SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 26. 4. 2019  
COM(2019) 198 final  
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEJ 
CENTRÁLNEJ BANKE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU 
VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV  
Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície za rok 2019   
 
2 
   
 
 
„Európska únia je spoločenstvo postavené na zásadách právneho štátu. Rešpektovanie zásady 
právneho štátu a  dodržiavanie súdnych rozhodnutí nie je otázkou voľby, ale povinnosťou. “ 
Predseda Komisie Jean -Claude Juncker, správa o  stave Únie 2018 (1) 
 
„Dodržiavanie zásady právneho štátu nie je len predpokladom ochrany všetkých základných hodnôt 
uvedených v  článku 2. Je aj predpokladom dodržiavania vše tkých práv a  povinností vyplývajúcich 
zo zmlúv a  medzinárodného práva, ako aj vzájomnej dôvery medzi občanmi, podnikmi 
a vnútroštátnymi orgánmi v  právnych systémoch všetkých ostatných členských štátov .“ (2) 
Prvý podpredseda Frans Timmermans, rozprava v pléne EP, 28.  februára 2018  
 
„Pracujeme na zvyšovaní dôvery v  súdnictvo. Poskytnutie dostatočných finančných zdrojov 
justičnému systému nepredstavuje náklad, ale investíciu. […] Krajina s  dobre fungujúcim 
súdnictvom bude pravdepodobne atraktívnejšia pre investorov. “ (3) 
Komisárka Jourová, Viedeň, 30.  novembra 2018  
  
                                                           
1  Správa o  stave Únie 2018 prednesená v  Európskom parlamente 12.  septembra 2018: 
https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/soteu2018 -speech_en_0.pdf . 
2  Vyhlásenie prvého podpredsedu Timmermansa v  rozprave v  pléne Európskeho parlamentu 28.  februára 2018 
o rozhodnutí Komisie aktivovať článok 7 ods. 1 ZEÚ v  súvislosti so situáciou v  Poľsku.  
3  Prejav prednesený vo Viedni 30.  novembra 2018 na Konferencii o  účinnosti justičných systémov.  
 
3 
  1. ÚVOD  
Nezávislosť, kvalita a  efektívnosť ako základné prvky justičných systémov zohrávajú kľúčovú 
úlohu pri dodržiavaní zásady právneho štátu a  hodnôt, na ktorých je založená EÚ. Účinné jus tičné 
systémy sú mimoriadne dôležité pre uplatňovanie práva EÚ. Pri uplatňovaní práva Únie konajú 
vnútroštátne súdy ako súdy EÚ. Účinné presadzovanie práv a  povinností stanovených podľa 
práva EÚ zabezpečujú v  prvom rade vnútroštátne súdy (4). Ako uviedol S údny dvor Európskej 
únie, samotná existencia účinnej justičnej ochrany prostredníctvom nezávislých súdov je 
inherentnou súčasťou zásady právneho štátu (5). 
V oznámení Komisie s  názvom Ďalšie posilnenie právneho štátu v  Únii – súčasný stav a  možné 
nasledujú ce kroky  prijatom 3.  apríla 2019 sa porovnávací prehľad EÚ v  oblasti justície 
identifikuje ako súčasť nástrojov EÚ na posilnenie zásady právneho štátu prispievaním 
k presadzovaniu justičných reforiem a  noriem právneho štátu (6). Rešpektovanie zásady právne ho 
štátu vrátane nezávislosti justičných systémov má značný dosah na investičné rozhodnutia 
a prilákanie podnikov. Z  tohto dôvodu je zvýšenie účinnosti vnútroštátnych justičných systémov 
prioritou európskeho semestra – ročného cyklu koordinácie hospodársky ch politík EÚ. V  ročnom 
prieskume rastu na rok 2019, ktorým sa zisťujú hospodárske a  sociálne priority EÚ a  jej 
členských štátov pre nadchádzajúci rok, sa opätovne zdôrazňuje prepojenie medzi právnym 
štátom a  účinnými justičnými systémami na jednej strane a podnikateľsky priaznivým prostredím 
a hospodárskym rastom na strane druhej (7). 
V súvislosti s  monitorovaním justičných  reforiem a  ich dosahu v  členských štátoch poskytuje 
porovnávací prehľad EÚ v  oblasti justície (ďalej len „porovnávací prehľad“) od rok u 2013 ročný 
prehľad ukazovateľov relevantných pre základné parametre účinného justičného systému, t. j. 
nezávislosť, kvalitu a  efektívnosť justície. Prehľad z  roku 2019 ďalej rozvíja ukazovatele 
všetkých troch prvkov a  po prvýkrát sa v  ňom uvádzajú ukazov atele týkajúce sa:  
 podrobného vynakladania finančných zdrojov v  každom justičnom systéme;  
 noriem uplatňovaných s  cieľom zlepšiť kvalitu rozsudkov vydávaných na najvyšších súdoch;  
 riadiacich právomocí nad prokuratúrami členských štátov a  vymenúvania a odvolávania 
vnútroštátnych prokurátorov;  
 orgánov, ktoré sa podieľajú na disciplinárnych konaniach o  sudcoch;  
 noriem a  postupov zameraných na riadenie zaťaženosti súdov a  zvládnutie nevybavených 
prípadov.  
  
                                                           
4  Článok 19 Zmluvy o  Európskej únii (ZEÚ).  
5  Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z  27. februára 2018, Associação Sindical dos Juízes 
Portugueses/Tribunal de Contas , C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117.  
6  COM(2019) 163.  
7  Oznámenie Komisie – Ročný prieskum rastu na rok 2019, 21. 11. 2018, COM(2018) 770 final, s. 12.  
 
4 
 Čo je porovnávací prehľad EÚ v  oblasti justície?  
Porovnávací prehľad EÚ v  oblasti justície je komparatívny informačný nástroj, ktorého účelom je pomôcť 
EÚ a  členským štátom zlepšiť účinnosť ich vnútroštátnych justičných systémov poskytovaním 
objektívnych, spoľahlivých a  porovnateľných údajov o  viacerých  ukazovateľoch dôležitých z  hľadiska 
posudzovania  kvality, nezávislosti a  efektívnosti justičných systémov vo všetkých členských štátoch. 
Nepredstavuje celkový rebríček krajín, ale prehľad fungovania všetkých justičných systémov na základe 
ukazovateľov, kt oré sú v  spoločnom záujme všetkých členských štátov.  
V porovnávacom prehľade sa nepresadzuje žiaden konkrétny typ justičného systému a  ku všetkým 
členským štátom sa v  ňom pristupuje rovnako.  
Nezávislosť, kvalita a  efektívnosť sú základnými parametrami účin ného justičného systému bez ohľadu na 
model vnútroštátneho justičného systému alebo právnu tradíciu, z  ktorej vychádza. Hodnoty týchto troch 
parametrov by sa mali vykladať spoločne, keďže na dosiahnutie účinnosti justičného systému sú potrebné 
všetky tri p rvky, ktoré sú často vzájomne prepojené (iniciatívy zamerané na zlepšenie jedného z  nich 
môžu ovplyvniť ostatné).  
Porovnávací prehľad sa zameriava najmä na občianske a  obchodné sporové konania, ako aj správne 
konania s  cieľom pomôcť členským štátom v  úsilí o vytvorenie priaznivejšieho investičného, 
podnikateľského a  občianskeho prostredia. Porovnávací prehľad je komparatívny nástroj, ktorý sa vyvíja 
v dialógu s  členskými štátmi a  Európskym parlamentom (8). Jeho cieľom je identifikovať základné 
parametre úči nného justičného systému a  poskytnúť relevantné ročné údaje.  
Aká je metodika porovnávacieho prehľadu EÚ v  oblasti justície?  
Porovnávací prehľad vychádza z  rôznych zdrojov informácií. Väčšinu kvantitatívnych údajov poskytuje 
Európska komisia pre efektívnosť  justície (CEPEJ), s  ktorou Komisia uzatvorila zmluvu o  vypracovaní 
každoročnej osobitnej štúdie. Tieto údaje sú z  obdobia 2010  – 2017 a  poskytli ich členské štáty podľa 
metodiky CEPEJ. V  štúdii sú uvedené aj podrobné komentáre a  prehľady o  jednotlivých kr ajinách, ktoré 
poskytujú širšie súvislosti. Mali by sa vykladať spoločne s  uvedenými údajmi9. 
Údaje o  dĺžke konaní, ktoré zhromaždila komisia CEPEJ, ukazujú „čas rozsúdenia“, čo je vypočítaná 
dĺžka súdnych konaní (na základe pomeru medzi nevyriešenými a  vyriešenými prípadmi). Údaje 
o efektívnosti súdov pri uplatňovaní práva EÚ v  špecifických oblastiach vyjadrujú priemernú dĺžku konaní 
odvodenú od skutočnej dĺžky súdnych konaní. Treba poznamenať, že dĺžky súdnych konaní sa môžu 
v jednotlivých geografických o blastiach členského štátu výrazne líšiť, a  to najmä v  mestských centrách, 
v ktorých môžu mať obchodné činnosti za následok vyššiu zaťaženosť.  
Ďalšími zdrojmi údajov sú skupina kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy (10), Európska sieť 
súdnych rá d (ENCJ) (11), Sieť predsedov najvyšších súdov Európskej únie (NPSJC) (12), Združenie 
štátnych rád a  najvyšších správnych súdov EÚ (ACA -Europe) (13), Európska sieť pre hospodársku súťaž 
(ESHS) (14), Komunikačný výbor (COCOM) (15), Európske stredisko pre sledova nie porušovania práv 
                                                           
8  Európsky parlament prijal 29.  mája 2018 uznesenie o  porovnávacom prehľade EÚ v  oblasti justície za rok 2017 
[P8_TA(2018)0216], v  ktorom informuje o  príprave tohto vydania porovnávacieho prehľadu, a  bude informovať 
o príprave budúcich vydaní porovnávacieho prehľadu EÚ v  oblasti justície.  
9 https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en . 
10  S cieľom vypracovať porovnávací prehľad EÚ v  oblasti justície a  podporiť výmenu najlepších postupov 
týkajúcich sa účinnosti justičných systémov  Komisia požiadala členské štáty, aby určili dve kontaktné osoby – 
jednu z  oblasti súdnictva a  jednu z  ministerstva spravodlivosti. Prebiehajú pravidelné stretnutia tejto neformálnej 
skupiny.  
11 ENCJ spája vnútroštátne inštitúcie v  členských štátoch EÚ, kto ré sú nezávislé od orgánov výkonnej moci 
a zákonodarných orgánov a  ktoré sú zodpovedné za podporu súdnych orgánov pri nezávislom výkone 
spravodlivosti: https://www.encj.eu/ . 
12  NPSJC poskytuje fórum, ktoré európskym inštitúciám umožňuje požiadať o  stanoviská najvyšších súdov 
a zbližuje ich podporou diskusie a  výmeny názorov: http://network -presidents.eu/ . 
13 ACA -Europe pozostáva zo Súdneho dvora EÚ a  štátnych rád alebo  najvyšších správnych súdov každého 
členského štátu EÚ: http://www.juradmin.eu/index.php/en/ . 
14 ESHS bola zriadená ako fórum na diskusiu a  spoluprácu európskych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže 
v prípadoch, keď sa uplatňujú články 101 a  102 Zmluvy o  fungovaní EÚ. ESHS predstavuje rámec pre 
 
 
5 
 duševného vlastníctva (16), skupina expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí 
a financovaniu terorizmu (EGMLTF) (17), Eurostat (18), Európska sieť odbornej justičnej prípravy (EJTN) 
(19) a Svetové ekonomické fórum (SEF) (20). 
Metodika na vypracovanie porovnávacieho prehľadu sa ďalej vyvíjala v  úzkej spolupráci so skupinou 
kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy, najmä prostredníctvom dotazníka a  zberu údajov 
o určitých aspektoch fungovania justičných systémov.  
Údaje sú čoraz dostupnejšie, najmä pokiaľ ide o  ukazovatele týkajúce sa efektívnosti justičných systémov, 
keďže mnohé členské štáty investovali do svojej kapacity vypracovávať lepšie súdne štatistiky. 
Pretrvávajúce ťažkosti pri zhromažďovaní alebo poskytov aní údajov sú spôsobené buď nedostatočnými 
štatistickými kapacitami, alebo skutočnosťou, že vnútroštátne kategórie používané pri zbere údajov 
nezodpovedajú presne tým, ktoré sa používajú v  porovnávacom prehľade. Vo veľmi malom počte 
prípadov je dôvodom chý bajúcich údajov neochota určitých vnútroštátnych orgánov spolupracovať. 
Komisia naďalej nabáda členské štáty k  tomu, aby pokračovali v  znižovaní počtu chýbajúcich údajov 
a aktívne sa zapájali do výmeny najlepších postupov.  
Ako prispieva porovnávací prehľad  EÚ v  oblasti justície k  príprave európskeho semestra?  
Porovnávací prehľad poskytuje prvky na posúdenie kvality, nezávislosti a  efektívnosti vnútroštátnych 
justičných systémov s  cieľom pomôcť členským štátom zlepšovať účinnosť ich vnútroštátnych justičných  
systémov. Uľahčuje sa tak identifikácia nedostatkov a  najlepších postupov a  sledovanie výzev 
a dosiahnutého pokroku. V  rámci európskeho semestra sa jednotlivé krajiny hodnotia prostredníctvom 
dvojstranného dialógu s  dotknutými vnútroštátnymi orgánmi a  zainteresovanými stranami. Toto posúdenie 
sa premieta do každoročných správ o  krajine vypracovávaných v  rámci semestra a  kombinujú sa v  ňom 
zistenia z  porovnávacieho prehľadu s  kvalitatívnou analýzou, pričom sa zohľadňujú charakteristiky 
právnych systémov a  širšie súvislosti v  dotknutom členskom štáte. Analýza v  rámci semestra môže viesť 
k tomu, že Komisia navrhne Rade prijať odporúčania pre jednotlivé krajiny na zlepšenie vnútroštátnych 
justičných systémov v  členských štátoch.  
Prečo sú účinné justičné systémy  dôležité pre priaznivé investičné prostredie?  
Už dávno sa vie, že účinné justičné systémy, v  rámci ktorých sa dodržiava zásada právneho štátu, majú 
priaznivý hospodársky vplyv. Kde justičné systémy zaručujú presadzovanie práv, veritelia budú s  vyššou 
pravdepodobnosťou poskytovať úvery, podniky to bude odrádzať od špekulácií, transakčné náklady sa 
znížia a  inovatívne podniky budú s  vyššou pravdepodobnosťou investovať. Priaznivý vplyv dobre 
fungujúcich vnútroštátnych justičných systémov na hospodárstvo b ol potvrdený v  celom rade štúdií 
                                                                                                                                                                                            
mechanizmy úzkej spolupráce podľa nariadenia Rady (ES) č.  1/2003. Komisia a  vnútroštátne orgány na ochranu 
hospodárskej súťaže vo všetkých členských štátoch EÚ v zájomne spolupracujú v  rámci Európskej siete pre 
hospodársku súťaž: http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html . 
15 COCOM pozostáva zo zástupcov členských štátov EÚ. Jeho hlavnou úlo hou je poskytovať stanovisko 
k návrhom opatrení, ktoré Komisia zamýšľa prijať v  otázkach digitálneho trhu: https://ec.europa.eu/digital -
single -market/en/communication s-committee . 
16 Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva je sieť expertov a  odborných 
zainteresovaných strán. Pozostáva zo zástupcov verejného a  súkromného sektora, ktorí spolupracujú v  aktívnych 
pracovných skupinách: https://euipo.europa.eu/ohimportal/sk/web/observatory/home . 
17  EGMLTF pravidelne zasadá s  cieľom vymieňať si názory a  pomôcť Komisii pri vymedzovaní politiky 
a navrhovaní nových právnyc h predpisov o  boji proti praniu špinavých peňazí a  financovaniu terorizmu: 
http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm . 
18 Eurostat je štatistický úrad EÚ: http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview . 
19 EJTN je hlavnou platformou a  propagátorom odbornej prípravy a  výmeny poznatkov európskej justície. 
Vypracúva normy a  učebné osnovy odbornej prípra vy, koordinuje výmeny a  programy v  rámci odbornej 
justičnej prípravy, šíri odborné znalosti a  podporuje spoluprácu medzi inštitúciami odbornej justičnej prípravy 
EÚ. EJTN má približne 34 členov zastupujúcich členské štáty EÚ, ako aj nadnárodné orgány EÚ: 
http://www.ejtn.eu/ . 
20 SEF je medzinárodná organizácia pre spoluprácu verejného a  súkromného sektora, ktorej členmi sú podniky: 
https://www.weforum.org/ . 
 
6 
 a akademických článkov, a  to aj zo strany Medzinárodného menového fondu (21), Európskej centrálnej 
banky (22), OECD (23), Svetového ekonomického fóra (24) a Svetovej banky (25). 
Z nedávnej štúdie vyplýva, že skrátenie dĺžky súdn ych konaní o  1 % (dĺžka vyjadrená ako čas rozsúdenia 
– 26) môže prispieť k  zvýšeniu rastu podnikov (27) a že zvýšenie podielu spoločností, ktoré vnímajú 
justičný systém ako nezávislý, o  1 %, sa zvykne spájať s  vyšším obratom a  rastom produktivity (28). Ďalšia  
štúdia poukázala na pozitívnu koreláciu medzi vnímanou nezávislosťou súdnictva a  tokmi priamych 
zahraničných investícií v  strednej a  východnej Európe (29). 
Okrem toho bol význam účinnosti vnútroštátnych justičných systémov pre spoločnosti vyzdvihnutý vo 
viacerých prieskumoch. Napríklad v  jednom z  prieskumov 93  % veľkých podnikov odpovedalo, že 
systematicky a  priebežne skúmajú podmienky právneho štátu (vrátane nezávislosti súdnictva) v  krajinách, 
do ktorých investujú (30), pričom v  ďalšom z  prieskumov viac ak o polovica malých a  stredných podnikov 
odpovedala, že náklady a  príliš dlhé trvanie súdnych konaní patria medzi hlavné dôvody, ktoré odrádzajú 
od začatia konania na súde vo veci porušenia práv duševného vlastníctva (31). 
  
                                                           
21  MMF, Regionálny h ospodársky výhľad, november 2017, Európa: Naplno fungujúca Európa , s. xviii, s. 40, 70: 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -print.ashx?la=en .  
22 Európska centrálna banka, Structural policies in the euro area (Štrukturálne politiky v  eurozóne), jún 2018, ECB 
Occasional Paper Series č. 210: 
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651 . 
23 Pozri napr. „What makes civil justice effective?“ (Čo spôsobuj e účinnosť civilného súdnictva?), strategický 
dokument ekonomického oddelenia OECD z  18. júna 2013, ako aj „The Economics of Civil Justice: New Cross -
Country Data and Empirics“ (Ekonómia civilnej justície: nové údaje z  jednotlivých krajín a  empíria), praco vný 
dokument ekonomického oddelenia OECD, č. 1060.  
24 Svetové ekonomické fórum: „The Global Competitiveness Report 2018“ (Správa o  globálnej 
konkurencieschopnosti za rok 2018), október 2018: https://www.weforum.org/reports/the -global -
competitveness -report -2018 . 
25 Svetová banka, „World Development Report 2017: Governance and the Law“ (Správa o  rozvoji vo svete za rok 
2017: Správa a  právo), kapitola 3: „The role of law“ (Ú loha práva), s. 83, 140: 
http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017 . 
26  Ukazovateľ „času rozsúdenia“ je počet nevyriešených prípadov vydelený počtom vyriešených prípadov na konci 
roka a vynásobený 365 (dňami). Ide o  štandardný ukazovateľ definovaný Európskou komisiou pre efektívnosť 
justície (CEPEJ): http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evalu ation/default_en.asp . 
27  Vincenzo Bove a  Leandro Elia; Systém súdnictva a  hospodársky rozvoj v  členských štátoch EÚ, technická 
správa JRC, EUR  28440 EN, Úrad pre publikácie EÚ, Luxemburg 2017: 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_and
_economic_development_across_eu_memb er_states.pdf . 
28  Tamže.  
29  Effect of judicial independence to FDI into Eastern Europe and South Asia (Vplyv nezávislosti súdnictva na 
priame zahraničné investície vo východnej Európe a  južnej Ázii); Bülent Dogru; 2012, Munich Personal RePEc 
Archive (MPRA) : https://mpra.ub.uni -muenchen.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . Do štúdie boli zahrnuté 
tieto členské štáty EÚ: BG, HR, CZ, EE, HU, LV, LT, RO, SK a  SI. 
30  The Economist Intell igence Unit: „Risk and Return – Foreign Direct Investment and the Rule of Law“ (Riziko 
a návratnosť – Priame zahraničné investície a  zásada právneho štátu), 2015: 
http://www.biicl .org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf , s.22.  
31  Úrad Európskej únie pre duševné vlastníctvo (EUIPO): Porovnávací prehľad v  oblasti duševného vlastníctva 
MSP z  roku 2016: https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/observatory/documents/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf . 
 
7 
 2. KONTEXT:  KĽÚČOVÉ  UDALOSTI  V OBLASTI  REFORIEM  JUSTÍCIE  
V ROKU  2018  
2.1. Mapovanie reforiem v  oblasti justície  
V roku 2018 mnohé členské štáty pokračovali v  úsilí o  zvýšenie účinnosti svojich vnútroštátnych 
justičných systémov. Obrázok č. 1 poskytuje prehľad prijatých a  plánovaných o patrení 
v jednotlivých funkčných oblastiach justičných systémov členských štátov.  
 Obrázok č. 1: Legislatívna a  regulačná činnosť týkajúca sa justičných systémov v  roku 2018 
(prijaté opatrenia/prerokúvané iniciatívy podľa členských  štátov)  [zdroj: Európska komisia (32)] 
 
V roku 2018 bolo procesné právo v  mnohých členských štátoch naďalej oblasťou, ktorej sa 
venuje osobitná pozornosť, a  prebiehal alebo bol plánovaný značný objem legislatívnej činnosti 
určenej pre blízku budúcnosť. Zvýšený objem činnosti sa zaznamenal aj v  súvislosti s  postavením 
sudcov, reformami týkajúcimi sa odborníkov pracujúcich v  oblasti práva, rozvojom IKT, právnou 
pomocou a  opatreniami na optimalizáciu máp súdnictva. Z  porovnania s  predchádzajúcim 
porovnávacím prehľadom vyplýva, že úroveň činnosti nad obudla v  určitých oblastiach ďalšiu 
dynamiku, keďže členské štáty prijali opatrenia v  nadväznosti na predchádzajúce oznámené plány 
reforiem, zatiaľ čo v  niektorých oblastiach sa v  blízkej budúcnosti očakávajú ďalšie reformy. 
Tým sa potvrdzuje zistenie, že reformy v  oblasti justície si vyžadujú určitý čas  niekedy od ich 
prvého ohlásenia cez prijatie legislatívnych a  regulačných opatrení až po samotné vykonávanie 
prijatých opatrení uplynie niekoľko rokov.  
  
                                                           
32 Údaje boli zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy 26 
členských štátov. UK nepredložilo informácie. DE vysvetlilo, že viaceré reformy súdnictva už prebiehajú, 
pričom sa pôsobnosť a  rozsah reformného procesu v  16 spolkových krajinách mô žu líšiť.  
BE BG CZ DK IE EL ES HR IT CY LT LV LU HU MT AT 
PL RO SK FI SE 
BE IE EL ES CY LT HU RO
BG CZ EL ES FR LV LT HU PL FI SE 
BE BG CZ DK HR IT HU MT NL AT SE
BE BG ES HR LV MT AT PT RO FI 
BG CZ HR LT HU AT
ES HR HU MT PL RO
BG EL HR IT LU HU MT NL PL RO SK SE
BG HR LV RO 
BE ES LU HU MT PT RO
BG CZ HR IT LV HU MT PL PT RO SE
BE IE ES LV MT PLBE CZ DK EE EL ES FR HR IT CY LV HU NL AT PL RO 
FI SE
ES FR HR IT CY LT LU NL PT SE
BE CZ FR HR MT NL PL FI 
BE CZ EE FR HR IT CY LV AT SK FI
EL FR HR IT PT
BE HR AT SK
BE EL ES FR HR CY HU RO FI
BE EE IE ES FR HR IT LV LT NL PT SI SK
BE IE FR HR LV LT NL PT RO FI
DK IE EL FR CY LV  NL
BE EL ES FR HR LV LU HU NL AT PL RO SI SK
EL CY LV PL 
0510152025
Procesné
reformyPodpora
metód ARSPrávna pomoc Rozvoj IKT Optimalizácia
mapy
súdnictvaSúdne
poplatkySpráva súdov Sudcovia Súdna rada Špecializácia
súdovOdborníci
pracujúci v
oblasti právaIné činnosti
Prijaté opatrenia Prerokúvané iniciatívy
 
8 
 2.2. Monitorovanie reforiem v  oblasti justície  
V roku 2018 Komisia pokračovala v  sledovaní reformného úsilia vynaloženého členskými štátmi.  
 Výsledky európskeho semestra 2018  – 
Zlepšenie nezávislosti, kvality a  efektívnosti justičných systémov je dlhodobo prioritou 
štrukturálnych reforiem, ktorých prijatie sa podnecuje prostredníctvom európskeho semestra. 
Cyklus európskeho semestra sa každý rok začína v  novembri, keď Komisia predstaví svoje 
priority na nasledujúci rok (oznámenie o  ročnom prieskume rastu). Vo februári útvary Komisie 
predkladajú v  správach o  krajinách posúdenia jednotlivých krajín vo všetkých záležitostiach, 
ktorými sa zaoberá semester. V  máji/júni Komisia predkladá svoje návrhy odporúčaní pre 
jednotlivé krajiny, ktoré sú určené členským štátom. Tieto odporúčania prijme Rada v  júli po 
schválení Európskou radou.  
V rámci európskeho semestra 2018 Rada na základe návrhu Komisie adresovala odporúčania pre 
jednotlivé krajiny týkajúce sa justičného systému piatim členským štátom (33). Okrem členských 
štátov, na ktoré sa vzťahujú odporúčania pre  jednotlivé krajiny, ďalších 11  členských štátov čelí 
konkrétnym problémom súvisiacim s  ich justičnými systémami vrátane zásady právneho štátu 
a nezávislosti súdnictva, ktoré Komisia monitoruje prostredníctvom európskeho semestra (34). 
 Správy v  rámci mech anizmu spolupráce a  overovania za rok 2018 – 
Mechanizmus na zaistenie spolupráce a  overovania (ďalej len „MSO“) bol zriadený pri pristúpení 
Bulharska a  Rumunska k  Európskej únii v  roku 2007 (35) na účely odstránenia nedostatkov 
v oblasti reformy súdnictva a boja proti korupcii a  v prípade Bulharska proti organizovanej 
trestnej činnosti. Odvtedy je cieľom správ v  rámci MSO pomôcť prostredníctvom konkrétnych 
odporúčaní zameriavať úsilie bulharských a  rumunských orgánov a  dokumentovať pokrok, ktorý 
sa dosiahol  (36). 
V správach v  rámci MSO z  novembra 2018 Komisia zaznamenala pokrok v  porovnaní 
s odporúčaniami, ktoré boli uvedené v  predchádzajúcich správach. V  správe o  Rumunsku sa 
uvádza, že hoci Rumunsko podniklo určité kroky na vykonanie konečných odporúčaní, ne dávny 
                                                           
33  HR, IT, CY, PT, SK. Pozri odporúčanie Rady z  13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem 
Chorvátska na rok 2018 a  ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Chorvátska na 
rok 2018 (2018/C 320/10); odporúčanie Rady z  13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem 
Talianska na rok 2018 a  ktorým sa predkladá stanovisko Rady k  programu stability Talianska na rok 2018 
(2018/C 320/11); odporúčanie Rady z  13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu refor iem Cypru na rok 
2018 a  ktorým sa predkladá stanovisko Rady k  programu stability Cypru na rok 2018 (2018/C 320/12); 
odporúčanie Rady z  13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Portugalska na rok 2018 a  ktorým 
sa predkladá stanovisko Rady k  programu stability Portugalska na rok 2018 (2018/C 320/21); odporúčanie Rady 
z 13. júla 2018, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2018 a  ktorým sa predkladá 
stanovisko Rady k  programu stability Slovenska na rok 2018 (2018/C 320/24).  
34 BE, BG, IE, EL, ES, LV, HU, MT, PL, RO, SI. Tieto problémy sa zohľadnili v  odôvodneniach odporúčaní pre 
jednotlivé krajiny a  v správach o  jednotlivých krajinách týkajúcich sa týchto členských štátov. Najnovšie správy 
o krajinách na rok 2019, ktoré boli u verejnené 27.  februára 2019, sú dostupné na tejto adrese: 
https://ec.europa.eu/info/publications/2019 -european -semester -country -reports_en . 
35  Závery Rady m inistrov, 17.  októbra 2006 (13339/06); rozhodnutie Komisie z  13. decembra 2006, ktorým sa 
zriaďuje mechanizmus na zaistenie spolupráce a  overovania pokroku v  Bulharsku na účely osobitných 
referenčných kritérií v  oblastiach reformy súdnictva a  boja proti ko rupcii a  organizovanému zločinu [oznámené 
pod číslom K(2006) 6570].  
Závery Rady ministrov, 17.  októbra 2006 (13339/06); rozhodnutie Komisie z  13. decembra 2006, ktorým sa 
zriaďuje mechanizmus na zaistenie spolupráce a  overovania pokroku v  Rumunsku na účely  osobitných 
referenčných kritérií v  oblastiach reformy súdnictva a  boja proti korupcii [oznámené pod číslom K(2006) 6569].  
36  https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/rule -law/assistance -bulgaria -
and-romania -under -cvm/reports -progress -bulgaria -and-romania_en . 
 
