SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexe nákladov práce (INP) /* COM/2013/069 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexe nákladov práce (INP) 1. Úvod Nariadením (ES) č. 450/2003 Európskeho parlamentu a Rady z 27. februára 2003 o indexe nákladov práce[1] (ďalej len „nariadenie o INP“) sa vytvára spoločný rámec na vypracúvanie a zasielanie porovnateľných indexov nákladov práce v Európskej únii. Komisia (Eurostat) vydáva štvrťročnú tlačovú správu o indexe hodinových nákladov práce[2]. Úplné údaje sú k dispozícii online, v členení podľa ekonomickej činnosti a položiek nákladov práce. Okrem hodnôt indexu sa zverejňuje aj medzištvrťročné a medziročné tempo rastu. V júli 2003 Komisia prijala nariadenie (ES) č. 1216/2003[3], v ktorom sa podrobnejšie stanovujú postupy zasielania indexu, osobitné (sezónne) úpravy, ktoré sa majú vykonať, a tiež obsah správ o kvalite predkladaných jednotlivými členskými štátmi. V marci 2007 Komisia následne prijala nariadenie (ES) č. 224/2007[4]. Daným nariadením sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1216/2003 a rozširuje sa rozsah pôsobnosti indexu nákladov práce tak, aby zahŕňal ekonomické činnosti vymedzené v sekciách L, M, N a O klasifikácie NACE Rev. 1. Vďaka tomuto rozšíreniu sú zahrnuté aj netrhové služby, ktoré tvoria najväčšiu časť týchto sekcií a ktoré môžu mať inú dynamiku než trhové služby. V auguste 2007 Komisia prijala nariadenie (ES) č. 973/2007[5]. Ním na účely zavedenia štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Revision 2 zmenila a doplnila niekoľko nariadení o osobitných oblastiach štatistiky vrátane indexu nákladov práce. V článku 13 nariadenia (ES) č. 450/2003 sa stanovuje, že Komisia musí každé dva roky predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade. V tejto správe by sa mala skúmať najmä kvalita údajov indexu nákladov práce. Súčasná správa sa vzťahuje na hodnoty indexu nákladov práce zaslané za obdobie od 3. referenčného štvrťroka 2010 až do 2. štvrťroka 2012. V prílohe I k nariadeniu (ES) č. 1216/2003 sa kvalita indexu nákladov práce vymedzuje na základe týchto parametrov: významnosť, správnosť, včasnosť a presnosť, prístupnosť a jasnosť, porovnateľnosť, súvislosť a úplnosť. Miera správnosti, prístupnosti a jasnosti je, tak ako v predchádzajúcom období vykazovania, naďalej uspokojivá. Táto správa sa preto bude zameriavať na zlepšenia dosiahnuté z hľadiska významnosti a pokrytia údajov a bude riešiť otázky súvislosti s údajmi z národných účtov a porovnateľnosti s údajmi očistenými o vplyv počtu pracovných dní. Osobitná pozornosť sa venuje problému presnosti zasielania údajov a vplyvu oneskoreného zaslania údajov na kvalitu zverejnených európskych agregácií. 2. Celkový pokrok dosiahnutý od poslednej správy Hlavné zmeny zavedené v roku 2009, ktoré sa týkali zavedenia novej klasifikácie NACE Rev.2 a zahrnutia netrhových služieb, boli opísané v správe z roku 2010[6]. Od poslednej správy sa dosiahol pokrok vo viacerých špecifických otázkach. Vo všeobecnosti možno povedať, že dostupnosť a kvalita indexu nákladov práce (INP) sa naďalej zlepšovali. Pokrok sa dosiahol v sprístupňovaní sezónne očistených údajov, a to až do takej miery, že v blízkej budúcnosti by sa sezónne očistený INP mohol stať hlavným referenčným ukazovateľom tlačových správ Eurostatu, ako je to v prípade všetkých ostatných makroekonomických štatistík, ktoré sa týkajú obdobia kratšieho ako jeden rok. Správy jednotlivých štátov o kvalite sa čoraz viac poskytovali načas a v súčasnosti takmer všetky členské štáty zasielajú metaúdaje štvrťročne, pričom