SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 18.9.2008 
SEK(2008) 2445 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument 
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
Viacjazyčnosť: devíza pre Európu a  
a spoločný záväzok 
 
   
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU  
    
{KOM(2008) 566 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2443} 
{SEK (2008) 2444} 
Táto správa je záväzná len pre útvary Ko misie zapojené do jej pr ípravy a neprejudikuje 
konečné znenie rozhodnutia, ktoré Komisia prijme 
SK 2   SK ZHRNUTIE 
Správa o hodnotení vplyvu sa zaoberá s ituáciou v súvislosti s politikou viacjazy čnosti a 
navrhuje sa v nej zintenzívnenie činností v tejto oblasti. Sprevádza návrh na oznámenie 
Komisie „Viacjazy čnosť: devíza pre Európu a spolo čný záväzok“ ( č. 2008/EAC/004 v 
plánovaní agendy). 
Jazyková rozmanitos ť je kľúčovou dlhodobou charakteristikou Európskej únie, ktorej 500 
miliónov ob čanov hovorí 23 rôznymi úradnými jazykmi a 60 ďalšími jazykmi, ktorými sa 
hovorí len v ur čitých oblastiach alebo v ur čitých skupinách ľudí, nehovoriac o viac ako 300 
rôznych jazykoch, ktoré so sebou prináš ajú imigranti. Odhaduje sa, že v sú časnosti žijú v 
rámci hraníc Európskej únie ob čania najmenej 175 národností. Sú časnú mozaiku národných 
menšín a kultúr dop ĺňajú migra čné toky. V takomto kontex te sa v posledných rokoch 
interakcia medzi ľuďmi, ktorí hovoria rozli čnými jazykmi, neustále zvyšuje v ďaka 
narastajúcej mobilite v rámci Európy; migra čným tokom z tretích krajín a globalizácii. Tento 
trend bude pravdepodobne pokra čovať a v ďalších rokoch ešte narasta ť. V tomto kontexte sú 
dva hlavné problémy, ktorými sa  hodnotenie vplyvu zaoberá, tieto:1 
(1) Znalosti cudzích jazykov sú na ďalej nedostato čné. Európania ešte stále nenadobudli 
zručnosti v dvoch ďalších jazykoch okrem svoj ho materinského, ako žiadala 
barcelonská Rada; 
(2) Európski ob čania, spolo čnosti a poskytovatelia služieb si  nie sú plne vedomí výhod a 
výziev jazykovej rozmanitosti v Európe.  
Definíciu problému podporujú údaje  a spätná väzba, ktoré sa získali v nadväznosti na dve 
predchádzajúce oznámenia o viacjazy čnosti2 (2007) a po čas deväťmesačného konzulta čného 
procesu (2007-2008). 
Predchádzajúce oznámenia o viacjazy čnosti a jazykovej rozmanitosti na črtli plán činností po 
roky 2006-2007 a žiadali revíziu a ďalšie možné činnosti. Hodnotenie pokroku a 
implementácie za rok 2007 ukazuje, že hoci došlo k evidentnému pokroku (najmä v 
jazykovom vzdelávaní na základných a stredných školách), treba pokra čovať v implementácii, 
ktorá by sa mala posilni ť z hľadiska celoživotného vzdelávania, pri čom by sa mala ve ľká 
pozornosť venovať informálnemu jazykovému vzdelávaniu a jazykovej rozmanitosti na 
miestnej úrovni.  
Pokiaľ ide o konzultačný proces , členské štáty, európske inštitúcie a zainteresované strany sa 
zhodli, že:  
Pokiaľ ide o rozsah politiky viacjazy čnosti:  
                                                 
1 Inštitucionálna viacjazy čnosť (t. j. jazyky používané Európskou komisiou na vnútornú komunikáciu a 
komunikáciu s ob čanom: publikácie / preklady / tlmo čenie) nepatrí do rozsahu tohto hodnotenia vplyvu 
a súvisiacich politických iniciatív. Hoci sa inštitucionálna viacjazy čnosť zaoberá jazykmi, jej problémy, 
ciele a možnosti sú iné, a rozhodlo sa, že sa budú rieši ť oddelene 
2 KOM(2003) 449 v kone čnom znení – KOM(2005) 596 v kone čnom znení – KOM(2007) 554 
v konečnom znení/2 
SK 3   SK • Jazyková a kultúrna rozmanitos ť sa vníma ako dlhodobá charakteristika európskej 
spoločnosti: Vä čšina ľudí ju uznáva a uvedomuje si potrebu jej efektívneho a 
rozumného riadenia. Vä čšina respondentov nepovažu je prechod na jediný jazyk 
za možnú perspektívu.  
