Kým hlavné smery hospodárskych politík zostávajú v platnosti bez časového obmedzenia, usmernenia pre politiky zamestnanosti treba vypracovať každý rok. Usmernenia boli prvýkrát prijaté spoločne („integrovaný balík“) v roku 2010 na podporu stratégie Európa 2020. Integrované usmernenia zostali stabilné do roku 2014. V roku 2015 boli prijaté revidované integrované usmernenia. V roku 2018 boli usmernenia pre politiky zamestnanosti zosúladené so zásadami Európskeho piliera sociálnych práv, ktorý v novembri 2017 vyhlásili Európsky parlament, Rada a Komisia na podporu reforiem na vnútroštátnej úrovni a na usmernenie obnoveného procesu vzostupnej konvergencie v celej Európe v záujme lepších pracovných a životných podmienok, a tie isté usmernenia sa uplatňovali aj v roku 2019. V roku 2020 boli upravené tak, aby zahŕňali prvky súvisiace s dôsledkami krízy spôsobenej ochorením COVD-19, so zelenou a digitálnou transformáciou a s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. V roku 2021 neboli zmenené, upravili sa iba odôvodnenia, a to tak, aby odrážali výstupy sociálneho samitu v Porte a Akčného plánu na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv. V roku 2022 boli usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov najmä zmenené tak, aby sa znenie prispôsobilo odlišnej situácii po pandémii COVID-19, pričom sa doň pridalo viac prvkov súvisiacich so spravodlivosťou v rámci zelenej transformácie, zohľadnili sa nedávne politické iniciatívy a doplnili sa osobitne dôležité politické prvky v súvislosti s inváziou Ruska na Ukrajinu.

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť

keďže:

(1)Členské štáty a Únia majú pracovať na rozvoji koordinovanej stratégie zamestnanosti so zameraním najmä na podporu kvalifikovanej, vyškolenej a adaptabilnej pracovnej sily, ako aj na trhy práce, ktoré sú orientované na budúcnosť a reagujú na hospodárske zmeny, a to v záujme dosiahnutia cieľov plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, vyváženého rastu, vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšenia jeho kvality, stanovených v článku 3 Zmluvy o Európskej únii (ďalej len „ZEÚ“). Členské štáty majú považovať podporu zamestnanosti za záležitosť spoločného záujmu a koordinovať svoje zodpovedajúce činnosti v Rade, s prihliadnutím na vnútroštátne skúsenosti týkajúce sa zodpovednosti sociálnych partnerov.

(2)Únia má bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a podporovať sociálnu spravodlivosť a ochranu, rovnosť medzi ženami a mužmi, solidaritu medzi generáciami a ochranu práv dieťaťa, ako sa stanovuje v článku 3 ZEÚ. Pri vymedzovaní a vykonávaní svojich politík a činností má Únia prihliadať na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, so zárukou primeranej sociálnej ochrany, s bojom proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, vysokou úrovňou vzdelávania a odbornej prípravy a ochranou ľudského zdravia, ako sa stanovuje v článku 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“).

(3)Únia v súlade so ZFEÚ vypracovala a vykonáva nástroje na koordináciu politík v oblasti hospodárstva a zamestnanosti. Súčasťou týchto nástrojov sú Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov („usmernenia“) uvedené v prílohe k tomuto rozhodnutiu a hlavné smery hospodárskych politík členských štátov a Únie stanovené v odporúčaní Rady (EÚ) 2015/1184, ktoré spolu tvoria integrované usmernenia. Vzhľadom na vzájomnú prepojenosť medzi členskými štátmi sa nimi má riadiť vykonávanie politiky v členských štátoch a Únii. Výsledný súbor koordinovaných európskych a vnútroštátnych politík a reforiem by mal byť vhodným súborom udržateľných politík v oblasti hospodárstva a zamestnanosti, vďaka ktorému by sa mali dosiahnuť pozitívne vedľajšie účinky.

