Cieľ 20/20/20: Pokiaľ ide o ciele 20/20/20, z nedávnych prognóz znižovania emisií vyplýva, že EÚ ako celok dosiahne svoj cieľ znížiť emisie skleníkových plynov o 20 %, ale pre niekoľko členských štátov budú potrebné ďalšie opatrenia, aby dosiahli svoje záväzné národné ciele. Pokiaľ ide o energetickú účinnosť, prebieha celková analýza národných cieľov členských štátov. Správa by mala byť pripravená začiatkom roku 2012. Cieľ 20-percentného podielu obnoviteľných energetických zdrojov vychádzajúci z právne záväzných národných cieľov však možno dosiahnuť iba v prípade, že členské štáty v plnej miere uskutočnia svoje akčné plány pre obnoviteľné energetické zdroje. Na úrovni EÚ sa ich podiel od roku 2008 do roku 2009 zvýšil z 10,34 % na 11,6 %.

Cieľ zmierňovania chudoby: Cieľ EÚ pomôcť aspoň 20 miliónom ľuďom dostať sa do roku 2020 z chudoby a sociálneho vylúčenia sa na základe aktuálnych národných cieľov nedosiahne. Podľa prvých predbežných odhadov spoločného odhodlania by sa do roku 2020 dostalo z chudoby a sociálneho vylúčenia okolo 12 miliónov ľudí. Ak sa vezme do úvahy prenos účinkov stratégií zameraných napríklad na boj proti detskej chudobe alebo zníženie výskytu dlhodobej nezamestnanosti, tento údaj možno zvýšiť o 25 %. No aj tak by to bolo minimálne o 5 miliónov alebo 25 % pod úrovňou hlavného cieľa EÚ.

Cieľ v oblasti výskumu a vývoja: Podľa národných cieľov by EÚ zaostala za cieľovými 3 % o približne 0,3 percentuálneho bodu. Miera investícií do výskumu a vývoja dosiahla v roku 2009 2,01 % a za rok 2011 sa nepredpokladá žiadny významný pokrok.

Cieľ v oblasti zamestnanosti: Ak by všetky členské štáty dosiahli svoje národné ciele, EÚ ako celok by aj tak zaostala za cieľovými 75 % o 1,0 až 1,3 percentuálneho bodu. V priebehu roku 2011 sa nedosiahol žiadny významný pokrok. Keďže oživenie stagnuje a celkový rast zamestnanosti v prvej polovici roka bol len nepatrný, miera zamestnanosti v EÚ 27 za rok 2011 pravdepodobne dosiahne len mierne nad úroveň 68,6 % z roku 2010 a značne zaostane za svojím predkrízovým maximom 70,3 %. EÚ stále stojí pred úlohou priviesť do roku 2020 ďalších 17,6 milióna ľudí do zamestnania.

Cieľ v oblasti vzdelávania: Globálny cieľ EÚ znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky sa na základe súčasných národných záväzkov nedosiahne. Podľa národných cieľov sa do roka 2020 dosiahne miera predčasného ukončenia školskej dochádzky 10,5 %, a teda sa za spoločným európskym cieľom zaostane o 10 %. Priemerná miera predčasného ukončenia školskej dochádzky v EÚ dosiahla v roku 2010 hodnotu 14,1 % v porovnaní so 14,4 % v roku 2009. V tejto hodnote sa však ukrývajú značné rozdiely medzi krajinami aj v rámci nich. Pokiaľ ide o dosiahnuté terciárne vzdelanie (medzi 30 – 34-ročnými), kumulatívny účinok národných cieľov stanovených členskými štátmi by sám o sebe viedol len k dosiahnutiu úrovne 37 % v roku 2020. Napriek tomu miera dosiahnutého terciárneho vzdelania v EÚ sa zvýšila z 32,3 % v roku 2009 na 33,6 % v roku 2010 a súdiac podľa súčasných trendov by sa hlavný cieľ 40 % prakticky mohol vo vekovej skupine 30 – 34 rokov dosiahnuť.

