(20)V programe stability na rok 2022 sa očakáva, že prebytok verejných financií sa bude postupne zvyšovať, a to na 1,5 % HDP v roku 2024 a na 1,7 % HDP do roku 2025. Deficit verejných financií má teda v horizonte programu zostať pod úrovňou 3 % HDP. V týchto prognózach sa predpokladá zníženie určitých verejných výdavkov, najmä dotácií, a obmedzenie rastu iných výdavkov vrátane medzispotreby a naturálnych sociálnych transferov. Po dosiahnutí vrcholu v roku 2022 sa predpokladá aj pokles verejných investícií vyjadrených ako percentuálny podiel HDP. Podľa programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa bude do roku 2025 znižovať, a to konkrétne na 81 % v roku 2024 a na 76,7 % v roku 2025. Na základe analýzy Komisie sa zdá, že riziká v oblasti udržateľnosti dlhovej služby sú v strednodobom horizonte stredné.

(15)Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy v programe stability na rok 2022, je realistický. Vláda predpokladá, že reálny HDP sa v roku 2022 zvýši o 2,7 % a v roku 2023 o 3,8 %. Na porovnanie, v prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá nižší rast reálneho HDP na úrovni 2,3 % v roku 2022 a 3,5 % v roku 2023, čo je spôsobené najmä očakávaným slabším zahraničným dopytom v prognóze Komisie, a teda negatívnym príspevkom čistého vývozu v porovnaní s miernym príspevkom uvádzaným v programe stability na rok 2022. Vláda vo svojom programe stability na rok 2022 očakáva, že Cyprus dosiahne v roku 2022 vyrovnanú rozpočtovú pozíciu a v roku 2023 rozpočtový prebytok vo výške 0,4 % HDP. V zlepšení v roku 2022 sa odzrkadľuje najmä ukončenie väčšiny núdzových opatrení. Podľa programu sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP v roku 2022 klesne na 93,9 % a do roku 2023 klesne na 88,2 %. Na základe politických opatrení známych k dátumu uzávierky prognózy sa v prognóze Komisie z jari 2022 predpokladá, že deficit verejných financií bude v roku 2022 na úrovni 0,3 % HDP a v roku 2023 na úrovni 0,2 %. Ide o nižší deficit, než sú saldá predpokladané v programe stability na rok 2022, a to najmä v dôsledku konzervatívnejších prognóz daňových príjmov obsiahnutých v prognóze Komisie. V prognóze Komisie z jari 2022 sa predpokladá zhruba podobný pomer dlhu verejnej správy k HDP, a to 93,9 % v roku 2022 a 88,8 % v roku 2023.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(24)Nad rámec hospodárskych a sociálnych výziev, ktoré sa riešia v pláne obnovy a odolnosti, Cyprus čelí ďalšej výzve v súvislosti so správou a riadením štátom vlastnených subjektov. Systém správy a riadenia vykazuje nedostatky, pokiaľ ide o medzinárodné normy (napr. usmernenia Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj o správe a riadení štátom vlastnených subjektov a súbor nástrojov Svetovej banky pre správu a riadenie štátom vlastnených subjektov), čo má zaťažujúci vplyv na produktivitu Cypru a podnikateľské prostredie. K vyššej efektívnosti a účinnosti štátom vlastnených subjektov by prispela najmä lepšia transparentnosť a vyššia zodpovednosť za finančnú výkonnosť a verejné ciele. Rovnaký prínos by malo zavedenie najlepších postupov, ako je postup nominácie členov riadiacich orgánov štátom vlastnených subjektov na základe zásluh a presunutie funkcie vlastníctva štátom vlastnených subjektov z politicky orientovaných ministerstiev na špecializovaný ústredný orgán. Otvorením komerčne životaschopných trhov, na ktorých majú štátom vlastnené subjekty v súčasnosti dominantné postavenie (napr. trhu s obnoviteľnými zdrojmi energie), by sa zvýšila efektívnosť týchto trhov, urýchlila by sa zelená a digitálna transformácia a prispelo by sa k diverzifikácii hospodárstva. Prijatím opatrení týkajúcich sa štátom vlastnených subjektov by sa zvýšila účinnosť správy a riadenia na Cypre a trh by sa stal pre miestne a zahraničné podniky spravodlivejším a transparentnejším. Je to aj v súlade s cieľmi dlhodobej stratégie pre Cyprus a akčným plánom, ktorý ju podporuje (v oblasti iniciatívy „modernizovania štátom vlastnených podnikov a vytvorenia správnych stimulov pre inovácie a efektívnosť“). Politiky zamerané na zlepšenie správy a riadenia štátom vlastnených subjektov môžu viesť k zníženiu verejného dlhu, keďže lepšou správou a riadením štátom vlastnených subjektov by sa zvýšila efektívnosť verejného sektora. Môže to zároveň pomôcť zlepšiť podnikateľské prostredie a zvýšiť potenciálny rast.