vysvetľujú zmeny v údajoch a poskytujú užitočné podkladové informácie. Nestálosť indexu sa znížila, najmä vďaka zlepšeniu radu o odpracovaných hodinách, ktorý sa naďalej podrobne monitoruje. Jednou z oblastí, ktorým sa za posledné dva roky venovala väčšia pozornosť, je súvislosť indexu nákladov práce s inými štatistikami nákladov práce s osobitným zameraním na štvrťročné údaje z národných účtov. Súvislosť sa analyzovala z teoretického aj empirického hľadiska a výsledky boli predmetom diskusií s členskými štátmi. Komisia (Eurostat) zlepšila aj dostupnosť aktuálnych údajov týkajúcich sa výšky hodinových nákladov práce, pričom použila odhady, ktoré sa v značnej miere opierajú o index nákladov práce. Používatelia reagovali na túto inováciu veľmi pozitívne. Do tohto procesu sa zapojili aj členské štáty, ktoré si vzájomne vymieňali skúsenosti týkajúce sa tejto činnosti. Napriek tomuto pozitívnemu vývoju však ešte stále existuje viacero otázok, ktorými sa určité členské štáty musia v záujme dokončenia harmonizačného procesu ďalej zaoberať. Tieto otázky sú rozobraté ďalej v texte. Zatiaľ čo členské štáty zaviedli a udržiavajú potrebnú infraštruktúru na vypracúvanie INP, Komisia (Eurostat) zachovala a zlepšila svoj systém vypracúvania tak, aby bolo možné hodnoty indexu nákladov práce včas prijať, overiť, spracovať, uchovávať a zverejniť. Tieto postupy, ktoré začali naplno fungovať v roku 2005, sa neustále preskúmavajú a aktualizujú. 3. Hodnotenie kvality a vplyv na európske agregácie 3.1 Relevantnosť Zmeny v nákladoch práce na odpracovanú hodinu sú významným ukazovateľom pri analýze krátkodobého a strednodobého hospodárskeho vývoja. Komisia a Európska centrálna banka sa pri posudzovaní možného inflačného tlaku spôsobeného vývojom na trhu práce riadia indexom nákladov práce na odpracovanú hodinu, ktorý odráža krátkodobý vývoj nákladov práce. Tento index sa musí vypočítavať bezodkladne, a to za každý členský štát, za celú EÚ a za eurozónu. Index nákladov práce je takisto dôležitý pre sociálnych partnerov pri rokovaniach o mzdách a pre samotnú Komisiu pri monitorovaní krátkodobého vývoja nákladov práce. Index nákladov práce je jedným z hlavných európskych hospodárskych ukazovateľov (Principal European Economic Indicators, PEEI)[7]. Popri dopyte po informáciách o štvrťročných percentuálnych zmenách v nákladoch práce meraných na základe INP rastie záujem o informácie o nákladoch práce v absolútnom vyjadrení (EUR za hodinu). Eurostat v apríli 2012 po prvý raz uverejnil predbežné odhady (za rok 2011) hodinových nákladov práce v eurách a v jednotlivých národných menách. Tieto odhady vychádzajú z referenčných údajov zo zisťovania nákladov práce za rok 2008, ktoré boli extrapolované na rok 2011 s použitím sezónne neočistených údajov INP. Tieto odhady uspokojujú výrazný dopyt používateľov po včasných a úplných informáciách o výške hodinových nákladov práce. Komisia dostala v súvislosti s týmto použitím hodnôt INP pozitívnu spätnú väzbu, pričom niektorí používatelia vyjadrili záujem o členenia podľa sekcií klasifikácie NACE, ako aj podľa nákladových položiek. V záujme uspokojenia tohto dopytu Eurostat v súčasnosti zavádza do praxe štandardné produkčné prostredie, aby v plnej miere využil dostupné informácie z INP. Členské štáty sú a naďalej budú zapojené do všetkých rozhodnutí týkajúcich sa zverejňovania uvedených údajov. 