Dosiahnutím cieľov stratégie Európa 2020 sa môže významne zvýšiť potenciál rastu členských štátov. V súčasnosti sú však záväzky členských štátov stanovené v ich národných reformných programoch z jari 2011 nedostatočné na to, aby sa dosiahla väčšina cieľov na úrovni EÚ, a to najmä v oblasti energetickej účinnosti. Okrem toho na základe najnovších dostupných štatistík sa zatiaľ pokročilo v dosahovaní týchto cieľov na úrovni EÚ len v oblasti vzdelávania.

Stratégia Európa 2020 je súčasťou tzv. európskeho semestra. Tento proces zintenzívnenej hospodárskej koordinácie sa rozbehol začiatkom roka 2011. Na základe programov reforiem a stability a konvergenčných programov členských štátov Rada v júli uzavrela prvý semester dohodou o súbore odporúčaní pre jednotlivé krajiny, v ktorých zdôraznila, v ktorých oblastiach by členské štáty mali prijať ďalšie opatrenia. V odporúčaniach sa prejavila potreba pokročiť v štrukturálnych reformách v niekoľkých oblastiach, aby sa uvoľnil európsky potenciál rastu, a pritom sa osobitne zamerať na otvorenie trhu služieb, zlepšiť regulačné prostredie, zabezpečiť prístup k financovaniu a podporovať energetickú účinnosť. Uplatnenie týchto odporúčaní pre jednotlivé krajiny by teraz malo byť prioritou.

Stratégia vymedzuje, kde sa chce Európa ocitnúť v roku 2020, prostredníctvom týchto hlavných cieľov: 75 % populácie EÚ vo veku 20 až 64 rokov by malo byť zamestnaných, 3 % HDP EÚ by sa mali investovať do výskumu a vývoja, mali by sa dosiahnuť ciele 20/20/20 v oblasti klímy a energetiky. Podiel ľudí, ktorí predčasne ukončia školskú dochádzku, by sa mal znížiť pod 10 %, a minimálne 40 % mladých ľudí by malo mať terciárne vzdelanie alebo jeho ekvivalent. Najmenej 20 miliónom ľudí by sa malo pomôcť z chudoby a sociálneho vylúčenia. Tieto ciele sú vzájomne prepojené a pre náš celkový úspech kľúčové, preto si vyžadujú spoločné úsilie všetkých členských štátov za podpory opatrení na úrovni EÚ.

Pre Európu môže mať riešenie problémov týkajúcich sa energií, zmeny klímy a zdrojov hospodársky prínos. Dosiahnutím cieľa Únie, ktorým je ušetriť do roku 2020 20 % energie, by sa mohli znížiť poplatky spotrebiteľov na každú domácnosť až o 1000 eur ročne a zlepšiť priemyselná konkurencieschopnosť Európy, v ktorej by tak do roku 2020 mohli vzniknúť až 2 milióny nových pracovných miest. V širšej perspektíve účinného využívania zdrojov môže podľa predbežných výsledkov modelovania pre Komisiu dôjsť znížením celkových materiálových požiadaviek hospodárstva o 15 % k zvýšeniu HDP až o 3,6 % a zamestnanosti v EÚ asi o 2 a pol milióna. Zníženie TMR o každý percentuálny bod by zodpovedalo hodnote asi 25 miliárd eur pre podniky a 150 tisíc nových pracovných miest. Podniky by mohli významným spôsobom ušetriť (len v Spojenom kráľovstve by to bolo približne 25 miliárd eur ročne), ak by sa prijali opatrenia na zefektívnenie využívania zdrojov, a to buď bez nákladov alebo s nízkymi nákladmi, ako aj s účinnejším využívaním surovín a menšou produkciou odpadu. Zistilo sa, ktoré sektory majú najväčší potenciál: chemické látky, minerály, kovovýroba, výroba energie, verejné služby, stavebníctvo a odpadové hospodárstvo. Napriek zníženiu emisií CO2 v dôsledku hospodárskej krízy sa predpokladá, že vo viacerých členských štátoch bude potrebné vytvoriť ďalšie politiky, aby do roku 2020 dosiahli svoje národné ciele znižovania emisií. Účinné opatrenia budú potrebné aj na to, aby sa dosiahli zvyšné ciele v oblasti obnoviteľných energií a energetickej účinnosti. V tejto súvislosti sa žiada výrazné zvýšenie investícií do energetickej infraštruktúry, do prenosových energetických sietí, obnoviteľných energetických zdrojov a energetickej účinnosti budov.