• Jazyková politika, ktorá podporuje len u čenie sa úradných jazykov EÚ je pre 
súčasnú spolo čnosť, kde sú v každodennom kontakte ob čania (a obyvatelia) 
hovoriaci rôznymi jazykmi, príliš obmedzená.  
• Jazykové vzdelávanie by sa malo kontextualizova ť v perspektíve celoživotného 
vzdelávania. 
• Viacjazyčnosť je transverzálnou otázkou, ktorá má vplyv na 
konkurencieschopnos ť a európske ob čianstvo a ktorá by sa mala presadzova ť vo 
viacerých politikách presahujúcich oblas ť vzdelávania. 
• Konečným cieľom podpory jazykovej rozmanitosti by nemalo by ť zachovanie 
jazykov, práve naopak, dôraz by sa mal klás ť na dialóg medzi jazykmi a 
komunitami.  
• Každý ob čan potrebuje iný súbor jazykových zru čností, ktoré závisia od 
individuálnych záujmov a konkrétneho mi esta, ako aj od rodinného a odborného 
zázemia. 
Pokiaľ ide o metódy: 
• Členské štáty a Komisia by mali vytvori ť jazykovú politiku, ktorá je naklonená 
jazykovej rozmanitosti a podpor uje prostredie priate ľské k jazykom, 
prostredníctvom rozšírenia rozsahu vyu čovaných jazykov, uznávania a 
udržiavania jazykových zru čností svojich ob čanov a ich motivovania k ďalšiemu 
vzdelávaniu.  
• Celoživotné jazykové vzdelávanie je k ľúčom k získaniu jazykových zru čností: 
začať zavčasu, udrža ť motiváciu po čas celej školskej dochádzky a základného 
odborného vzdelávania a v dospelosti pokra čovať v učení sa jazykov. 
• Malo by sa lepšie využíva ť informálne jazykové vzdelá vanie zvyšovaním prístupu 
k multimédiám, virtuálnej a fyzickej mobility a kultúrnych výmen. Takýto spôsob vyučovania jazykov je efektívny a umož ňuje ľuďom učiť sa kedy, kde a ako sa im 
páči, pričom podporuje ľudí s rozli čným zázemím, aby medzi sebou 
komunikovali, objavovali a porovná vali rôzne spôsoby myslenia. 
• Miestne komunity, poskytova telia služieb a spolo čnosti by mali vzia ť do úvahy, 
že často slúžia ob čanom a zákazníkom, ktorí hovor ia rôznymi jazykmi a mali by 
vyvinúť stratégie, ktoré by zoh ľadňovali ich jazykové potreby. 
Pridanou hodnotou nového oznámenia bude: 
• pokračovať v úsilí zameranom na materinský jazyk plus dva jazyky pomocou jasnejšieho 
vymedzenia oblastí a cie ľových skupín, ktoré zaostávajú (š tudenti odborného vzdelávania, 
SK 4   SK nízkokvalifikovaní dospelí a migranti) a ktor ým sa v predchádzajúcich oznámeniach 
venovala menšia pozornos ť 
• zapustiť viacjazyčnosť do širšieho kontextu „procesu rast u a zamestnanosti“ zvyšovaním 
povedomia o výhodách jazykovej rozmanitosti a ich vplyve na medzikultúrny dialóg. V 
tomto kontexte sa viacjazy čnosť objavuje aj ako sú časť externých politík EÚ, ako sa 
nedávno zdôraznilo na kultúrnom summite Euromedu3. 
• presadzova ť viacjazy čnosť v príslušných politikách na európskej úrovni a pracova ť v 
partnerstve s členskými štátmi a zainteresovan ými stranami, aby sa spolo čné ciele 
stanovovali a dosahovali na čo najrelevantnejšej úrovni 
Z toho vyplýva, že dva všeobecné ciele viacjazyčnej politiky sú: 
(1) umožniť občanom plynulé ovládanie dvoch ja zykov okrem svojho materinského 
jazyka (v skratke: „materinský jazyk plus dva“) 
(2) zvýšiť povedomie o jazykovej rozmanitosti európskej spolo čnosti a premeni ť ju na 
výhodu z h ľadiska medzikultúrneho di alógu a konkurencieschopnosti.  