9 
 vývoj zvrátil pokrok a  spochybnil pozitívne hodnotenie z  januára 2017. Pokiaľ ide o  Bulharsko, 
v správe sa dospelo k  záveru, že niekoľko odporúčaní už bolo vykonaných a  niekoľko ďalších je 
už takmer vykonaných. Komisia náležite nadviazala na obe tiet o správy.  
2.3. Podporovanie reforiem v  oblasti justície  
 Európske štrukturálne a  investičné fondy  
Komisia finančne podporuje určité reformy v  oblasti justície prostredníctvom európskych 
štrukturálnych a  investičných fondov (EŠIF). Od roku 2007 využilo 1 6 členských štátov 
Európsky sociálny fond (ESF) a  Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) na zlepšenie 
účinnosti svojich justičných systémov (37). Od roku 2007 do roku 2020 sa vyčlení viac ako 900 
miliónov EUR na zvýšenie efektívnosti a  zlepšenie kvality justičných systémov v  týchto 
členských štátoch (38). Medzi financované činnosti patrí:  
 rozvoj a  zlepšovanie pracovných procesov na súdoch a  zavedenie systémov správy 
prípadov alebo rozvoj a  zlepšovanie postupov riadenia ľudských zdrojov,  
 digitalizácia súdny ch služieb a  nákup systémov informačných a  komunikačných 
technológií (IKT),  
 poskytovanie odbornej prípravy pre sudcov, prokurátorov, zamestnancov súdov, súdnych 
úradníkov, verejných notárov a  právnikov a  zvyšovanie informovanosti občanov o  ich 
právach.  
Komisia bude venovať osobitnú pozornosť zabezpečeniu primeraného využívania prostriedkov 
EÚ na vhodné reformy v  súlade so zásadou právneho štátu. Komisia zdôrazňuje dôležitosť 
prístupu orientovaného na výsledky pri vykonávaní priorít financovania a  vyzýva členské štáty, 
aby hodnotili vplyv podpory z  EŠIF.  
 Technická podpora  
Členské štáty takisto využívajú technickú podporu, ktorú poskytuje Komisia prostredníctvom 
služby na podporu štrukturálnych reforiem (SRSS) v  rámci programu na podporu štrukturálnych 
reforiem (39) s celkovým rozpočtom 222,8 mil. EUR na obdobie 2017 – 2020. Od roku 2017 
prijalo technickú podporu pre širokú škálu oblastí alebo o  ňu požiadalo 16 členských štátov (40). 
To zahŕňa napríklad technickú podporu v  súvislosti so zlepšením efektívno sti súdneho systému, 
reformou mapy súdnictva, súdnou organizáciou, návrhom alebo uskutočnením programov 
elektronickej a  kybernetickej justície, systémom správy prípadov, procesom výberu 
a povyšovania sudcov, odbornou prípravou sudcov a  mimosúdnym riešením spotrebiteľských 
sporov. V  máji 2018 Komisia predložila aj svoje návrhy týkajúce sa budúceho viacročného 
finančného obdobia 2021 – 2027, a  to predovšetkým nového programu na podporu reforiem 
s celkovým rozpočtom 25 mld. EUR, ktorého cieľom je poskytnúť fin ančnú a  technickú podporu 
všetkým členským štátom, aby mohli prijímať a  vykonávať reformy zamerané na modernizáciu 
ich hospodárstiev, a  to najmä reformné priority identifikované v  kontexte európskeho semestra 
(41). 
                                                           
37  BG, CZ, EE,  EL, ES, HR, IT, LV, LT, HU, MT, PL, PT, RO, SI, a  SK. 
38  Uvedené informácie vychádzajú z  údajov zozbieraných na jeseň 2017 a  aktualizovaných v  júni 2018. Keďže 
súčasné programové obdobie 2014 – 2020 stále trvá, môže sa celková suma venovaná na justičné sy stémy zvýšiť 
a rozpočtové prostriedky na rôzne druhy činností sa do konca programového obdobia v  roku 2023 môžu meniť.  
39 https://ec.europa.eu/info/funding -tenders/funding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_en . 
40  BE, BG, CZ, EE, EL, ES, HR, IT, CY, LV, HU, MT, PL, PT, SI  a SK. 
41  Pozri aj tlačovú správu IP/18/3972 z  31. mája 2018 dostupnú na tejto adrese: http://europa.eu/rapid/press -
release_IP -18-3972_sk.htm . 
 
10 
 2.4. Zabezpečovanie nezávislosti súdnictva  
Existujú rôzne nástroje, ktoré EÚ využíva s  cieľom presadzovať rešpektovanie nezávislosti 
súdnictva v  členských štátoch v  záujme ochrany fungovania Únie.  
 Konania o  nesplnení povinnosti a  rozsudky Súdneho dvora Európskej únie – 
Komisia je povinná sledova ť prípady, keď vnútroštátne právne predpisy bránia vnútroštátnym 
systémom súdnictva zabezpečiť účinné uplatňovanie práva EÚ v  súlade s  požiadavkami zásady 
právneho štátu a  článku 47 Charty základných práv EÚ (42). 
V septembri 2018 sa Komisia rozhodla podať návrh na začatie konania proti Poľsku pred 
Súdnym dvorom Európskej únie pre porušenie zásad neodvolateľnosti sudcov a  nezávislosti 
súdnictva v  dôsledku zákona o  najvyššom súde (43). Obavy Komisie súvisia s  náhlym znížením 
vekovej hranice odchodu do dôchodku  u sudcov najvyššieho súdu a  diskrečnou právomocou 
prezidenta republiky predĺžiť aktívnu službu týchto sudcov bez jasných kritérií a  bez súdneho 
preskúmania konečného rozhodnutia prijatého v  tejto súvislosti, čo Komisia považuje za 
porušenie článku 19 ods.  1 ZEÚ v  spojení s  článkom 47 Charty základných práv Európskej únie 
(44). Súdny dvor Európskej únie vydal 17.  decembra 2018 predbežné opatrenia, o  ktoré požiadala 
Komisia a  ktorými nariadil Poľsku, aby pred vynesením konečného rozsudku vo veci obnovilo 
stav poľského najvyššieho súdu spred 3.  apríla 2018, kedy boli prijaté sporné právne predpisy 
(45). Dňa 1.  januára 2019 nadobudol účinnosť zákon prijatý poľským parlamentom na vykonanie 
príkazu Súdneho dvora. Generálny advokát Súdneho dvora sa 11.  apríla 2019 vyjadril, že Súdny 
dvor by mal rozhodnúť, že ustanovenia poľských právnych predpisov týkajúce sa zníženia veku 
odchodu do dôchodku u  sudcov najvyššieho súdu sú v  rozpore s  právom EÚ, keďže porušujú 
zásady neodvolateľnosti sudcov a  nezávislosti súdnictva (46). 
Komisia začala 3.  apríla 2019 konanie o  nesplnení povinnosti tým, že Poľsku zaslala formálnu 
výzvu týkajúcu sa nového disciplinárneho režimu pre sudcov všeobecného súdu s  odôvodnením, 
že oslabuje ich nezávislosť tým, že neposkytuje potrebné záruky na ic h ochranu pred politickou 
kontrolou (47). 
Dôležitosť zabezpečiť nezávislosť vnútroštátnych súdov v  členských štátoch ako záležitosť práva 
EÚ bola zdôraznená v  nedávnom vyššie uvedenom rozsudku Súdneho dvora Európskej únie (48). 
Súdny dvor konkrétne objasnil,  že požiadavka nezávislého súdnictva tiež znamená, že 
disciplinárny režim, ktorým sa riadia osoby, ktoré majú za úlohu rozhodovať v  spore, musí 
                                                           
42 Oznámenie Komisie – Právo EÚ: Lepšie výsledky pomocou lepšieho uplatňovania práva, 2017/C 18/02 
(Ú. v. EÚ C  18, 19.1.2017, s.  10 – 20). 
43  V tejto súvislosti sa Komisia v  decembri 2017 rozhodla podať návrh na začatie konania proti poľskej vláde pred 
Súdnym dvorom Európskej únie pre porušenie práva EÚ zákonom o  organizácii všeobecných súdov. Komisia sa 
domnieva, že predmetným zákonom sa porušuje článok 19 ods. 1 ZEÚ v  spojení s  článkom 47 Charty 
základných práv Európskej únie. Podrobnejšie informácie nájdete tu: http://europa.eu/rapid/press -release_IP -17-
5367_en.pdf . 
44  http://europa.eu/rapid/press -release_IP -18-5830_sk.htm . 
45  https://curia.europa.eu/jcms/upload/docs/application/pdf/2018 -12/cp180204en.pdf . 
46  Pozri návrhy generálneho advokáta E. Tancheva z  11. apríla 2019, Európska komisia/Poľská republ ika, 
ECLI:EU:C:2019:325.  
47  Pozri aj tlačovú správu IP/19/1957 z  3. apríla 2019 dostupnú na tejto adrese: http://europa.eu/rapid/press -
release_IP -19-1957_en.pdf . 
48  Pozri najmä rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z  27. februára 2018, Associação Sindical dos Juízes 
Portugueses/Tribunal de Contas , C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, dostupný na tejto adrese: 
https://goo.gl/utc5GR . Roz sudok Súdneho dvora (veľká komora) z  25. júla 2018, LM, C-216/18 PPU, 
ECLI:EU:C:2018:586, dostupný na tejto adrese: https://goo.gl/ty1fnk . 
 
11 
 poskytovať záruky potrebné na to, aby sa predišlo akémukoľvek riziku použitia tohto režimu ako 
systému politicke j kontroly obsahu súdnych rozhodnutí (49). 
V roku 2018 sa niekoľko vnútroštátnych súdov obrátilo na Súdny dvor Európskej únie v  rámci 
mechanizmu prejudiciálneho konania (článok 267 ZFEÚ), pričom požiadali o  objasnenie 
požiadaviek právnych predpisov EÚ týkajúcich sa nezávislosti súdnictva. Najmä poľský najvyšší 
súd postúpil šesť takýchto prípadov (50), poľský najvyšší správny súd jeden prípad (51) 
a všeobecné súdy tri prípady (52) (53). 
 Konania podľa článku 7 ZEÚ  a rámec právneho štátu  
V článku 7 ods. 1 ZEÚ sa stanovuje preventívny mechanizmus, ktorý možno aktivovať v  prípade 
„jasného rizika vážneho porušenia“ hodnôt uvedených v  článku 2 ZEÚ a  v článku 7 ods. 2 ZEÚ 
sa stanovuje mechanizmus sankcií len v  prípade „závažného alebo pretrvávajúceho porušenia“ 
týchto hodnôt „členským štátom“. Rámec právneho štátu stanovila Komisia v  roku 2014 (54) 
a jeho úlohu potvrdil Súdny dvor (55). Zavádza sa ním postupný a  štruktúrovaný dialóg 
s členským štátom, v  rámci ktorého sa predkladajú stanoviská a  odporúčania Komisie.  Jeho 
cieľom je predísť vzniku systémového ohrozenia právneho štátu, ktoré by si vyžadovalo využitie 
„postupu podľa článku 7 ZEÚ“. Prvýkrát a  doteraz aj jediný raz bol použitý rámec právneho 
štátu, keď sa začal dialóg s  Poľskom v  januári 2016 (56). Hoci dia lóg pomohol identifikovať 
problémy a  formovať diskusiu, nevyriešil zistené nedostatky v  oblasti právneho štátu a  Komisia 
začala uplatňovať postup podľa článku 7 ods. 1 ZEÚ v  decembri 2017 (57). Rada usporiadala 
26. júna, 18.  septembra a  11. decembra 2018 tr i pojednávania o  Poľsku v  rámci postupu podľa 
článku 7 ods. 1 ZEÚ.  
Európsky parlament predložil 12.  septembra 2018 v  súlade s  článkom 7 ods. 1 ZEÚ odôvodnený 
návrh, v  ktorom žiada, aby Rada rozhodla, že v  Maďarsku existuje jasné riziko vážneho 
porušenia zá kladných hodnôt EÚ (58). 
  
                                                           
49  Rozsudok Súdneho dvora (veľká komora) z  25. júla 2018, LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586 (bod 67), 
dostupný na tejto adrese: https://goo.gl/ty1fnk . 
50  Veci C -522/18; C -537/18; C -585/18; C -624/18; C -625/18; C -668/18.  
51  Vec C -824/18.  
52  Veci C -558/18; C -563/18; C -623/18.  
53  Tieto žiado sti o prejudiciálne rozhodnutia sa týkajú okrem iného súladu nového disciplinárneho režimu sudcov, 
zloženia národnej súdnej rady a  novovytvorenej disciplinárnej komory najvyššieho súdu s  požiadavkami EÚ na 
nezávislosť súdnictva.  
54  Oznámenie Komisie Európs kemu parlamentu a  Rade z  11. marca 2014, Nový rámec EÚ na posilnenie právneho 
štátu, COM(2014) 158 final/2. Pozri aj tlačovú správu IP -14-237 z  11. marca 2014 dostupnú na adrese: 
http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-237_sk.htm . 
55  Pozri vec C -619/18 R, Komisia/Poľsko , uznesenie zo 17.  decembra 2018.  
56  Dialóg prebiehal v  období od januára 2016 do decembra 2017. Komisia prijala jedno stanovisko 1.  júna 2016 
a štyri odporúčania 27.  júla 2016, 21.  decembra 2016, 26.  júla 2017 a  20. decembra 2017. Komisia skonštatovala 
20. decembra  2017, že v  Poľsku jednoznačne hrozí vážne porušenie zásady právneho štátu, a  preto navrhla Rade, 
aby prijala rozhodnutie podľa článku  7 ods.  1 ZEÚ.  
57  COM( 2017) 835 final.  
58  http://www.europarl.europa.eu/news/sk/press -room/20180906IPR12104/pravny -stat-v-madars ku-parlament -
vyzval -clenske -staty-aby-konali . 
 
12 
 3. HLAVNÉ ZISTENIA VYPLÝ VAJÚCE Z  POROVNÁVACIEHO PREHĽ ADU EÚ V OBLASTI 
JUSTÍCIE ZA  ROK 2019  
Základné parametre účinného justičného systému sú efektívnosť, kvalita a  nezávislosť 
a porovnávací prehľad obsahuje ukazovatele týkajúce sa  všetkých troch parametrov.  
3.1. Efektívnosť justičných systémov  
V porovnávacom prehľade sa uvádzajú ukazovatele efektívnosti konaní vo všeobecných 
oblastiach – v občianskoprávnych, obchodných a  správnych veciach – a v špecifických 
oblastiach, v  ktorých sp rávne orgány a  súdy uplatňujú právo EÚ (59). 
3.1.1. Vývoj zaťaženosti  
Justičné systémy členských štátov majú vysokú, ale pomerne stabilnú zaťaženosť, aj keď sú 
medzi jednotlivými členskými štátmi výrazné rozdiely (obrázok č. 2). To poukazuje na význam 
pokra čovania v  úsilí o  zabezpečenie účinnosti justičného systému.  
Obrázok č. 2: Počet nových občianskoprávnych, obchodných, správnych a  iných konaní  (*) 
(prvá inštancia/na 100 obyvateľov) [zdroj: štúdia CEPEJ (60)] 
 (*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne a  obchodné sporové a  nesporové konania, 
nesporové katastrálne konania a  konania vo veciach obchodného registra, iné nesporové konania, správne konania 
a iné ako trestné konania. Zmeny metodiky na SK.  
 
                                                           
59  Pre efektívnosť justičného systému je dôležitý aj výkon súdnych rozhodnutí. Vo väčšine členských štátov však 
nie sú k  dispozícii porovnateľné údaje.  
60  Štúdia z  roku 2019 o  fungovaní justičných systémov v  členských štátoch EÚ, ktorú pre Komisiu vypracoval 
sekretariát CEPEJ: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -
scoreboard_en . 
05101520253035404550
DKATSIPLHREESKCZLTFIHURONLPTELITBGIEESBEDELVFRCYSELUMTUK
2010 2015 2016 2017Ž
I
A
D
N
E
Ú
D
A
J
E
 
13 
 Obrázok č. 3: Počet nových občianskoprávnych a  obchodných sporových konaní  (*) (prvá 
inštancia/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ sa občianskoprávne/obchodné sporové konania týkajú sporov medzi stra nami, napr. 
zmluvných sporov. Občianskoprávne/obchodné nesporové konania predstavujú konania, v  ktorých nedochádza 
k popretiu uplatneného nároku, napr. k  podaniu odporu proti platobnému príkazu. Zmeny metodiky v  EL a na SK. 
Údaje za NL zahŕňajú aj nesporové konania.  
Obrázok č. 4: Počet nových správnych konaní  (*) (prvá inštancia/na 100 obyvateľov) (zdroj: 
štúdia CEPEJ)  
 (*) Podľa metodiky CEPEJ sa správne konania týkajú sporov medzi občanmi a  miestnymi, regioná lnymi alebo 
vnútroštátnymi orgánmi. Zmeny metodiky v  EL a na SK. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.   
012345678
ROLTSKPLCZCYHRPTIEESITFRSIBEELHULVMTDEEEATNLLUDKSEFIBGUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
0,00,20,40,60,81,01,2
SEDEATRONLELFIBGLTESFRHRPTEECYLUSIPLBEHULVCZSKITMTDKIEUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
 
14 
 3.1.2. Všeobecné údaje o  efektívnosti  
Ukazovatele súvisiace s  efektívnosťou konaní vo všeobecných oblastiach, t. j. 
občianskoprávnych, obchodných a  správnych veciach, sú: dĺžka konaní (čas rozsúdenia), miera 
vyriešenia prípadov a  počet prebiehajúcich konaní.  
 Dĺžka konaní – 
Dĺžka konaní predstavuje odhadovaný čas (v dňoch) potrebný na vyriešenie prípadu na súde, čiže 
čas, ktorý potrebuje  súd na vynesenie rozhodnutia v  prvej inštancii. Ukazovateľ „času 
rozsúdenia“ je počet nevyriešených prípadov vydelený počtom vyriešených prípadov na konci 
roku a  vynásobený 365 (dňami) (61). Príslušné údaje sa týkajú najmä konaní na súdoch prvej 
inštancie a porovnávajú sa, ak sú k  dispozícii, s  údajmi za roky 2010, 2015, 2016 a  2017 (62). Dva 
obrázky znázorňujú čas rozsúdenia v  občianskoprávnych a  obchodných sporových konaniach 
a v správnych konaniach v  roku 2017 na súdoch všetkých inštancií.  
Obrázok č. 5: Čas potrebný na uzavretie občianskoprávnych, obchodných, správnych 
a iných konaní  (*) (prvá inštancia/v dňoch) (zdroj: štúdia CEPEJ)   
 (*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória zahŕňa všetky občianskoprávne a  obchodné sporové a  nesporové konania, 
nesporové katastrálne konania a  konania vo veciach obchodného registra, iné nesporové konania, správne konania 
a iné ako trestné konania. Zmeny me todiky na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v  CZ a do roku 
2016 aj na  SK. 
                                                           
61 Dĺžka konaní, miera vyriešenia prípadov a  počet prebiehajúcich konaní sú štandardné ukazovatele, ktoré 
vymedzila CEPEJ: http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp . 
62 Roky boli vybrané tak, aby poskytovali obraz o  sedemročnom období počnúc rokom 2010, ale aby zároveň 
nebolo číselných údajov príliš veľa. Údaje za roky 2012, 2013 a  2014 sú dostupné v  správe CEPEJ.  
02004006008001 0001 200
DKEELTATHUSIPLNLBGSKHRFISEROCZLVESFRMTITELPTCYBEDEIELUUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
 
15 
 Obrázok č. 6: Čas potrebný na uzavretie občianskoprávnych a  obchodných sporových 
konaní  (*) (prvá inštancia/v dňoch) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 (*) Podľa metodiky CEPEJ sa občianskoprávne/obchodné sporové konania týkajú sporov medzi stranami, napr. 
zmluvných sporov. Občianskoprávne/obchodné nesporové konania predstavujú konania, v  ktorých nedochádza 
k popretiu uplatneného nároku, napr. k  podaniu odporu proti platobnému príkazu. Zmeny metodiky v  EL a na SK. 
Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v  CZ a do roku 2016 aj na SK. Údaje za NL zahŕňajú aj nesporové 
konania.  
Obrázok č. 7: Čas potrebný na uzavretie občiansko právnych a  obchodných sporových 
konaní  (*) na súdoch všetkých  inštancií v  roku 2017 (prvá, druhá a  tretia inštancia/v dňoch) 
(zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Poradie je určené podľa inštancie súdu s  najdlhším trvaním konania v  každom členskom štáte. Žiadne údaje nie 
sú k dispozícii o  súdoch prvej a  druhej inštancie v  BE, BG a IE, o súdoch druhej a  tretej inštancie v  NL a AT 
a o súdoch tretej inštancie v  HR. V MT neexistuje súd tretej inštancie. V  niektorých členských štátoch môže byť 
obmedzený prístup k  súdu  tretej inštancie.  
0100200300400500600700800900
LTBELUNLEEATCZSEROSKDKHUDEPLPTFISIESLVFRHRMTELCYITBGIEUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
02004006008001 0001 2001 400
NLEEATSEBGSKCZDKROLTIEPLHUPTFIDESILVHRBELUFRELESMTITCYUK
Súdy prvej inštancie (2017) Súdy druhej inštancie (2017) Súdy tretej inštancie (2017)ŽIADNE 
ÚDAJE
 
16 
 Obrázok č. 8: Čas potrebný na uzavretie správnych konaní  (*) (prvá inštancia/v dňoch) 
(zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ sa správne konania týkajú sporov medzi občanmi a  miestnymi, regionálnymi alebo 
vnútroštátnymi orgánmi. Zmeny metodiky v  EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v  CZ a do 
roku 2016 aj na SK. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.  
Obrázok č. 9: Čas potrebný na uzavretie správnych konaní  (*) na súdoch všetkých  
inštancií v  roku 2017   
(prvá a  príp. druhá a  tretia inštancia/v dňoch) (zdroj: štúdia CEPEJ)   
 
(*) Poradie je určené podľa inštancie súdu s  najdlhším trvaním konania v  každom členskom štáte. K  dispozícii nie sú 
údaje o súde prvej inštancie v  LU, o súdoch druhej inštancie v  MT a RO a súde tretej inštancie v  NL. Najvyšší 
správny alebo iný najvyšší súd je jedinou odvolacou inštanciou v  CZ, IT, na CY, v AT, SI a vo FI. Súd tretej 
inštancie pre tento typ konaní neexistuje v  HR, LT, LU a na MT. Najvyšší správny súd je prvou a  jedinou inštanciou 
pre určité konania v  BE. V niektorých členských štátoch môže byť obmedzený prístup k  súdu tretej inštancie. DK 
a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.  
 Miera vyriešenia prípadov – 
Miera vyriešenia prípadov je pomer počtu vyriešených prípadov k  počtu nových prípadov. Meria 
sa ňou, či sa súd stíha zaoberať novými prípadmi. Keď sa miera vyriešenia prípadov približne 
rovná 100  % alebo je vyššia, znamená to, že justičný systém je schopný vyriešiť prinajmenšom 
toľko prípadov, koľko bolo predložených nových prípadov. Keď je miera vyriešenia prípadov 
nižšia ako 100  %, znamená to, že súdy vyriešia menej prípadov, ako je počet nových prípadov.  
05001 0001 5002 0002 5003 000
LTEEROHUBGPLSENLLULVFIHRFRSKESCZDEATSIBEELITPTMTCYDKIEUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
05001 0001 5002 0002 500
SEBGEEROHULUFIHRSKFRLTLVCZDENLATSIBEPLESITPTELMTCYDKIEUK
Prvá inštancia (2017) Druhá inštancia (2017) Tretia inštancia (2017)ŽIADNE 
ÚDAJE
 
17 
 Obrázok č. 10: Miera vyriešenia občianskoprávnych, obchodných, správnych a  iných 
prípadov  (*)  
(prvá inštancia/v  % – hodnoty nad 100  % znamenajú, že sa vyrieši viac prípadov, než bolo 
predložených nových, a  hodnoty pod 100  % znamenajú, že sa vyrieši 
menej prípadov,  než bolo predložených nových) (zdroj: štúdia CEPEJ)   
 
(*) Zmeny metodiky na SK. IE: predpokladá sa, že počet vyriešených prípadov je v  dôsledku metodiky 
podhodnotený.  
Obrázok č. 11: Miera vyriešenia občianskoprávnych  a obchodných sporových prípadov  (*) 
(prvá inštancia/v  %) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 (*) Zmeny metodiky v  EL a na SK. IE: predpokladá sa, že počet vyriešených prípadov je v  dôsledku metodiky 
podhodnotený. Údaje za NL zahŕňajú aj nesporové konania.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
CYSKEESIFRITBELTHRCZATPLDKNLROHULULVBGFISEPTMTESIEELDEUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKPTBEFIHRSIITFRDKLTCZDELVSEEERONLATMTHULUELPLESCYIEBGUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
 
18 
 Obrázok č. 12: Miera vyriešenia správnych prípadov  (*) (prvá inštancia/v  %) (zdroj: štúdia 
CEPEJ)  
 (*) Minulé hodnoty niektorých členských štátov boli na účely prezentácie znížené ( MT v roku 2015  = 411  %; IT 
v roku 2010 = 316  %). Zmeny metodiky v  EL a na SK. DK a IE nezaznamenávajú správne konania samostatne.  
 Prebiehajúce konania – 
Počet prebiehajúcich konaní vyjadruje počet prípadov, ktoré na konci príslušného roku ešte treba 
riešiť. Tento faktor ovplyvňuj e aj čas rozsúdenia.  
Obrázok č. 13: Počet prebiehajúcich občianskoprávnych, obchodných, správnych a  iných 
konaní  (*) (prvá inštancia/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 (*) Zmeny metodiky na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú  všetky inštancie v  CZ a do roku 2016 aj na SK. 
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITMTHRSKLTFIPLNLPTESROFRHUBELVEEBGLUSECZDEATCYSIDKIEUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
02468101214161820
SELTBGEEHUNLLVMTDKFRFIESROCZSKELSIATPLCYITHRPTBEDEIELUUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE ÚDAJE
 
19 
 Obrázok č. 14: Počet prebiehajúcich občianskoprávnych a  obchodných sporových konaní  
(*) (prvá inštancia/na 100 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 (*) Zmeny metodiky v  EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v  CZ a do roku 2016 aj na SK. 
Údaje za NL zahŕňajú aj nesporové konania.  
Obrázok č. 15: Počet prebiehajúcich správnych konaní  (*) (prvá inštancia/na 100 obyvateľov) 
(zdroj: štúdia CEPE J) 
 (*) Minulé hodnoty niektorých členských štátov boli na účely prezentácie znížené ( EL v roku 2010  = 3,7). Zmeny 
metodiky v  EL a na SK. Prebiehajúce konania zahŕňajú všetky inštancie v  CZ a do roku 2016 aj na SK. DK a IE 
nezaznamenávajú správne konania samostatne.  
  