Na podporu digitálnych zariadení na vyššej úrovni je potrebné zaujať európsky prístup k tzv. klaud kompjútingu (telepočítanie), aby európske spoločnosti a štátne správy mohli v právnej istote ponúkať a používať služby klaud, ktoré sa rýchlo stávajú kľúčovými faktormi efektívnosti a podnikateľského ducha v dnešnej digitálnej ekonomike. Priemerný príspevok klaud kompjútingu k HDP sa odhaduje od 0,1 % v krátkodobom horizonte do 0,4 % v strednodobom horizonte s tým, že na začiatku v Európe prispel k vytvoreniu 300 tisícich nových pracovných miest. Komisia do roku 2013 navrhne európsky prístup ku klaud kompjútingu, aby sa zabezpečila právna istota pre európskych poskytovateľov a používateľov služieb.

Potenciál rastu elektronického obchodu sa v EÚ doteraz prevažne nevyužíva. Zohráva dôležitú úlohu pri obchodovaní medzi podnikateľmi (B2B), keďže 27 % podnikov nakupuje on-line a 13 % z nich on-line predáva. Napriek tomu ide v súčasnosti cez elektronický obchod len 3,4 % maloobchodnej výmeny. Zatiaľ čo v roku 2010 on-line nakúpilo 40,4 % občanov, iba 9 % tak urobilo v cezhraničnom styku (Eurostat). Podľa posledných údajov zisk spotrebiteľov, ktorý im v súčasnosti prináša elektronický obchod len v oblasti tovarov v podobe nižších cien on-line a širšej ponuky, sa odhaduje na 11,7 miliárd EUR, čo zodpovedá 0,12 % HDP EÚ. Ak by elektronický obchod dosiahol 15 % celého maloobchodného sektora a prekážky jednotného trhu by sa odstránili, celkový zisk v prospech spotrebiteľov sa odhaduje na 204 miliárd EUR, čo zodpovedá 1,7 % HDP EÚ. Rozdiel medzi EÚ a USA, pokiaľ ide o kupovanie hudby a kníh on-line, je markantný. V roku 2010 dosiahol digitálny predaj v EÚ 19 % trhu s reprodukovanou hudbou, zatiaľ čo v USA to bolo 49 %. Vo všetkých 27 členských štátoch pôsobia dvaja poskytovatelia hudobných služieb on-line, ale väčšina hudobných služieb on-line je k dispozícii len v jednom alebo len v niekoľkých členských štátoch. V USA v prvej polovici roku 2011 predbehol predaj elektronických kníh masový trh viazaných výtlačkov, no trh elektronických kníh v EÚ je veľmi malý.

Rast mobilnej internetovej premávky je výzvou k lepšej dostupnosti frekvenčného spektra. Svedčí o tom všeobecné rozšírenie inteligentných telefónov (ktoré by do roku 2020 mohlo globálne dosiahnuť 100 %) a explózia používania tabletov (predpoklad 62 miliónov kusov v roku 2011). Nárast v používaní videa, ktoré už dosiahlo dve tretiny z celkovej mobilnej premávky, si vyžaduje vyššiu kapacitu. Služby, ktoré používajú rádiové spektrum, predstavujú 2 – 2,5 % HDP EÚ (asi 250 miliárd EUR) a európsky priemysel bezdrôtovej komunikácie udržiava 3,5 milióna pracovných miest, vytvára asi 130 miliárd EUR ročne na daniach z príjmu a prispieva priamo k európskemu HDP sumou 140 miliárd EUR. Päťročný program politiky rádiového frekvenčného spektra, na ktorom sa v zásade dohodli inštitúcie, by mali začiatkom roku 2012 čo najskôr prijať Európsky parlament a Rada.