3.2 Presnosť a revízie Presnosť zasielania údajov z členských štátov sa od predchádzajúcej správy predloženej v roku 2011 nezlepšila. Niektoré členské štáty z rôznych dôvodov neposkytli INP za niektoré štvrťroky včas (70 dní po referenčnom štvrťroku). Presnosť je mimoriadne dôležitá, keďže oneskorenia pri zasielaní údajov znamenajú, že pri tvorbe agregácií za Európsku úniu a eurozónu sa musia použiť odhady. To môže mať za následok zbytočne rozsiahle revízie. Obrázok 1 znázorňuje údaje za jednotlivé štvrťroky (vyjadrené ako podiel celkových nákladov práce na úrovni EÚ v eurách), ktoré boli k dispozícii v čase zverejnenia tlačovej správy. Obrázok 1: Dostupné údaje INP v čase zverejnenia tlačovej správy ako % celkových nákladov práce na úrovni EÚ v eurách Niektoré členské štáty (Nemecko, Luxembursko, Malta, Poľsko a Spojené kráľovstvo) zaslali v období od 3. referenčného štvrťroka 2010 do 2. referenčného štvrťroka 2012 svoje údaje neskoro jedenkrát. V čase vypracovávania tejto správy nemal žiadny z týchto členských štátov štrukturálny problém so zostavovaním hodnôt INP a ich včasným zasielaním. Belgicko a Írsko neposkytli počas príslušného obdobia údaje včas dvakrát a Grécko štyrikrát. Zatiaľ čo problémy, ktoré Írsku a Belgicku znemožnili odoslať údaje včas, už boli vyriešené, nezdá sa, že by Grécko malo štrukturálny problém, ktorý by mu znemožňoval vypracovať a zaslať údaje INP včas. Pokiaľ ide o revízie, je potrebné mať na pamäti, že INP pozostáva z rôznych premenných (náklady práce, počet odpracovaných hodín), ktoré môžu pochádzať z viacerých zdrojov. To znamená, že k revíziám môže dôjsť kedykoľvek, pričom sa môžu týkať posledného štvrťroka, niekoľkých štvrťrokov alebo údajov za celé roky. Vždy, keď sa revízia týka údajov za bázický rok, je potrebné zrevidovať celý rad údajov. Od prvého štvrťroku 2011 presiahli revízie základného ukazovateľa za EÚ-27 (medziročné tempo rastu) 0,3 percentuálneho bodu trikrát. Vo všetkých troch prípadoch vyplynula potreba revízie z množstva údajov, ktoré boli k dispozícii v čase vyhotovenia tlačovej správy. Ďalším problémom je možné nadhodnotenie prvotných údajov v porovnaní s údajmi zasielanými neskôr (pozri obrázok 2). Eurostat v súčasnosti tento problém podrobne skúma, pričom využíva dlhodobejšie časové rady. Obrázok 2: Revízie agregácie sekcií B až N klasifikácie NACE Rev. 2 za EÚ-27, ktoré sa vykonali medzi referenčným štvrťrokom a 2. štvrťrokom 2012, v percentuálnych bodoch 3.3 Porovnateľnosť – očistenie o vplyv počtu pracovných dní V článku 1 nariadenia Komisie (ES) č. 1216/2003 sa uvádza, že údaje INP sa musia zasielať sezónne neočistené, očistené o vplyv počtu pracovných dní, ako aj očistené o vplyv počtu pracovných dní a sezónne očistené. Existuje však niekoľko výnimiek, keďže niektoré členské štáty majú výnimky na zasielanie sezónne neočistených údajov a niektoré členské štáty môžu poskytovať za sekcie O až S klasifikácie NACE Rev. 2 len rady, ktoré sú príliš krátke na to, aby mohli byť sezónne očistené. V uvedenom nariadení sa výslovne neuvádza, či sa očistenie o vplyv počtu pracovných dní, resp. sezónne očistenie musí vykonať s uplatnením priameho alebo nepriameho prístupu. Nepriame očistenie znamená, že očistenie sa vykoná len na základnom rade, ktorý sa následne použije na vytvorenie vyššieho stupňa agregácií. Priame očistenie znamená, že každý jeden rad vrátane vyššieho stupňa agregácií sa očistí samostatne. Oba prístupy majú svoje výhody a nevýhody a oba sú v súlade s Príručkou Európskeho štatistického systému (EŠS) o očisťovaní od sezónnych vplyvov. Členské štáty uplatňujú pri očisťovaní INP oba prístupy. Obidva prístupy zvyčajne prinášajú podobné výsledky, pričom zo skutočnosti, či sa vyberie jeden alebo druhý prístup, nevyplývajú žiadne problémy. K problémom však môže dôjsť, ak je vzhľadom na nestálosť