01234567
FILUSENLDKATEEDEHULTCZLVBEMTSIESPLSKPTELFRROHRCYITBGIEUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
0,00,51,01,52,02,53,0
LUHUEEPLLVMTSKLTCZBGSIFRBEROHRNLITESSEFIPTATCYDEELDKIEUK
2010 2015 2016 2017ŽIADNE 
ÚDAJE
 
20 
 3.1.3. Efektívnosť v  špecifických oblastiach práva EÚ  
V tomto oddiele sa dopĺňajú všeobecné údaje týkajúce sa efektívnosti justičných systémov 
a uvádzajú sa v  ňom údaje o  priemernej dĺžke konaní (63) v špecific kých oblastiach, keď sa 
uplatňuje právo EÚ. Porovnávací prehľad za rok 2019 vychádza z  predchádzajúcich údajov 
v oblastiach hospodárskej súťaže, elektronických komunikácií, ochrannej známky EÚ a  boja proti 
praniu špinavých peňazí. Tieto oblasti sa vyberajú  vzhľadom na ich význam pre jednotný trh 
a podnikateľské prostredie. Dlhotrvajúce prieťahy v  súdnom konaní môžu mať vo všeobecnosti 
negatívne dôsledky na práva vyplývajúce z  práva EÚ, napr. keď už nie sú dostupné vhodné 
opravné prostriedky alebo nemožno vy môcť náhradu za vážne finančné škody.  
– Hospodárska súťaž – 
Účinné presadzovanie práva hospodárskej súťaže zaručuje rovnaké podmienky pre podniky, 
a preto je nevyhnutné na zabezpečenie atraktívneho podnikateľského prostredia. Na obrázku č. 16 
je znázornená  priemerná dĺžka konaní v  prípadoch odvolania proti rozhodnutiam vnútroštátnych 
orgánov na ochranu hospodárskej súťaže podľa článkov 101 a  102 ZFEÚ (64). 
Obrázok č. 16: Hospodárska súťaž: priemerná dĺžka súdneho preskúmania  (*) (prvá 
inštancia/v  dňoch) (zdroj: Európska komisia a  Európska sieť pre hospodársku súťaž)  
 (*) EE: žiadne prípady. IE a AT: scenár nie je uplatniteľný, keďže orgány nie sú oprávnené prijímať príslušné 
rozhodnutia. AT: údaje zahŕňajú prípady, o  ktorých roz hodoval súd pre hospodársku súťaž (Kartellgericht) a  ktoré 
sa týkajú porušenia článkov 101 a  102 ZFEÚ, no nevzťahujú sa na odvolania proti rozhodnutiu vnútroštátneho 
orgánu na ochranu hospodárskej súťaže. V  BG/IT  boli použité odhady dĺžky. Prázdny stĺpec m ôže znamenať, že 
členský štát neoznámil za daný rok žiadny prípad. Počet prípadov je vo viacerých členských štátoch nízky (menej než 
päť ročne), v  dôsledku čoho môže ročný údaj závisieť od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho prípadu. 
Súčasťou viacerých  najdlhšie trvajúcich konaní v  súbore údajov bol čas potrebný na vyriešenie návrhov na 
prejudiciálne konanie podaných Súdnemu dvoru Európskej únie (napr. LT), ústavné preskúmanie (napr. SK) alebo 
konkrétne zdržania procesnej povahy (napr. CZ, EL, HU). 
 
 
                                                           
63  Dĺžka konaní v  špecifických oblastiach sa počíta v  kalendárnych dňoch odo dňa, keď sa na súd podala žaloba 
alebo podalo odvolanie (alebo je predložená konečná verzia obžalob y), do dňa, keď súd prijal konečné 
rozhodnutie (obrázky č. 18  – 21, 23 a  24). Hodnoty sú zoradené na základe váženého priemeru údajov za roky 
2013, 2014, 2015 a  2016 v  prípade obrázkov č. 18  – 21, za roky 2015 a  2016 v  prípade obrázku č. 23 a  za roky 
2014,  2015 a  2016 v  prípade obrázkov č. 22 a  24. Ak neboli k  dispozícii údaje za všetky roky, priemer 
vypočítaný na základe všetkých konaní, vzorky konaní alebo odhadov zohľadňuje dostupné údaje.  
64  Pozri http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=SK . 
0500100015002000250030003500
UKHRATPTLTITNLFRROSKFILVLUELSEHUDESIESBEPLCYMTBGCZDK
2013 2015 2016 2017 Priemer 2013, 2015 –2017
 
21 
 – Elektronické komunikácie – 
Cieľom právnych predpisov EÚ o  elektronických komunikáciách je podnecovať hospodársku súťaž, 
prispievať k  rozvoju jednotného trhu a  vytvárať investície, inovácie a  rast. Priaznivé účinky pre 
spotrebiteľov možno dosiahnuť prostredníctvom účinného presadzovania týchto právnych predpisov, 
ktoré môže mať za následok nižšie ceny a  kvalitnejšie služby pre koncových používateľov. Na 
obrázku č. 17 je znázornená priemerná dĺžka súdneho preskúmania rozhodnutí vnútroštátnych 
regulačn ých orgánov uplatňujúcich právo EÚ v  oblasti elektronických komunikácií (65). Vzťahuje sa 
na široké spektrum prípadov od komplexnejších preskúmaní „analýzy trhu“ po otázky zamerané na 
spotrebiteľa.  
Obrázok č. 17: Elektronické komuni kácie – priemerná dĺžka prípadov súdneho 
preskúmania  (*) (prvá inštancia/v dňoch) (zdroj: Európska komisia a  Komunikačný výbor)   
 
(*) Počet prípadov v  jednotlivých členských štátoch sa líši. Prázdny stĺpec znamená, že členský štát neoznámil za daný rok 
žiadny prípad (okrem údajov o  PT za rok 2017: žiadne údaje). V  niektorých prípadoch obmedzený počet relevantných 
prípadov ( LV, LT, MT, SK, SE) môže spôsobiť závislosť ročného údaja od jedného výnimočne dlhého alebo krátkeho 
prípadu a  v dôsledku toho veľké rozdiely medzi jednotlivými rokmi. DK: kvázi súdny orgán, ktorý má na starosti odvolania 
prvého stupňa. ES, AT a PL: zodpovedné sú rôzne súdy  v závislosti od predmetu konania. MT: v roku 2016 bolo 
oznámené výnimočne dlho trvajúce 2  500-dňové konanie týkajúce sa zložitého problému, pričom miestny orgán verejnej 
správy spoločne s  viacerými miestnymi obyvateľmi podali návrh na začatie konania vo v eci údajných nebezpečných emisií 
základňových staníc mobilnej rádiokomunikačnej siete.  
– Ochranná známka EÚ – 
Účinné presadzovanie práv duševného vlastníctva je nevyhnutné na podporu investícií do inovácií. 
V právnych predpisoch EÚ o  ochranných známkach EÚ  (66) sa pripisuje významná úloha 
vnútroštátnym súdom, ktoré konajú ako súdy EÚ a  prijímajú rozhodnutia s  vplyvom na jednotný trh. 
Na obrázku č. 18 je znázornená priemerná dĺžka prípadov týkajúcich sa porušenia práv na ochrannú 
známku EÚ v  právnych sporoch medzi súkromnými stranami.  
 
  
                                                           
65  Výpočet bol založený na čase potrebnom na vyriešenie prípadov odvolania proti rozhodnutiam vnútroštátneho 
regulačného orgánu pri uplatňovaní vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa vykonáva regulačný rámec 
pre elektronické komunikácie [smernica 2002/19/ES (prístupová smernica), smernica 2002/20/ES (smernica 
o povolení), smernica 2002/21/ES (rámcová smernica), smernica 2002/22/ ES (smernica o  univerzálnej službe) 
a iné príslušné právne predpisy EÚ, akým je program politiky rádiového frekvenčného spektra či rozhodnutia 
Komisie o  rádiovom frekvenčnom spektre s  výnimkou smernice 2002/58/ES o  súkromí a  elektronických 
komunikáciách].  
66  Nariadenie Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ) 2017/1001 zo 14.  júna 2017 o  ochrannej známke Európskej 
únie (Ú.  v. EÚ L 154, 16.6.2017, s.  1 – 99). 
05001000150020002500
EEDKHUROBGIEUKSILVLTFRLUPLSEFIHRSKELNLESDEBEMTITATCZCYPT
2013 2015 2016 2017 Priemer 2013, 2015 –2017
 
22 
 Obrázok č. 18: Ochranná známka EÚ – priemerná dĺžka prípadov týkajúcich sa porušenia 
práv na ochrannú známku EÚ  (*) (prvá inštancia/v dňoch) (zdroj: Európska komisia 
a Európske stredisko pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva)  
 (*) FR, IT, LT, LU: namiesto údajov z  určitých rokov sa použila vzorka prípadov.  BG: pre rok 2016 sa použil 
odhad súdov. PL: pre rok 2015 sa použil odhad súdov. Obzvlášť dlhé prípady konaní ovplyvňujú priemer oznámený 
v EE, IE, LV a SE. EL: údaje z  dvoch súdov na základe váženého priemeru dĺžky konania. ES: do výpočtu 
priemernej dĺžky sú zahrnuté konania, ktoré sa týkali iných tit ulov duševného vlastníctva EÚ. DK: údaje zo všetkých 
prípadov týkajúcich sa ochranných známok – nielen ochrannej známky EÚ – v rámci vyšších obchodných 
a námorných súdov.  
– Pranie špinavých peňazí – 
Okrem prispievania k  boju proti trestnej činnosti je účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí 
rozhodujúca pre dobrý stav, integritu a  stabilitu finančného sektora, dôveru vo finančný systém 
a spravodlivú hospodársku súťaž na jednotnom trhu (67). Ako zdôraznil Medzinárodný menový 
fond, pranie špinavých peňa zí môže odrádzať zahraničných investorov, narúšať medzinárodné 
kapitálové toky a  negatívne ovplyvňovať makroekonomickú výkonnosť krajiny, v  dôsledku čoho 
dochádza k  znižovaniu úrovne blahobytu a  odčerpávaniu zdrojov z  produktívnejších 
hospodárskych činnost í (68). V smernici o  predchádzaní využívaniu finančného systému na účely 
prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu sa od členských štátov vyžaduje, aby viedli 
štatistiky o  účinnosti svojich systémov na boj proti praniu špinavých peňazí alebo fina ncovaniu 
terorizmu (69). V  spolupráci s  členskými štátmi bol zber údajov vykonaný pomocou 
aktualizovaného dotazníka o  súdnych fázach vnútroštátnych režimov boja proti praniu špinavých 
peňazí. Na  obrázku č. 19 je znázornená priemerná dĺžka konania na súdoch prvej inštancie, ktoré 
sa zaoberali trestnými činmi prania špinavých peňazí.  
                                                           
67 Odôvodnenie 2 smernice Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ) 2015/849 z  20. mája 2015 o  predchádzaní 
využívan iu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu.  
68  Informačný prehľad MMF, 6.  októbra 2016: 
http://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fight -Against -Money -Laundering -the-
Financing -of-Terrorism . 
69  Článok 44 ods. 1 smernice (EÚ) 2015/849. Pozri tiež revidovaný článok 44 v  smernici (EÚ) 2018/843, ktorá 
nadobudla úči nnosť v  júni 2018 a  ktorú musia členské štáty implementovať najneskôr do januára 2020.  
020040060080010001200
MTHUDEELLTBGPLROFIESNLLVLUPTHRSECZEEATDKSIFRITIESKBECYUK
2013 2015 2016 2017 Priemer 2013, 2015 –2017ŽIADNE 
ÚDAJE
 
23 
 Obrázok č. 19: Pranie špinavých peňazí – priemerná dĺžka súdneho konania  (*) (prvá 
inštancia/v  dňoch) (zdroj: Európska komisia a  skupina expertov na probl ematiku boja proti praniu 
špinavých peňazí a  financovaniu terorizmu)  
 
(*) Žiadne údaje za rok 2017: LU, AT, CY, PL a FR. ES: odhadnutá dĺžka. LV: vzhľadom na relatívne nízky počet 
prípadov v  roku 2016 môžu dĺžku konania ovplyvniť rôzne faktory, napr. prerušenie jediného konania z  objektívnych 
dôvodov. PL: výpočet dĺžky konania v  roku 2016 vychádza z  náhodne vybranej vzorky konaní. SE: výpočet v  roku 2017 
vychádza zo vzorky vyriešených prípadov.  IT: údaje sa týkajú odvolacích súdov, ktoré pokrývajú približne 91  % celkového 
počtu konaní v  roku 2015 a  približne 99  % v rokoch 2016 a  2017; údaje sa týkajú hlavného aj predbežného súdneho 
pojednávania.  
 
                                                           
70  Pozri oddiel 2 [HR, IT, CY, PT, SK, ktoré dostali odporúčania v  rámci európskeho semestra 2018, a  BE, BG, IE, 
EL, ES, LV, HU, MT, PL, RO a  SI, u  ktorých boli výzvy z ohľadnené v  odôvodneniach odporúčaní pre 
jednotlivé krajiny na rok 2018 a  v správach o  krajinách v  rámci európskeho semestra 2019, ktoré sa týkajú týchto 
členských štátov].  
Rozdiely vo výsledkoch počas analyzovaných ôsmich rokov možno vysvetliť kontextový mi faktormi (odchýlky 
nad 10  % v náraste nových prípadov nie sú nezvyčajné) alebo systémovými nedostatkami (nedostatočná 
pružnosť a  schopnosť reagovať alebo nezrovnalosti v  reformnom procese).  
02004006008001000120014001600
LUEEBGATBECZSEPLFIHRSKNLCYIEPTLTROFRESITSIHULVMTDKDEELUK
2014 2015 2016 2017 Priemer 2014 –2017ŽIADNE 
ÚDAJE3.1.4.  Závery týkajúce sa efektívnosti justičných systémov  
Efektívny justičný systém riadi zaťaženosť a  nevybavené prípady a  vydáva rozhodnutia bez 
zbytočného zdržania. Hlavné ukazovatele použité v  porovnávacom prehľade EÚ v  oblasti justície na 
preskúmanie e fektívnosti justičných systémov sú preto dĺžka konaní  (odhadovaný alebo priemerný 
čas potrebný na vyriešenie prípadu v  dňoch), miera vyriešenia prípadov (pomer počtu vyriešených 
prípadov k  počtu nových prípadov) a  počet  prebiehajúcich konaní  (ktoré ku konc u roku ešte treba 
riešiť).  
Všeobecné údaje o  efektívnosti  
Porovnávací prehľad EÚ v  oblasti justície za rok 2019 obsahuje údaje o  efektívnosti za osem rokov 
(2010 – 2017). Toto časové obdobie umožňuje identifikovať určité trendy a  zohľadniť skutočnosť, že 
reformy v  oblasti justície si často vyžadujú čas na preukázanie ich vplyvu.  
Z údajov o  občianskoprávnych, obchodných a  správnych prípadoch dostupných od roku 2010 
vyplýva, že efektívnosť sa v  jedenástich členských štátoch zlepšila alebo zostala stabilná, p ričom 
v desiatich členských štátoch sa znížila, hoci často len okrajovo.  
Pozitívny vývoj možno pozorovať vo väčšine členských štátov, ktoré boli v  rámci európskeho 
semestra identifikované ako krajiny čeliace problémom (70): 
 Od roku 2010 sa takmer vo všetkých týchto členských štátoch dĺžka súdnych konaní v  prvej 
 
24 
 inštancii  v širokej kategórii „všetkých konaní“ (obrázok č. 5) a  občianskoprávnych 
a obchodných sporových konaní (obrázok č. 6) skrátila alebo zostala bez zmeny. Vo vä čšine 
týchto členských štátov sa dĺžka správnych konaní (obrázok č. 8) od roku 2010 skrátila alebo 
zostala nezmenená. V  niekoľkých členských štátoch, ktoré čelili najväčším problémom, sa 
konania v  roku 2017 predĺžili.  
 V porovnávacom prehľade sa uvádzajú úd aje o  dĺžke konaní na súdoch všetkých inštancií  
v občianskoprávnych a  obchodných sporových veciach (obrázok č. 7), ako aj v  správnych 
veciach (obrázok č. 9). Z  údajov vyplýva, že v  členských štátoch, ktoré boli identifikované ako 
krajiny čeliace problémom s dĺžkou konaní na súdoch prvej inštancie, fungujú efektívnejšie súdy 
vyšších inštancií. Naopak, v  niektorých členských štátoch, ktoré čelia problémom, je priemerná 
dĺžka konaní na súdoch vyšších inštancií dokonca väčšia než na súdoch prvej inštancie.  
 V ši rokej kategórii „všetkých konaní“ a  v občianskoprávnych a  obchodných sporových 
konaniach (obrázky č. 10 a  11) sa od roku 2010 znížil celkový počet členských štátov, v  ktorých 
je miera vyriešenia prípadov  nižšia ako 100  %. V  roku 2017 takmer všetky členské štáty 
vrátane tých, ktoré čelia problémom, uviedli vysokú mieru vyriešenia prípadov (viac ako 97  %), 
čo znamená, že súdy sú vo všeobecnosti schopné riešiť nové prípady v  týchto kategóriách. 
V prípade správnych konaní (obrázok č. 12) možno pozorovať väčší m edziročný rozdiel miery 
vyriešenia prípadov, ktorý celkovo zostáva nižší než v  iných kategóriách konaní, pričom 
v niektorých členských štátoch sa dosiahol značný pokrok.  
 Od roku 2010 sa naďalej dosahuje pokrok v  takmer všetkých členských štátoch, ktoré čel ia 
najzásadnejším problémom s  nevybavenými prípadmi , bez ohľadu na kategóriu konaní. Často 
sa dosiahol významný pokrok pri znižovaní počtu prebiehajúcich konaní, a  to 
v občianskoprávnych a  obchodných sporových konaniach (obrázok č. 14), ako aj v  správnych 
konaniach (obrázok č. 15). Napriek týmto zlepšeniam pretrvávajú výrazné rozdiely medzi 
členskými štátmi, v  ktorých je pomerne málo prebiehajúcich konaní, a  členskými štátmi 
s vysokým počtom prebiehajúcich konaní.  
Efektívnosť v  špecifických oblastiach práva  EÚ 
Údaje o  priemernej dĺžke konaní v  špecifických oblastiach práva EÚ (obrázky č. 16 – 19) poskytujú 
prehľad o  fungovaní justičných systémov v  týchto druhoch obchodných sporov.  
Údaje o  efektívnosti v  špecifických oblastiach práva sa zbierajú na základe úz ko vymedzených 
scenárov a  počet relevantných prípadov môže byť nízky. V  porovnaní s  vypočítanou dĺžkou konania 
uvedenou vo všeobecných údajoch o  efektívnosti však tieto údaje vyjadrujú skutočnú priemernú 
dĺžku všetkých relevantných konaní v  špecifických ob lastiach v  príslušnom roku. Preto stojí za 
povšimnutie, že viaceré členské štáty, ktoré sa na základe všeobecných údajov o  efektívnosti 
nezaradzujú medzi krajiny čeliace problémom, uvádzajú výrazne dlhšie časy konaní v  špecifických 
oblastiach práva EÚ. Súč asne sa môžu značne líšiť aj dĺžky konaní v  rôznych špecifických oblastiach 
v tom istom členskom štáte.  
Údaje o  špecifických oblastiach práva EÚ poukazujú na tieto trendy:  
 Pokiaľ ide o  prípady hospodárskej súťaže  (obrázok č. 16), celková zaťaženosť, ktorej  čelia 
súdy vo všetkých členských štátoch, sa výrazne znížila, čo viedlo k  skráteniu dĺžky súdneho 
preskúmania v  siedmich členských štátoch, pričom v  ďalších siedmich členských štátoch zostala 
stabilná alebo sa zvýšila. Za znak zlepšenia možno považovať sk utočnosť, že v  roku 2017 
oznámili len tri členské štáty priemernú dĺžku presahujúcu 1  000 dní v  porovnaní s  ôsmimi 
členskými štátmi o  rok skôr.  
 V oblasti elektronických komunikácií  (obrázok č. 17) možno napriek výraznému nárastu počtu 
prípadov, ktorému čel ia súdy, v  celej EÚ pozorovať – niekedy až výrazne – pozitívny trend, 
pokiaľ ide o  skrátenie dĺžky konaní, pričom len veľmi málo členských štátov nedokázalo znížiť 
 
25 
 3.2. Kvalita justičných systémov  
Neexistuje jednotný spôsob merania kvality justičných systémov. V  porovnávacom prehľade EÚ 
v oblasti justície za rok 2019 sa pokračuje v  skúmaní faktorov, ktoré sú všeobecne uznávané za 
relevantné z  hľadiska zvyšovania kvality súdnictva. Rovnako ako v  predchádzajúcich rokoch sú 
zoskupené do štyroch kategórií:  
1. prístupnosť spravodlivosti pre občanov a  podniky,  
2. primerané materiálne a  ľudské zdroje,  
3. zavedenie nástrojov hodnotenia a  
4. používanie noriem kv ality.  
3.2.1. Prístupnosť  
Prístupnosť sa vyžaduje v  rámci celého justičného reťazca na umožnenie získania relevantných 
informácií – o justičnom systéme, spôsobe, ako si uplatniť nárok, a  súvisiacich finančných aspektoch, 
ako aj o  stave konania až do jeho k onca –, aby bol rozsudok rýchlo prístupný na internete (72). 
– Poskytovanie informácií o  justičnom systéme – 
Ústretové súdnictvo musí občanom poskytovať informácie o  systéme súdnictva spôsobom, ktorý je 
nielen ľahko prístupný, ale aj prináša informácie vo forme vhodnej pre konkrétne skupiny 
spoločnosti, ktoré by inak mali ťažkosti s  prístupom k  týmto informáciám. Na obrázku  č. 20 je 
znázornená online dostupnosť informácií o  konkrétnych aspektoch systému súdnictva pre konkrétne 
skupiny spoločnosti.  
  
                                                           
71  Smernicou Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ) 2018/1673 z  23. októbra 2018 o  boji proti praniu špinavých 
peňazí prostredníctvom trestného práva sa odstránia právne prekážky, ktoré môžu oddialiť trestné stíhanie, 
napríklad keď trestné stíhanie za pranie špinavých peňazí môže začať až vtedy, keď sa ukončí konanie týkaj úce 
sa predikatívneho trestného činu. Uvedenú smernicu musia členské štáty transponovať do 8.  decembra 2020. 
72  Treba poznamenať, že Združenie štátnych rád a  najvyšších správnych súdov (ACA) uverejnilo prierezovú štúdiu 
o „prístupe k  najvyšším správnym súdom a  ich rozhodnutiam “: 
http://www.juradmin.eu/images/media_kit/aca_surveys/Transversal -Analysis ---Annex -1.pdf . alebo aspoň zachovať predchádzajúce priemerné dĺžky konaní.  
 Pokiaľ ide o  prípady porušenia p ráv na ochrannú známku EÚ  (obrázok č. 18), v  roku 2017 sa 
súdom v  niektorých členských štátoch podarilo lepšie zvládať nárast prípadov a  skrátiť čas 
potrebný na vyriešenie prípadov, zatiaľ čo v  iných štátoch sa v  súvislosti s  priemernou dĺžkou 
konaní zazna menal výrazne rastúci trend.  
 Účinný boj proti praniu špinavých peňazí  má zásadný význam z  hľadiska ochrany finančného 
systému, spravodlivej hospodárskej súťaže a  zabránenia negatívnym hospodárskym dôsledkom. 
Problémy súvisiace s  dĺžkou súdnych konaní pri t restných činoch prania špinavých peňazí môžu 
ovplyvniť účinný boj proti praniu špinavých peňazí. V  porovnávacom prehľade EÚ v  oblasti 
justície za rok 2019 sa uvádzajú aktualizované údaje o  dĺžke súdnych konaní týkajúcich sa 
trestných činov prania špinavých  peňazí (obrázok č. 19), z  ktorých je zrejmé, že zatiaľ čo 
v približne polovici členských štátov trvá konanie na súdoch prvej inštancie v  priemere až rok, vo 
viacerých členských štátoch, ktoré čelia problémom, trvá toto konanie v  priemere približne dva 
roky (71).  
 
26 
 Obrázok č. 20: Online dostupnosť informácií o  systéme súdnictva pre širokú verejnosť (*) 
[zdroj: Európska komisia (73)] 
  
(*) DE: každá spolková krajina a  spolková úroveň rozhoduje o  tom, ktoré informácie poskytne na internete.  
– Právna pomoc a  súdne poplatky – 
Prístup k  právnej pomoci je základným právom zakotveným v  Charte základných práv Európskej 
únie (74). Väčšina členských štátov poskytuje právnu pomoc na základe príjmu žiadateľa (75). 
Na obrázku č. 21 je znázornená dostupnosť úplnej alebo čiastočnej právnej pomoci pri uplatnení 
pohľadávky vo výške 6  000 EUR na základe príjmov a  životných podmienok v  každom členskom 
štáte (76). Uvádza sa v  ňom porovnanie hraníc príjmu na poskytnutie právnej pomoci s  hranicou 
chudoby podľa Eurosta tu v každom členskom štáte v  percentuálnom vyjadrení. Ak je napríklad 
prah na poskytnutie právnej pomoci na úrovni 20  %, znamená to, že žiadateľ s  príjmom o  20 % 
vyšším ako príslušná hranica chudoby v  jeho členskom štáte podľa Eurostatu bude stále 
oprávnen ý na poskytnutie právnej pomoci. Ak je naopak prah na poskytnutie právnej pomoci na 
mínusovej úrovni, znamená to, že osoba s  príjmom nižším ako príslušná hranica chudoby nemusí 
byť oprávnená na poskytnutie právnej pomoci.  
                                                           
73 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
74  Článok  47 ods.  3 Charty základných práv EÚ.  
75  Členské š táty používajú rôzne metódy na stanovenie prahovej hodnoty oprávnenosti, napr. rôzne referenčné 
obdobia (mesačné/ročné príjmy). Približne polovica členských štátov má stanovenú aj prahovú hodnotu 
súvisiacu s  osobným kapitálom žiadateľa. To sa však pri tomt o číselnom údaji nezohľadňuje. V  BE, IE, ES, FR, 
HR, HU, LT, LV, LU a  NL majú určité kategórie osôb (napr. jednotlivci, ktorí poberajú určité dávky) 
automaticky nárok na poskytnutie právnej pomoci v  občianskoprávnych/obchodných sporoch. Dodatočné 
kritériá,  ktoré členské štáty môžu použiť, napríklad skutková podstata, sa na tomto obrázku nezohľadňujú. Aj 
keď to priamo nesúvisí s  obrázkom, treba poznamenať, že v  niekoľkých členských štátoch [AT, CZ, DE, DK, 
EE, ES, FR, IT, NL, PL, PT, SI, UK (EW)] sa právna p omoc neobmedzuje na fyzické osoby.  
76  S cieľom získať porovnateľné údaje je príslušná hranica chudoby podľa Eurostatu pre každý členský štát 
prevedená na mesačný príjem. Miera rizika chudoby je stanovená na úrovni 60  % mediánu národného 
ekvivalentného disp onibilného príjmu domácnosti. Európsky prieskum o  príjmoch a  životných podmienkach, 
tabuľka Eurostatu ilc_li01, dostupná na tejto adrese: http://ec.europa.eu/eur ostat/web/income -and-living -
conditions/data/database . 
BGIELVLTSIITNLATPTROFIDEEEHUBEDKESSEFRMTPLSKCZELHRCYLUUK
Vzdelávanie o vymáhateľných právach prostredníctvom interaktívnych vzdelávacích nástrojov
Počítačové terminály na súdoch s internetovým prepojením sprístupnené verejnosti
Interaktívna online simulácia na posúdenie oprávnenosti na právnu pomoc
Webové sídlo s online formulármi pre verejnosť a spoločnosti
Cielené informácie pre zrakovo alebo sluchovo postihnuté osoby
Cielené informácie pre deti
Cielené informácie pre cudzincov
 
27 
 Niektoré členské štáty uplatňujú s ystém právnej pomoci, ktorý zabezpečuje 100  % pokrytie trov 
súvisiacich s  právnym sporom (úplná právna pomoc), doplnený systémom pokrývajúcim 
čiastkové trovy (čiastočná právna pomoc), pričom pri systéme čiastočnej právnej pomoci sa 
uplatňujú iné kritériá o právnenosti než pri systéme úplnej právnej pomoci. Iné členské štáty 
uplatňujú iba systém úplnej alebo iba systém čiastočnej právnej pomoci.  
Obrázok č. 21: Hranica príjmu pre právnu pomoc v  konkrétnej spotrebiteľskej veci (*) 
(rozd iely v  % oproti  hranici chudoby podľa Eurostatu) [zdroj: Európska komisia a  Rada 
advokátskych komôr a  združení právnikov Európy – CCBE (77)] 
 
(*) LV: prahové hodnoty príjmu nie sú porovnateľné s  predchádzajúcim rokom z  dôvodu úpravy metodiky výpočtu. 
EE: rozhodnutie o  poskytnutí právnej pomoci nie je založené na výške finančných zdrojov žiadateľa. IE: prahové 
hodnoty príjmu na poskytnutie úplnej právnej pomoci nie sú porovnateľné s  predchádzajúcim rokom z  dôvodu 
úpravy metodiky výpočtu; čiastočná právna po moc musí zohľadňovať aj disponibilné aktíva žiadateľa.  
Väčšina členských štátov vyžaduje, aby strany pri začatí súdneho konania zaplatili súdny 
poplatok. Príjemcovia právnej pomoci sú často oslobodení od súdnych poplatkov. Len v  EE, IE, 
NL a  SI sa vyžaduje , aby príjemca právnej pomoci zaplatil súdny poplatok. V  CZ o  oslobodení 
príjemcu právnej pomoci od povinnosti zaplatiť súdny poplatok rozhoduje v  každom jednotlivom 
prípade súd. Na obrázku č. 22 sa porovnáva pre uvedené dva scenáre úroveň súdnych poplatko v 
ako podiel hodnoty sporu. Ak sú napríklad súdne poplatky zobrazené na  obrázku ako 10  % sporu 
v hodnote 6  000 EUR, spotrebiteľ bude musieť pri začatí súdneho konania zaplatiť súdny 
poplatok vo výške 600  EUR. Nízka hodnota sporu pre každý členský štát vych ádza z  hranice 
chudoby podľa Eurostatu.  
  