Svetový dopyt po širokom pásme sa každoročne zvyšuje o 50–60 %. V súčasnosti je z optického vlákna, ktoré sprostredkuje vysokokapacitné pripojenie, vyrobených vyše 50 % širokopásmových liniek v Japonsku a 40 % v Kórei, zatiaľ čo v Európe sa optické vlákno používa len na 5 %. Očakáva sa, že 10-percentné rozšírenie širokopásmového pripojenia prinesie 0,9–1,5-percentný nárast HDP. Investície do širokopásmového pripojenia by sa preto mali stať základnou súčasťou stratégie rastu EÚ, a to najmä využívaním dostupných národných a regionálnych fondov, prijímaním adekvátnych predpisov v oblasti územného plánovania, aby sa znížili náklady na distribúciu, a zameraním na využívanie synergie s energetickou infraštruktúrou, aby sa urýchlilo zriaďovanie inteligentných rozvodných sietí (smart grid). V roku 2010 Komisia uverejnila oznámenie, v ktorom načrtla spoločné pravidlá, podľa ktorých by sa mali rozvíjať politiky EÚ a členských štátov, aby dosiahli ciele v oblasti širokého pásma. Toto opatrenie sa zameriava na akceleráciu vývoja veľmi rýchleho internetu. Oznámenie bolo prijaté spolu s odporúčaním o prístupových sieťach novej generácie, ktoré nabádalo k investíciám prostredníctvom jasných a účinných regulačných opatrení.

Podľa hodnotiacej tabuľky digitálnej agendy dochádza v hlavnej iniciatíve Digitálna agenda k pokroku, ale ak sa majú dosiahnuť príslušné ciele, je potrebné zintenzívniť úsilie. Spomedzi 101 plánovaných opatrení v rámci 7 pilierov digitálnej agendy už bolo 14 opatrení dokončených v rokoch 2010 a 2011 a ďalších 50 je na ceste k dokončeniu v najbližších 12 mesiacoch. Obmedzením prekážok rýchleho internetu a vybudovaním dôvery v on-line prostredie by sa mohol naštartovať rast HDP, zlepšiť konkurencieschopnosť Európy a vytvoriť nové pracovné miesta a podniky. V digitálnej agende je najnaliehavejšie vytvoriť jednotný digitálny trh, ktorý by mohol za 10 rokov priniesť o 4 % vyšší HDP.

IKT predstavujú hlavnú hybnú silu rastu, ktorá je kľúčom k polovici rastu produktivity moderných ekonomík. V porovnaní s jej hlavnými konkurentmi Európa v investíciách do IKT, ako aj v sprístupňovaní vysokorýchlostného širokopásmového pripojenia, zaostáva a nevyužíva celý potenciál pre rast a zamestnanosť odvetví, ktoré by mali byť na vzostupe.

Komisia bude takisto podporovať spoluprácu medzi podnikmi a akademickými inštitúciami vytváraním „znalostných aliancií“ medzi odvetviami vzdelávania a podnikania s cieľom vypracovať nové medziodborové študijné programy, vďaka ktorým by sa vyriešil nedostatok inovačných a podnikateľských schopností. V roku 2011 sa na tento účel začal realizovať pilotný projekt. V roku 2012 Komisia navrhne rámec a podporné opatrenia pre Európsky výskumný priestor na odstránenie prekážok mobility a cezhraničnej spolupráce, pričom uplatniť by sa mali koncom roka 2014. Komisia okrem toho v roku 2012 začne používať tzv. U-Multirank, čiže nástroj na hodnotenie výkonnosti a zhromažďovanie informácií o univerzitách, ktorý prinesie prvé výsledky v roku 2013.

Okrem toho sa skúmajú možnosti, ako zlepšiť využívanie duševného vlastníctva v podnikoch. Komisia skúmala súbor možností, ako zvýšiť hodnotu duševného vlastníctva na európskej úrovni. V roku 2012 sa chystá otvoriť diskusiu s členskými štátmi, ktorá by mala formovať ďalšie kroky. V roku 2008 bol na posilnenie prepojení medzi výskumníkmi a podnikmi založený Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT). Jeho cieľom je spájať vzdelávacie inštitúcie, výskumné organizácie a podniky do nových typov partnerstiev – tzv. znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS). Takéto spoločenstvá už vznikli v troch oblastiach: udržateľná energetika, zmena klímy a IKT a už prinášajú pozitívne výsledky. Komisia bude pokračovať v monitorovaní a hodnotení výkonnosti znalostných a inovačných spoločenstiev EIT, ktoré sú v plnej prevádzke, a v rámci programu Horizont 2020 predloží návrh na rozšírenie EIT od roku 2014.

