EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 14.12.2011 
SEK(2011) 1575 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady  
o určitých opatreniach zameraných na krajiny nespolupracujúce pri ochrane zásob rýb
{KOM(2011) 888 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1576 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady  
o určitých opatreniach zameraných na kraj iny nespolupracujúce pri ochrane zásob 
rýb 
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU : V ČOM PRESNE SPO ČÍVA PROBLÉM , K O H O  S A  N A J V I A C  
TÝKA A PRE ČO JE POTREBNÁ VE REJNÁ INTERVENCIA ? 
V Dohovore OSN o morskom práve1, ako aj v dohode OSN o populáciách rýb2 sa od 
pobrežných štátov a štátov, ktorých flotily lovia tieto populácie rýb v pri ľahlých 
oblastiach šírych morí, vyžaduje spolupracova ť pri zodpovednom využívaní 
transzonálnych populácií rýb a populácií rýb migrujúcich na ve ľké vzdialenosti, aby sa 
zaistila ich dlhodobá udržate ľnosť, buď prostredníctvom priamych vzájomných 
konzultácií medzi štátmi alebo prostrední ctvom príslušných oblastných rybolovných 
organizácií (ORO). 
Môže sa sta ť, že tretia krajina nespolupracuje v obl asti riadenia transzonálnych populácií 
rýb a populácií rýb migrujúcich na ve ľké vzdialenosti, na ktorých EÚ zdie ľa záujem a, čo 
je ešte dôležitejšie, že postoj takejto krajiny, či už ide o konanie alebo opomenutie, 
predstavuje riziko nadmerného lovu. Je potom nevyhnutné využi ť všetky možné 
prostriedky a presved čiť dotknutú krajinu, aby upustila od takéhoto rizikového postoja. 
Ak obvyklé konzultácie a jednania na odbor nej úrovni zlyhajú, jasnou možnos ťou by 
bolo zavedenie obchodných obmedzení, ale EÚ  nemá rýchly prostriedok, ktorý by 
umožnil ich prijatie vo vyhovujúcom časovom rámci. 
V súčasnosti EÚ čelí bezprostrednej hrozbe nadm erného využívania zásob makrely 
atlantickej v dôsledku riadiacich opatrení prijatých Islandom a Faerskými ostrovmi bez 
náležitého zoh ľadnenia práv ostatných pobrežných štátov a členských štátov EÚ. Čím 
skôr je EÚ umožnené primerane reagova ť, tým účinnejšie by sa tieto problémy a iné 
potenciálne problémy riešili. 
Problém nadmerného lovu v dôsledku nespol upráce zo strany tretích krajín ovplyv ňuje 
takmer všetky subjekty v rámci oboru rybného hospodárstva: 
                                                 
1 Dohovor Organizácie Spojenýc h národov o morskom práve  z 10. decembra 1982. 
2 Dohoda Spojených národov o uplat ňovaní ustanovení Do hovoru Organizácie Spojených národov 
o morskom práve z 10. decembra 1982 o ochrane a využívaní obsádok rýb vyskytujúcich sa v 
oblastiach podliehajúcich pod jurisdikciu rôznych štátov a rýb migrujúcich na ve ľké vzdialenosti  
(platná od 11. decembra 2001). 
 