                                                           
77  Údaje za rok 2018 zozbierané prostredníctvom dotazníkov určených členom CCBE na základe tohto 
konkrétneho scenára:  spor spotrebiteľa s  podnikom (uviedli sa dve rozličné hodnoty sporu, a  to 6 000 EUR 
a hranica chudoby v  každom členskom štáte podľa Eurostatu). Vzhľadom na to, že podmienky na poskytnutie 
právnej pomoci závisia od situácie žiadateľa, použil sa tento scenár: slobodný, 35 -ročný zamestnanec bez 
závislých osôb a  bez poistenia právnej ochrany,  s pravidelným príjmom a  prenajatým bytom.  
-50%-30%-10%10%30%50%70%90%110%130%150%
DK ES PT EL LV ITNL SE IE SILTDE FR BE FISK LU HR RO HU CZ EE AT PL CY UK
(EN+
WL)BG MT
Úplná právna pomoc Čiastočná právna pomocDISKREČNÁ 
PRÁVOMOC 
SÚDU
Žiadny scenár 
právnej pomoci 
žIADNE 
ÚDAJE
 
28 
 Obrázok č. 22: Súdny poplatok na začatie súdneho konania v  konkrétnej spotrebiteľskej 
veci (*) (úroveň súdneho poplatku ako podiel hodnoty sporu ) (zdroj: Európska komisia a  CCBE 
(78)] 
 
(*) „Nízka hodnota sporu“ je hodnota, ktorá zodpovedá hranici chudoby podľa Eurostatu pre jednu osobu v  každom 
členskom štáte prevedenej na mesačný príjem (napr. v  roku 2018 sa táto hodnota pohybovala od 110  EUR v  RO do 
1 716 EUR v  LU). BE a RO: neboli poskytn uté žiadne informácie o  súdnych poplatkoch v  prípade nízkej hodnoty 
sporu. LU: účastníci sporu musia v  prípade, že sa im neposkytuje právna pomoc, zaplatiť pri začatí konania úradný 
poplatok ako navrhovateľ. NL: súdne poplatky v  prípade príjmu do 2  242 EUR  mesačne.  
– Elektronické podávanie a  sledovanie žalôb – 
Schopnosť dokončiť konkrétne kroky súdneho postupu elektronickými prostriedkami je dôležitou 
súčasťou kvality justičných systémov, pretože elektronické predkladanie návrhov a  možnosť 
sledovania a  urých lenia konania prostredníctvom internetu môžu uľahčiť prístup k  spravodlivosti 
a obmedziť zdržania aj náklady. Systémy IKT na súdoch zohrávajú takisto čoraz dôležitejšiu 
úlohu v  cezhraničnej spolupráci medzi súdnymi orgánmi a  uľahčujú aj vykonávanie právnyc h 
predpisov EÚ, napríklad pri konaniach vo veciach s  nízkou hodnotou sporu.  
  
                                                           
78  Údaje sa týkajú hraníc príjmu platných v  roku 2018 a  boli zozbierané prostredníctvom dotazníkov určených 
členom CCBE na základe tohto konkrétneho scenára:  spor spotrebiteľa s  podnikom (uviedli sa dve rozličné 
hodnoty sporu, a  to 6 000 EUR a  hranica chudoby v  každom členskom štáte podľa Eurostatu).  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
ESFREL IEHRDK PL ITSK LTLUNL SEUK
(EN+
WL)ATCZ SIDEHU LVEEPT FICYRO BEBGMT
Súdny poplatok za spor v hodnote 6  000 EUR (v  %)
Súdny poplatok za spor nízkej hodnoty (*) (v  %)Ž
I
A
D
N
YŽIADNE
ÚDAJE
 
29 
 Obrázok č. 23: Dostupnosť elektronických prostriedkov  (*) [0 = dostupné na 0  % súdov; 4 = 
dostupné na 100  % súdov (79)] (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) DK a RO: prípady sa môžu predložiť súdom prostredníctvom elektronickej pošty.  
– Informovanie strán – 
Na obrázku č. 24 sú uvedené normy týkajúce sa spôsobu informovania strán a  typu informácií, ktoré 
dostávajú o  pokroku v  ich veci, pričom sa kladie osobitný dôraz na používanie elektronických alebo 
automatických metód. Niektoré členské štáty majú zavedený systém automatického oznamovania 
elektronickou poštou alebo prostredníctvom SMS, v  ktorom sa poskytujú informácie o  zdržaniach, 
harmonogramoch alebo celkovom  pokroku v  konaní. Iné členské štáty jednoducho poskytujú počas 
konania prístup k  informáciám na internete, zatiaľ čo ďalšie to ponechávajú v  diskrečnej právomoci 
súdov.  
Obrázok č. 24: Normy týkajúce sa informovania o  pokroku v  konaní [zdroj: Európska 
komisia  (80)] 
 
(*) Možné maximum: 16 bodov. Členské štáty dostali body v  závislosti od metódy používanej na poskytovanie každého typu 
informácií: 1,5  bodu za automatické oznamovanie elektronickou poštou alebo prostredníctvom SMS, 1 bod za prístup na 
                                                           
79  Údaje sa týkajú roka 2017. Miera vybavenia od 100  % (zariadenie sa úplne využíva) do 0  % (zariadenie 
neexistuje) označuje funkčnú prítomnosť zariadenia, ktorého sa obrázok týka, na súdoch podľa tejto stupnice: 
(100 % = 4 body, ak sa vzťahujú na všetky záležitosti/1,33 bodu za konkrétnu záležitosť; 50 – 99 % = 3 body, ak 
sa vzťahujú na všetky záležitosti/1 bod za konkrétnu záležitosť; 10 – 49 % = 2 body, ak sa vzťahuj ú na všetky 
záležitosti/0,66 bodu za konkrétnu záležitosť; 1 – 9 % = 1 bod, ak sa vzťahujú na všetky záležitosti/0,33 bodu za 
konkrétnu záležitosť. Záležitosť sa vzťahuje na typ riešeného právneho sporu (občianskoprávne/obchodné, 
trestné, správne alebo iné  konanie).  
80 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
01234
CZEELVLTHUROSKPTESITATFISIDEPLMTSEIEFRBEBGDKNLELHRCYLUUK
na predloženie prípadu na zaslanie predvolania na sledovanie fáz konania
NEUVÁDZA SAŽ
I
A
D
N
EÚ
D
A
J
E
0246810121416
BGEELVLTHUESITPLPTDKMTSIELBEDEATLUNLFISECZHRROSKIEFRCYUK
Harmonogram súdnych konaní Informácie o zdržaniach Informácie o pokroku v konaní InéNeuvádza 
sa
ŽIADNE ÚDAJE
 
30 
 internete počas celéh o konania, 0,5 bodu za informovanie na žiadosť strán, diskrečnú právomoc súdu alebo akúkoľvek inú 
použitú metódu. LU: informácie zaslané elektronickou poštou nie sú právne záväzné (stále v  implementačnej fáze). SI: 
nový súdny poriadok stanovuje súdom povin nosť umožniť online nahliadnutie do údajov zaznamenaných v  systémoch 
evidencie prípadov. Povinnosť zatiaľ nie je splnená.  
– Prístup k  rozsudkom – 
Zabezpečenie prístupu k  rozsudkom prostredníctvom internetu zvyšuje transparentnosť justičných 
systémov, pomáh a občanom a  podnikom pochopiť svoje práva a  môže prispieť ku konzistentnosti 
judikatúry. Mechanizmy zverejňovania rozsudkov na internete sú základným predpokladom na 
vytvorenie ľahko použiteľných vyhľadávacích prostriedkov (81), ktoré uľahčujú prístup k  judikatúre 
odborníkom pracujúcim v  oblasti práva aj širokej verejnosti. Pri zverejňovaní súdnych rozhodnutí na 
internete treba vyvážiť rôzne záujmy, a  to v medziach stanovených v  právnych a  politických rámcoch 
(82). Európska komisia podporuje iniciatívy v  oblasti otvoreného prístupu k  údajom verejného sektora 
vrátane justičného systému (83). 
Obrázok č. 25: Prístup širokej verejnosti k  rozsudkom zverejneným na internete (*) 
(v občianskoprávnych/obchodných, správnych a  trestných konaniach na súdoch všetkých inštancií) 
[zdroj: Európska komisia (84)] 
 
(*) Možné maximum: 9 bodov. Za každú inštanciu súdu sa udelil jeden bod, ak boli na internete dostupné všetky 
rozsudky v  občianskoprávnych/obchodných, správnych a  trestných konaniach (0,5 bodu, ak boli dostupné len 
niektoré rozsudky). V  prípade členských štátov s  dvojstupňovým systémom súdov sa body pridelili za tri stupne, 
pričom odzrkadľujú príslušnú vyššiu neexistujúcu inštanciu. V  prípade členských štátov, ktoré nerozlišujú medzi 
týmito dvoma  oblasťami práva (občianskoprávne/obchodné a  správne konania), sa za obidve oblasti pridelil rovnaký 
počet bodov. BG: zverejňujú sa všetky trestnoprávne rozhodnutia kasačného súdu okrem tých, ktoré obsahujú 
utajované skutočnosti. LU a  SE: súdy nezverejňujú  rozsudky na internete pravidelne (iba významné prípady). LV: 
z rozsudkov prijatých na neverejnom pojednávaní sa na internete zverejňujú len verejne vyhlásené časti. DE: 
o dostupnosti rozsudkov prvej inštancie na internete rozhoduje každá spolková krajina.  IE: v trestných prípadoch nie 
sú skrátené konania vo všeobecnosti predmetom písomného rozsudku. CY: v správnych a  trestných konaniach 
rozhodujú o  tom, ktoré rozsudky majú byť zverejnené, sudcovia. NL: súdy rozhodujú o  zverejnení podľa 
uverejnených kritéri í. PL: v správnych konaniach rozhoduje o  zverejnení vedúci oddelenia na každom súde. PT: 
v občianskoprávnych a  trestných konaniach rozhoduje o  zverejnení komisia zriadená v  rámci súdu.  
  
                                                           
81  Pozri Príručku najlepších postupov pre riadenie najvyšších súdov  v rámci projektu s  názvom Najvyššie súdy ako 
záruka účinnosti justičných systémov, s.  29. 
82  Závery Rady a  zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v  Rade o  najlepších postupoch týkajúcich sa 
zverejňovania súdnych rozhodnutí online (Ú.  v. EÚ C  362, 8.10.2018, s.  2).  
83  https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/open -data.  
84 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
0123456789
EELVLTHUMTROSKLUIEESITSIATBGCZDKHRNLDECYPTBEPLSEELFIFR
Súdy prvej inštancie Trestné súdy prvej inštancie Druhá inštancia
Trestné súdy druhej inštancie Súdy najvyššej inštancie Trestné súdy najvyššej inštancie
 
31 
 Obrázok č. 26: Mechanizmy zverejňovania rozsudkov vo všetkých inštanciách na internete 
(*) (v občianskoprávnych/obchodných, správnych a  trestných konaniach na súdoch všetkých 
inštancií) [zdroj: Európska komisia (85)] 
 
(*) Možné maximum: 45 bodov. Za každú z  troch inšta ncií súdov možno udeliť tri body, ak sú zahrnuté 
občianskoprávne/obchodné, správne aj trestné konania. Ak je napríklad pokrytá len jedna z  týchto troch kategórií 
konaní, udelí sa iba jeden bod za každú inštanciu. V  prípade členských štátov s  dvojstupňovým systémom súdov sa 
body pridelili za tri stupne, pričom odzrkadľujú príslušnú vyššiu neexistujúcu inštanciu.  V prípade členských štátov, 
ktoré nerozlišujú medzi správnymi a  občianskoprávnymi/obchodnými konaniami, sa za obidve oblasti práva pridelil 
rovnaký počet bodov. CZ: niektorým rozsudkom druhej inštancie v  občianskoprávnych/obchodných konaniach je 
pridelený identifikátor ECLI. IE: správne konania sú v  írskom právnom poriadku v  skutočnosti zahrnuté do 
kategórie občianskoprávnych a  obchodných konaní. NL: ku každému zverejnenému rozsudku je doplnený iba obsah, 
nie však kľúčové slová.  
– Prístup k  alternatívnym metódam riešenia sporov – 
Na obrázku č. 27 je znázornené úsilie členských štátov o  podporu dobrovoľného využívania 
metód alternatívneho riešenia spor ov (ARS) prostredníctvom konkrétnych stimulov, ktoré sa 
môžu líšiť v  závislosti od oblasti práva (86). 
  
                                                           
85 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne  justičné systémy.  
86  Metódy na podporu a  stimuláciu používania ARS nezahŕňajú povinné požiadavky na používanie ARS pred 
konaním na súde, pretože takéto požiadavky vyvolávajú obavy o  ich zlučiteľnosť s  právom na účinný 
prostriedok nápravy na súde zakotvený m v Charte základných práv EÚ.  
051015202530354045
ATDEESROSKEEHRLVITLUMTNLPTHUSILTPLBEBGCYFIIEDKSEFRCZELUK
Sú zavedené pravidlá o ochrane osobných údajov
Rozsudky sa označujú kľúčovými slovami
Rozsudkom sa prideľuje európsky identifikátor judikatúry (ECLI)
Webové sídlo je aktualizované aspoň raz za mesiac
Široká verejnosť má bezplatný prístup k webovému sídlu
ŽIADNE ÚDAJE
 
32 
 Obrázok č. 27: Podpora a  stimulácia využívania metód ARS (*) [zdroj: Európska komisia 
(87)] 
 
(*) Možné maximum: 48 bodov. Súhrnné údaje sú založené na týchto ukazovateľoch: 1)  webové sídlo poskytujúce 
informácie o  ARS, 2)  osvetové kampane v  médiách, 3)  brožúry pre širokú verejnosť, 4)  súd zabezpečuje na 
požiadanie osobitné informačné stretnutia o  ARS, 5)  koordinátori ARS/mediácie na súdoch, 6)  uverejnenie 
hodnotení využívania ARS, 7)  uverejnenie štatistík o  využívaní ARS, 8)  právna pomoc pokrýva (čiastočne alebo 
úplne) náklady spojené s  ARS, 9)  úplná alebo čiastočná náhrada súdnych poplatkov (vráta ne kolkovného), 10)  ak je 
ARS úspešné, na postup ARS nie je potrebný advokát, 11)  sudca môže konať ako mediátor, 12)  dohodu, ktorú 
dosiahli strany, možno presadiť prostredníctvom súdu. Za každý z  týchto 12 ukazovateľov sa pridelil jeden bod za 
každú oblasť  práva. DK: na každom súde je ambasádor zodpovedný za propagovanie využitia mediácie. Správne 
súdy majú možnosť navrhnúť stranám, aby využili mediáciu. IE: správne konania sú zahrnuté do kategórie 
občianskoprávnych a  obchodných konaní. EL: ARS existuje v  oblasti postupu verejného obstarávania na odvolacích 
správnych súdoch. ES: ARS je povinné v  pracovnoprávnych veciach. LT: tajomník správy vnútroštátnych súdov 
koordinuje procesy súdnej mediácie na súdoch. PT: v občianskoprávnych a  obchodných sporoch sa súdn e poplatky 
preplácajú iba v  prípade zmierovacích sporov. SK: slovenský právny poriadok nepodporuje využívanie ARS na 
administratívne účely. SE: pokiaľ ide o  ARS, sudcovia majú procesnú diskrečnú právomoc; pokus o  zmier, ak to nie 
je nevhodné, je povinnou ú lohou sudcu.  
3.2.2. Zdroje  
Na riadne fungovanie justičného systému sú potrebné dostatočné zdroje vrátane nevyhnutných 
investícií do fyzickej a  technickej infraštruktúry a  náležite kvalifikovaných, vyškolených 
a primerane odmeňovaných pracovníkov všetkých k ategórií. Bez primeraného vybavenia, 
nástrojov alebo personálu s  požadovanou kvalifikáciou, zručnosťami a  prístupom k  priebežnej 
odbornej príprave je ohrozená kvalita konaní a  rozhodnutí.  
– Finančné zdroje – 
Na nasledujúcich obrázkoch sú uvedené skutočné v ýdavky verejnej správy na fungovanie 
justičného systému (okrem väzníc) na obyvateľa (obrázok č. 28) aj ako podiel na hrubom 
domácom produkte (HDP) (obrázok č. 29), kritériá na stanovenie finančných zdrojov (obrázok č. 
30) a  napokon hlavné kategórie výdavko v na súdy (obrázok č. 31) (88). 
                                                           
87 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
88 Celkové (skutočné) výdavky verejnej správy na správu, prevádzku alebo podporu správnych, občianskych 
a trestných sú dov a  justičného systému vrátane presadzovania sankcií a  právnych urovnaní nariadených súdmi, 
prevádzky probačných systémov a  právnej pomoci, ako aj právneho zastupovania a  poradenstva v  mene vlády 
alebo v  mene iných poskytnutého vládou v  hotovosti alebo v o forme služieb, s  výnimkou väzenskej správy 
[údaje z  národných účtov, klasifikácia výdavkov verejnej správy podľa funkcie (COFOG), skupina 03.3], 
tabuľka Eurostatu gov_10a_exp dostupná na tejto adrese: http://ec.europa.eu/eurostat/data/database . 
04812162024283236404448
DEDKNLHUESPTLTBEELEEHRROFIBGLVPLSISEATFRSKCZCYMTIEITLUUK
Občianskoprávne a obchodné spory Pracovnoprávne spory Spotrebiteľské spory Správne spory
ŽIADNE ÚDAJE
 
33 
 Obrázok č. 28: Celkové výdavky verejnej správy na súdy (*) (v EUR na obyvateľa) (zdroj: 
Eurostat)  
 
(*) Členské štáty sú zoradené podľa výdavkov v  roku 2017 (od najvyšších po najnižšie). Údaje z  roku 2017 za ES, 
FR, HR, NL a SK sú predbežné.  
Obrázok č. 29: Celkové výdavky verejnej správy na súdy (*) (ako percentuálny podiel HDP) 
(zdroj: Eurostat)  
 
(*) Členské štáty sú zoradené podľa výdavkov v  roku 2017 (od najvyšších po najnižšie). Údaje z  roku 2017 za ES, 
FR, HR, NL a SK sú predbežné.  
  

 
34 
 Na obrázku č. 30 možno vidieť, ktorá zložka štátnej moci (súdna, zákonodarná alebo výkonná) 
vymedzuje kritériá na stanovenie finančných zdrojov pre súdnictvo a  aké kritériá sa používajú.  
Obrázok č. 30: Kritériá na stanovenie finančných zdrojov pre súdnictvo (*) (89) 
 
 
(*) DK: zohľadňuje sa počet nových a  uzavretých prípadov na súdoch prvej inštancie. DE: uvedené platí len pre 
rozpočet najvyššieho spolkového súdu – pokiaľ ide o  súdy prvej a  druhej inštancie. Justičné systémy jednotlivých 
spolkových krajín sa líšia. EE: počet no vých a  uzavretých prípadov na súdoch prvej a  druhej inštancie.  FR: počet 
nových a  uzavretých prípadov na súdoch všetkých inštancií.  Do úvahy sa berie počet uzavretých prípadov s  ohľadom 
na hodnotenie nákladov pre súdy. IT: ministerstvo spravodlivosti vymed zuje kritériá pre občianske a  trestné súdy 
a súdna rada (CPGA) určuje kritériá pre správne súdy. HU: podľa zákona sa platy sudcov musia stanoviť v  zákone 
o štátnom rozpočte takým spôsobom, že ich výška nesmie byť nižšia než v  predchádzajúcom roku. NL: do úvahy sa 
berie počet uzavretých prípadov s  ohľadom na hodnotenie nákladov pre súdy.  FI: do úvahy sa berie počet 
uzavretých prípadov s  ohľadom na hodnotenie nákladov pre súdy.  
Na obrázku č. 31 sa po prvýkrát uvádzajú hlavné hospodárske kategórie, ktoré zahŕňajú výdavky 
verejnej správy na súdy: 1) mzdy a  platy sudcov a  zamestnancov súdov (vrátane sociálnych 
príspevkov) [„odmeny  zamestnancov“  (90)], 2) prevádzkové náklady na tovar a  služby 
spotrebúvané súdmi, ako sú náklady na prenájom budov, nákup kancelár skych potrieb, energie 
a právnu pomoc [„medzispotreba“ (91)], 3) investície do dlhodobého majetku, ako sú súdne 
budovy a  softvér [„tvorba hrubého fixného kapitálu“ ( 92)], a 4) ostatné výdavky.  
                                                           
89 Údaje získané prostredníctvom aktualizovaného dotazníka, ktorý vypracovala Komisia v  úzkej spolupráci 
s ENCJ. Odpovede členských štátov, ktoré nemajú súdne rady, boli získané v  spolupráci so Sieťou pre dsedov 
najvyšších súdov Európskej únie.  
90  Odmeny zamestnancov pozostávajú z  miezd a  platov v  hotovosti alebo v  naturáliách (D.11) a  skutočných 
a imputovaných sociálnych príspevkov zamestnávateľa (D.121 a  D.122). Pozri: 
https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -explained/index.php?title=Glossary:Compensation_of_employees . 
91  Medzispotreba je koncepcia národných účtov, ktorá meria hodnotu t ovarov a  služieb spotrebovaných ako vstupy 
v procese výroby. Nezahŕňa dlhodobý majetok , ktorého spotreba sa zaznamenáva ako spotreba fixného kapitálu . 
Tovary a  služby môžu byť buď transformované, alebo priamo využité vo výrobnom procese.  
Pozri https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -explained/index.php?title=Glossary:Intermediate_consumption . 
92  Tvorba hrubého fixného kapitálu (skrátene THFK) pozostáva z  investícií rezidentsk ých výrobcov po odpočítaní 
odpredaja dlhodobého majetku  počas daného obdobia. Zahŕňa aj určité prírastky hodnoty nevyprodukovaných 
aktív realizovaných výro bcami alebo inštitucionálnymi jednotkami. Dlhodobý majetok je hmotný alebo 
nehmotný majetok, ktorý je výstupom výrobných procesov a  ktorý sa používa opakovane alebo nepretržite počas 
obdobia dlhšieho ako jeden rok. Pozri https://ec.europa.eu/eurostat/statistics -
explained/index.php?title=Glossary:Gross_fixed_capital_formation_(GFCF) . 
BE BG CZ DK DE EE IE EL ES FR HR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK
(EN
+
WL)UK
(NI)UK
(SC)
Kritériá stanovené súdom Kritériá stanovené orgánmi výkonnej moci Kritériá stanovené parlamentom
Kritériá stanovené inými orgánmi Suma založená na historických/skutočných nákladoch Počet nových prípadov, ktoré sa zohľadňujú
Počet vyriešených prípadov, ktoré sa zohľadňujú Predpokladané náklady na projekty a investície Potreby/požiadavky súdov
 
35 
 Obrázok č. 31: Celkové v ýdavky verejnej správy na súdy (v roku 2017 ako percentuálny 
podiel výdavkov) (zdroj: Eurostat)  
 
– Ľudské zdroje – 
Pre kvalitu justičného systému sú zásadné primerané ľudské zdroje. Rozmanitosť sudcov vrátane 
vyváženého zastúpenia mužov a  žien prináša doplňujúce vedomosti, zručnosti a  skúsenosti 
a odzrkadľuje realitu spoločnosti.  
Obrázok č. 32: Počet sudcov (*) (na 100 000 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ táto kategória pozostáva zo su dcov, ktorí pracujú na plný úväzok. Nezahŕňa 
Rechtspfleger/súdnych úradníkov, ktorí existujú v  niektorých členských štátoch. AT: údaje o  správnom súdnictve sa 
prvýkrát zaviedli v  rámci cyklu 2016. EL: celkový počet sudcov z  povolania zahŕňa v  jednotlivých rokoch rôzne 
kategórie, čo čiastočne vysvetľuje zmeny tohto počtu. Od roku 2016 zahŕňajú údaje o  počte sudcov z  povolania 
všetky oblasti trestného a  občianskeho súdnictva, ako aj sudcov správnych orgá nov. IT: neberú sa do úvahy 
regionálne správne súdy, regionálne komisie pre audit, miestne daňové komisie a  vojenské súdy. UK: vážený priemer 
troch jurisdikcií. Údaje za rok 2010 obsahujú údaje týkajúce sa UK (NI)  za rok 2012. LU: počty boli zrevidované 
podľa zlepšenej metodiky.  
  
0%20%40%60%80%100%
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Iné
Dlhodobý majetok (napr. súdne budovy a softvér)
Prevádzkové náklady (napr. na prenájom budov, právnu pomoc a energie)
Mzdy a platy sudcov a zamestnancov súdov
05101520253035404550
HRSILUBGHUCZATLTELPLSKLVDEROPTFIEENLCYBESEESITFRMTDKIEUK
2010 2015 2016 2017
 
36 
 Obrázok č. 33: Podiel sudkýň z  povolania na súdoch prvej a  druhej inštancie v  roku 2017 
(zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) EL: údaje za rok 2016.  
Obrázok č. 34: Podiel sudkýň z  povolania na najvyšších súdoch v  rokoch 2017 a  2018 (*) 
[zdroj: Európska komisia (93)] 
 
(*) Členské štáty sú v  rovnakom poradí ako na  obrázku č. 33.  
  