(4)Usmernenia sú v súlade s Paktom stability a rastu, s platnými právnymi predpismi Únie a rozličnými iniciatívami Únie vrátane odporúčania Rady z 20. júla 2001, odporúčaní Rady z 10. marca 2014, 15. februára 2016, 19. decembra 2016, 15. marca 2018, 22. mája 2018, 22. mája 2019, 8. novembra 2019, 30. októbra 2020, 24. novembra 2020, 29. novembra 2021, odporúčania Komisie zo 4. marca 2021, odporúčania Rady zo 14. júna 2021, uznesenia Rady z 26. februára 2021, oznámenia Komisie z 9. decembra 2021, rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady z 22. decembra 2021[, návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o primeraných minimálnych mzdách v Európskej únii, návrhu odporúčania Rady týkajúceho sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo, návrhu odporúčania Rady týkajúceho sa európskeho prístupu k mikrocertifikátom pre celoživotné vzdelávanie a zamestnateľnosť, návrhu odporúčania Rady týkajúceho sa individuálnych vzdelávacích účtov, návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa posilňuje uplatňovanie zásady rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty prostredníctvom transparentnosti odmeňovania a mechanizmov presadzovania, návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o zlepšení pracovných podmienok v oblasti práce pre platformy a návrhu odporúčania Rady týkajúceho sa učenia zameraného na environmentálnu udržateľnosť].

(5)V rámci európskeho semestra sa spájajú rôzne nástroje do jedného zastrešujúceho rámca pre integrovanú mnohostrannú spoluprácu, pokiaľ ide o politiky v oblasti hospodárstva a zamestnanosti, a dohľad nad týmito politikami. Pri presadzovaní environmentálnej udržateľnosti, produktivity, spravodlivosti a stability európsky semester spája zásady Európskeho piliera sociálnych práv a sociálneho prehľadu, ktorý je jeho nástrojom na monitorovanie, a poskytuje príležitosť pre intenzívne zapojenie sociálnych partnerov, občianskej spoločnosti a iných zainteresovaných strán. Podporuje plnenie cieľov udržateľného rozvoja. Politiky Únie a členských štátov v oblasti hospodárstva a zamestnanosti by mali ísť ruka v ruke so spravodlivým prechodom Európy na klimaticky neutrálne, environmentálne udržateľné a digitálne hospodárstvo, pričom ich cieľom by malo byť zlepšenie konkurencieschopnosti, zabezpečenie primeraných pracovných podmienok, podpora inovácie, sociálnej spravodlivosti a rovnakých príležitostí, ako aj riešenie nerovností a regionálnych rozdielov.

(6)Zmena klímy a výzvy súvisiace so životným prostredím, potreba urýchliť energetickú nezávislosť a zabezpečiť otvorenú strategickú autonómiu Európy, globalizácia, digitalizácia, umelá inteligencia, nárast telepráce, platformové hospodárstvo a demografické zmeny menia európske hospodárstva a spoločnosti. Únia a jej členské štáty majú spolupracovať s cieľom účinne a proaktívne riešiť uvedený štrukturálny vývoj a podľa potreby prispôsobiť existujúce systémy, pričom by mali uznávať úzku vzájomnú prepojenosť hospodárstiev a trhov práce členských štátov, a súvisiace politiky. To si vyžaduje koordinované, ambiciózne a účinné politické opatrenia na úrovni Únie, ako aj na vnútroštátnej úrovni v súlade so ZFEÚ a s právnymi predpismi Únie o správe hospodárskych záležitostí a zároveň vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv. Takéto politické opatrenia by mali zahŕňať oživenie udržateľných investícií, obnovený záväzok vykonávať v náležitej postupnosti štrukturálne reformy, ktoré posilňujú hospodársky rast, vytváranie kvalitných pracovných miest, produktivitu, primerané pracovné podmienky, sociálnu a územnú súdržnosť, vzostupnú konvergenciu, odolnosť a uplatňovanie fiškálnej zodpovednosti s podporou existujúcich programov financovania EÚ, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov politiky súdržnosti (vrátane Európskeho sociálneho fondu plus a Európskeho fondu regionálneho rozvoja), ako aj Fondu na spravodlivú transformáciu. Mali by byť kombináciou opatrení na strane ponuky a dopytu, pričom by sa mal zároveň zohľadňovať ich vplyv na životné prostredie a zamestnanosť a sociálnu oblasť.