Pokiaľ ide o implementáciu , prvým opera čným cieľom bude zabezpe čiť, aby sa 
viacjazyčnosť dôsledne podporovala v uvedených  európskych politikách, pri čo m  b y  s a  m a l 
použiť prístup zovšeobec ňovania  a mala by sa čo najlepšie využi ť finančná podpora, ktorá 
sa poskytuje v rámci existujú cich európskych programov. Pod ľa zásady subsidiarity sú za 
kľúčové rozhodnutia o týchto otázkach zodpovedné členské štáty, ký m bez viacerých 
zainteresovaných strán (poskytovate lia v oblasti vzdelávania, soci álni partneri, médiá, miestne 
orgány at ď.) sa nemožno zaobís ť pri implementácii. Preto bude druhým opera čným cieľom 
pracovať v partnerstve s členskými štátmi a zainteresovanými stranami a podporova ť ich 
pri dosahovaní spolo čných cieľov a prijímaní prístupu zovšeobec ňovania na svojej úrovni.  
V súvislosti s dosahovaním cie ľov sa vzali do úvahy rôzne možnosti:  
(1) Žiadne ďalšie aktivity s členskými štátmi a žiadne stra tegické využívanie programov 
EÚ (zovšeobec ňovania) 
(2) Použitie regula čných nástrojov (odporú čanie) 
(3) Použitie otvorenej metódy koordinácie: V ydanie oznámenia Komisie, ktorým sa 
pripravuje pôda pre spoluprácu s členskými štátmi, a jeho schválenie ďalšími 
európskymi inštitúciami. Presadzovanie viacjazy čnosti v sú časných programoch a 
iniciatívach EÚ. 
Pri porovnaní výhod a nevýhod uvedených možnos tí sa GR pre vzde lávanie a kultúru 
rozhodlo navrhnú ť možnosť 3, ktorá by umožnila Komisii – v spolupráci s členskými štátmi a 
zainteresovanými stranami – reagova ť na identifikované problémy v oblasti viacjazy čnosti a 
nájsť vhodné riešenia. Táto možnos ť, ktorá zárove ň najlepšie korešponduje s o čakávaniami 
                                                 
3 Schválené závery tretej euro-stredomorskej  konferencie ministrov kultúry v Aténach , 29. – 30. mája 
2008; Vyhlásenie predsedníctva na konferencii Nové paradigmy, nové modely – kultúra vo vonkajších 
vzťahoch EÚ , Ljubljana, 13. – 14. mája  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ .  
SK 5   SK členských štátov a zainteresovaných strán, je v sú lade so zásadou subsidiarity a vytvorila by 
najlepší základ pre zvyšovanie povedomia o výzvach a problémoch a dosahovanie skuto čného 
pokroku pri ich riešení. 
Pokiaľ ide o spôsob, akým by sa mala podporova ť viacjazyčnosť v politikách a programoch 
Komisie, možnos ť výdavkového programu pre viacjazy čnosť bola zamietnutá, ke ďže 
viacjazyčnosť je transverzálnym cie ľom veľmi odlišných politík (vzdelávanie, kultúra, médiá, 
zamestnanos ť, sociálne za čleňovanie, výskum...) a ich podpora mimo ich prirodzených 
kontextov sa nejaví ako vhodná či efektívna. Preto sa za reálnu alternatívu považovalo 
presadzovanie viacjazy čnosti v príslušných politikách a programoch Komisie. Spomedzi 
týchto programov sú hlavné: všetky typy programu celoživotného  vzdelávania, podpora 
jazykového vzdelávania pros tredníctvom štrukturálnych fondov, jazykové integra čné kurzy 
pre imigrantov podporované JLS (oblas ť spravodlivosti, slobody a bezpe čnosti), Mládež v 
akcii, Ob čania pre Európu, umelecké preklady podporované programom kultúra, program 
Media, výskumný program a informa čné technológie. 