                                                           
93  Údaje za  rok 2018. Európsky inštitút pre rodovú rovnosť, databáza rodových štatistík dostupná na tejto adrese: 
http://eige.europa.eu/lt/gender -statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt_supcrt . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
LVSIROEL*HUHRSKFRLUSEFIEEPLCZITBENLATDKLTPTESIEMTCYBGDEUK
Súdy prvej inštancie Súdy druhej inštancieŽIADNE
ÚDAJE

 
37 
 Obrázok č. 35: Počet advokátov (*) (na 100  000 obyvateľov) (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
(*) Podľa metodiky CEPEJ je advokát osoba kvalifikovaná a  oprávnená podľa vnútroštátneho práva predkladať 
súdom podania a  konať  v mene svojich klientov, vykonávať právnu prax, vystupovať na súde alebo poskytovať 
právne rady a  zastupovať klientov v  právnych záležitostiach [odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy 
Rec(2000)21 o  slobodnom výkone profesie advokáta]. DE: nerozlišuje sa medzi rôznymi skupinami advokátov 
v Nemecku, napríklad medzi právnymi zástupcami (solicitors) a  obhajcami (barristers). FI: od roku 2015 zahŕňa 
počet advokátov tak advokátov pracujúcich v  súkromnom sektore, ako aj advokátov pracujúcich vo v erejnom sektore.  
UK: údaje za roky 2010 a  2014.  
– Odborná príprava – 
Odborná justičná príprava je dôležitá aj preto, že prispieva ku kvalite súdnych rozhodnutí 
a justičných služieb poskytovaných občanom. Súbor ďalej uvedených údajov sa vzťahuje na 
odbornú justičnú prípravu v  širokej škále oblastí zahŕňajúcich komunikáciu s  účastníkmi konania 
a s novinármi a  justičné zručnosti.  
Obrázok č. 36: Sudcovia, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach  priebežnej odbornej prípravy 
v oblasti práva EÚ alebo práva iného členského štátu (*) (ako percentuálny podiel celkového 
počtu sudcov) [zdroj: Európska komisia (94)] 
 
(*) Hodnoty niektorých členských štátov boli na účely prezentácie znížené (SI  = 257 %). V  niekoľkých členských štátoch pomer 
účastníkov presahuje 100  %, čo znamená, že niektorí účastníci sa zúčastňujú na viacerých činnostiach odbornej prípravy. DK: 
vrátane  zamestnancov súdov. IT: neberú sa do úvahy regionálne správne súdy, regionálne komisie pre audit, miestne daňové 
komisie a  vojenské súdy. AT: vrátane prokurátorov. UK: údaje za rok 2016.  
                                                           
94 Údaje za rok 2017 získané v  spolupráci s  Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy a  CEPEJ.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SIHULVMTDKITIEEECYLTSEBGDECZESROHRFRBENLATPLPTSKUKELFILUN
E
U
V
Á
D
Z
A
S
A
 
38 
 Obrázok č. 37: Podiel sudcov, ktorí sa zúča stňujú na priebežnej odbornej príprave zameranej 
na rôzne typy zručností (*) (ako percentuálny podiel celkového počtu sudcov, ktorí sa zúčastňujú na 
týchto typoch odbornej prípravy) [zdroj: Európska komisia (95)] 
 
(*) V tabuľke je zobrazené rozdelenie sudcov, ktorí sa zúčastňujú na činnostiach priebežnej odbornej prípravy (t. j. uskutočňovaných po 
období úvodnej prípravy na vykonávanie povolania sudcu) v  každej zo štyroch identifikovaných oblastí, ako percentuálny podiel 
celkového počtu sudcov vyškolený ch v týchto typoch odbornej prípravy. Právna odborná príprava nie je zohľadnená.  Orgány pre 
justičnú odbornú prípravu v  EL, na CY, v LU a na MT neposkytovali špecifickú odbornú prípravu pre vybrané zručnosti. DK: vrátane 
zamestnancov súdov. AT: vrátane pro kurátorov. Údaje UK sú údaje za Anglicko a  Wales.  
Obrázok č. 38: Dostupnosť odbornej prípravy pre sudcov v  oblasti komunikácie (*) [zdroj: 
Európska komisia (96)] 
 
(*) Možné maximum: 12 bodov. Členské štáty dostali 1  bod, ak majú zabezpečenú úvodnú odbornú prípravu, a  1 bod, ak majú 
zabezpečenú nepretržitú odbornú prípravu (najviac 2 body za každý typ odbornej prípravy). DK: neposkytuje sa žiadna odborná p ríprava 
na komunikáciu so zrakovo alebo sluchovo postihnutými o sobami, pretože štát poskytuje v  priestoroch súdu zrakovo alebo sluchovo 
postihnutým osobám podporu vo forme nástrojov alebo asistenta, napr. tlmočníka pre nepočujúcich . 
3.2.3. Hodnotiace nástroje  
Monitorovanie a  hodnotenie činnosti súdov prispievajú k  odhaľovaniu nedostatkov a  potrieb, 
a tým pomáhajú justičnému systému zvyšovať jeho kvalitu. Pravidelné hodnotenie by mohlo zlepšiť 
schopnosť justičného systému reagovať na súčasné a  budúce problémy. Vhodnými nástrojmi IKT by 
bolo možné zabezpečiť systémy sprá vy prípadov v  reálnom čase a  pomôcť pri poskytovaní 
                                                           
95 Údaje za rok 2017 získané v  spolupráci s  Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy a  CEPEJ.  „Spôsobilosť 
súdiť“ zahŕňa činnosti ako vedenie vypočúvaní, písanie rozhodnutí alebo rétorika.  
96 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
0%20%40%60%80%100%
BEBGCZDKDEEEIEESFRHRITLVLTHUNLATPLPTROSISKFISEUKELCYLUMT
Spôsobilosť súdiť Zručnosti v oblasti IT Riadenie súdov Súdna etikaNEUVÁDZA 
SA
024681012
PT IT BG AT PL SE DE SK LV HU IE ES EE RO NL EL LU BE SI LT DK CZ HR FR MT FI CY UK
Informovanosť o falošných správach a dezinformačných kampaniach v nových médiách a ich riešenie
Postupy zohľadňujúce rodový aspekt v rámci súdnych konaní
Komunikácia s obeťami rodovo motivovaného násilia (vrátane domáceho násilia)
Komunikácia so žiadateľmi o azyl
Komunikácia so zrakovo/sluchovo postihnutými osobami
Komunikácia s deťmiNEUVÁDZA 
SA
 
39 
 celoštátnych štandardizovaných súdnych štatistík. Okrem toho by sa mohli použiť na riadenie 
nevybavených prípadov a  automatizovaných systémov včasného varovania. Prieskumy sú potrebné 
na posúdenie fungova nia justičných systémov z  perspektívy odborníkov pracujúcich v  oblasti práva 
a účastníkov konaní. Predpokladom zlepšenia kvality justičných systémov sú primerané opatrenia 
nadväzujúce na prieskumy.  
Obrázok č. 39: Dostupnosť monitorovania a  hodnotenia činnosti súdov (*) [zdroj: štúdia 
CEPEJ  (97)] 
 
(*) Systém hodnotenia sa vzťahuje na výkonnosť systémov súdov, pričom sa využívajú ukazovatele a  ciele. Všetky členské 
štáty v  roku 2018 uviedli, že majú systém, ktorý im umožňuje monitorovať počet nových prípadov, počet vydaných 
rozhodnutí aj dĺžku konaní, a  preto sú tieto kategórie pre tento obrázok nadbytočné. Podobne hĺbková práca na normách 
kvality nahradila ich používanie ako kategórie hodnotenia. Údaje o  „ostatnýc h prvkoch“ zahŕňajú napr. mieru vyriešenia 
(AT, FR), počet prípadov odvolania a  vykonávacích postupov ( ES), počet prípadov podľa typu sporov ( SK), výsledok 
konania vo veci, napr. úplnú alebo čiastočnú spokojnosť ( SK), konečné odsúdenia a  pozastavené konania ( RO) a počet 
zasadaní súdu ( PL). 
Obrázok č. 40: Dostupnosť IKT pre správu prípadov a  štatistiky o  činnosti súdov  
[0 = dostupné na 0  % súdov, 4 = dostupné na 100  % súdov (98)] (zdroj: štúdia CEPEJ)  
 
                                                           
97  Údaje za  rok 2017.  
98  Údaje za  rok 2017. Miera vy bavenia od 100  % (zariadenie sa úplne využíva) do 0  % (zariadenie neexistuje) 
označuje funkčnú prítomnosť zariadenia, ktorého sa obrázok týka, na súdoch podľa tejto stupnice: 100  % = 4 
body, ak sa vzťahujú na všetky záležitosti/1,33 bodu za konkrétnu zálež itosť; 50 – 99 % = 3 body, ak sa 
vzťahujú na všetky záležitosti/1 bod za konkrétnu záležitosť; 10 – 49 % = 2 body, ak sa vzťahujú na všetky 
záležitosti/0,66 bodu za konkrétnu záležitosť; 1 – 9 % = 1 bod, ak sa vzťahujú na všetky záležitosti/0,33 bodu za 
konkrétnu záležitosť. Záležitosť sa vzťahuje na typ riešeného právneho sporu (občianskoprávne/obchodné, 
trestné, správne alebo iné konanie).  
PT SISKESFRLV LTHU ATPLRODK EEELHR ITCYMT NL FIBG CZSEDELUBE IEUK
Ostatné prvky Špecializovaní zamestnanci súdu poverení kontrolou kvality
Systém pravidelného hodnotenia Ukazovatele výkonnosti a kvality
Dĺžka konaní Počet odložených prípadov
Výročná správa o činnostiŽ
I
A
D
N
E
Ú
D
A
J
E
01234
BGCZEEESHRLVLTHUMTATPLPTROSISEDKIENLFIDEBEITFRELLUSKCYUK
Systémy správy prípadov  Nástroje na vypracovávanie štatistík o činnosti súdov
NO DATANEUVÁDZA SAŽ
I
A
D
N
E
Ú
D
A
J
E
 
40 
 Obrázok č. 41: Témy prieskumov vykonaných medzi účastníkmi konaní alebo odborníkmi 
pracujúcimi v  oblasti práva (*) [zdroj: Európska komisia (99)] 
 
(*) Členské štáty dostali jeden bod za každú tému prieskumu bez ohľadu na to, či sa prieskum vy konal na 
vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni, alebo na úrovni súdov.  „Iné témy“ zahŕňajú: fyzickú prístupnosť 
(MT); použiteľnosť online portálu s  informáciami o  súdoch ( DK); prístup k  súdnym informáciám ( PT) a dostupnosť 
formulárov a  pokynov na ich vypl nenie ( PL). Do tejto kategórie patria aj prieskumy medzi zamestnancami súdov, 
napr. o  integrite sudcov ( HU), úrovni znalostí a  osobnej kultúry zamestnancov súdnych orgánov ( PL) a majetkových 
pomeroch súdnictva ( AT), ako aj o  kvalitatívnych aspektoch, ako je spokojnosť ( AT), kvalita rozsudkov ( MT), 
lojálnosť voči súdom ( PT) či koncepcia primeranej sankcie ( FI). 
 
Obrázok č. 42: Opatrenia nadväzujúce na prieskumy vykonané medzi účastníkmi konaní 
alebo odborníkmi pracujúcimi v  oblasti práva (*) [zdroj: Európska komisia (100)] 
 
(*) Členské štáty dostali po jednom bode za každý typ nadväzujúceho opatrenia. Kategória „iné špecifické 
nadväzujúce opatrenia“ obsahovala: usmernenia a  rámec pre nový online portál ( DK), usmernenia pre politické 
a operačné riadenie ( MT), zlepšenie všeobecného vnímania justičného systému ( PT) a sprístupňovanie informačných 
nástrojov širokej verejnosti. IE: údaje sa týkajú skúšobného prieskumu vykonaného v  roku 2016.  
  
                                                           
99 Údaje za rok 2017 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
100 Údaje z a rok 2017 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
LVHUMT SIBGEEPTNLSEESPLATDK FIBECZIEELFRHR ITCYLTLUROSKUK
Dostupnosť súdnej služby Útvar súdu pre služby zákazníkom
Priebeh pojednávania Rozsudok/rozhodnutie súdu
Potreby a spokojnosť cudzincov Potreby a spokojnosť detí
Potreby a spokojnosť zrakovo/sluchovo postihnutých osôb Všeobecná úroveň dôvery v justičný systém
Informovanosť o právach Iné témyŽ
I
A
D
N
E
Ú
D
A
J
E
SI LV DE IEHU NL PT EE AT ES MT FIDK SE BG PL BE CZ EL FR HR ITCY LT LU RO SK UK
Všetky výsledky verejne dostupné online Uvedenie výročnej/osobitnej správy na miestnej alebo vnútroštátnej úrovni
Uvedenie hodnotenia alebo identifikovanie potreby zmeniť právne predpisy Úprava/zlepšenie fungovania súdov
Určenie potrieb odbornej prípravy pre sudcov a zamestnancov súdu Iné osobitné nadväzujúce opatreniaŽIADNE PRIESKUMY V ROKU 2017Ž
I
A
D
N
E
Ú
D
A
J
EN
E
U
V
Á
D
Z
AS
A
 
41 
 3.2.4.  Normy  
Normy môžu zvýšiť kvalitu justičný ch systémov. Po prvý raz sa na základe údajov 
zhromaždených Združením štátnych rád a  najvyšších správnych súdov EÚ (ACA -Europe) 
a Sieťou predsedov najvyšších súdov Európskej únie (NPSJC) v  porovnávacom prehľade EÚ 
v oblasti justície za rok 2019 uvádza preh ľad postupov používaných na súdoch najvyšších 
a nižších stupňov, ktoré prispievajú ku kvalite rozsudkov (obrázok č. 43).  
Po preskúmaní štandardných meraní časového rozvrhu a  informovania strán v  predchádzajúcom 
vydaní sa porovnávací prehľad EÚ v  oblasti ju stície za  rok 2019 zameriava na časový rozvrh, 
nevybavené prípady a  časové rámce ako manažérsky nástroj v  súdnictve (101). Na obrázku č. 44 je 
prehľad členských štátov, ktoré používajú štandardné merania lehôt, časových rámcov 
a nevybavených prípadov. Lehoty  predstavujú kvantitatívne termíny, napr. maximálny počet dní 
od zaregistrovania prípadu do prvého vypočutia. Nevybavené prípady sú prípady, ktoré sú staršie 
ako určené časové obdobie. Časové rámce sú merateľné ciele/postupy, napr. špecifikujúce vopred 
vymedzený podiel prípadov, ktoré majú byť ukončené v  priebehu určitého obdobia. Na obrázku 
č. 45 je znázornené, ktoré orgány stanovujú a  monitorujú normy týkajúce sa nevybavených 
prípadov a  prijímajú nadväzujúce opatrenia, a  na obrázku č. 46 sú detailnejšie z názornené určité 
aspekty v  súvislosti s  časovými rámcami.  
– Kvalita rozsudkov – 
Súdne rozhodnutia vysokej kvality sa vo všeobecnosti považujú za také, ktoré sú jasne 
formulované, štruktúrované a  ktoré zabezpečujú správnu rovnováhu medzi jasným zdôvodnením 
a stručnou formuláciou, čo znamená, že sú ľahko zrozumiteľné a  vykonateľné. Znenie a  štruktúra 
súdnych rozhodnutí môžu mať tiež vplyv na to, do akej miery môžu byť spracované softvérovými 
systémami, najmä pri použití systémov na  spracovanie prirodzeného ja zyka (NLP). Tento 
konečný výsledok možno dosiahnuť len kombináciou komplexného a  mnohostranného súboru 
prvkov, ako je vysoká kvalita odbornej prípravy sudcov, prijatie vhodných postupov týkajúcich 
sa vypracovávania rozsudkov a  monitorovanie kvality rozhodn utí, pri rešpektovaní nezávislosti 
súdnictva. Združenie štátnych rád a  najvyšších správnych súdov EÚ (ACA -Europe) vypracovalo 
dotazník, na ktorý odpovedali najvyššie správne súdy a  najvyššie súdy [členovia Siete predsedov 
najvyšších súdov EÚ (NPSJC)]. Bez zahrnutia prínosov jednotlivých rozhodnutí sa na obrázku č. 
43 uvádzajú normy prijaté členskými štátmi, týkajúce sa vybraných ukazovateľov, ktoré sa 
považujú za prispievajúce k  celkovej kvalite rozsudkov.  
  
                                                           
101  V porovnávacom prehľade EÚ v  oblasti justície normy týkajúce sa lehôt a  časových rámcov presahujú 
požiadavky vyplývajúce z  práva na prejednanie v  primeran ej lehote zakotveného v  článku 47 Charty základných 
práv EÚ a  v článku 6 Európskeho dohovoru o  ľudských právach.  
 
42 
 Obrázok č. 43: Normy uplatňované s  cieľom zlepšiť kvalitu rozsudkov na najvyšších 
súdoch: (*) (zdroj: Európska komisia s  ACA -Europe a  NPSJC)  
 
(*) V  prípade každého členského štátu ľavý stĺpec predstavuje postupy na najvyšších súdoch a  pravý stĺpec 
predstavuje postupy na najvyšších správnych súdoch (stĺpec označený písmenom „A“). (*) Členské štáty sú uvedené 
v abecednom poradí podľa zemepisných n ázvov v  pôvodnom jazyku. Členské štáty dostali po jednom bode za každý 
ukazovateľ kvality rozsudkov. Odborná príprava zahŕňa právnu odbornú prípravu sudcov o  štruktúre písomných 
rozhodnutí (0,25 bodu), právnu odbornú prípravu sudcov najvyšších súdov o  odôv odneniach písomných rozsudkov, 
právnu odbornú prípravu sudcov nižších súdov o  odôvodneniach písomných rozhodnutí (0,25 bodu) a  odbornú 
prípravu týkajúcu sa vypracúvania rozsudkov (univerzita, škola sudcov alebo práca na pracovisku) (0,25 bodu). 
Povinnosť p oužívať jasný a  zrozumiteľný jazyk sa považuje za existujúcu, či už podľa zákona, iného právneho 
predpisu alebo odbornej praxe (1 bod). Povinnosť stručnosti sa považuje za uplatniteľnú, či už na základe právnych 
predpisov, nariadení alebo postupov súdu (1 bod). Posúdenie kvality rozsudkov sa vzťahuje na existenciu vnútorného 
mechanizmu na úrovni najvyššieho súdu na posúdenie celkovej kvality vlastných rozhodnutí (1 bod). IT, Corte 
Suprema di Cassazione: hoci neexistuje procesný nástroj na objasnenie rozsudk ov, v  niektorých situáciách sa 
niektoré aspekty prípadu môžu pred príslušným sudcom objasniť ešte v  štádiu výkonu rozhodnutia. DK a RO: žiadne 
údaje. Súdy, ktoré sa zúčastňujú: BE: Cour de Cassation (najvyšší súd) a  Conseil d’Etat (štátna rada). BG: 
Върхов ен касационен съд (najvyšší súd) a  Върховен административен съд (najvyšší správny súd). CZ: Nejvyšší 
soud (najvyšší súd) a  Nejvyšší správní soud (najvyšší správny súd). DE: Bundesverwaltungsgericht (spolkový 
správny súd). EE: Riikohus (najvyšší súd). IE: Chúirt Uachtarach (najvyšší súd). EL: Συμβούλιο της Επικρατείας 
(štátna rada). ES: Tribunal Supremo (najvyšší súd). FR: Cour de Cassation (najvyšší súd) a  Conseil d’Etat (štátna 
rada). HR: Vrhovni sud (najvyšší súd) a  Visoki upravni (najvyšší správny súd). IT: Corte Suprema di Cassazione 
(najvyšší súd) a  Consiglio de Stato (štátna rada). CY: Ανώτατο Δικαστήριο (najvyšší súd). LV: Augstākā tiesa 
(najvyšší súd). LT: Vyriausiasis Administracinis Teismas (najvyšší správny súd). LU: Cour de Cassation (najvyšší 
súd). HU: Kúria (najvyšší súd). MT: Odvolací súd. NL: Hoge Raad (najvyšší súd) a  Raad van State (štátna rada). 
AT: Oberster Gerichtshof (najvyšší súd) a  Verwaltungsgerichtshof (najvyšší správny súd). PL: Sąd Najwyższy 
(najvyšší  súd) a  Naczelny Sąd Administracyjny (najvyšší správny súd). PT: Supremo Tribunal Administrativo 
(najvyšší správny súd). SI: Vrhovno sodišče (najvyšší súd). SK: Najvyšší súd (najvyšší súd). FI: Korkein hallinto -
oikeus (najvyšší správny súd). SE: Högsta dom stolen (najvyšší súd) a  Högsta förvaltningsdomstolen (najvyšší 
správny súd). UK: Najvyšší súd.  
  
Vopred určené prvky v odôvodneniach alebo štruktúre rozhodnutí Odborná príprava
Povinnosť používať jasný a zrozumiteľný jazyk Mechanizmy na objasňovanie rozsudkov
Povinnosť stručnosti Posúdenie kvality rozsudkovŽIADNE ÚDAJEAA
AA
AA
A
A
AA
A
A
AŽIADNE ÚDAJEŽIADNE ÚDAJEAA
AA
AA
A
A
AA
A
A
AŽIADNE ÚDAJE

 
43 
 Obrázok č. 44: Normy týkajúce sa časového rozvrhu (*) [zdroj: Európska komisia (102)] 
 
(*) Členské štáty dostali po jednom bode, ak normy sú vymedzené, bez ohľadu na oblasť práva (občianske/obchodné, 
správne alebo iné).  
Obrázok č. 45 je zameraný na normy týkajúce sa nevybavených prípadov, ktoré spočívajú 
v opatreniach na zníženie oneskorení zameraných na zlepšenie tempa pri rozhodovaní  v súdnych 
sporoch. Na obrázku sú znázornené kompetencie členských štátov pri stanovovaní 
a monitorovaní noriem týkajúcich sa nevybavených prípadov a  prijímaní nadväzujúcich opatrení. 
Obrázok č. 46 je zameraný na časové rámce, ktoré môžu byť v  súdnictve úč inným nástrojom 
riadenia, keďže môžu napomôcť zisťovanie potenciálnych problémov v  oblasti efektívnosti aj 
identifikovanie riešení (napr. ďalšie ľudské alebo finančné zdroje, reorganizácia postupu riadenia 
súdov, dočasná pomoc súdu).  
Obrázok č. 45: Stanovenie a  monitorovanie noriem týkajúcich sa nevybavených prípadov  
(*) [zdroj: Európska komisia (103)] 
 
 (*) „Výkonná moc“ zahŕňa inštitúcie, ktoré priamo alebo nepriamo riadi vláda. „Iné“ je odkazom na národný úrad 
pre súdnictvo v  HU, ktorý vedie jeho predseda zvolený kvalifikovanou väčšinou parlamentu spomedzi sudcov na 
funkčné obdobie deviatich rokov. „Súdnictvo“ zahŕňa také orgány, akými sú predsedovia súdov, súdne rady, orgány 
sudcov. HU: národný úrad pre súdnictvo (Országos Bíróság i Hivatal) sa zúčastňuje na stanovovaní a  monitorovaní 
noriem pre nevybavené prípady a  prijímaní nadväzujúcich opatrení.  
  
                                                           
102 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
103 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
BEEEITLTHUATROSIFISEDKDEESHRCYLVNLSKCZIEELFRMTPLPTBGLUUK
Lehoty Časové rámce  Nevybavené prípadyN
E
U
V
Á
D
Z
AS
A
ŽIADNE ÚDAJE
NEUVÁDZA 
SA
ŽIADNE ÚDAJENadväzujú ce
opatrenia 
Monitoro -
vanie 
noriem 
Stanovo -
vanie
noriemSúdnictvo
Orgány  výkonnej 
moci/iné
Súdnictvo
SúdnictvoOrgány  výkonnej 
moci/inéOrgány  výkonnej 
moci/iné
 
44 
 Obrázok č. 46: Časový rámec: vymedzenie pojmu, automatické monitorovanie 
a nadväzujúce opatr enia (*) [zdroj: Európska komisia  (104)] 
 
 
3.2.5.  Závery týkajúce sa kvality justičných systémov  
Ľahký prístup, dostatočné zdroje, účinné hodnotiace nástroje a  vhodné normy a  postupy sú 
faktory, ktoré prispievajú k  vysokej kvalite justičných systémov. Od účinného justičného systému 
očakávajú občania a  podniky vysokokvalitné rozhodnutia (105). V porovnávacom prehľade EÚ 
v oblasti justície za rok 2019 je uvedené porovnávacie preskúmanie týchto faktorov.  
Prístupnosť  
V tomto vydaní sa skúmajú prvky, ktoré prispi evajú k  ústretovosti justičného systému voči 
občanom.  
 Takmer všetky členské štáty poskytujú prístup k  niektorým online informáciám  o svojom 
systéme súdnictva vrátane centralizovaného webového portálu s  elektronickými tlačivami 
a interaktívnym poučením o  vymáhateľných právach (obrázok č. 20). Rozdiely sú v  obsahu 
informácií a  ich vhodnosti, pokiaľ ide o  potreby ľudí. Napríklad  pokiaľ ide o  možnosť 
vypočítať právnu pomoc prostredníctvom online simulácie, zvýšený počet členských štátov 
(13) umožňuje ľuďom zist iť, či majú nárok na právnu pomoc. Zatiaľ čo informácie pre 
cudzincov sú k  dispozícii vo väčšine členských štátov, neplatí to vždy pre informácie určené  
deťom a  zrakovo alebo sluchovo postihnutým osobám.  
 Dostupnosť právnej pomoci a  úroveň súdnych poplatkov  majú významný vplyv na prístup 
k spravodlivosti, najmä pre chudobných ľudí. Z  obrázka č. 21 vyplýva, že v  niektorých 
členských štátoch by spotrebitelia, ktorých príjem je nižší ako hranica chudoby podľa 
Eurostatu, právnu pomoc nedostali. V  porovnaní s  minulým rokom sa však v  dvoch takýchto 
členských štátoch zvýšila dostupnosť právnej pomoci. Zároveň sa v  niektorých členských 
štátoch dostupnosť právnej pomoci za tie roky znížila. Výška súdnych poplatkov (obrázok č. 
                                                           
104 Údaje za rok 2018 zozbierané v  spolupráci so skupinou kontaktných osôb pre vnútroštátne justičné systémy.  
105  Využívanie umelej inteligencie v  justičných systémoch sa stalo aktuálnou  témou. V  apríli 2018 Komisia prijala 
oznámenie o  umelej inteligencii pre Európu [COM(2018) 237 final], v  ktorom sa zdôraznil význam investícií do 
kľúčových oblastí použitia, ako je verejná správa vrátane spravodlivosti. V  nadchádzajúcich rokoch by 
porovná vací prehľad EÚ v  oblasti justície mohol poskytnúť prehľad o  situácii v  členských štátoch. Na obrázkoch 
č. 26 a  43 (opatrenia týkajúce sa uverejňovania rozsudkov na  internete a  postupy týkajúce sa kvality rozsudkov) 
sa už uvádzajú údaje týkajúce sa faktoro v, ktoré sú rozhodujúce pre rozvoj silného odvetvia právnych 
technológií („Legal Tech“) v  Európe.  
BELVHUNLESITATROSEBGEELTSIDKFRFICYCZDEIEPTELHRLUMTPLSKUK
Možné nadväzujúce opatrenie: správa sudcu
Možné nadväzujúce opatrenie: reorganizácia postupu riadenia súdov
Možné nadväzujúce opatrenie: dočasná pomoc zo strany špeciálnych sudcov
Možné nadväzujúce opatrenie: ďalšie zdroje
Priebežné monitorovanie časových rámcov v reálnom čase
Vymedzenie noriem časových rámcovNEUVÁDZA SAŽ
I
A
D
N
EÚ
D
A
J
E
 
45 
 22) zostala od roku 2016 do veľkej miery s tabilná, hoci vo viacerých členských štátoch sa 
súdne poplatky zvýšili v  pomere k  pohľadávke, najmä v  prípade pohľadávok s  nízkou 
hodnotou, čo možno pripísať zvýšeniu uplatniteľného minimálneho súdneho poplatku. 
Ťažkosť získania právnej pomoci v  kombinácii  s čiastočne značnými úrovňami súdnych 
poplatkov v  niektorých členských štátoch by mohli chudobných ľudí odrádzať od prístupu 
k spravodlivosti.  
 Dostupnosť elektronických prostriedkov  počas súdneho konania prispieva k  ľahšiemu 
prístupu k  spravodlivosti, obm edzovaniu prieťahov a  znižovaniu nákladov. Na obrázku č. 23 
možno vidieť, že vo vyše polovici členských štátov elektronické podávanie žalôb nie je 
zavedené alebo je možné iba v  obmedzenom rozsahu a  že nie všetky členské štáty umožňujú 
sledovanie pokroku v  súdnych konaniach na internete.  
 Väčšina členských štátov má normy spôsobu informovania účastníkov o  pokroku 
dosiahnutom v  ich konaní , o harmonograme súdu alebo o  možných zdržaniach (obrázok č. 
24). V  porovnaní s  predchádzajúcimi rokmi niekoľko členských št átov tieto normy výrazne 
zlepšilo. Rozdiely medzi členskými štátmi sa týkajú hlavne používaných metód. Zatiaľ čo 
niektoré členské štáty používajú automatizovaný systém notifikácií prostredníctvom 
elektronickej pošty alebo SMS, ktorý poskytuje informácie o  meškaní, harmonogramoch alebo 
všeobecnom vývoji prípadu, iné poskytujú online prístup k  informáciám o  prípade a  niektoré 
to ponechávajú na uváženie súdu.  
 V porovnaní s  predchádzajúcimi rokmi sa online prístup k  rozsudkom súdu  (obrázok č. 25) 
zlepšil, najmä  pokiaľ ide o  uverejňovanie rozsudkov najvyššej inštancie: všetky 
občianskoprávne/obchodné aj správne rozsudky uverejňuje 19  členských štátov. Po prvýkrát sa 
v porovnávacom prehľade EÚ v  oblasti justície uvádzajú informácie o  zverejňovaní trestných 
rozsudk ov. Vyplýva z  neho, že 19 členských štátov uverejňuje všetky trestné rozsudky 
najvyššej inštancie.  Pozitívny vývoj nabáda všetky členské štáty, aby sa ďalej zlepšovali, 
keďže rozhodnutia na najvyššom stupni zohrávajú dôležitú úlohu z  hľadiska konzistentnos ti 
ustálenej judikatúry. So zreteľom na skutočnosť, že rôzne prostriedky na online zverejňovanie 
(obrázok č. 26) by mohli uľahčiť vyhľadávanie relevantných judikátov, mohlo by sa ďalej 
rozvíjať označovanie rozsudkov kľúčovými slovami a  častejšie používanie  európskeho 
identifikátora judikatúry (ECLI).  
 V porovnaní s  predchádzajúcimi rokmi sa naďalej zvyšuje počet členských štátov, ktoré 
podporujú dobrovoľné používanie metód alternatívneho riešenia sporov  (ARS) (obrázok 
č. 27) na riešenie súkromných sporov. Dosiahlo sa to hlavne zavedením viacerých stimulov na 
využívanie ARS v  rôznych oblastiach práva. Zohľadnili sa aj správne spory a  menej ako 
polovica členských štátov umožňuje ARS v  tejto oblasti.  
Zdroje  
Vysokokvalitné justičné systémy v  členských štátoch si vyžadujú dostatočnú úroveň finančných 
a ľudských zdrojov vrátane potrebných investícií do materiálnej a  technickej infraštruktúry, náležitú 
počiatočnú a  pokračujúcu odbornú prípravu, ako aj  rozmanitos ť sudcov vrátane vyváženého 
zastúpenia mužov a  žien. Z  porovnávacieho prehľadu EÚ v  oblasti justície za rok 2019 vyplýva toto:  
 Pokiaľ ide o  finančné zdroje , z údajov vyplýva, že vo všeobecnosti zostali celkové výdavky 
verejnej správy v  roku 2017 na súdoch v členských štátoch väčšinou stabilné, pričom medzi 
členskými štátmi pretrvávajú výrazné rozdiely v  skutočných sumách, a  to v EUR na obyvateľa, 
ako aj v  percentuálnom vyjadrení HDP medzi členskými štátmi (obrázky č. 28 a  29). 
V porovnaní s  rokom 2016 však výdavky v  roku 2017 zvýšilo menej členských štátov. Členské 
štáty väčšinou používajú na určenie finančných zdrojov pre súdnictvo historické alebo skutočné 
náklady namiesto toho, aby vychádzali zo skutočného pracovného zaťaženia alebo z  požiadaviek 
súdov (o brázok č. 30).  
 Po prvýkrát sa na základe údajov zhromaždených Eurostatom v  porovnávacom prehľade EÚ 
 