SK 3   SK Rybársky priemysel , v krátkodobom aj dlhodobom horizonte: sú ťaž o obmedzený trh a 
pokles výnosov v dôsledku vy čerpania zdrojov môžu vies ť k významným hospodárskym 
stratám a stratám pracovných miest. 
Spracovate ľský priemysel  by mohol ma ť v krátkodobom horizonte zvýšenú dostupnos ť 
dodávok surovín za nízke ceny, ale v strednodobom až dlhodobom horizonte by v 
dôsledku vy čerpania zásob trpel. 
Spotrebitelia  pravdepodobne nevyužijú výhody vyplývajúce zo zvýšenej ponuky z 
krátkodobého h ľadiska; ú činky cien sa pravdepodobne ne utralizujú prostredníctvom 
zvýšenia príjmov a pracovných miest v spracovate ľskom a distribu čnom priemysle.. 
Naopak, v dlhodobom horizonte pocítia ú činky znížených dodávok tým, že zaplatia 
vyššie ceny. 
EÚ a vnútroštátne správne orgány  by sa z krátkodobého aj dlhodobého h ľadiska javili 
ako nepoužite ľné na riešenie tohto problému. Nedos tatok dôvery v inštitúcie verejnej 
správy sa premietne do verejnej mienky a toto môže ma ť vážne dôsledky v iných 
oblastiach politiky. 
V záujme ochrany dlhodobých záujmov ú častníkov majú verejné orgány prvoradú 
zodpovednos ť konať. 
2. Analýza subsidiarity: Je akcia EÚ opodstatnená z dôvodu subsidiarity 
(nevyhnutnos ť a pridaná hodnota EÚ)? 
Hlavným cie ľom plánovaného nástroja je, aby sa  predišlo nadmernému využívaniu 
určitých zásob transzonálnych populácií rý b a populácií rýb migrujúcich na ve ľké 
vzdialenosti v rámci spolo čnej rybárskej politiky, ale plánovaný nástroj (obmedzenie 
alebo zákaz dovozu) patrí do pôsobnosti spolo čnej obchodnej politiky. Obe politiky 
patria do výlu čnej právomoci EÚ, a preto sa v tomto prípade zásada subsidiarity 
neuplatňuje.  
3. Ciele iniciatívy EÚ: Aké sú hlavné ciele politiky? 
Hlavným všeobecným politickým cie ľom tejto iniciatívy je prispie ť k zachovaniu 
zdrojov rýb, čo je hlavným cie ľom spolo čnej rybárskej politiky. Operatívnym cie ľom je 
poskytnúť EÚ obchodný nástroj, ktorým by sa prispelo k dosiahnutiu uvedeného 
všeobecného cie ľa. 
4. Možnosti politiky: O ktorých možnostiach sa uvažovalo a ktoré boli posúdené 
Analyzovalo sa týchto pä ť možností:  
(1) neprijať žiadne opatrenie; 
(2) prijať opatrenia vo forme nelegislatívnych nástrojov, ako napríklad mechanizmy 
typu „vini ť a haniť“, označovanie udržate ľnosti alebo diplomatické demarše v 
rôznych formách; 
 
SK 4   SK (3) doplniť spoločnú politiku rybolovu o regula čný nástroj umož ňujúci rýchlu reakciu 
na tento problém zavedením zákazu obchodovania s produktmi rybolovu, ktoré pochádzajú z príslušných zásob rýb a kt oré majú pôvod v príslušnej krajine; 
(4) zaviesť cielené obmedzenia obchodu zamerané iba na produkty z ľahko 
identifikovate ľných rýb; 
(5) vydať regulačný nástroj ustanovujúci „protiopatrenia“ ako reakciu na 
„medzinárodný protiprávny akt“ spáchaný iným štátom. 
5. Posúdenie vplyvov: Aké sú hlavné hospodárske, environmentálne a sociálne 
vplyvy jednotlivých možností najmä z h ľadiska prínosov 
(kvantifikovaných/vyjadrených pe ňažne) a nákladov (vrátane odhadov 
administratívneho za ťaženia), ďalších nákladov verejných správ na plnenie a 
uplatňovanie? 
S cieľom lepšie reagova ť na environmentálne, hospodárske a sociálne vplyvy týchto 
možností sa vykonala analýza týchto možností v prípade situácie makrely atlantickej vo 
forme prípadovej štúdie. Tento prípad zodpovedá sú časnému sporu týkajúcemu sa 
riadenia zásoby makrely atla ntickej v severovýchodnom Atlantiku, kde Island a Faerské 
ostrovy prijali opatrenia bez náležitého zoh ľadnenia práv ostatných pobrežných štátov, 
čo ohrozilo udržate ľnosť rybolovu. Údaje a informácie, ktoré sú k dispozícii o tejto 
zásobe, umož ňujú vykona ť porovnávaciu analýzu uvedených možností. 
V rámci možností bola sú časťou analýzy simulácia vývoja  rybolovu v nasledujúcich 
dvanástich rokoch, a to na základe výs ledkov najnovšieho vedeckého vyhodnotenia 
zásoby. Zah ŕňala aj ad hoc odhady administratívneho za ťaženia a ďalšie úvahy o 
možných výhodách a nevýhodách. 
Z výsledkov analýzy vyplýva, že  
– Možnosť č. 1 (možnos ť žiadne opatrenie) nie je prijate ľná. EÚ by mala kona ť. 
– Kým nelegislatívne opatrenie (možnos ť 2) môže teoreticky pomôc ť v niektorých 
prípadoch, možnos ť prijať rozhodujúce právne kroky je vo vä čšine prípadov ve ľmi 
žiaduca. Aj keby to bolo  vhodnejšie len v malom po čte prípadov, odôvodnilo by to 
prijatie potrebného právneho mechanizmu, aby mohlo by ť toto opatrenie 
implementované v tomto malom po čte prípadov. 
– Stručné zhrnutie vplyvov možností 3, 4 a 5 sa uvádza v tejto tabu ľke: 
 Možnos ť 3 Možnosť 4 Možnosť 5 
Environmentálne, 
hospodárske a sociálne vplyvy 
 