Inovačný deficit Európy sa vysvetľuje viacerými dôvodmi. Jedným z nich je skutočnosť, že európske firmy do veľkej miery pôsobia v odvetviach, ktoré nemajú intenzívny výskum a vývoj (zotrvačnosť daná minulým vývojom); ďalším dôvodom je fakt, že investície do inovatívnejších odvetví (napr. biotechnológie, internet) brzdí nedokončený vnútorný trh vrátane služieb, horšie výhľady na trhu pre inovatívne produkty a čoraz väčší nedostatok ľudských zdrojov s tou správnou kombináciou schopností; okrem toho prístup k financiám je zložitejší, využívanie rámcov v oblasti inovácií a politík v oblasti dopytu po inováciách sú nedostatočné; prepojenia medzi tzv. znalostným trojuholníkom sú v EÚ pomerne slabé.

Komisia v rámci hlavnej iniciatívy zrealizovala 14 z plánovaných 20 strategických iniciatív. Pokračovala v usmerňovaní realizácie hlavnej iniciatívy na účinné využívanie zdrojov prostredníctvom cestovného plánu, ktorý obsahuje zoznam konkrétnych opatrení, ktoré je potrebné prijať, pomenúva hospodárske odvetvia, ktoré spotrebúvajú najviac zdrojov a majú najväčší dosah na životné prostredie, a navrhuje nástroje a ukazovatele, ktoré môžu v európskom aj medzinárodnom meradle prispieť k riešeniu. Konkrétne ide o predložený legislatívny návrh smernice o energetickej účinnosti, v ktorom sa uvádza rad opatrení energetickej účinnosti, ktoré sa majú prijať, aby sa dosiahli ďalšie energetické úspory. Komisia prijala aj oznámenie o bezpečnosti dodávok energie a medzinárodnej spolupráci, v ktorom nastoľuje komplexnú stratégiu vonkajších vzťahov EÚ v oblasti energetiky. Komisia začala plniť cestovný plán prechodu na konkurencieschopné nízkouhlíkové hospodárstvo, v ktorom sú vyznačené jednotlivé míľniky nízkonákladového znižovania emisií v súlade s cieľom -80 až 95 % do roku 2050. Postupný prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo by zvýšil energetickú bezpečnosť a znížil priemerné náklady na pohonné látky o 175 až 320 miliárd eur ročne. K ďalším súvisiacim výhodám patrí lepšia kvalita ovzdušia a verejného zdravia, ktorá by do roku 2030 znížila náklady až o 27 miliárd ročne. Komisia okrem toho predstavila novú bielu knihu o doprave zameranú na konkurencieschopný dopravný systém, ktorý účinne využíva zdroje. Stanovujú sa v nej ambiciózne ciele dekarbonizovať dopravu, vytvoriť skutočne jednotný európsky dopravný priestor a obmedziť závislosť na rope.

Komisia v roku 2011 schválila balík legislatívnych návrhov na reformu spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorého súčasťou je pevný záväzok výrazne zlepšiť riadenie prírodných zdrojov. Navrhované zmeny v prvom aj druhom pilieri SPP majú za cieľ lepšie integrovať environmentálne a klimatické výzvy na úrovni hospodárskych statkov a motivovať k udržateľnému hospodárskemu rozvoju vidieckych oblastí.

Dokončenie vnútorného trh s energiami je podmienkou plnohodnotného naplnenia úsporného potenciálu skutočne integrovaného celoeurópskeho trhu s plynom a elektrinou, ktorý súvisí so zvýšením likvidity a hospodárskej súťaže. Integrácia trhu okrem toho zlepší energetickú bezpečnosť a zjednoduší integráciu nových zdrojov výroby energie z obnoviteľných surovín vďaka zväčšeniu vyrovnávacích oblastí. Zintenzívnenie cezhraničného obchodu s elektrinou a plynom môže zmierniť cenové maximá a zjednodušiť vstup nových aktérov na trh, čím dôjde k povzbudeniu inovácie a hospodárskej súťaže.