Vzhľadom na tieto úvahy a obmedzený priestor na priamu činnosť Komisie, pravdepodobné 
ekonomické a sociálne vplyvy zvolenej  možnosti v závislosti od miery úsilia členských štátov 
a zainteresovaných strán pri implementácii odporú čanej stratégie sú tieto: 
• Ekonomické vplyvy: prostred níctvom vplyvu jazykových zru čností na zamestnate ľnosť a 
konkurencieschopnos ť občanov bude ma ť nová stratégia definovaná v oznámení 
pravdepodobne pozitívny vplyv na medzinárodný obchod a cezhrani čné investície, 
technologický rozvoj a inovácie, po čet a kvalitu pracovných miest a vz ťahy s tretími a 
zámorskými krajinami. technological developmen t and innovation; the number and quality 
of jobs; third country and overseas relations. 
• Sociálne vplyvy: stratégia bude ma ť pravdepodobne pozitívny vplyv na sociálne 
začlenenie ako aj spravovanie a participáciu, ke ďže jazykové zru čnosti sú prerekvizitou 
medzikultúrneho dialógu. 
Pokiaľ ide o náklady: na úrovni Ko misie nebude implementácia odporú čaných činností 
znamenať zvýšenie rozpo čtu. Cieľom je efektívnejšie využívanie  existujúcich programov na 
podporu viacjazy čnosti, a to prostredníctvom: 
• konzistentnejšieho prístupu (t . j. konzistentne presadzova ť podporu jazykove j rozmanitosti, 
venovať pozornos ť jazykovým otázkam v projektoch a iniciatívach) 
• väčšej synergie medzi členskými štátmi (t. j. podporova ť ich pri dosahovaní spolo čných 
cieľov prostredníctvom iniciatív Komisie a výmeny osved čených postupov).  
Pokiaľ ide o členské štáty, v oznámení sa v súlade s už odsúhlasenými cie ľmi na úrovni EÚ, 
ako je barcelonský cie ľ „materinský jazyk plus dva“, odporu čia všeobecné a operatívne ciele 
a navrhnú sa spôsoby ich dosahovania, zatia ľ čo ich implementácia zostane v kompetencii 
členských štátov. V oznámení Komisie sa bude presadzova ť všeobecný princíp pozostávajúci 
v odporúčaní, aby sa činnosti realizova li blízko ob čanov, pričom sa berú do úvahy miestne 
jazykové potreby a spájanie zd rojov zo súkromnej sféry, ob čianskej spolo čnosti a miestnych 
orgánov tak, aby sa využívali čo najefektívnejším spôsobom. 
Pokiaľ ide o monitoring, už existujúca me dziútvarová skupina pre viacjazy čnosť by mohla 
zabezpečiť koordinovanú spoluprácu s Komisiou a presadzova ť viacjazyčnosť v príslušných 
SK 6   SK európskych programoch a iniciatívach prostr edníctvom intervencií na programovej úrovni 
(tematické priority, rozpo čet na jazykovú prípravu a jazykové aktivity, adekvátny monitoring 
atď.). Nadväzujúce činnosti v členských štátoch sa budú zabezpe čovať pomocou pracovnej 
skupiny vysokých predstavite ľov členských štátov na základe existujúcej pracovnej skupiny 
pre jazyky. S cie ľom udrža ť politiku viacjazy čnosti v centre záujmu a zabezpe čiť pravidelnú 
revíziu pokroku Komisia odporu čí, aby európske inštitúcie každoro čne venovali časť svojej 
agendy diskusii o nej. V prípad e Rady navrhne zahrnutie viacjazy čnosti do plánovaného 
programu zasadnutia Rady o vzdelávaní.  
Komisia bude pravidelne aktualizova ť dostupné ukazovatele a zváži možnos ť financovania 
prieskumov menej prebádaných oblastí (ako podnikate ľská sféra a poskyt ovatelia služieb). 
Pokiaľ ide o presadzovanie, Komisia by mala zabezpe čiť, aby sa pri hodnotení príslušných 
programov a politík EÚ adekvátne vzali do úvahy jazykové otázky. Komisia bude podporova ť 
členské štáty a zainteresované  strany, aby pri vyhodnocovaní polit ík a stratégií na svojej 
úrovni vzali do úvahy jazykovú otázku. Komisia vykoná celk ovú revíziu pokroku v roku 2012 
a podá o získaných skúsenostiach správu Európskemu parlamentu a Rade. S týmto cie ľom 
budú členské štáty požiadané, aby podali sp rávu o svojom pokroku do konca roku 2011.