(25)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(26)Ďalšie napredovanie pri uvoľňovaní plného potenciálu obnoviteľných zdrojov energie na Cypre by sa mohlo urýchliť, najmä ďalším zjednodušením postupov udeľovania povolení a ďalším investovaním do solárnych zariadení. Cyprus v súčasnosti nepoužíva plyn, ale ropa predstavuje 85,6 % jeho energetického mixu. Vzhľadom na značne kolísajúce ceny energie na svetových trhoch je pre udržateľnosť cyperského hospodárstva rozhodujúce znížiť jeho veľkú závislosť od ropy. Hoci sú dodávky ropy plne závislé od dovozu, len 1 % dovozu ropy pochádza z Ruska, čo je výrazne pod priemerom EÚ 23 %. S cieľom diverzifikovať dodávky energie a znížiť závislosť od dovozu by bolo pre Cyprus prospešné urýchliť rozvoj infraštruktúry určenej na dovoz plynu, ktorá je kompatibilná s vodíkom, ako aj ďalších prepojení elektrických sietí, ktoré by uľahčili rozširovanie obnoviteľných zdrojov energie. Pri nových investíciách do infraštruktúry a sietí na rozvod plynu by sa malo podľa možnosti dbať na ich odolnosť voči budúcim zmenám, aby sa mohli v budúcnosti preorientovať na udržateľné palivá a stať sa tak dlhodobo udržateľnými. Okrem toho by sa mohli rozšíriť a urýchliť politiky energetickej efektívnosti, a to aj v doprave, s cieľom spomaliť rast spotreby energie, ktorá je výrazne nad priemerom EÚ. Očakáva sa, že opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti pomôžu riešiť aj energetickú chudobu, ktorej čelí vysoký podiel obyvateľstva (20,9 %), a to aj prostredníctvom primeraného využívania fondov politiky súdržnosti. Na to, aby Cyprus dosiahol súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií, pokiaľ ide o znižovanie emisií skleníkových plynov a zvýšenie využívania energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti.

(27)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Cyprus môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernil sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Cyprus môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(28)Rada na základe posúdenia Komisie preskúmala program stability na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

(29)Vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami členských štátov eurozóny a ich kolektívny príspevok k fungovaniu hospodárskej a menovej únie Rada odporučila, aby členské štáty eurozóny aj prostredníctvom svojich plánov obnovy a odolnosti prijali opatrenia, ktorými vykonajú odporúčanie o hospodárskej politike eurozóny. V prípade Cypru je to zohľadnené najmä v odporúčaniach 1 a 2 uvedených ďalej.

(30)Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2022 a program stability na rok 2022. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1, 2, 3 a 4. Odporúčania 1 a 2 prispievajú aj k plneniu odporúčaní pre eurozónu, predovšetkým prvého a štvrtého z nich. Fiškálne politiky uvedené v odporúčaní 1 pomáhajú okrem iného riešiť nerovnováhy spojené s vysokou úrovňou verejného dlhu. Politiky uvedené v odporúčaní 2 pomáhajú okrem iného riešiť nerovnováhy spojené s vysokým súkromným dlhom, a to obmedzením nadmerného získavania úverov v súkromnom sektore. Riešia aj nerovnováhy spojené s vysokým verejným dlhom a deficitom bežného účtu, a to diverzifikáciou hospodárstva, ako aj nerovnováhy spojené s vysokým objemom nesplácaných úverov. Politiky uvedené v odporúčaní 3 pomáhajú okrem iného riešiť nerovnováhy spojené s vysokým verejným dlhom zvýšením efektívnosti verejnej správy a dlhodobého rastu a nerovnováhy spojené so súkromným a zahraničným dlhom zvýšením dlhodobého rastu. Politiky uvedené v odporúčaní 4 pomáhajú okrem iného riešiť zraniteľné miesta spojené s vysokým zahraničným dlhom z dlhodobého hľadiska,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Cyprus v rokoch 2022 a 2023 prijal opatrenia s týmto cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravený prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií;

2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady z 28. júla 2021; urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

3.prijať opatrenia na zlepšenie správy a riadenia štátom vlastnených subjektov v súlade s medzinárodnými normami;

4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a ďalej diverzifikovať dodávky energie urýchlením zavádzania obnoviteľných zdrojov energie, najmä ďalším zjednodušením postupov udeľovania povolení a rozširovaním fotovoltiky; rozvíjať energetické prepojenia so susednými krajinami a zároveň rozširovať a urýchľovať opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti, a to aj v odvetví dopravy.

V Bruseli