46 
 v oblasti justície za rok 2019 uvádza aj rozdelenie celkových výdavkov do rôznych kategórií . 
Z obrázku č. 31 vyplýva, že medzi členskými štátmi existujú výr azné rozdiely v  štruktúre 
výdavkov. Na jednej strane, zatiaľ čo najväčší podiel vo väčšine členských štátov predstavujú 
mzdy a  platy sudcov a  zamestnancov súdov (vrátane sociálnych príspevkov), investície do 
dlhodobého majetku, ako sú napríklad súdne budov y a softvér, sú veľmi nízke a  v niektorých 
prípadoch dokonca chýbajú. Výdavky na prevádzkové náklady (napr. prenájom budov, právna 
pomoc a  iný spotrebný tovar) sú na druhej strane podstatne vyššie v  niektorých členských 
štátoch (obrázok č. 31).  
 Ženy sú med zi sudcami zastúpené vo veľkej väčšine. Prevažujú na súdoch prvej a  druhej 
inštancie vo väčšine členských štátov (obrázok č. 33). Situácia je však iná na najvyšších súdoch, 
kde ženy predstavujú vo väčšine členských štátov menej ako päťdesiat percent sudcov  (obrázok 
č. 34). Od roku 2010 sa však podiel sudkýň na najvyšších súdoch zvýšil vo väčšine členských 
štátov.  
 Pokiaľ ide o  odbornú prípravu sudcov , hoci väčšina členských štátov zabezpečuje nepretržitú 
odbornú prípravu v  oblasti práva EÚ, práva iného člens kého štátu a  spôsobilosti súdiť, menej ich 
zabezpečuje odbornú prípravu zameranú na zručnosti v  oblasti IT, riadenie súdov a  súdnu etiku 
(obrázok č. 37). V  odbornej príprave zameranej na komunikáciu so zraniteľnými skupinami strán 
sa situácia zjavne zlepšu je v prospech detí, zrakovo alebo sluchovo postihnutých osôb a  obetí 
rodovo motivovaného násilia (obrázok č. 38), v  menšej miere vo vzťahu k  žiadateľom o  azyl. 
Odbornú prípravu o  zvyšovaní informovanosti a  schopnosti riešiť falošné správy a  otázky 
týkajúce  sa sociálnych médií zabezpečuje menej ako polovica členských štátov.  
Hodnotiace nástroje  
 Monitorovanie a  hodnotenie  činností súdov (obrázok č. 39) existuje vo všetkých členských 
štátoch. Vo všeobecnosti zahŕňa rôzne ukazovatele výkonnosti a  kvality a  pravidelné podávanie 
správ. Takmer všetky členské štáty monitorujú počet a  dĺžku súdnych konaní a  majú systémy 
pravideln ého hodnotenia. V  porovnaní s  predchádzajúcimi rokmi viaceré členské štáty rozšírili 
monitorovanie na špecifickejšie prvky a  niektoré členské štáty zapojili súdnych zamestnancov 
špecializovanejších v  oblasti kvality.  
 Mnohé členské štáty ešte stále v  plnej miere nevyužívajú potenciál IKT systémov na správu 
prípadov  a v porovnaní s  predchádzajúcimi rokmi nedošlo k  žiadnym zlepšeniam (obrázok č. 
40). Takéto systémy slúžia na rôzne účely vrátane tvorby štatistík a  majú sa dôsledne zaviesť 
v rámci celého justičn ého systému. Niektoré členské štáty majú systémy včasného varovania na 
odhalenie zlyhaní alebo nedodržiavania noriem týkajúcich sa spracovania prípadu, čo umožňuje 
nájdenie včasných riešení. V  niektorých členských štátoch stále nie je možné zabezpečiť 
celoštátny zber údajov vo všetkých oblastiach justície.  
 Využívanie prieskumov  medzi účastníkmi konaní a  odborníkmi pracujúcimi v  oblasti práva 
(obrázok č. 41) sa znížilo, pričom väčší počet členských štátov sa rozhodol neuskutočňovať 
žiadne prieskumy. Prístupn osť, útvar súdu pre služby zákazníkom, súdne pojednávanie 
a rozsudok, ako aj všeobecná dôvera v  justičný systém zostali hlavnými témami prieskumov, iba 
niekoľko členských štátov sa však zaujímalo o  spokojnosť skupín s  osobitnými potrebami 
a o informovanosť  o právach. Takmer všetky členské štáty, ktoré využívali prieskumy, 
zabezpečili aj nadväzujúce opatrenia (obrázok č. 42), aj keď sú v  ich rozsahu aj teraz výrazné 
rozdiely. Výsledky sú zvyčajne zverejňované a  využívané v  správach, pričom vo  väčšine 
členský ch štátov viedli výsledky prieskumov k  identifikovaniu nevyhnutných zmien v  právnych 
predpisoch.  
Normy  
Normy môžu zvýšiť kvalitu justičných systémov. V  tomto vydaní sa podrobnejšie skúmajú určité 
normy zamerané na zlepšenie časového rozvrhu konania a  infor mácií poskytovaných stranám. 
V roku 2019 sú v  porovnávacom prehľade EÚ v  oblasti justície po prvýkrát zahrnuté aj údaje 
 
47 
 o kvalite rozsudkov.  
 Na základe údajov získaných subjektmi ACA -Europe a  NPSJC z  obrázku č. 43 vyplýva, že 
normy týkajúce sa kvality rozs udkov  sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne 
odlišujú, pričom v  niektorých členských štátoch existujú rozdiely dokonca aj medzi 
posudzovanými súdmi. Väčšina členských štátov však poskytuje určitú odbornú prípravu 
sudcom týkajúcu sa štruktúry, štýlu odôvodňovania a  vypracovávania rozsudkov.  
Vo väčšine členských štátov obsahujú štruktúra a  odôvodnenie rozhodnutí  vopred určené 
prvky. V  niektorých členských štátoch majú okrem toho používatelia súdov prístup 
k mechanizmom, ktoré umožňujú získať objasnenia súdnych rozhodnutí, čo je zaujímavý 
prístup zlepšenia ústretovosti justičných systémov voči občanom.  
Najvyššie s údy, ktoré používajú nástroje na hodnotenie kvality vlastných rozhodnutí, sú 
v menšine, napriek tomu, že takáto práca by pri rešpektovaní nezávislosti súdnictva mohla 
priniesť zlepšenia.  
 Väčšina členských štátov používa normy týkajúce sa časového rozvrhu . Určité členské štáty, 
ktoré čelia osobitným problémom v  oblasti efektívnosti, však v  súčasnosti takéto normy 
nepoužívajú. Normy týkajúce sa nevybavených prípadov nie sú tak rozšírené ako normy, ktoré 
stanovujú lehoty (napr. pre pevne stanovené obdobie od z aevidovania veci do konania prvého 
súdneho pojednávania) a  normy týkajúce sa časových rámcov (spresňujúce napríklad vopred 
stanovený podiel prípadov, ktoré majú byť vyriešené v  určitom čase) (obrázok č. 44).  
 Normy v  oblasti nevybavených prípadov  sú užitočn ým nástrojom, ktorý môže prispieť 
k lepšiemu riadeniu prípadov a  vyššej efektívnosti. Na obrázku č. 45 je znázornené, že 
nevybavené prípady väčšinou stanovuje buď výhradne súdnictvo, alebo súdnictvo v  spolupráci 
s výkonnou mocou. Monitorovanie noriem a  prijímanie následných opatrení patrí väčšinou do 
kompetencie súdnictva, zatiaľ čo v  niektorých členských štátoch tu svoju úlohu zohráva aj 
výkonná moc.  
 Zatiaľ čo väčšina členských štátov má normy týkajúce sa časových rámcov  (obrázok č. 46), 
len niekoľko z  nich má trvalý monitorovací mechanizmus pre vopred stanovené časové rámce. 
Z porovnávacieho prehľadu EÚ v  oblasti justície z  roku 2019 vyplýva, že väčšina členských 
štátov používa ďalšie zdroje na následné opatrenia, ktoré sa však líšia svojím rozsahom. 
Najbe žnejším následným opatrením je reorganizácia postupu riadenia súdov, zatiaľ čo 
možnosť dočasnej pomoci zo strany špeciálnych sudcov je stanovená iba v  niekoľkých 
členských štátoch.  
 
  
 
48 
 3.3. Nezávislosť  
Nezávislosť súdnictva je jednou z  požiadaviek, ktorá vychádza zo zásady účinnej súdnej ochrany 
uvedenej v  článku 19 ZEÚ a  z práva na účinný prostriedok nápravy pred súdom, ktoré je 
zakotvené v  Charte základných práv Európskej únie (článku 47) (106). Zaručuje spravodlivosť, 
predvídateľnosť a  istotu právneho sys tému, ktoré sú  dôležitými prvkami právneho štátu 
a atraktívneho investičného prostredia . Vnímaná nezávislosť súdnictva je činiteľom, ktorý 
podporuje rast, pretože vnímanie nedostatku nezávislosti môže odrádzať od investovania. Okrem 
ukazovateľov vnímanej n ezávislosti súdnictva z  rôznych zdrojov je v  porovnávacom prehľade 
uvedených viacero ukazovateľov spôsobu organizácie justičných systémov v  záujme ochrany 
nezávislosti súdnictva v  určitých typoch situácií, keď by mohla byť ohrozená nezávislosť. Na 
základe príspevkov Európskej siete súdnych rád (ENCJ), Siete predsedov najvyšších súdov 
Európskej Únie (NPSJC) a  Združenia štátnych rád a  najvyšších správnych súdov EÚ (ACA -
Europe) poskytuje porovnávací prehľad EÚ v  oblasti justície za rok 2019 nové alebo 
aktualiz ované údaje týkajúce sa právnych záruk, pokiaľ ide o  disciplinárne konania týkajúce sa 
sudcov a  vymenovania sudcov – členov súdnych rád, a  o organizácií prokuratúry.  
3.3.1. Vnímanie nezávislosti súdnictva  
Obrázok č. 47: Vnímanie nezávislosti súdov a  sudcov širokou verejnosťou (*) (zdroj: 
Eurobarometer (107) – svetlé farby: 2016, 2017 a  2018, tmavé farby: 2019)  
 
(*) Členské štáty sú zoradené najprv podľa percenta respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a  sudcov je veľmi dobrá alebo 
pomerne dobrá (celkovo dobrá); ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej nezávislosti, potom sú 
zoradené podľa percenta respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a  sudcov je pomerne zlá alebo veľ mi zlá (celkovo zlá); ak 
majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej aj zlej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percenta  
respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a  sudcov je veľmi dobrá; ak majú niektoré členské štáty  rovnaký percentuálny podiel 
celkovo dobrej, celkovo zlej a  veľmi dobrej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percenta respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť 
súdov a  sudcov je veľmi zlá.  
Na obrázku č. 48 sa uvádzajú hlavné dôvody vnímania nedostatočn ej nezávislosti súdov a  sudcov, 
ktoré spomenuli respondenti. Respondenti zo širokej verejnosti, ktorí nezávislosť justičného 
                                                           
106  Pozri http://eur -lex.europa.eu/legal -content/SK/TXT/PDF/ ?uri=CELEX:12012P/TXT&from=SK . 
107  Prieskum Eurobarometer FL474 uskutočnený 9.  a 11. januára 2019. Odpovede na otázku: „Podľa toho, čo viete, 
ako by ste ohodnotili justičný systém v  (našej krajine) z  hľadiska nezávislosti súdov a  sudcov? Povedali by ste, 
že je veľmi dobrý, pomerne dobrý, pomerne zlý alebo veľmi zlý?“ pozri: 
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
 DK FI AT SE IE DE NL LU UK BE CY FR EL MT EE CZ LT LV HU PT RO SI PL IT ES BG SKHR
Veľmi dobrá Pomerne dobrá Pomerne zlá Veľmi zlá Neviem
 
49 
 systému vyhodnotili ako „pomerne zlú“ alebo „veľmi zlú“, si mohli vybrať z  troch dôvodov na 
vysvetlenie svojho hodnotenia. Členské štáty sú uvedené v  rovnakom poradí ako na obrázku č. 47.  
Obrázok č. 48: Hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti širokou verejnosťou 
(podiel všetkých respondentov — vyššia hodnota znamená väčší vplyv) (zdroj: Eurobarometer  
(108)] 
 
Obrázok č. 49: Vnímanie nezávislosti súdov a  sudcov spoločnosťami  (*) (zdroj: 
Eurobarometer (109) — svetlé farby: 2016, 2017 a  2018, tmavé farby: 2019)  
 
(*) Členské štáty sú zoradené najprv podľa percenta respondentov, ktorí  uviedli, že nezávislosť súdov a  sudcov je veľmi dobrá alebo pomerne dobrá 
(celkovo dobrá); ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej nezávislosti, potom sú zoradené po dľa percenta respondentov, 
ktorí uviedli, že nezávislosť  súdov a  sudcov je pomerne zlá alebo veľmi zlá (celkovo zlá); ak majú niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel 
celkovo dobrej aj zlej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percenta respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a  sudcov je veľ mi dobrá; ak majú 
niektoré členské štáty rovnaký percentuálny podiel celkovo dobrej, celkovo zlej a  veľmi dobrej nezávislosti, potom sú zoradené podľa percenta 
respondentov, ktorí uviedli, že nezávislosť súdov a  sudcov je veľmi zlá.  
                                                           
108  Prieskum Eurobarometer FL474, odpovede na otázku: „Mohli by ste vysvetliť, v  akej miere tieto jednotlivé 
dôvody vysvetľujú vaše hodnotenie nezávislosti justičného systému v  (našej krajine): veľmi, troch u, ani nie, 
vôbec nie?“  
109  Prieskum Eurobarometer FL475 uskutočnený 7.  a 16. januára 2019. Odpovede na otázku: „Podľa toho, čo viete, 
ako by ste ohodnotili justičný systém v  (našej krajine) z  hľadiska nezávislosti súdov a  sudcov? Povedali by ste, 
že je veľ mi dobrý, pomerne dobrý, pomerne zlý alebo veľmi zlý?“, pozri: 
https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights /effective -justice/eu -justice -scoreboard_en . 
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
DKFIATSEIEDENLLUUKBECYFRELMTEECZLTLVHUPTROSIPLITESBGSKHR
Status a postavenie sudcov nedostatočne
zabezpečujú ich nezávislosťTlak na základe
hospodárskych alebo iných špecifických záujmovZasahovanie alebo tlak zo strany
vlády a politikov
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
 DK LU FI AT IE NL DE RO SE BE UK MT LT FR EL CY LV CZ BG EE IT ES PT PL SI SK HUHR
Veľmi dobrá Pomerne dobrá Pomerne zlá Veľmi zlá Neviem
 
50 
 Na obrázku č. 50 sa uvá dzajú hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti súdov a  sudcov, 
ktoré spomenuli respondenti. Respondenti zo spoločností, ktoré nezávislosť justičného systému 
vyhodnotili ako „pomerne zlú“ alebo „veľmi zlú“, si mohli vybrať z  troch dôvodov na vysvet lenie 
svojho hodnotenia. Členské štáty sú uvedené v  rovnakom poradí ako na obrázku č.  49. 
Obrázok č. 50: Hlavné dôvody vnímania nedostatočnej nezávislosti spoločnosťami [podiel 
všetkých respondentov — vyššia hodnota znamená väčší v plyv) (zdroj: Eurobarometer (110)] 
 
Obrázok č. 51: SEF: vnímanie nezávislosti súdnictva zo strany podnikov (vnímanie — vyššia 
hodnota znamená lepšie vnímanie) (zdroj: Svetové ekonomické fórum (111)] 
 
                                                           
110  Prieskum Eurobarometer FL475, odpovede na otázku: „Mohli by ste vysvetliť, v  akej miere tieto jednotlivé 
dôvody vysvetľujú vaše hodnotenie nezávislosti justičného systému v  (našej krajine): veľmi, trochu, ani  nie, 
vôbec nie?“  
111 Údaje Svetového ekonomického fóra (SEF) vychádzajú z  odpovedí na túto otázku z  prieskumu: „Do akej miery 
je vo vašej krajine systém súdnictva nezávislý od vplyvov vlády, osôb alebo spoločností? [1 = vôbec nie je 
nezávislý; 7 = je úplne nezávislý]“. Odpovede na prieskum boli získané z  reprezentatívnej vzorky podnikov, 
ktoré zastupujú hlavné hospodárske odvetvia (poľnohospodárstvo, výrobný priemysel, nevýrobný priemysel 
a služby) vo všetkých príslušných členských štátoch. Prieskum prebieha  v rôznych formátoch vrátane osobných 
alebo telefonických rozhovorov s  výkonnými riaditeľmi podnikov, tlačených formulárov zasielaných poštou 
a online prieskumov. Pozri https://www.weforum.org/reports/the -global -competitveness -report -2018 .  
0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
DKLUFIATIENLDEELROFRSEBEUKMTLTCYLVCZBGEEITESPTPLSISKHUHR
Status a postavenie sudcov nedostatočne
zabezpečujú ich nezávislosťTlak na základe
hospodárskych alebo iných špecifických záujmovZasahovanie alebo tlak zo strany
vlády a politikov
012345678
FINLLUDKIEUKBESEATEEDEFRPTCYCZROLTMTESITLVELSIBGHUPLSKHR
2010 –2012 2015 –2016 2016 –2017 2017 –2018 Prieskum vykonaný v rokoch :
 
51 
 3.3.2. Štrukturálna nezávislosť  
Záruky štrukturálnej nezávislosti si vyžadujú existenciu pravidiel, najmä pokiaľ ide o  zloženie 
daného súdu a  vymenúvanie, dĺžku funkčného obdobia a  dôvody neprítomnosti, zamietnutia 
alebo odvolania jeho členov, aby sa odstránili akékoľvek oprávnené pochyb nosti účastníkov 
konania, pokiaľ ide o  jeho neovplyvniteľnosť vonkajšími faktormi a  neutralitu vo vzťahu 
k protichodným záujmom (112). 
Boli vypracované európske normy, najmä Radou Európy, napríklad v  odporúčaní Rady Európy 
z roku 2010 o  sudcoch: nezávislosť,  efektívnosť a  zodpovednosť  (113). V porovnávacom prehľade 
sa uvádza niekoľko ukazovateľov o  tom, ako sú organizované justičné systémy, aby bola 
zabezpečená nezávislosť súdnictva.  
Toto vydanie porovnávacieho prehľadu po prvýkrát zahŕňa ukazovatele týkajúce s a subjektov 
a orgánov zapájajúcich sa do disciplinárnych konaní so sudcami (obrázky č. 52 a  53) a  tak ako 
v minulom roku obsahuje ukazovatele týkajúce sa vymenúvania sudcov – členov súdnych rád 
(obrázok č. 54) (114). V porovnávacom prehľade EÚ v  oblasti just ície za rok 2019 sa uvádza 
rozšírený prehľad o  tom, ako sú v  jednotlivých členských štátoch riadené a  organizované 
prokuratúry (obrázky č. 55, 56 a  57) (115). Obrázky znázorňujú vnútroštátne rámce uplatňované 
v decembri 2018.  
Obrázky uvedené v  porovnávacom p rehľade neposkytujú posúdenie, ani nepredstavujú 
kvantitatívne údaje o  účinnosti záruk. Ich cieľom nie je zobraziť zložitosť a  podrobnosti záruk. 
Existencia viacerých záruk sama osebe nezabezpečuje účinnosť justičného systému. Treba tiež 
poznamenať, že v  záujme zaručenia nezávislosti súdnictva je nevyhnutné aj vykonávanie politík 
a postupov na podporu integrity a  na zamedzenie korupcie v  súdnictve. Účinná ochrana 
nezávislosti súdnictva si napokon vyžaduje kultúru integrity a  nestrannosti, ktorú rešpektujú 
všetci sudcovia a  širšia spoločnosť.  
  
                                                           
112  Pozri rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z  25. júla 2018, LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, bod 
66. Pozri aj odseky 46 a  47 odporúčania CM/Rec(2010)12 s  názvom Sudcovia: nezávislosť, efektívnosť 
a zodpovednosť (prijaté Výborom ministrov Rady Európy 17.  novembra 2010) a  dôvodovú správu, kde sa 
stanovuje, že orgán, ktorý rozhoduje o  výbere a  pracovnej kariére sudcov, by mal byť nezávislý od výkonnej 
a zákonodarnej moci. S  cieľom zabezpečiť jeho nezávislosť by aspoň polovicu členov tohto orgánu mali tvoriť 
sudcovia zvolení kolegami. Ak sa však v  ústavných alebo iných právnych predpisoch stanovuje, že o  výbere 
a kariére sudcov rozhoduje hlava štátu, vláda alebo orgán zákonodarn ej moci, mal by sa vytvoriť nezávislý 
a kompetentný orgán zložený prevažne z  predstaviteľov súdnictva (bez toho, aby tým boli dotknuté pravidlá 
uplatniteľné na súdne rady uvedené v  kapitole IV), ktorý by bol oprávnený vydávať odporúčania a  vyjadrovať 
stano viská, podľa ktorých by príslušný menovací orgán postupoval v  praxi.   
113 Pozri odporúčanie CM/Rec(2010)12 s  názvom Sudcovia: nezávislosť, efektívnosť a  zodpovednosť, ktoré prijal 
Výbor ministrov Rady Európy 17.  novembra 2010, a  dôvodovú správu [ďalej len: „ odporúčanie 
CM/Rec(2010)12“].  
114  Údaje vychádzajú z  odpovedí na aktualizovaný dotazník vypracovaný Komisiou v  úzkej spolupráci s  Európskou 
sieťou súdnych rád. Odpovede na aktualizovaný dotazník, ktoré poskytli členské štáty, v  ktorých neexistujú 
súdne rady , ktoré nie sú členmi ENCJ, alebo ktorých členstvo v  ENCJ bolo pozastavené (CZ, DE, EE, CY, LU, 
AT, PL a  FI), boli získané prostredníctvom spolupráce so Sieťou predsedov najvyšších súdov EÚ.  
115  Obrázky vychádzajú z  odpovedí na aktualizovaný dotazník, ktor ý vypracovala Komisia v  úzkej spolupráci so 
skupinou expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a  financovaniu terorizmu.  
 
52 
 – Záruky týkajúce sa disciplinárnych konaní so sudcami – 
Disciplinárne konania týkajúce sa sudcov patria k  najcitlivejším situáciám v  súvislosti 
s nezávislosťou súdnictva. Podľa Súdneho dvora Európskej únie si „požiadavka nezávislosti tiež 
vyžaduje, aby disciplinárny režim tých, ktorí majú za úlohu rozhodovať, poskytoval potrebné 
záruky s  cieľom predísť akémukoľvek riziku toho, že taký režim bude využitý ako systém 
politickej kontroly obsahu súdnych rozhodnutí.“  (116) V tomto ohľade stanovenie pravidiel, ktoré 
vymedzujú najmä správania predstavujúce disciplinárne previnenia, ako aj konkrétne uplatniteľné 
sankcie, ktoré predpokladajú zásah nezávislého orgánu v  súlade s  postupom, ktorý v  plnom 
rozsahu zaručuje práva zakotvené v  článkoch 47 a  48 Charty, najmä práva na obhajobu, a  ktoré 
zakotvujú možnosť napadnúť na súde rozhodnutia disciplinárnych orgánov, predstavuje súbor 
základných záruk na účely zachovania nezávislosti súdnej moci (117). Súdny dvor rozhodol, že 
„člán ok 267 ZFEÚ poskytuje vnútroštátnym súdom veľkú diskrečnú právomoc obrátiť sa na 
Súdny dvor (...) v  ktoromkoľvek okamihu konania, ktorý považujú za vhodný“ (118). Súdny dvor 
doplnil, že akékoľvek pravidlo, ktorým vnútroštátny súd obmedzí túto diskrečnú právo moc, „aby 
sa vyhol (...) disciplinárnym sankciám“, „zasahuje do právomocí priznaných členským štátom 
článkom 267 ZFEÚ a  v dôsledku toho do účinnosti spolupráce medzi Súdnym dvorom 
a vnútroštátnymi súdmi zavedenej mechanizmom návrhu na začatie prejudiciálne ho konania“ 
(119). Súdny dvor neskôr uviedol, že „skutočnosť, že sudcovia nebudú vystavení disciplinárnym 
sankciám za (...) zaslanie žiadosti o  prejudiciálne konanie Súdnemu dvoru (...), predstavuje 
záruku nevyhnutnú pre nezávislosť súdnictva“ (120). 
Podľa nor iem Rady Európy môže k  disciplinárnemu konaniu so sudcom dôjsť, ak si svoje 
povinnosti neplní účinným a  riadnym spôsobom (121). Výklad právnych predpisov, posúdenie 
skutočností alebo váženie dôkazov, ktoré vykonávajú sudcovia na účely rozhodnutia vo veci, by  
nemal viesť k  občianskoprávnej alebo disciplinárnej zodpovednosti, s  výnimkou prípadov 
úmyselného pochybenia alebo hrubej nedbanlivosti (122). Disciplinárne konanie by mal navyše 
viesť nezávislý orgán ako súd so všetkými zárukami spravodlivého procesu. Sudc a, s ktorým 
prebieha disciplinárne konanie, by mal mať právo napadnúť rozhodnutie a  sankciu. Disciplinárne 
sankcie by mali byť primerané (123). 
Obrázok č. 52 znázorňuje prehľad orgánov, ktoré rozhodujú o  disciplinárnych sankciách 
týkajúcich sa bežných sudcov , ktorými môžu byť buď a) riadne nezávislé orgány, ako sú súdy 
(najvyšší súd, správny súd alebo predseda súdu) alebo súdne rady, alebo b) iné orgány, ktorých 
členovia sú osobitne vymenovaní súdnou radou, sudcami alebo výkonnou mocou, aby 
rozhodovali v  disciplinárnych konaniach týkajúcich sa sudcov.  
  
                                                           
116  Pozri rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z  25. júla 2018, LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, bod 
67. 
117  Pozri rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z  25. júla 2018, LM, C-216/18 PPU, ECLI:EU:C:2018:586, bod 
67. 
118  Pozri rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z  5. júla 2016, Ognyanov , C-614/14 PPU, ECLI:EU:C:2016:514, 
bod 17.  
119  Pozri rozsudok Súdneho dvora Európ skej únie z  5. júla 2016, Ognyanov , C-614/14 PPU, ECLI:EU:C:2016:514, 
bod 25.  
120  Pozri rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z  12. februára 2019, RH, C-8/19 PPU, ECLI:EU:C:2019:110, bod 
47. 
121  Odsek 69 odporúčania CM/Rec(2010)12.  
122  Odsek 66 odporúčania C M/Rec(2010)12.  
123  Odsek 69 odporúčania CM/Rec(2010)12.  
 