Pre riadne fungovanie vnútorného trhu s energiou je veľmi dôležité zaujať súdržnejší prístup vo vnútroštátnych politikách k problémom, ktoré zasahujú susedné krajiny. Pri tvorbe právnych predpisov na národnej úrovni a motivačných opatrení pre investície, a to aj v oblasti cien a daní, by sa mali dôkladne posúdiť vzťahy medzi jednotlivými nástrojmi, aby sa pre európske odvetvia a poskytovateľov služieb zabezpečil stabilný rámec investícií. Napríklad v sektore obnoviteľných energií by sa malo vyhýbať drastickým zmenám politiky, a to vrátane retroaktivity, aby sa predišlo zbytočným regulačným rizikám, ktoré oslabujú životaschopnosť výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Súčasné podporné schémy pre obnoviteľné energie by mali efektívnejšie využívať náklady. Úlohou je podporiť veľkovýrobu, umožniť účastníkom trhu znížiť náklady a integrovať obnoviteľné zdroje energie do skutočne európskeho trhu.

Podľa akéhokoľvek budúceho scenára vývoja energetiky v celej Únii budú kľúčovú úlohu v hľadaní rovnováhy medzi ponukou a dopytom zohrávať energetické infraštruktúry. Preto sa musia európske elektrické rozvodné a plynové siete urýchlene zmodernizovať a rozšíriť. Nedávno bol predstavený návrh Komisie na nové nariadenie o energetickej infraštruktúre, ktorým sa nahradí súčasný rámec TEN-E. Cieľom nového rámca je zabezpečiť, aby sa v rôznych regiónoch Únie do roku 2020 dokončili strategické energetické siete a skladovacie zariadenia. Pokiaľ ide o financovanie EÚ, 9,1 miliárd eur, s ktorými sa počíta v návrhu o nástroji na prepojenie Európy, ktorý predložila Komisia, umožní odteraz do roku 2020 plnohodnotne uskutočniť 200-miliardovú investíciu potrebnú na projekty infraštruktúry európskeho významu. Investícia bude mať výrazne priaznivý celkový dosah na HDP a zamestnanosť v období 2011 – 2020 zvýšia HDP až o 0,4 HDP a prinesú vytvorenie 400 000 nových pracovných miest.

Podľa štúdií o energetickej účinnosti a účinnosti využívania zdrojov lepšia výstavba a využívanie budov v EÚ by ovplyvnilo 42 % konečnej spotreby energie, približne 35 % emisií skleníkových plynov a viac ako 50 % všetkých vyťažených surovín; zároveň by sa mohlo ušetriť až 30 % vody. Stavebný sektor zamestnáva 8 % európskej pracovnej sily. Asi 230 tisíc ľudí pracuje v oblasti výroby a montáže izolácie. Keďže investície do energetickej účinnosti sa čiastočne financujú z energetických úspor, opatrenia štátu na odstránenie prekážok, ako napríklad sprístupnenie kapitálu a informácií, môžu dosiahnuť silný pákový účinok. V tejto súvislosti by rýchle prijatie navrhovanej smernice o energetickej účinnosti pomohlo priblížiť sa k cieľom stratégie Európa 2020, vytvoriť potrebné rámcové podmienky a umožniť členským štátom, aby si stanovili ciele účinnosti a do konca roka 2012 podali prvé správy.

Takisto existuje priestor na zlepšenie využívania štrukturálnych fondov EÚ na energetickú účinnosť a obnoviteľné zdroje. Investície do udržateľnej energetiky môžu ďalej povzbudiť podporné mechanizmy EÚ ako ELENA (európsky nástroj miestnej pomoci v oblasti energie) a EEE-F (európsky nástroj energetickej účinnosti). Počiatočné investičné náklady na rekonštrukciu budov alebo podporu energetickej účinnosti vo verejnom sektore možno pokryť alebo mobilizovať zapojením poskytovateľov energetických služieb (ESCO).

Rušenie dotácií na činnosti, ktoré škodia životnému prostrediu, zvyšuje účinnosť využívania zdrojov a posilňuje hospodársky rast. Neefektívne dotácie zastaraných technológií a podnikových štruktúr bránia investíciám do čistých energií alebo iných ekologických technológií. Zrušenie neefektívnych dotácií by mohlo byť zároveň dôležitým príspevkom k fiškálnej konsolidácii. Napríklad priame straty na príjmoch sa môžu blížiť k 0,5 % HDP EÚ (60 miliárd eur) a značné straty na životnej úrovni spôsobené narušením výberu pre spotrebiteľov sa odhadujú na 0,1 až 0,3 % HDP (12 až 37 miliárd eur). Komisia požiadala členské štáty, aby v roku 2012 zistili, ktoré dotácie najvýznamnejšie škodia životnému prostrediu, a pripravili plán na ich postupné zrušenie.