(7)Európsky parlament, Rada a Komisia vyhlásili Európsky pilier sociálnych práv. Stanovuje sa v ňom dvadsať zásad a práv na podporu dobre fungujúcich a spravodlivých trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia, ktoré sú rozdelené do troch kategórií: rovnaké príležitosti a prístup na trh práce, spravodlivé pracovné podmienky a sociálna ochrana a začleňovanie. Tieto zásady a práva strategicky usmerňujú Úniu a zabezpečujú, aby prechod na klimatickú neutrálnosť a environmentálnu udržateľnosť, digitalizáciu a demografické zmeny boli sociálne spravodlivé a nediskriminačné. Európsky pilier sociálnych práv a s ním súvisiaci sociálny prehľad predstavuje referenčný rámec na monitorovanie výsledkov členských štátov v oblasti zamestnanosti a sociálnej oblasti, na podporu reforiem na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a na zosúladenie „sociálnych“ a „trhových“ aspektov v dnešnom modernom hospodárstve, a to aj prostredníctvom podpory sociálneho hospodárstva. Komisia 4. marca 2021 predložila Akčný plán na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv (ďalej len „akčný plán) zahŕňajúci ambiciózne, ale realistické hlavné cieľové hodnoty a doplnkové čiastkové cieľové hodnoty do roku 2030 v oblasti zamestnanosti, zručností, vzdelávania a sociálnej ochrany, ako aj revidovaný sociálny prehľad.

(8)Hlavy štátov alebo predsedovia vlád uznali 8. mája 2021 na sociálnom samite v Porte Európsky pilier sociálnych práv za základný prvok obnovy a poukázali na to, že jeho vykonávaním sa posilní úsilie Únie o digitálnu, zelenú a spravodlivú transformáciu a prispeje sa k dosiahnutiu vzostupnej sociálnej a hospodárskej konvergencie a k riešeniu demografických výziev. Zdôraznili, že sociálny rozmer, sociálny dialóg a aktívne zapojenie sociálnych partnerov sú základom vysoko konkurencieschopného sociálneho trhového hospodárstva. Uviedli, že akčný plán poskytuje užitočné usmernenia na vykonávanie Európskeho piliera sociálnych práv, a to aj v oblasti zamestnanosti, zručností, zdravia a sociálnej ochrany. Uvítali nové hlavné cieľové hodnoty Únie do roku 2030 v oblasti zamestnanosti (78 % obyvateľstva vo veku 20 – 64 rokov by malo byť zamestnaných), zručností (60 % všetkých dospelých by sa malo každý rok zúčastňovať na odbornej príprave) a znižovania chudoby (zníženie najmenej o 15 miliónov ľudí vrátane piatich miliónov detí), ako aj revidovaný sociálny prehľad s cieľom monitorovať pokrok pri vykonávaní zásad Európskeho piliera sociálnych práv ako súčasti rámca koordinácie politík v kontexte európskeho semestra. Na základe záväzku z Porta sa členské štáty ďalej vyzvali, aby stanovili ambiciózne národné cieľové hodnoty, ktoré náležite zohľadnia východiskovú pozíciu každej krajiny a ktoré by mali predstavovať primeraný príspevok k dosiahnutiu európskych cieľových hodnôt do roku 2030.

Hlavy štátov alebo predsedovia vlád v Porte poznamenali, že vzhľadom na to, ako sa Európa postupne zotavuje z pandémie spôsobenej ochorením COVID-19, bude potrebné preorientovať naše priority z ochrany pracovných miest na ich vytváranie a na zlepšovanie ich kvality, a zdôraznili, že vykonávanie zásad Európskeho piliera sociálnych práv bude mať zásadný význam pre to, aby sa v rámci inkluzívnej obnovy zabezpečilo zvyšovanie počtu a kvality pracovných miest pre všetkých. Zdôraznili svoj záväzok presadzovať jednotu a solidaritu, čo znamená aj zabezpečenie rovnakých príležitostí pre všetkých a to, aby sa na nikoho nezabudlo.

Potvrdili svoje odhodlanie, ktoré sa stanovuje v strategickom programe Európskej Rady na roky 2019 – 2024, pokračovať v prehlbovaní vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni s náležitým ohľadom na príslušné právomoci a zásady subsidiarity a proporcionality. Členské štáty napokon zdôraznili, že je dôležité pozorne sledovať – a to aj na najvyššej úrovni – pokrok dosiahnutý pri vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv a plnení hlavných cieľových hodnôt Únie do roku 2030.