53 
 Obrázok č. 52: Orgán, ktorý rozhoduje o  disciplinárnych sankciách voči sudcom (*) (124) 
 
(*) BG: Miernejšie disciplinárne sankcie môže uložiť predseda súdu. CZ: Disciplinárne prípady skúma disciplinárna komora 
najvyššieho správneho súdu. Členov navrhuje predseda súdu zo zoznamu sudcov a  vyberajú sa losovaním. DK: Súdny a  revízny 
dvor, ktorých členov navrhuje niekoľko aktérov (súdnictvo, advokátske kancelárie a  verejné organizácie) a  ktorých vymenúva 
ministerstvo spravodlivosti na základe odporúčania Rady pre menovanie sudcov (nezávislý orgán). DE: Disciplinárne opatrenia 
môžu uložiť v  rámci formálneho disciplinárneho konania (§ 63 nemeckého zákona o  súdnictve) slu žobné súdy („Dienstgerichte 
der Länder“ sudcom krajských súdov a  „Dienstgericht des Bundes“ sudcom spolkových súdov), pričom ide o  osobitné komisie 
riadnych súdov. Členov týchto komisií vymenúvajú sudcovia („Präsidium“) príslušného súdu (vyššieho krajského  súdu, krajského 
súdu alebo Spolkového súdneho dvora). Menej prísne disciplinárne opatrenia, napríklad pokarhanie, môže uložiť disciplinárnym 
rozhodnutím (§ 64 nemeckého zákona o  súdnictve) buď predseda súdu, alebo ministerstvo spravodlivosti (na úrovni sp olkových 
krajín, ako aj na úrovni spolku). EE: Disciplinárne veci prejednáva disciplinárna komora sudcov vymenovaná najvyšším súdom 
a valným zhromaždením všetkých estónskych sudcov. IE: Sudcovia nepodliehajú disciplinárnemu orgánu alebo disciplinárnemu 
režimu okrem konania podľa Ústavy, na základe ktorého môže byť sudca odvolaný z  funkcie pre dané pochybenie alebo 
nespôsobilosť na výkon funkcie na základe uznesení o  odvolaní prijatých oboma komorami parlamentu (Oireachtas). EL: 
Disciplinárnu právomoc nad su dcami vykonávajú v  prvej a  druhej inštancii rady tvorené bežnými sudcami na vyšších postoch 
vyberaných losovaním. Disciplinárnu právomoc nad vysokopostavenými sudcami vykonáva najvyššia disciplinárna rada. LV: 
Disciplinárne veci skúma súdny disciplinárny v ýbor, ktorého členovia sú menovaní valným zhromaždením sudcov. ES: 
Disciplinárne rozhodnutia týkajúce sa menej závažných trestných činov prijíma riadiaca komora príslušného súdu okresu, 
v ktorom zasadá jeden zo sankcionovaných sudcov (najvyšší súdny dvor, vnútroštátny súd a  najvyšší súd). LT: V prvej inštancii 
rozhoduje justičný čestný súd, ktorého členovia a  predseda (sudca zvolený súdnou radou) sú uvedení v  rozhodnutí súdnej rady. 
Tvorí ho šesť sudcov vybraných a  menovaných súdnou radou, dvaja členovia vy menovaní prezidentom republiky a  dvaja členovia 
vymenovaní predsedom parlamentu (Seimas). V  druhej inštancii rozhoduje najvyšší súd. HU: Disciplinárne veci skúma služobný 
tribunál vymenovaný súdnou radou. MT: Rozhoduje Komisia pre správu justície. PL: Mini ster spravodlivosti vyberie na základe 
nezáväznej konzultácie s  národnou súdnou radou disciplinárnych sudcov. SI: Členov disciplinárneho súdu vymenúva súdna rada 
spomedzi členov samotnej rady a  sudcov navrhnutých najvyšším súdom. SK: Disciplinárne komisie vymenúva súdna rada. 
V prípade predsedu a  podpredsedu najvyššieho súdu je pre disciplinárne konanie príslušný ústavný súd. SE: Stály sudca môže byť 
odvolaný z  funkcie len vtedy, ak sa dopustil závažného trestného činu alebo opakovane zanedbal svoje povinno sti, čím sa 
preukáže, že je zjavne nespôsobilý vykonávať túto funkciu. Ak rozhodnutie o  odvolaní sudcu prijme iný orgán ako súd (v praxi 
národná komisia pre disciplinárne priestupky), príslušný sudca môže vyzvať súd, aby toto rozhodnutie preskúmal. UK (EN + 
WL):  Predseda najvyššieho súdu (Lord Chief Justice) má právomoc so súhlasom lorda kancelára (Lord Chancellor) dať sudcovi 
formálne odporúčanie, upozornenie alebo pokarhanie, alebo mu za určitých okolností pozastaviť výkon funkcie. UK (NI):  
O disciplinárn ych veciach rozhoduje predseda najvyššieho súdu (Lord Chief Justice) a  ombudsman pre justičné vymenúvanie.  
Na obrázku č. 53 je uvedený prehľad vyšetrovacích orgánov, ktoré vykonávajú formálne 
vyšetrovanie v  súvislosti s  disciplinárnymi konaniami týkajúcimi  sa sudcov. Netýka sa 
predbežných skúmaní, ktorých cieľom je rozhodnúť, či sa začne alebo nezačne formálne 
disciplinárne konanie. Fáza vyšetrovania v  rámci disciplinárnych konaní je obzvlášť citlivým 
krokom, ktorý môže ovplyvniť nezávislosť súdnictva. Vyše trovacia právomoc môže byť 
vykonaná buď a) riadnymi nezávislými orgánmi, ako sú predsedovia súdov alebo súdne rady, 
alebo b) inými vyšetrovateľmi, ktorých osobitne vymenuje súdna rada, sudcovia alebo iné orgány 
na vedenie vyšetrovaní v  rámci disciplinárnyc h konaní so sudcami.  
                                                           
124  Údaje získané prostredníctvom aktualizovaného dotazníka, ktorý vypracovala Komisia v  úzkej spolupráci 
s ENCJ. Odpovede na aktualizovaný dotazník od členských štátov, v  ktorých neexistujú súdne rady,  ktoré nie sú 
členmi ENCJ, alebo ktorých členstvo v  ENCJ bolo pozastavené, boli získané prostredníctvom spolupráce so 
Sieťou predsedov najvyšších súdov EÚ.  
IEBEDKDELUNLAT FISEUKBGESFRHR ITCYMTPTROLTHU SISKCZEEELLVPL
Osobitný súd zložený zo sudcov vyberaných ministrom spravodlivosti
Osobitný súd zložený zo sudcov vyberaných sudcami
Osobitný súd, ktorého členov vyberá súdna radaROZHODUJE PRAVIDELNÝ 
SÚD/PREDSEDA SÚDUROZHODUJE SÚDNA RADAN
E
U
V
Á
D
Z
A
S
A
 
54 
 Obrázok č. 53: Vyšetrujúci orgán zodpovedný za formálne disciplinárne konania so 
sudcami  (*) (125) 
 
(*) BG: Vyšetruje príslušný správny riaditeľ súdu alebo kolégium sudcov najvyššieho súdu  Bulharskej republiky. CZ: Niektoré 
predbežné skúmania môže takisto viesť minister spravodlivosti na účely prípravy návrhu na začatie disciplinárneho konania, 
zvyčajne po konzultácii s  predsedom súdu, na ktorom zasadá príslušný sudca.  DK: Vyšetruje riaditeľ prokuratúry. DE: Neexistuje 
formálna fáza predbežného skúmania pred vyšetrovaním. V  prípade disciplinárnych uznesení týkajúcich sa menej prísnych 
disciplinárnych opatrení, ako je pokarhanie, môže predseda súdu a  najvyšší orgán verejnej správy (zvyčajne ministerstvo 
spravo dlivosti, a  to na úrovni spolkových krajín, ako aj na úrovni spolku) posudzovať skutkové okolnosti. Najvyšší orgán verejnej 
správy rozhoduje o  začatí disciplinárneho konania na súde. Potom súd vykoná formálne vyšetrovanie.  EE: Vyšetrovanie môže 
viesť preds eda súdu alebo verejný ochranca práv. IE: Sudcovia nepodliehajú disciplinárnemu orgánu alebo disciplinárnemu 
režimu okrem konania podľa Ústavy, na základe ktorého môže byť sudca odvolaný z  funkcie pre dané pochybenie alebo 
nespôsobilosť na výkon funkcie na  základe uznesení o  odvolaní prijatých oboma komorami parlamentu (Oireachtas). EL: 
Občianske a  trestné súdy: orgán súdnej kontroly, ktorého členovia sú zvolení losovaním spomedzi sudcov. Správne súdy: členovia 
vyšetrujúceho orgánu sú vybraní losovaním spom edzi členov Štátnej rady. ES: Navrhovateľ disciplinárnych opatrení je 
vymenovaný Všeobecnou súdnou radou; navrhovateľ je vybraný zo skupiny sudcov najvyššieho súdu a  podobných súdov s  viac 
ako 25 rokmi praxe v  oblasti práva, pričom počas svojho mandátu vyk onáva výlučne funkcie navrhovateľa. IT: Generálny 
prokurátor na najvyššom súde (ktorý je členom súdnej rady) je oprávnený viesť vyšetrovanie. CY: Vyšetruje vyšetrovací sudca 
vymenovaný najvyšším súdom. LV: Vyšetruje súdny disciplinárny výbor. HU: Vyšetruje  disciplinárny komisár vymenovaný 
služobným tribunálom (disciplinárny súd). LT: Vyšetruje Etická a  disciplinárna súdna komisia, ktorej členovia a  predseda 
(zvolení súdnou radou) sú uvedení v  rozhodnutí súdnej rady, pričom komisiu tvoria štyria sudcovia vym enovaní súdnou radou, 
dvaja členovia vymenovaní prezidentom republiky a  jeden člen vymenovaný predsedom parlamentu (Seimas). Predseda Etickej 
a disciplinárnej súdnej komisie má právo delegovať vyšetrovanie a  prezentáciu výsledkov vyšetrovania na predsedu s údu, na 
ktorom sudca pôsobí, alebo na predsedu nadradeného súdu. MT: Vyšetruje komisia pre správu justície. NL: Vyšetruje generálny 
prokurátor. PL: Minister spravodlivosti vymenuje disciplinárneho/disciplinárnu úradníka/úradníčku pre sudcov všeobecných 
súdov a jeho/jej dvoch zástupcov (títo môžu následne vymenovať svojich vlastných zástupcov z  kandidátov navrhnutých sudcami, 
pričom za určitých okolností môžu vymenovať zástupcov podľa vlastného výberu) na účely vyšetrovania. Minister spravodlivosti 
môže prev ziať všetky prebiehajúce vyšetrovania vymenovaním disciplinárneho úradníka ad hoc ministra spravodlivosti. PT: 
Súdna rada vymenuje orgán súdnej kontroly, ktorý vedie vyšetrovanie. RO: Vyšetruje orgán súdnej kontroly. SI: Súdna rada 
vymenuje disciplinárneho  prokurátora z  kandidátov navrhnutých najvyšším súdom na účely vyšetrovania.  SK: Vyšetrovanie vedie 
disciplinárna komisia vymenovaná súdnou radou. SE: Parlamentní ombudsmani a  verejný ochranca práv konajú ako prokurátori 
v prípadoch závažného pochybenia. UK (EN + WL):  V závislosti od povahy veci a  fázy disciplinárneho konania posudzujú 
sťažnosti rôzne orgány: podanie posudzuje v  prvej inštancii Úrad pre vyšetrovania správania sudcov; nominovaní sudcovia, 
vybraní predsedom najvyššieho súdu, zvyčajne rozhoduj ú o podaniach sami, majú však právomoc vypočuť si účastníkov konania; 
disciplinárne komisie vybrané predsedom najvyššieho súdu a  lordom kancelárom zvyčajne posudzujú podania a  zhromažďuje 
dôkazy od subjektu sťažnosti osobne; a  vyšetrujúci sudcovia, vybraní  predsedom najvyššieho súdu, zvyčajne vypočúvajú subjekt 
sťažnosti a  môžu vypočuť aj iné strany. Treba poznamenať, že nie každá sťažnosť prechádza všetkými týmito fázami. UK (NI):  
Predseda najvyššieho súdu pre Severné Írsko.  
– Záruky na nomináciu sudcov – členov súdnych rád  – 
Súdne rady sú najdôležitejšími orgánmi na zaistenie nezávislosti súdnictva. Je zodpovednosťou 
členských štátov, aby si usporiadali svoje justičné systémy, vrátane rozhodnutia o  tom, či sa 
vytvorí súdna rada. V  uznávaných európskych normách, najmä v  odporúčaní CM/Rec(2010)12, 
sa uvádza, že „najmenej polovica členov [súdnych rád] musí byť volená sudcami/kolegami zo 
všetkých úrovní súdneho systému a  výber by mal rešpektovať pluralitu v  rámci súdnictva“ (126). 
                                                           
125  Údaje získané prostredníctvom aktualizovaného dotazníka, ktorý vypracovala Komisia v  úzkej spolup ráci 
s ENCJ. Odpovede na aktualizovaný dotazník od členských štátov, v  ktorých neexistujú súdne rady, ktoré nie sú 
členmi ENCJ, alebo ktorých členstvo v  ENCJ bolo pozastavené, boli získané prostredníctvom spolupráce so 
Sieťou predsedov najvyšších súdov EÚ.  
126  Odporúčanie CM/Rec(2010)12, odsek  27; pozri aj oddiel C ii) akčného plánu Rady Európy z  roku 2016; 
stanovisko č. 10 (2007) Poradného výboru európskych sudcov (CCJE) pre Výbor ministrov Rady Európy 
o súdnych radách v  službách spoločnosti, odsek 27; a  správu ENCJ – Súdne rady, správa 2010 – 2011 , bod 2.3.  
IE FI BE BG CZ DE EE FR LU NL AT UK
(SC)UK
(NI)DK HR IT MT RO SK SE ES LT PT SI EL CY LV HU UK
(EN +
WL)PL
Vyšetrovateľ vybraný ministrom spravodlivosti
Vyšetrovateľ vybraný sudcami
Vyšetrovateľ vybraný súdnou radouVYŠETRUJE PREDSEDA SÚDUVYŠETRUJE SÚDNA RADA/INÝ 
NEZÁVISLÝ ORGÁNNEUVÁ -
DZA SA
 
55 
 Na obrázku nižšie je uvedené,  či je súdnictvo zapojené do menovania sudcov – členov súdnych 
rád. 
Obrázok č. 54: Vymenúvanie sudcov – členov súdnych rád: zapojenie súdnictva (*) (127) 
 
(*) Členské štáty sú uvedené v  abecednom poradí podľa zemepisných názvov v  pôvodnom jazyku. Obrázok 
znázorňuje vnútroštátne rámce, ktoré sa uplatňovali v  decembri 2017. DK: sudcov – členov rady vyberajú sudcovia. 
Všetci členovia sú oficiálne vymenúvaní min istrom spravodlivosti. EL: sudcovia – členovia sa vyberajú losovaním. 
ES: sudcov – členov vymenúva parlament – rada oznámi parlamentu zoznam kandidátov, ktorí získali podporu 
združenia sudcov alebo 25 sudcov. NL: sudcov – členov vyberajú súdne orgány a  vymenúvajú sa na návrh rady, 
okrem iného na základe odporúčania výberovej komisie (ktorá pozostáva najmä zo sudcov a  zamestnancov súdov). 
Všetci členovia rady sú oficiálne vymenúvaní na základe kráľovského dekrétu, správneho aktu, ktorý nenecháva 
orgánom výko nnej moci žiadny priestor na diskrečnú právomoc. PL: kandidátov na sudcov – členov navrhujú 
skupiny aspoň 2  000 občanov alebo 25 sudcov. Spomedzi kandidátov vyberú poslanecké kluby až deväť kandidátov, 
z ktorých výbor dolnej komory parlamentu (Sejmu) zosta ví konečný zoznam 15 kandidátov, ktorých vymenuje Sejm. 
RO: kampaň a  voľby sudcov – členov organizuje vyššia súdna rada. Po potvrdení konečného zoznamu zvolených 
sudcov – členov ho ako celok schváli senát. Senát môže odmietnuť schválenie tohto zoznamu len v prípade porušenia 
zákona pri postupe voľby členov rady a  len ak toto porušenie malo vplyv na výsledok voľby. Senát nemôže uplatniť 
diskrečnú právomoc na výber kandidátov. UK: sudcov – členov vyberajú sudcovia.  
– Záruky týkajúce sa fungovania vnútroštátnych prokuratúr v  EÚ– 
Prokuratúra zohráva významnú úlohu v  systéme trestného súdnictva, ako aj pri spolupráci 
v trestnoprávnych veciach. Správne fungovanie prokuratúry je dôležité pre boj proti praniu 
špinavých peňazí a  korupcii. Podľa judikatúry  Súdneho dvora v  kontexte rámcového rozhodnutia 
Rady o  európskom zatykači (128) je možné považovať úrad prokurátora za súdny orgán členského 
štátu zodpovedný za riadenie trestného súdnictva, kedykoľvek ho možno odlíšiť od výkonnej 
moci v  súlade so zásadou de ľby mocí, ktorou sa vyznačuje fungovanie právneho štátu (129). 
Organizácia prokuratúr sa v  celej EÚ líši a  neexistuje jednotný model pre všetky členské štáty. 
Rozšírenou tendenciou však je vyčleniť skôr nezávislejšiu prokuratúru než prokuratúru 
podriadenú or gánom výkonnej moci alebo s  nimi prepojenú (130). Riadiace právomoci voči 
                                                           
127  Údaje získané prostredníctvom aktualizovaného dotazníka, ktorý vypracovala Komisia v  úzkej spolupráci 
s ENCJ.  
128  Ú. v. EÚ L 190, 18.7.2002, s. 1.  
129  Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie z  10. novembr a 2016, Openbaar Ministerie/Ruslanas Kovalkovas,  vec 
C-477/16 PPU, body 34 a  36, ECLI:EU:C:2016:861; rozsudok z  10. novembra 2016, Openbaar Ministerie/Halil 
Ibrahim Özçelik , C-453/16 PPU, ECLI:EU:C:2016:860, body 32 a  34. Pozri aj stanovisko č. 13(2018) s  názvom 
Nezávislosť, zodpovednosť a  etika prokurátorov, ktoré prijala Poradná rada európskych prokurátorov (CCPE), 
odporúčanie xii.  
130  Správa CDL -AD(2010)040 -e o európskych normách, pokiaľ ide o  nezávislosť systému súdnictva – časť II: 
Prokuratúra, ktorú prijala Benátska komisia na svojom 85. plenárnom zasadnutí (Benátky, 17.  a 18. decembra 
2010), odsek 26.  
Nenavrhovaní výlučne sudcami a
menovaní parlamentom
Navrhovaní sudcami a menovaní 
parlamentom
Navrhovaní a vyberaní/volení sudcami, formálne 
schvaľuje parlament/výkonná moc (nemôže sa 
uplatniť diskrečná právomoc na výber 
Navrhovaní a vyberaní/volení sudcami
 
56 
 vnútroštátnym prokurátorom spolu s  postupmi pre ich menovania a  odvolávania môžu ovplyvniť 
rozsah nezávislosti prokuratúry. Bez ohľadu na model vnútroštátneho justičného systému alebo 
právnu tradíciu, v  ktorej je zakotvený, sa podľa európskych noriem od členských štátov vyžaduje 
prijatie účinných opatrení potrebných na to, aby prokurátori mohli vykonávať svoje pracovné 
povinnosti a  zodpovednosti vo vhodných právnych a  organizačných podm ienkach (131) a bez 
neoprávneného zasahovania (132). Predovšetkým keď vláda vydáva pokyny všeobecného 
charakteru, napríklad o  politike v  oblasti trestnej činnosti, takéto pokyny musia mať písomnú 
formu a  musia byť vhodným spôsobom uverejnené (133). Ak je vláda o právnená dávať pokyny na 
začatie trestného stíhania v  konkrétnej veci, takéto pokyny sa musia vykonať s  primeranými 
zárukami (134). Podľa odporúčania Výboru ministrov Rady Európy z  roku 2000 by sa pokyny 
nestíhať mali zakázať (135). Zainteresované strany (vrát ane obetí) by mali mať možnosť vzniesť 
námietky proti rozhodnutiu prokuratúry o  nezačatí trestného stíhania v  danej veci (136). 
Na obrázku č. 55 je znázornený prehľad rozdelenia hlavných riadiacich právomocí voči 
vnútroštátnym prokurátorom medzi rôzne orgány . Na obrázku sa uvádza, ktorý orgán, buď 
generálny prokurátor; súdna rada/prokurátorská rada; minister spravodlivosti/vláda/prezident; 
alebo Parlament má tieto právomoci v  oblasti riadenia:  
1. vydávať všeobecné usmernenia k  politike trestného stíhania,  
2. vydávať pokyny k  trestnému stíhaniu v  konkrétnych prípadoch,  
3. hodnotiť prokurátora,  
4. povýšiť prokurátora,  
5. odobrať konkrétny prípad, ktorý bol prokurátorovi pridelený (presunúť prípad),  
6. rozhodnúť o  disciplinárnom opatrení týkajúcom sa prokurátora a 
7. preložiť prokurátora bez jeho súhlasu.  
Okrem týchto vybraných hlavných riadiacich právomocí môžu mať rovnaké alebo iné orgány 
ďalšie právomoci voči vnútroštátnej prokuratúre (napr. právomoc riešiť kompetenčné spory 
medzi úradmi prokuratúry členských š tátov  alebo získavať údaje a  informácie z  nižších úradov 
prokuratúry). Treba poznamenať, že pri výkone vyššie uvedených právomocí môžu zohrávať 
úlohu ďalšie orgány (napr. disciplinárny súd môže rozhodnúť o  určitých disciplinárnych 
opatreniach).  
Obrázok č. 55 znázorňuje len vecný prehľad určitých aspektov organizácie prokuratúr 
a nehodnotí ich účinné fungovanie, ktoré si vyžaduje zohľadnenie špecifických okolností 
v každom členskom štáte.  
Percentuálny podiel vyjadruje rozdelenie uvedených siedmich riadiacich  právomocí medzi štyri 
možné orgány bez určenia významnosti, pokiaľ ide o  význam každého bodu.  
                                                           
131  Odporúčanie Rec(2000)19 o  postavení prokuratúry v  systéme trestného súdnictva prijaté Výborom ministrov 
Rady Európy 6.  októbra 2000 (ďalej len „odporúčanie z  roku 2000“), odsek 4.  
132  Odporúčanie z  roku 2000, odseky 11 a  13. Pozri aj stanovisko č. 13(2018) s  názvom Nezávislosť, zodpovednosť 
a etika prokurátorov, ktoré prijala Poradná rada európskych prokurátorov, odporúčania i a  iii. 
133  Odporúčani e z roku 2000, odsek 13, písm. c).  
134  Odporúčanie z  roku 2000, odsek 13, písm. d).  
135  Odporúčanie z  roku 2000, odsek 13, písm. f). Pozri aj stanovisko č. 13(2018) s  názvom Nezávislosť, 
zodpovednosť a  etika prokurátorov, ktoré prijala Poradná rada európskyc h prokurátorov, odporúčanie iv.  
136  Odporúčanie z  roku 2000, odsek 34.  
 
57 
 Obrázok č. 55: Rozdelenie hlavných riadiacich právomocí voči vnútroštátnej prokuratúre 
(*) (zdroj: Európska komisia a  skupina expertov n a problematiku boja proti praniu špinavých 
peňazí a  financovaniu terorizmu)  
 
(*) Členské štáty sú uvedené v  abecednom poradí podľa zemepisných názvov v  pôvodnom jazyku. Hlavné riadiace právomoci 
generálneho prokurátora sú uvedené na obrázku č. 56. BE: súdna rada: právomoc rozhodovať o  povýšení prokurátorov. Minister 
spravodlivosti: právomoc vydávať všeobecné usmernenia týkajúce sa politiky trestného stíhania na základe návrhu rady 
generálnych prokurátorov a  právomoc vydávať pokyny týkajúce sa trestného stí hania v  konkrétnych prípadoch (právo nariadiť 
trestné stíhanie je stanovené v  článku 364 trestného poriadku a  článku 151 ods. 1 ústavy). BG: súdna rada (kolégium prokuratúry 
pri Najvyššej súdnej rade): právomoc rozhodovať o  disciplinárnych opatreniach týka júcich sa prokurátora, o  individuálnych 
hodnoteniach a  o povýšeniach prokurátorov. Minister spravodlivosti môže navrhovať vymenovanie, povýšenie, preloženie 
a odvolanie sudcov, prokurátorov a  vyšetrujúcich sudcov alebo ich preradenie na nižšiu pozíciu. CZ: minister spravodlivosti: 
právomoc rozhodovať o  povýšení prokurátorov; právomoc preložiť prokurátorov bez ich súhlasu iba v  prípade organizačných 
zmien založených na právnych predpisoch. DK: minister spravodlivosti: právomoc rozhodovať o  disciplinárnych op atreniach 
týkajúcich sa prokurátorov a  o ich povýšeniach. DE: minister spravodlivosti: právomoc vydávať usmernenia týkajúce sa politiky 
trestného stíhania vo všeobecnosti a  v konkrétnych prípadoch. EE: disciplinárne konanie sa s  generálnym prokurátorom, 
hlavným vnútroštátnym prokurátorom alebo hlavným prokurátorom začne na žiadosť zainteresovanej osoby alebo z  vlastnej 
iniciatívy ministra spravodlivosti. EL: Najvyššia súdna rada: právomoc povýšiť a  preložiť štátnych prokurátorov, ktorá sa 
realizuje preziden tským dekrétom.  Minister spravodlivosti je výnimočne oprávnený vydávať všeobecné informačné smernice pre 
prokurátorov v  súvislosti s  uplatňovaním právnych nástrojov prijatých v  rámci Rady Európskej únie, ktoré sa týkajú justičnej 
spolupráce medzi členskými  štátmi v  oblasti predchádzania určitým druhom trestnej činnosti a  boja proti nim. ES: Fiškálna rada 
(prokurátorská rada) má právomoc preskúmať rozhodnutia generálneho prokurátora v  prípadoch stanovených v  právnych 
predpisoch. FR: minister spravodlivosti: právomoc vydávať všeobecné usmernenia k  politike trestného stíhania; právomoc 
rozhodovať o  disciplinárnych opatreniach týkajúcich sa prokurátorov na základe stanoviska Najvyššej súdnej rady (Conseil 
Supérieur de la Magistrature) (článok 65 francúzskej ústa vy a článok 48, článok 58 ods. 1 a  článok 59 vládneho nariadenia). Ak 
má minister v  úmysle prijať rozhodnutie, ktoré má závažnejšie dôsledky ako rozhodnutie navrhované Najvyššou súdnou radou, 
musí sa to opäť konzultovať s  radou (článok 58 ods. 1 vládneho n ariadenia). Prezident republiky vydáva dekrét o  povýšení 
prokurátora na základe stanoviska súdnej rady. Najvyššia súdna rada poskytuje stanovisko k  disciplinárnym opatreniam, 
preloženiu prokurátorov bez ich súhlasu a  povýšeniu prokurátorov. HR: Rada štátny ch zástupcov: právomoc rozhodovať 
o disciplinárnych opatreniach a  povýšení prokurátorov. IT: súdna rada: právomoc rozhodovať o  disciplinárnom opatrení 
týkajúcom sa prokurátora, o  preložení prokurátorov bez ich súhlasu, individuálnom hodnotení prokurátora, ako aj o  povýšení 
prokurátora. CY: súdna rada prepúšťa generálneho prokurátora. LV: Rada generálneho prokurátora: v  súlade s  článkom 29 ods. 
2 zákona o  prokuratúre Rada ako kolegiálna poradná inštitúcia preskúmava hlavné otázky týkajúce sa organizácie a  fungovania 
prokuratúry a  vykonáva ďalšie funkcie stanovené v  právnych predpisoch (napr. vypracúva a  prijíma stanovy, ktorými sa riadi 
výber, zaškoľovanie a  overovanie kvalifikácie uchádzačov o  pozíciu prokurátora, a  stanovy na hodnotenie odborného výkonu 
prokurátorov). LT: parlament (Seimas) stanovuje operačné priority prokuratúry a  vykonáva parlamentnú kontrolu 
mimoprocesných úkonov. LU: minister spravodlivosti môže dať prokuratúre pokyn, aby začala trestné stíhanie v  danej veci (ale 
nemôže dať pokyn nezačať  trestné stíhanie). Takéto pokyny sa však nepoužili viac ako 20 rokov. Neexistuje žiadna právna 
požiadavka obrátiť sa na prokurátora alebo požiadať generálneho prokurátora o  stanovisko k  takémuto pokynu. Veľkovojvoda 
ako hlava štátu má právomoc rozhodovať o povýšení prokurátorov na základe kladného stanoviska prokurátora/generálneho 
prokurátora.  MT: polícia má výlučnú právomoc začať a  viesť trestné konanie a  vystupovať na strane obžaloby pred nižšími 
súdmi; generálny prokurátor vystupuje na strane obžaloby pred vyššími súdmi, keď je zhromažďovanie dôkazov pred nižšími 
súdmi už uzatvorené. NL: Rada generálneho prokurátora (College van procureurs -generaal): právomoc vydávať všeobecné 
usmernenia k  politike trestného stíhania. Minister spravodlivosti: právomoc v ydávať všeobecné usmernenia týkajúce sa politiky 
trestného stíhania a  rozhodovať o  určitých disciplinárnych opatreniach voči prokurátorom; môže dať prokuratúre pokyn začať 
alebo nezačať trestné stíhanie v  danej veci, ale musí vopred získať písomne odôvodne né stanovisko Rady generálneho 
prokurátora (College van procureurs -generaal), a  vyžaduje sa informovanie parlamentu. Doteraz sa však stal len jeden takýto 
prípad pred vyše dvadsiatimi rokmi. Riaditeľ úradu prokuratúry v  rámci obvodu, v  ktorom pracuje štátn y prokurátor, má 
právomoc rozhodovať o  disciplinárnych opatreniach a  o hodnotení prokurátorov. AT: minister spravodlivosti: právomoc vydávať 
usmernenia týkajúce sa politiky trestného stíhania vo všeobecnosti a  v konkrétnych prípadoch so súhlasom nezávisléh o orgánu 
(Weisungsrat) zriadeného na generálnej prokuratúre. Právomoci generálneho prokurátora nezahŕňajú priame riadenie 
0%50%100%
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Generálny prokurátor Súdna rada/prokurátorská rada
Minister spravodlivosti/vláda/prezident Parlament
ŽIADNE ÚDAJE
 
58 
 prokuratúry, ako je uvedené na obrázku. Ďalšie riadiace právomoci, ktoré sú uvedené na obrázku, sú zverené buď generálnemu 
prokurátoro vi, alebo nezávislej personálnej rade (Personalkommission) pozostávajúcej zo štyroch členov, ktorí musia byť 
štátnymi prokurátormi (pozri poznámky k  obrázku č. 56). Pokiaľ ide o  povýšenie prokurátora, je potrebná žiadosť o  vyššiu 
pozíciu, pričom sa dodržia vajú pravidlá, ktoré sa uplatňujú na vymenovanie za prokurátora [t. j. návrh nezávislej personálnej 
rady (Personalkommission), vymenovanie spolkovým prezidentom, ktorý túto právomoc delegoval na ministra spravodlivosti]. 
Právomoc rozhodnúť o  disciplinárnom  opatrení týkajúcom sa prokurátora má disciplinárny súd, ktorý má aj právomoc uložiť 
sankciu vo forme preloženia prokurátora. PL: generálny prokurátor je tiež ministrom spravodlivosti. PT: súdna rada: právomoc 
rozhodovať o  disciplinárnom opatrení týkajúcom  sa prokurátora, o  preložení prokurátorov bez ich súhlasu, individuálnom 
hodnotení prokurátora, ako aj o  povýšení prokurátora. Parlament môže vydať všeobecné usmernenie týkajúce sa politiky 
trestného stíhania. RO: súdna rada: právomoc rozhodovať o  discipli nárnom opatrení týkajúcom sa prokurátora a  o povýšení 
prokurátora [podľa článku 40 ods. 2 písm. i) zákona č. 317/2004 sekcia pre prokuratúru zriadená v  rámci Najvyššej súdnej rady 
vydáva rozhodnutie o  povýšení prokurátorov, o  povýšení sa však rozhoduje až po výberovom konaní (článok 43 zákona č. 
303/2004)]. Minister spravodlivosti môže  v súlade s  nedávno zmeneným článkom 69 zákona č. 304/2004 o  organizácii súdnictva 
požiadať generálneho prokurátora úradu prokuratúry pri vrchnom kasačnom súde, alebo prípadne  štátneho generálneho 
prokurátora národného protikorupčného úradu o  informácie o  činnosti úradu štátnej prokuratúry a  môže vydať písomné 
usmernenia o  krokoch, ktoré treba podniknúť v  oblasti predchádzania a  kontroly trestnej činnosti. Podľa článku 40 ods. 2 písm. h) 
zákona č. 317/2004 o  Najvyššej súdnej rade je sekcia pre prokuratúru zriadená v  rámci Najvyššej súdnej rady oprávnená 
rozhodovať o  sťažnostiach proti konečnému rozhodnutiu hodnotiaceho výboru (rating). Podľa článku 39 ods. 3 zákona č. 
303/2004 o  postavení sudcov a  prokurátorov individuálne hodnotenia prokurátorov vykonávajú osobitné výbory vytvorené 
rozhodnutím Najvyššej súdnej rady. SI: Štátna prokurátorská rada: právomoc rozhodnúť o  preložení prokurátorov bez ich 
súhlasu, individuálnom hodnoten í prokurátora, ako aj o  povýšení prokurátora. Štátna prokurátorská rada je okrem toho 
zodpovedná za vymenúvanie a  odvolávanie riaditeľov okresných úradov prokuratúry, vykonávanie hodnotenia a  povýšenia, 
preloženie, dočasné preloženie a  účasť v  procese vyme núvania štátnych prokurátorov, za poskytovanie stanovísk o  politike 
trestného stíhania, hodnotenia výkonu a  efektívnosti fungovania štátnych prokuratúr, ako aj za ochranu sebestačnosti prokuratúry 
pri plnení jej úloh a  pri výkone iných záležitostí v  súlade  so zákonom o  štátnej prokuratúre. SK: právomoci Rady prokurátorov 
nezahŕňajú priame riadenie prokuratúry, ako je uvedené na obrázku. Rada prokurátorov má aj ďalšie právomoci (napr. 
rozhoduje o  námietkach prokurátora proti obsahu hodnotenia, na ktoré nepri hliadol vedúci úradu štátnej prokuratúry, 
a vyjadruje svoje stanovisko k  dočasnému prideleniu prokurátora k  inému úradu štátnej prokuratúry). SE: vláda môže vydať 
všeobecné usmernenie týkajúce sa politiky trestného stíhania.  
Na obrázku č. 56 je uvedený pre hľad o  rozdelení hlavných riadiacich právomocí generálneho 
prokurátora voči prokurátorom: 1) vydávať všeobecné usmernenia týkajúce sa trestného stíhania, 
2) vydávať pokyny týkajúce sa trestného stíhania v  konkrétnych prípadoch, 3) hodnotiť 
prokurátora, 4) povýšiť prokurátora, 5) odobrať konkrétny prípad, ktorý bol pridelený 
prokurátorovi (presunutie prípadu), 6) rozhodnúť o  disciplinárnom opatrení týkajúcom sa 
prokurátora a  7) preložiť prokurátora bez jeho súhlasu. Okrem týchto právomocí môže mať 
generálny prokurátor ďalšie právomoci, ktoré nie sú uvedené na obrázku (137). 
  