Existuje veľký priestor pre pokrok v ekologickej daňovej politike, ktorá môže pomôcť čeliť dnešným aj zajtrajším výzvam spojeným so zmenou klímy, nedostatkom vody, energetickou bezpečnosťou a celkovou obmedzenosťou zdrojov. Ak sa ekologická daňová politika realizuje rozpočtovo neutrálnym spôsobom, v kombinácii s redukciou daňového zaťaženia práce zlepšuje rozdelenie zdrojov, a pritom podporuje zamestnanosť. Tento posun by sa zjednodušil prijatím návrhu Komisie na revíziu smernice o zdaňovaní energie z roku 2011. Okrem toho lepšie ceny by pomohli stimulovať nové odvetvia a investície do ekologických technológií.

V európskom semestri 2011 sa viacero odporúčaní pre jednotlivé krajiny týkalo otázok súvisiacich s udržateľným rastom, napríklad fungovania energetických trhov a hospodárskej súťaže, sieťových prepojení a účinnosti využívania zdrojov. Zatiaľ prvé ukazovatele svedčia o tom, že vo väčšine členských štátov sa pri uplatňovaní týchto odporúčaní dosiahol istý pokrok.

3.4.Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020: Priemyselná politika vo veku globalizácie

Výrobné odvetvie zohralo hlavnú úlohu pri oživovaní z následkov hospodárskej krízy: produkcia sa počas krízy do začiatku roku 2009 zvýšila o 15 %. Napriek tomu hospodárske oživenie priemyslu EÚ v posledných mesiacoch stagnuje a dôvera podnikov opäť klesla na svoj historický priemer. Neistota o budúcnosti európskeho hospodárstva a zmätok súvisiaci s dlhovou krízou v eurozóne si vybrali svoju daň v podobe zníženia dôvery priemyslu. Vysoké ceny energií a pretrvávajúce ťažkosti s prístupom k financiám takisto nepriaznivo ovplyvňujú dynamiku oživenia. Napriek tomu je v súčasnosti európsky priemysel v lepšom stave, aby sa vyrovnal so spomalením, keďže od roku 2008 sa znížil stav zásob a zvýšila produktivita.

Hlavná iniciatíva o integrovanej priemyselnej politike vo veku globalizácie obsahuje 70 kľúčových opatrení, z ktorých mnohé už Komisia realizuje. Napríklad zabezpečuje dôkladné posúdenie vplyvov svojich nových návrhov, ktoré majú zásadný význam pre konkurencieschopnosť a MSP. Ide o návrhy týkajúce sa kvót ETS na zníženie rizika presunu emisií CO2 a štvrtej smernice o kapitálových požiadavkách.

Komisia zároveň navrhne konkrétne opatrenia na minimalizáciu regulačnej záťaže MSP, najmä mikropodnikov. Súčasťou plánovaných opatrení je možnosť výnimky pre mikropodniky a malé podniky zo súčasného acquis; lepšie zapojenie malých podnikateľov do tvorby návrhov právnej úpravy EÚ; zavedenie rozmeru mikrosubjektov do súčasného testu MSP a vytvorenie hodnotiacej tabuľky výnimiek a ľahších režimov pre MSP a mikrospoločnosti v návrhoch, ktoré Komisia predkladá v rámci novej právnej úpravy EÚ, ich prijatie zákonodarcom EÚ a vykonanie v členských štátoch.

Vo februári 2011 bola preskúmaná iniciatíva „Small Business Act” pre Európu so zameraním na lepší prístup k financiám, priaznivejšie regulačné prostredie a pomoc MSP pri riešení problémov spojených s globalizáciou. Spomínaná pomoc MSP bola ďalej rozpracovaná do súvisiacich nadväzných opatrení, akým je aj nová stratégia na podporu zmedzinárodnenia MSP prijatá v novembri 2011. V preskúmaní sa opätovne zdôraznilo, že členské štáty by mali dať podnikateľskému prostrediu prioritné postavenie prijatím inteligentnej regulácie, rušením nepotrebných predpisov a povolení, zavedením jednoduchších postupov prostredníctvom elektronickej správy a obmedzením času potrebného na založenie nového podniku na 3 pracovné dni.

