 2013, a to do výšky regulačného stropu predstavujúceho 95 %. Grécko už dosiahlo viac ako 90 % mieru čerpania prostriedkov, preto maximálna suma k dispozícii na náhradu oprávnených výdavkov za programové obdobie 2007 – 2013 dosahuje výšku stropu takmer 820 miliónov EUR. Táto suma bude doplnená konečnými záverečnými platbami v prospech Grécka za obdobie 2007 – 2013, ktoré možno uskutočniť do rokov 2018 – 2019 a ktoré predstavujú podiel do výšky 5 % celkových pridelených rozpočtových prostriedkov EÚ (približne 1 mld. EUR), avšak len za predpokladu, že konečné oprávnené nároky a dokumenty týkajúce sa ukončenia budú predložené v rámci stanovenej lehoty, teda do 31. marca 2017. Rýchla implementácia na mieste umožní v rámci konečného dátumu oprávnenosti, do 31. decembra 2015, plné využitie prostriedkov EÚ v maximálnej disponibilnej výške.

Grécku sa v súvislosti s obdobím 2014 – 2020 sprístupní vyše 35 mld. EUR z prostriedkov EÚ, a to z týchto zdrojov:

Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond, ktoré poskytujú podporu investíciám MSP, podporu na inovačné a výskumné činnosti, na digitalizáciu a opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia; ako aj podporu na vývoj kľúčovej infraštruktúry pre udržateľnú dopravu, ochranu životného prostredia a efektívne využívanie zdrojov, nízkouhlíkové hospodárstvo a zmenu klímy;