                                                           
137  Generálny prokurátor môže napríklad zohrávať úlohu v  orgánoch zodpovedných za rozhodnutia týkajúce sa 
prokurátorov, aj keď takéto rozhodnutia neprijíma priamo.  
 
59 
 Obrázok č. 56: Riadiace právomoci generálneho prokurátora (*) (zdroj: Európska komisia 
a skupina expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu 
terorizmu)  
 
(*) Členské štáty sú uvedené v  abecednom poradí podľa zemepisných názvov v  pôvodnom jazyku. BE: pokiaľ ide  o právomoc 
vydávať pokyny týkajúce sa trestného stíhania v  konkrétnych prípadoch, právomoc rozhodnúť o  začatí trestného s tíhania zverenú 
kráľovskému prokurátorovi upravuje článok 364 trestného poriadku. Články 150 ods. 2 a  138 ods. 2 Občianskeho súdneho 
poriadku zverujú kráľovskému prokurátorovi všeobecné právo na výkon právomocí. CZ: právomoc vydávať pokyny týkajúce sa 
trestného stíhania v  konkrétnych prípadoch len v  rámci úradu generálneho prokurátora a  voči vrchnému štátnemu zastupiteľstvu. 
EL: prokurátor najvyššieho súdu (t. j. generálny prokurátor) má právo udeľovať všetkým prokurátorom v  krajine všeobecné 
usmernenia a  odporúčania v  súvislosti s  plnením ich povinností bez toho, aby boli adresáti týchto usmernení a  odporúčaní nimi 
viazaní pri formulácii a  vyjadrovaní svojich stanovísk. ES: generálny prokurátor stanoví vnútorné príkazy a  pokyny vhodné pre 
úrad a  výkon funkc ií v oblasti trestného stíhania, ktoré môžu byť všeobecné alebo sa týkať špecifických záležitostí. Všeobecné 
usmernenia sú nevyhnutné na zachovanie zásady jednotnosti činnosti a  vecne sa vymedzujú prostredníctvom obežníkov, pokynov 
a konzultácií.  Pokiaľ ide o  preloženie bez súhlasu, je možné iba v  prípade vysokého pracovného zaťaženia. IT: prokurátori na 
odvolacom súde majú právomoc odobrať konkrétny prípad, ktorý bol pridelený miestne príslušnému prokurátorovi, v  prípade 
nečinnosti; okrem toho maj ú právomoc získavať údaje a  informácie od prokuratúr svojho okresu (alebo územnej samosprávy) 
a zasielať ich generálnemu prokurátorovi na kasačnom súde s  cieľom overiť správne a  jednotné fungovanie prokuratúr 
a dodržiavanie pravidiel týkajúcich sa riadneho  procesu. Generálny prokurátor na kasačnom súde je zo zákona poverený 
kontrolou Národného riaditeľstva pre boj proti mafii; okrem toho rieši kompetenčné spory medzi dvoma alebo viacerými 
územnými úradmi prokuratúry. CY: generálny prokurátor má právomoc roz hodnúť o  disciplinárnych opatreniach týkajúcich sa 
prokurátorov v  prípade menej závažného porušenia pravidiel. V  prípade závažných disciplinárnych priestupkov generálny 
prokurátor nenavrhuje sankcie, ale odporúča, aby komisia pre verejnú správu uplatnila d isciplinárny postih. LT: pokiaľ ide 
o právomoc vydávať pokyny ku konkrétnym prípadom, generálny prokurátor nemôže dať pokyny, aké rozhodnutie sa má prijať; 
pokiaľ ide o  právomoc rozhodnúť o  povýšení prokurátorov, generálny prokurátor rozhoduje o  záveroch k omisie pre výber 
prokurátorov alebo komisie pre výber vrchných prokurátorov. LU: generálny prokurátor má právomoc nariadiť prokuratúre 
pokyn, aby začala trestné stíhanie v  danej veci (ale nemôže dať pokyn nezačať trestné stíhanie). Pokiaľ ide o  povýšenie 
prokurátora, štátneho prokurátora/generálneho prokurátora, pri kladnom stanovisku navrhuje povýšenie exekutíva a  hlava štátu 
podpisuje nomináciu. AT: právomoci generálneho prokurátora nezahŕňajú priame riadenie prokuratúry, ako je uvedené na 
obrázku. Generá lni prokurátori majú tieto právomoci: vydávať všeobecné usmernenia týkajúce sa politiky trestného stíhania v  ich 
príslušných obvodoch, vydávať pokyny týkajúce sa trestného stíhania v  konkrétnych prípadoch, preložiť prokurátorov bez ich 
súhlasu z  organizačn ých dôvodov (napr. na riešenie nadmerného pracovného zaťaženia alebo dlhodobej neprítomnosti zo 
zdravotných dôvodov na niektorom z  úradov, a  to len v  rámci svojho obvodu a  na obmedzenú dobu). Vedúci príslušného orgánu 
prokuratúry má právomoc vydávať pokyny  týkajúce sa trestného stíhania v  konkrétnych prípadoch a  odobrať konkrétny prípad, 
ktorý bol pridelený prokurátorovi (presunúť prípad). Nezávislá personálna rada (Personalkommission) pozostávajúca zo štyroch 
členov, ktorí musia byť štátnymi prokurátormi, má právomoc hodnotiť prokurátora. PL: generálny prokurátor je aj ministrom 
spravodlivosti. RO: generálny prokurátor má právomoc presunúť konkrétny prípad z  jedného úradu prokuratúry na iný úrad 
prokuratúry a  vydávať všeobecné usmernenia týkajúce sa politík  trestného stíhania (odporúčania) s  cieľom zaručiť jednotný 
prístup k  vyšetrovaniu trestných činov. SI: generálny prokurátor aj riaditeľ úradu štátnej prokuratúry majú právomoc vydať 
všeobecné usmernenia týkajúce sa politiky trestného stíhania a  odobrať ko nkrétny prípad pridelený prokurátorovi.  
BEBGCZDKDEEEIEELESFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEUK
Preloženie bez súhlasu
Rozhodovanie o disciplinárnych opatreniach
Odobranie konkrétneho prípadu prideleného prokurátorovi
Povýšenie
Individuálne hodnotenie
Vydávanie pokynov v konkrétnych prípadoch
Všeobecné usmernenia týkajúce sa politiky trestného stíhania
ŽIADNE ÚDAJE
 
60 
 Na obrázku č. 57 je znázornený prehľad orgánov (súdna rada/prokurátorská rada/súd, 
ministerstvo spravodlivosti, generálny prokurátor/úrad prokuratúry) zaoberajúcich sa 
vymenúvaním a  odvolávaním vnútroštátnych prokurá torov a  nezobrazuje sa tu vymenúvanie 
a odvolávanie generálnych prokurátorov alebo iných podobných riadiacich pozícií. Na obrázku je 
zobrazená rozmanitosť modelov organizácie prokuratúry v  členských štátoch podľa toho, či sa 
sústreďuje okolo výkonnej moci alebo súdnictva. Na obrázku je znázornená aj úloha generálneho 
prokurátora a  súdnych rád/prokurátorských rád ako dôležitých aktérov pri vymenúvaní, ako aj 
odvolávaní prokurátorov.  
Obrázok č. 57: Vymenovávanie a  odvolávanie vnútrošt átnych prokurátorov (*) (zdroj: 
Európska komisia a  skupina expertov na problematiku boja proti praniu špinavých peňazí 
a financovaniu terorizmu)  
 
(*) BE: Návrh na vymenovanie: súdna rada. Rozhodnutie o  vymenovaní: hlava štátu na základe odporúčania ministra 
spravodlivosti. Návrh na odvolanie: disciplinárny súd. Rozhodnutie o  odvolaní: hlava štátu na základe odporúčania ministra 
spravodlivosti. BG: Rozhodnu tie o  vymenovaní a  odvolaní: Prokurátorská komora súdnej rady. CZ: Návrh na vymenovanie: 
generálny prokurátor. Návrh na odvolanie: generálny prokurátor, vrchní prokurátori a  minister spravodlivosti. Rozhodnutie 
o odvolaní: súd. DK: Návrh na vymenovanie: ge nerálny prokurátor navrhuje konečných kandidátov na miesta právnych 
čakateľov (trvanie približne tri roky) ministerstvu spravodlivosti, ktoré kandidátov vymenuje. Ak právny čakateľ zloží skúšku  
a následne vykoná odbornú prípravu, stane sa z  kandidáta proku rátor. EE: Návrh na vymenovanie: výbor pre výberové konanie 
v prípade špecializovaných prokurátorov, okresných prokurátorov a  asistentov prokurátorov; vrchní prokurátori v  prípade 
vyšších prokurátorov. Rozhodnutie o  vymenovaní a  odvolaní: generálny prokurá tor. IE: Návrh na vymenovanie: náborový 
konkurz podľa povolenia na nábor vydaného komisiou pre vymenovania vo verejnej správe (CPSA) zvyčajne usporadúva úrad 
riaditeľa prokuratúry (prípadne úrad pre vymenovania vo verejnej správe). Rozhodnutie o  vymenovaní : riaditeľ prokuratúry. 
Návrh na odvolanie: úrad riaditeľa prokuratúry v  súlade s  podmienkami stanovenými ministrom financií a  verejných výdavkov 
a reforiem. Rozhodnutie o  odvolaní: zástupca riaditeľa prokuratúry (riaditeľ prokuratúry v  prípade prokurátoro v na pozíciách 
hlavných úradníkov a  vyšších pozíciách). ES: Návrh na vymenovanie: vnútroštátny prokurátor v  nadväznosti na správu Fiškálnej 
rady a  po vypočutí Vyššej fiškálnej rady pre príslušnú autonómnu oblasť v  prípade pracovných miest v  rámci úradov pr okuratúry 
miestne príslušných na ich území. Rozhodnutie o  vymenovaní: vláda Návrh na odvolanie: generálny prokurátor. Rozhodnutie 
o odvolaní: minister spravodlivosti po priaznivej správe Fiškálnej rady. EL: Návrh na vymenovanie: ministerstvo spravodlivosti  
vydáva každoročne ministerské rozhodnutie týkajúce sa prijímacích skúšok na Národnú školu sudcov pre kandidátov na 
prokurátorov. Výberové konanie, ktoré usporadúva päťčlenný výbor, v  súčasnosti pozostáva z  písomných a  ústnych testov. Po 
nástupe na grécku Národnú školu sudcov absolvujú úspešní uchádzači 16 -mesačný študijný program z  teórie aj praxe. Tento kurz 
je zakončený skúškou určujúcou ich poradie. V  závislosti od poradia budú vymenovaní na príslušných súdoch. Rozhodnutie 
o vymenovaní: kandidáti sú na pozíciu prokurátora vymenovaní prezidentským dekrétom. Návrh na odvolanie: minister 
spravodlivosti. Rozhodnutie o  odvolaní: súdne rozhodnutie disciplinárnej rady, ktorú tvoria sudcovia z  povolania, v  súlade 
s článkom 91 ods. 2 ústavy. FR: Návrh na vymenova nie: minister spravodlivosti na základe nezáväzného stanoviska súdnej rady. 
Rozhodnutie o  vymenovaní: prezident republiky. Návrh na odvolanie: minister spravodlivosti na základe nezáväzného stanoviska 
súdnej rady. Rozhodnutie o  odvolaní: prezident republik y. IT: Rozhodnutie o  vymenovaní: v  nadväznosti na návrh rady vydá 
minister spravodlivosti ministerskú vyhlášku, pričom nemá žiadny priestor pre uváženie, pokiaľ ide o  nevymenovanie či 
vymenovanie iného kandidáta než navrhnutého kandidáta. CY: Návrh na vyme novanie/odvolanie: generálny prokurátor. 
Rozhodnutie o  vymenovaní/odvolaní: komisia pre verejnú správu so stanoviskom generálneho prokurátora. LT: Návrh na 
vymenovanie: Komisia pre výber prokurátorov (zložená z  dvoch prokurátorov nominovaných kolegiálnou r adou, dvoch 
prokurátorov nominovaných generálnym prokurátorom a  jedného člena nominovaného prezidentom republiky, predsedom 
Seimasu a  predsedom vlády). Rozhodnutie o  vymenovaní: generálny prokurátor. Návrh na odvolanie: Etická komisia (rovnaké 
zloženie ako  Komisia pre výber prokurátorov). LU: Návrh na vymenovanie: minister spravodlivosti v  nadväznosti na kladné 
stanovisko generálneho prokurátora navrhuje nominácie veľkovojvodovi. Rozhodnutie o  vymenovaní: hlava štátu. Návrh na 
odvolanie: generálny prokuráto r. Rozhodnutie o  odvolaní: súd. HU: Návrh/rozhodnutie o  vymenovaní: vyšší prokurátor. Návrh 
na odvolanie: vyšší prokurátor. Rozhodnutie o  odvolaní: generálny prokurátor. MT: polícia má výlučnú právomoc začať a  viesť 
trestné konanie a  vystupovať na strane o bžaloby pred nižšími súdmi; generálny prokurátor vystupuje na strane obžaloby pred 
BEBGCZDKEEIEESELFRHRITCYLVLTLUHUMTNLATPLPTROSISKFISEDEUK
Súdna rada/prokurátorská rada/súd/iný nezávislý orgán
Minister spravodlivosti/vláda/hlava štátu
Generálny prokurátor/vyšší prokurátor/orgán v rámci prokuratúry
Minister spravodlivosti na odporúčanie súdnej rady/prokurátorská rada/generálny prokurátor/vyšší prokurátorVYMENÚVANIE
NAVRHOVANIE 
KANDIDÁTOVODVOLÁVANIE
NAVRHOVANIE 
ODVOLANÍ Ž
I
A
D
N
EÚ
D
A
J
E
 
61 
 vyššími súdmi, keď je zhromažďovanie dôkazov pred nižšími súdmi už uzatvorené. NL: Návrh na vymenovanie: minister 
spravodlivosti. Rozhodnutie o  vymenovaní sa prijíma na zákl ade kráľovského dekrétu (z ústavnej praxe vyplýva pre menovací 
orgán povinnosť riadiť sa návrhom na vymenovanie kandidáta na miesto prokurátora). Návrh na odvolanie: minister 
spravodlivosti na základe odporúčania vedúceho úradu prokuratúry. Rozhodnutie o  odvolaní má formu kráľovského dekrétu. AT: 
Návrh na vymenovanie: nezávislá personálna rada (Personalkommission) pozostávajúca zo štyroch členov, ktorí musia byť 
štátnymi prokurátormi. Rozhodnutie o  vymenovaní: spolkový predseda deleguje rozhodnutie na minis tra spravodlivosti. Návrh 
a rozhodnutie o  odvolaní: disciplinárny súd. PL: Návrh a  rozhodnutie o  vymenovaní: generálny prokurátor – ktorý je tiež 
ministrom spravodlivosti – na návrh vnútroštátneho prokurátora. Rada príslušného úradu prokuratúry vydáva stan ovisko ku 
kandidátovi na pozíciu prokurátora. Návrh na odvolanie: vnútroštátny prokurátor. Rozhodnutie o  odvolaní: disciplinárny súd; vo 
veľmi obmedzených prípadoch môže odvolať prokurátora aj generálny prokurátor na žiadosť vnútroštátneho prokurátora. 
Stanovisko k  odvolaniu prokurátora sa podáva na zasadnutí prokurátorov úradu vnútroštátnej prokuratúry alebo príslušnej 
regionálnej prokuratúry. RO: Návrh na vymenovanie: Vyššia súdna rada. Rozhodnutie o  vymenovaní: prezident (pre menovací 
orgán vyplýva zo zá kona povinnosť postupovať podľa návrhu na vymenovanie kandidáta na miesto prokurátora). SI: Návrh na 
vymenovanie: minister spravodlivosti na základe stanoviska prokurátorskej rady. Rozhodnutie o  vymenovaní: Prokurátorská rada 
(pre menovací orgán nevyplýva zo zákona povinnosť postupovať podľa návrhu na vymenovanie kandidáta na miesto 
prokurátora). Návrh na odvolanie: Prokurátorská rada. Rozhodnutie o  odvolaní: vláda na návrh ministra spravodlivosti. SK: 
Návrh na vymenovanie: predseda výberovej komisie generá lnej prokuratúry. Menovanie a  odvolanie generálny prokurátor. FI: 
Menovanie a  odvolanie generálny prokurátor. SE: Návrh na vymenovanie a  rozhodnutie o  vymenovaní: riaditeľ pre ľudské zdroje 
švédskej prokuratúry na základe stanoviska generálneho prokurátora . Návrh na odvolanie: riaditeľ pre ľudské zdroje švédskej 
prokuratúry. Rozhodnutie o  odvolaní: súd na základe stanoviska generálneho prokurátora.  
 
3.3.3.  Zhrnutie nezávislosti súdnictva  
Nezávislosť súdnictva je základným prvkom účinného justičného systému.  Je dôležitá z  dôvodu 
presadzovania právneho štátu, spravodlivosti súdneho konania a  dôvery občanov a  podnikov 
v právny systém. Z  tohto dôvodu by každá reforma súdnictva mala byť v  súlade so zásadami 
právneho štátu a  s európskymi normami týkajúcimi sa nezá vislosti súdnictva. V  porovnávacom 
prehľade sú zobrazené trendy vo vnímaní nezávislosti súdnictva medzi širokou verejnosťou 
a podnikmi. V  tomto vydaní sa takisto uvádzajú niektoré vybrané ukazovatele týkajúce sa 
právnych záruk v  súvislosti s  orgánmi zapoje nými do disciplinárnych konaní týkajúcich sa sudcov 
a riadenia úradu prokuratúry. Štrukturálne ukazovatele samy osebe neumožňujú vyvodiť závery 
o nezávislosti súdnictva členských štátov, ale predstavujú prvky, ktoré sa môžu považovať za 
východiskový bod pr e takúto analýzu.  
 V porovnávacom prehľade z  roku 2019 vidieť vývoj v  oblasti vnímania nezávislosti  
z prieskumov názorov občanov (Eurobarometer) a  spoločností (Eurobarometer a  Svetové 
ekonomické fórum):  
 Všetky prieskumy vykazujú vo všeobecnosti podobné výsledky , najmä pokiaľ ide 
o zloženie dvoch skupín členských štátov s  najvyššou a  najnižšou vnímanou 
nezávislosťou súdnictva.  
 Z prieskumu Svetového ekonomického fóra (obrázok č. 51), ktorý sa predkladá po 
siedmykrát, vyplýva, že v  približne troch pätinách členských štátov sa vnímanie 
nezávislosti  zo strany podnikov v  porovnaní s  rokom 2010 zlepšilo  alebo nezmenilo . 
Vnímanie nezávislosti sa za osemročné obdobie zlepšilo  alebo zostalo stabilné  aj 
v takmer troch pätinách členských štátov, ktoré čelia osobitným  problémom (138). 
V porovnaní s  obdobím 2016 – 2017 sa však vnímanie nezávislosti zo strany podnikov 
zhoršilo  v takmer troch pätinách všetkých členských štátov.  
 Z prieskumu Eurobarometer medzi širokou verejnosťou (obrázok č. 47), ktorý sa 
predkladá po štvrtý krát, vyplýva, že vnímanie nezávislosti sa zlepšilo  v približne dvoch 
tretinách členských štátov v  porovnaní s  rokom 2016. Vnímanie nezávislosti zo strany 
širokej verejnosti sa za pozorované štvorročné obdobie zlepšilo  vo viac ako dvoch 
tretinách členských  štátov, ktoré čelia osobitným problémom. V  porovnaní s  minulým 
rokom sa však vnímanie nezávislosti zo strany širokej verejnosti zhoršilo  v približne 
troch pätinách všetkých členských štátov (vo viac ako dvoch tretinách členských štátov, 
ktoré čelia osobit ným problémom, a  v približne polovici ostatných členských štátov).  
                                                           
138  Pozri poznámku pod čiarou č. 70. 
 
62 
  Z prieskumu Eurobarometer medzi podnikmi (obrázok č. 49), ktorý bol predložený po 
štvrtýkrát, vyplýva, že v  približne dvoch tretinách členských štátov sa vnímanie 
nezávislosti zlepšilo  v porovnaní s  rokom 2016 a  minulým rokom (v porovnaní 
s minulým rokom to bolo vo viac ako dvoch tretinách členských štátov, ktoré čelia 
osobitným problémom, a  približne v  troch pätinách ostatných členských štátov).  
 Medzi dôvodmi vnímania nedostatočnej nezávisl osti súdov a  sudcov sa najčastejšie 
uvádzalo zasahovanie alebo tlak zo strany vlády a  politikov , po čom nasledovali tlaky na 
základe hospodárskych alebo iných špecifických záujmov. Obidva dôvody sú stále 
významné v  prípade niekoľkých členských štátov, v  ktorých je vnímanie nezávislosti na 
veľmi nízkej úrovni (obrázky č. 48 a  50). 
 Medzi dôvodmi dobrého vnímania nezávislosti súdov a  sudcov takmer štyri pätiny 
podnikov a  občanov (čo sa rovná 40  % všetkých respondentov v  prípade súdov a  44 % 
všetkých respondent ov v  prípade sudcov) uvádzali záruky, ktoré poskytujú status 
a postavenie sudcov . 
 V porovnávacom prehľade EÚ v  oblasti justície za rok 2019 sa uvádzajú prehľady 
o disciplinárnych orgánoch, ktoré sa zaoberajú konaniami týkajúcimi sa sudcov, ako aj 
o právomo ci súdnej moci, výkonnej moci a  parlamentu pri vymenovávaní a  odvolávaní sudcov 
– členov súdnych rád, a  o niektorých riadiacich a  organizačných aspektoch prokuratúry:  
 Obrázok č. 52 podáva prehľad o  tom, ktorý orgán zodpovedá za disciplinárne konanie 
týkajú ce sa sudcov . Vo väčšine členských štátov je orgán rozhodujúci o  disciplinárnych 
sankciách nezávislý, ako napríklad súd (najvyšší súd, správny súd alebo predseda súdu) 
alebo súdna rada, zatiaľ čo v  niektorých členských štátoch je to osobitný súd, ktorého 
členovia sú osobitne vyberaní alebo menovaní (súdnou radou, sudcami alebo v  jednom 
členskom štáte ministrom spravodlivosti), aby konali v  disciplinárnych konaniach.  
 Na obrázku č. 53 je znázornený prehľad o  tom, kto je vyšetrovateľom, ktorý má na 
starosti di sciplinárne vyšetrovania týkajúce sa sudcov . Vo väčšine členských štátov je 
vyšetrovateľom predseda súdu alebo súdna rada. V  niektorých členských štátoch 
vyšetrovateľa osobitne vyberajú buď sudcovia alebo súdne rady, pričom v  jednom 
členskom štáte ho vyber á minister spravodlivosti.  
 Obrázok č. 54 znázorňuje zapojenie súdnictva do vymenúvania sudcov – členov súdnej 
rady . Je zodpovednosťou členských štátov, aby si usporiadali svoje justičné systémy, 
vrátane rozhodnutia o  tom, či bude zriadená súdna rada. Ak vš ak členský štát zriadil súdnu 
radu, nezávislosť rady musí byť zaručená v  súlade s  európskymi normami. V  takmer 
všetkých členských štátoch sudcov – členov rád navrhujú a  volia alebo vyberajú sudcovia.  
 Na obrázku č. 55 je znázornený prehľad rozdelenia  hlavný ch riadiacich právomocí voči 
vnútroštátnym prokurátorom medzi rôznymi orgánmi. Na obrázku č. 56 je uvedený 
prehľad o  rozdelení hlavných riadiacich právomocí generálneho prokurátora voči 
prokurátorom. Z  týchto údajov vyplýva, že v  súvislosti s  prokuratúrou v niektorých 
členských štátoch existuje určitá miera koncentrácie hlavných riadiacich právomocí 
v jednom orgáne. Obrázok č. 57 predstavuje prehľad orgánov zapojených do postupov pre 
vymenovania a  odvolávania vnútroštátnych prokurátorov . Napriek tomu, že sa  situácia 
v jednotlivých členských štátoch značne líši, vo väčšine krajín je do týchto postupov 
zapojená súdna rada/prokurátorská rada alebo prokuratúra.  
 
63 
  4. ZÁVERY  
Z tohto siedmeho vydania porovnávacieho prehľadu EÚ v  oblasti justície vyplýva, že veľký počet 
členských štátov pokračuje vo svojom úsilí o  ďalšie zlepšenie účinnosti vnútroštátnych justičných 
systémov. Stále však pretrvávajú problémy, pokiaľ ide o  zabezpečenie plnej dôvery občanov 
v právne systémy tých členských štátov, v  ktorých by mohli byť  ohrozené záruky statusu 
a postavenia sudcov, a  tým aj v  ich nezávislosť. Komisia prijala potrebné opatrenia a  situáciu 
v členských štátoch naďalej monitoruje. Je odhodlaná zaistiť, aby sa pri akejkoľvek reforme 
justície dodržiavalo právo EÚ a  európske nor my v  oblasti právneho štátu.