Komisia do konca roku 2011 predstaví akčný plán na zlepšenie prístupu MSP k financiám. Bude ho sprevádzať návrh na zjednodušenie prístupu k rizikovému kapitálu v celej Európe prostredníctvom pasu EÚ, ktorý umožní fondom rizikového kapitálu mobilizovať kapitál vo všetkých 27 členských štátoch na základe jedinej registrácie. Očakáva sa, že v prípade úspechu by táto iniciatíva mohla viesť k vytvoreniu 315 tisíc nových pracovných miest a k 100-miliardovému zvýšeniu HDP. Komisia sa bude snažiť eliminovať akékoľvek daňové politiky, ktoré znevýhodňujú cezhraničné kapitálové investície a znížiť administratívne bremeno.

Zintenzívnenie hospodárskej súťaže v celej ekonomike si vyžaduje nielen horizontálne reformy, reformy sektorových tovarových trhov a trhov služieb a účinné presadenie pravidiel hospodárskej súťaže, ale aj celkový inštitucionálny rámec priaznivý pre hospodársku súťaž na všetkých úrovniach (EÚ, národnej, regionálnej a miestnej) s minimálnymi nákladmi pre členské štáty. Patrí k tomu aj efektívne pôsobenie orgánov pre hospodársku súťaž, sektorových regulačných orgánov a súdnych orgánov, ktoré sú poverené ochranou a podporou hospodárskej súťaže. Dobre fungujúci systém občianskeho súdnictva je kľúčovou súčasťou akéhokoľvek inštitucionálneho rámca priaznivého pre hospodársku súťaž a rast.

V oblasti priemyselnej inovácie predstavila skupina na vysokej úrovni pre základné podporné technológie v júni 2011 svoju záverečnú správu, v ktorej uviedla konkrétne odporúčania týkajúce sa vývoja a rozšírenia týchto technológií. Tieto technológie majú nesmierny trhový potenciál s ročnou mierou rastu do roku 2020 od 5 do 16 percent a zároveň poskytujú veľmi dôležitý presah do kľúčových nadväzujúcich priemyselných odvetví z hľadiska inovácie a rastu. Komisia v júni navrhla veľkú modernizáciu európskeho normalizačného systému, ktorý má okrem iného zaviesť normy o službách do európskeho systému a vo väčšej miere umožniť uznávanie priemyselných špecifikácií IKT.

Komisia predložila niekoľko sektorových iniciatív, akou je napríklad prijatie stratégie vesmírnej politiky zameranej na posilnenie európskeho sektora kozmického priestoru alebo opätovné spustenie procesu CARS 21, ktorý bude príspevkom k stratégii EÚ v oblasti čistých a energeticky účinných vozidiel. Zavádzanie elektrických vozidiel má významný trhový potenciál, pričom sa očakáva rast z dnešných 100 tisíc hybridných vozidiel na milión v roku 2020 a trh s čisto elektrickými vozidlami má v roku 2020 dosiahnuť 750 000 kusov. Komisia zároveň pokračuje v úsilí o riešenie obáv spojených s odvetviami náročnými na energiu, konkrétne zavedením programu pre udržateľný nízkouhlíkový priemysel (SILC) a podporou ultranízkouhlíkových výrobných technológií, ako aj vytvorením partnerstva verejného a súkromného sektora na povzbudenie inovácie v spracovateľských odvetviach náročných na energiu.

Na základe prvých zistení je úsilie členských štátov uplatniť odporúčania pre jednotlivé štáty v tejto oblasti nerovnomerné. Uplatnenie odporúčaní z hľadiska prístupu MSP k financiám je skôr nedostatočné. O niečo lepšia je situácia v oblasti opatrení na zlepšenie podnikateľského prostredia, akými sú napríklad znižovanie administratívnej záťaže, zlepšovanie administratívnych kapacít alebo zefektívnenie systému súdnictva. Šesť z desiatich členských štátov, ktoré dostali odporúčanie zlepšiť podnikateľské prostredie, prijalo určité opatrenia, ale vo väčšine prípadov sú len čiastkové.