(9)Po invázii Ruska na Ukrajinu Európska rada vo svojich záveroch z 24. februára 2022 odsúdila kroky Ruska, ktorých cieľom je oslabiť európsku a globálnu bezpečnosť a stabilitu, a vyjadrila solidaritu s ukrajinským ľudom, pričom zdôraznila porušenie medzinárodného práva a zásad Charty OSN. V súčasnej situácii je vzhľadom na rozsah prílevu utečencov a vysídlených osôb potrebná dočasná ochrana poskytovaná na základe rozhodnutia Rady zo 4. marca 2022, ktorým sa aktivuje smernica o dočasnej ochrane. Ukrajinským utečencom to umožňuje využívať harmonizované práva v celej Únii, ktoré poskytujú primeranú úroveň ochrany vrátane práva na pobyt, prístupu na trh práce a integrácie na ňom, prístupu k vzdelávaniu a odbornej príprave, prístupu k bývaniu, ako aj k systémom sociálneho zabezpečenia, zdravotnej starostlivosti, sociálnej pomoci alebo inej pomoci a finančným prostriedkom potrebným na pokrytie nákladov spojených s pobytom. Účasťou na európskych trhoch práce môžu ukrajinskí utečenci prispieť k posilneniu hospodárstva EÚ a pomôcť podporiť svoju krajinu a ľudí doma. V budúcnosti môžu získané skúsenosti a zručnosti prispieť k obnove Ukrajiny. Dočasná ochrana poskytuje deťom a mladistvým bez sprievodu právo na poručníctvo alebo opatrovníctvo a prístup k vzdelávaniu a starostlivosti v detstve. Členské štáty by mali zapojiť sociálnych partnerov do navrhovania, vykonávania a hodnotenia politických opatrení zameraných na riešenie výziev v oblasti zamestnanosti a zručností vyplývajúcich z ruskej invázie na Ukrajine. Sociálni partneri zohrávajú kľúčovú úlohu pri zmierňovaní dôsledkov vojny z hľadiska zachovania zamestnanosti a výroby.

(10)Reformy trhu práce vrátane vnútroštátnych mechanizmov stanovovania miezd by sa mali riadiť vnútroštátnymi postupmi sociálneho dialógu s cieľom zabezpečiť spravodlivé mzdy, ktoré umožňujú dôstojnú životnú úroveň a udržateľný rast. Mali by poskytovať potrebný priestor na široké posúdenie sociálno-ekonomických faktorov vrátane zlepšenia udržateľnosti, konkurencieschopnosti, inovácie, vytvárania kvalitných pracovných miest, pracovných podmienok, chudoby zamestnaných osôb, vzdelávania a zručností, verejného zdravia, začlenenia a reálnych príjmov. V tomto zmysle Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti a ďalšie fondy EÚ podporujú členské štáty pri vykonávaní reforiem a investícií, ktoré sú v súlade s prioritami EÚ, aby sa európske hospodárstva a spoločnosti stali udržateľnejšími, odolnejšími a lepšie pripravenými na zelenú a digitálnu transformáciu. Invázia Ruska na Ukrajinu ešte viac zhoršila už existujúce sociálno-ekonomické výzvy vyplývajúce z krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Členské štáty a Únia by mali naďalej zabezpečovať, aby sa zmiernili sociálne vplyvy, vplyvy na zamestnanosť a hospodárske vplyvy a aby bola transformácia sociálne spravodlivá a nediskriminačná, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že väčšia otvorená strategická autonómia a zrýchlená zelená transformácia pomôžu znížiť závislosť od dovozu energie a iných strategických výrobkov/technológií, najmä z Ruska. Je nevyhnutné posilňovať odolnosť a usilovať sa o vytváranie inkluzívnej a odolnej spoločnosti, v ktorej sú ľudia chránení, dokážu predvídať a zvládať zmeny a môžu sa aktívne podieľať na fungovaní spoločnosti a hospodárstva. Na podporu zmien postavenia na trhu práce je potrebný ucelený súbor aktívnych politík trhu práce, ktorý pozostáva z dočasných stimulov na prijímanie do zamestnania a na zmenu pracovného miesta, politík v oblasti zručností a lepších služieb zamestnanosti, aj vzhľadom na zelenú a digitálnu transformáciu, ako sa zdôrazňuje v odporúčaní (EÚ) 2021/402 [odporúčaní Rady týkajúcom sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo].