  • veľmi rýchle 
oživenie na potrebné úrovne 
• žiadne riziko 
vyčerpania(*) 
• zachovanie 
certifikátu MSC 
• zlepšenie dôvery 
v riadiacich 
pracovníkov • ako možnos ť 3, ale 
účinok by sa 
pravdepodobne prejavil oneskorene
 • ako možnos ť 3, 
možno účinnejšie  
 
SK 5   SK • lepšie mzdy po 
oživení 
• lepšie ceny pre 
spotrebite ľov 
•   
 
  
 
  
 
PORADIE
 1 2 1 
veľké: veľmi podrobné 
právne predpisy 
(vysledovate ľnosť), 
monitorovanie mnohých výrobkov
 malé: jednoduchšie právne predpisy, menej 
výrobkov na 
monitorovanie
 väčšie ako v možnosti 1: 
Podrobnejšia škála 
opatrení; sporné právne 
predpisy, komplexné monitorovanie
 Administratívne zaťaženie 
 
  
 
PORADIE
 2 1 3 
• ťažkosti súvisiace s 
určovaním výrobkov 
obsahujúcich dané 
druhy 
• preukázanie toho, že 
opatrenia sú 
primerané 
a spravodlivé  • žiadne zásadné 
ťažkosti ľahšia 
dokázateľnosť 
primeranosti a 
spravodlivosti  • ako v možnosti 3, ale 
zložitejší súbor 
opatrení prináša 
zložitejšie problémy 
súvisiace so zlučiteľnosťou 
s právom. 
 Hlavné nevýhody 
 
 
 
 
  
PORADIE
 2 1 3 
(*) V prípadovej štúdii makrely atlantickej pokles biomasy SSB pod hrani čnú hodnotu 1.7 miot. 
6. Porovnanie možností: Aká je uprednost ňovaná možnos ť na základe akých 
kritérií/odôvodnenie? 
Environmentálne, hospodárske a sociálne vplyvy sú ve ľmi úzko prepojené a ve ľmi 
podobné uvedeným trom možnostiam; jediným rozdielom je to, že od možnosti 4 sa očakáva, že ú činok nadobudne neskôr, ke ďže prijaté opatrenia nie sú také prísne ako pri 
možnostiach 3 a 5. Nižšiu ú činnosť možnosti 4 však kompenzuje ove ľa ľahšie 
 
SK 6   SK uplatňovanie, pokia ľ ide o vypracovanie právnych predpisov, ako aj vlastné 
presadzovanie. Kumulované poradie (5, 4, 7) neposkytuje dramaticky odlišné výsledky, 
ktoré by umož ňovali vybra ť alebo zamietnu ť niektorú možnos ť. 
Okrem toho je ťažké zovšeobecni ť uvedenú analýzu uskuto čnenú v prípade makrely 
atlantickej na iné budúce pr ípady. Môžu sa vyskytnú ť situácie, v ktorých sa možnos ť 3 
nedá uplatni ť, a to v prípadoch, ke ď dovezený tovar vyrobený z príslušných druhov, 
prešiel podstatným spracovaním alebo tran sformáciou. V ostatných prípadoch by sa 
obchodné opatrenia nedali uplatni ť (napríklad, ak sa s dotknutými druhmi neobchoduje), 
ale existuje priestor na prijatie protiopatrení, v prípade ktorých chýba ú činný právny 
nástroj EÚ. 
So zreteľom na uvedené skuto čnosti sa dospelo k záver u, že najlepšou možnos ťou by 
zrejme bola možnos ť dostatočne pružná, aby zahrnula hlavné výhody 3 uvedených 
možností, a bola schopná minimalizova ť nevýhody a administratívne náklady. 
Možnosťou zodpovedajúcou uvedenému opisu by mohol by ť právny nástroj EÚ s týmito 
vlastnosťami: 
(a) primárne založený na článku 207 ZFEÚ; možno uvažova ť aj o inom základe, ak 
predpokladané opatrenia nesúvisia s obchodovaním 
(b) oblasť jeho pôsobenia možno opísa ť ako v tejto situácii: nedostato čná 
spolupráca v oblasti riadenia rybolovu a prijímanie opatrení, ktoré sú vo 
výraznom rozpore so všeobecnou medzinárodnou praxou pri zdie ľaní a ktoré 
ohrozujú udržate ľnosť; 
(c) ustanovuje zoznam možných opatrení, ktoré sa majú uplat ňovať, počnúc 
obchodnými obmedzeniami po protiopatrenia rôznej povahy; 
(d) ustanovuje hlavné zásady a kritériá, na zák lade ktorých by sa tieto opatrenia 
mali uplat ňovať: účinnosť, primeranos ť, spravodlivos ť, súlad s právom at ď.; 
(e) poskytuje Komisii vykonávacie pr ávomoci, aby mohla uplat ňovať vhodné 
opatrenia na primerané riešenie, v súlade s uvedenými kritériami; 
(f) stanovuje špecifické mechanizmy kontroly dostupné členským štátom v súlade 
s novým nariadením o komitológii;  
(g) zavádza jasné pravidlá automatického alebo ve ľmi rýchleho pozastavenia 
opatrení v prípade, že nespolupracujúci štát  prijal primerané nápravné opatrenia; 
(h) Komisia by mala právomoc vytvori ť v prípade potreby nové mechanizmy 
monitorovania, ak by existujúce mechanizmy neboli dostato čné. 
Na základe oblasti pôsobenia by sa mali jasne vylú čiť prípady, ktoré sú predmetom 
právnych predpisov o NNN a iných ná strojov. Zoznam opatrení by mal by ť dostatočne 
rozsiahly, takže by sa nevylú čili novo vytvorené ú činné a nekontroverz né opatrenia, ke ď 
sa objavia. Zásady a kritériá pod ľa písmena d) by naopak mali by ť veľmi prísne, aby bol 
manévrovací priestor Komisie jasne stanovený. 
 