(11)Je potrebné riešiť diskrimináciu vo všetkých jej formách, zabezpečiť rodovú rovnosť a podporovať zamestnanosť mladých ľudí. Okrem toho treba zabezpečiť prístup a príležitosti pre všetkých a zredukovať chudobu a sociálne vylúčenie, aj v prípade detí a Rómov, a to najmä zabezpečením účinného fungovania trhov práce a primeraných a inkluzívnych systémov sociálnej ochrany a odstránením prekážok, ktoré bránia inkluzívnemu vzdelávaniu zameranému na budúcnosť, odbornej príprave a účasti na trhu práce, okrem iného aj prostredníctvom investícií do vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve a do digitálnych a zelených zručností. Aj vzhľadom na pandémiu ochorenia COVID-19, ktorá sa začala v roku 2020, a v kontexte starnúcich spoločností má osobitný význam včasný a rovnaký prístup k cenovo dostupným službám dlhodobej starostlivosti a zdravotnej starostlivosti vrátane prevencie a podpory zdravotnej starostlivosti. Viac by sa mal využiť potenciál osôb so zdravotným postihnutím prispievať k hospodárskemu rastu a sociálnemu rozvoju. Na pracoviskách v celej Únii sa zavádzajú nové hospodárske a obchodné modely a v dôsledku toho sa takisto menia pracovnoprávne vzťahy. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby sa v rámci nových pracovnoprávnych vzťahov vyplývajúcich z nových spôsobov práce zachovával a posilňoval európsky sociálny model.

(12)Integrované usmernenia by mali slúžiť ako základ odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré môže Rada adresovať členským štátom. Členské štáty majú v plnej miere využívať svoje zdroje v rámci iniciatívy REACT-EU zriadenej nariadením (EÚ) 2020/2221, ktorá posilňuje fondy politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020 a Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD) do roku 2023, a v dôsledku súčasnej krízy na Ukrajine bola ďalej posilnená nariadením o Kohéznych opatreniach pre utečencov v Európe (CARE) a ďalšou zmenou všeobecného nariadenia, pokiaľ ide o zvýšené predbežné financovanie iniciatívy REACT-EU a nové jednotkové náklady s cieľom pomôcť urýchliť integráciu ľudí odchádzajúcich z Ukrajiny do EÚ. Okrem toho by členské štáty mali v programovom období 2021 – 2027 v plnej miere využívať Európsky sociálny fond plus zriadený nariadením (EÚ) 2021/1057, Európsky fond regionálneho rozvoja zriadený nariadením (EÚ) 2021/1058, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zriadený nariadením (EÚ) 2021/241 a ďalšie fondy Únie vrátane Fondu na spravodlivú transformáciu zriadeného nariadením (EÚ) 2021/1056, ako aj Programu InvestEU zriadeného nariadením (EÚ) 2021/523 na podporu zamestnanosti, sociálnych investícií, sociálneho začlenenia a prístupnosti a na podporu príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pracovnej sily, celoživotné vzdelávanie a vysokokvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu pre všetkých vrátane digitálnej gramotnosti a zručností. Členské štáty majú tiež v plnej miere využívať Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii na pomoc pracovníkom, ktorí prišli o zamestnanie, zriadený nariadením (EÚ) 2021/691, na podporu pracovníkov prepustených v dôsledku veľkých reštrukturalizačných udalostí, ako je pandémia ochorenia COVID-19, a sociálno-ekonomických transformácií, ktoré sú výsledkom globalizácie, technologických a environmentálnych zmien. Hoci sú integrované usmernenia adresované členským štátom a Únii, mali by sa vykonávať v partnerstve so všetkými národnými, regionálnymi a miestnymi orgánmi, v úzkej spolupráci s parlamentmi, ako aj so sociálnymi partnermi a zástupcami občianskej spoločnosti.

(13)Výbor pre zamestnanosť a Výbor pre sociálnu ochranu majú monitorovať vykonávanie príslušných politík so zreteľom na usmernenia pre zamestnanosť a v súlade so svojim príslušným mandátom vyplývajúcim zo zmluvy. Uvedené výbory a ďalšie prípravné orgány Rady zapojené do koordinácie hospodárskych a sociálnych politík majú úzko spolupracovať. Malo by sa pokračovať v dialógu o politike medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou, najmä pokiaľ ide o usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov.

(14)S Výborom pre sociálnu ochranu sa konzultovalo,

PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Týmto sa prijímajú Usmernenia pre politiky zamestnanosti členských štátov („usmernenia“), ktoré sú uvedené v prílohe. Tieto usmernenia sú súčasťou integrovaných usmernení.