SK 7   SK 7. Monitorovanie a hodnotenie: Aké sú možnosti zisti ť skutočné náklady a prínosy 
a dosiahnu ť požadovaný ú činok?  
Cieľom celej práce (pozri oddiel 3) je prispie ť k ochrane zdrojov rýb a vráti ť ich na 
úrovne, na ktorých dokážu produkova ť maximálny udržate ľný výnos. Ukazovatele, ktoré 
sa bežne používajú na monito rovanie stavu zdrojov rýb sú biomasa neresiacej sa zásoby 
(ďalej len „SSB“), t. j. množstvo rýb, ktoré sú pripravené na neresenie v čase neresenia a 
úhyn pri rybolove (F), čo naznačuje mieru, v akej r yby ubúdajú zo zásoby 
prostredníctvom rybolovu. Exis tujú aj iné ukazovatele, ktoré uvedené ukazovatele 
dopĺňajú a zobrazujú rozsah, v akom majú rybolovné činnosti vplyv nie len na cielené 
zásoby, ale aj na iné ryby alebo morské or ganizmy, ktoré sú náhodne ulovené alebo 
poškodené. 
V súčasnosti existuje vysoko prepracovaný systém na zaistenie v časného a vedecky 
podloženého monitorovania. Sú časťou tohto systému je zber  údajov o rybolove, odber 
vzoriek a zber biologických údajov, vedecké prieskumy na mori s využitím prieskumných plavidiel a rámec pre medz inárodnú spoluprácu vedcov v oblasti rybolovu, 
čo umožňuje porovnáva ť a vymieňať si údaje a informácie, riadené hodnotenie zásob rýb 
a poskytovanie vedeckých odporú čaní pre riadenie rybolovu. V prípade 
severovýchodného Atlantiku vä čšinu týchto činností koordinuje Medzinárodná rada pre 
výskum mora (ICES). Podobné subjekty existu jú aj pre iné oblasti, v ktorých má EÚ 
rybolovné záujmy. 
Súčasný rámec na zhromaž ďovanie údajov pre vedecké analýzy
3 a mandát vedeckého a 
technického výboru pre rybolov takisto po skytujú bežný základ pre získavanie 
hospodárskych údajov použite ľných na monitorovanie ú činnosti plánovaného opatrenia 
pomocou ukazovate ľov ako sú hospodárske výnosy, obrat flotíl EÚ a ich závislos ť od 
jednej alebo druhej zásoby rýb. Sled ovanie dovozu je takisto bežnou činnosťou. Nie je 
preto dôvod nateraz vytvára ť nové systémy alebo posil ňovať niektorý z existujúcich 
systémov na monitorovanie stavu rybolovných zdrojov. 
                                                 
3 Nariadenie Rady (ES) č. 199/2008  z 25. februára 2008 o vytvorení rámca Spolo čenstva pre zber, 
správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva 
súvisiaceho so spolo čnou politikou v oblasti rybného hospodárstva