nespracovaných údajov náročné zvoliť správny model očistenia. Zvyčajne k tomu dochádza pri uplatňovaní priameho prístupu. Mohlo by sa napríklad stať, že očistený index celkových nákladov bude buď vyšší alebo nižší ako očistený index všetkých jeho podpoložiek. Eurostat preto systematicky kontroluje údaje poskytnuté všetkými členskými štátmi z hľadiska súvislosti celkového indexu a jeho podpoložiek podľa sekcií NACE. Iba v jednom prípade sa zistili také veľké nezrovnalosti, že Eurostat údaje očistené o vplyv počtu pracovných dní za príslušné obdobia nezverejnil. Medziročné tempo rastu, ktoré sa uverejnilo, sa namiesto toho muselo vypočítať na základe sezónne neočistených údajov. Nezrovnalosti v tomto prípade vznikli, pretože očistenie o vplyv počtu pracovných dní sa uplatnilo na rad, ktorý v skutočnosti nevykazoval značný vplyv počtu pracovných dní. S cieľom predísť podobným prípadom v budúcnosti Eurostat oznámil dotknutým členským štátom, že očistenie by sa malo vykonávať len vtedy, ak je vplyv počtu pracovných dní štatisticky významný. 3.4 Súvislosť s údajmi z národných účtov Od členských štátov sa vyžaduje, aby vo výročnej správe o kvalite porovnali tempá rastu INP s tempami rastu hodinovej odmeny zamestnancov v národných účtoch (definícia podľa ESA95). Nemožno očakávať úplnú súvislosť. Aj keď sa použijú takmer zhodné definície nákladov práce, štatistické spracovanie a zdroje štatistiky sa líšia. Okrem toho, zber údajov o odpracovaných hodinách je v oboch oblastiach mimoriadne náročný. Napriek týmto rozdielom sa miera súvislosti (alebo jej nedostatku) medzi týmito dvoma súbormi zbieraných údajov môže použiť na identifikáciu potenciálnych problémov v každom z nich. Nie všetky členské štáty zostavujú v národných účtoch štvrťročné údaje o odmenách zamestnancov alebo štvrťročné údaje o odpracovaných hodinách. Za Grécko, Maltu, Luxembursko, Portugalsko alebo Spojené kráľovstvo preto nie je možné predložiť prehľad o súvislosti údajov. Lotyšské údaje sú síce dostupné, ale nemožno ich na tieto účely použiť pre zlomy v rade údajov o odmenách zamestnancov za rok 2011. Eurostat na účely tejto správy o kvalite porovnal sezónne neočistené agregácie sekcií B až N klasifikácie NACE Rev. 2. Údaje za Estónsko, Írsko, Španielsko, Maďarsko, Poľsko, Rumunsko a Slovinsko prinajmenšom v jednom štvrťroku vykazovali veľké odchýlky a rozdielne znamienka, pokiaľ ide o tempo rastu INP a tempo rastu hodinovej odmeny zamestnancov vyplývajúce z národných účtov. Navyše, údaje o tempe rastu INP a hodinovej odmene zamestnancov za Bulharsko, Českú republiku a Švédsko vykazovali pomerne veľké odchýlky. Eurostat podrobne analyzuje súvislosť INP s údajmi z národných účtov a zo zisťovania nákladov práce a bude v tom aj naďalej pokračovať. Výsledky analýzy sa prediskutovávajú s členskými štátmi s cieľom identifikovať a riešiť príčiny problémov, najmä v súvislosti s počtom odpracovaných hodín, a s cieľom zlepšiť súvislosť medzi rôznymi štatistickými oblasťami. 3.5 Úplnosť Sezónne očistené údaje už zasielajú aj Švédsko a Fínsko. Vzhľadom na to, že v súčasnosti sú k dispozícii sezónne očistené údaje za všetky členské štáty, je možné medzištvrťročné tempo rastu uverejňovať nielen v online databáze Eurostatu, ale aj vo štvrťročnej tlačovej správe. Predtým však bude potrebné dôkladne analyzovať kvalitu údajov a potreby používateľov. V septembri 2012 Eurostat po prvý raz zverejnil agregácie za EÚ a eurozónu zahŕňajúce sekcie O až S klasifikácie NACE Rev. 2. Tieto sekcie klasifikácie NACE zahŕňajú verejnú správu a obranu, povinné sociálne zabezpečenie, vzdelávanie, zdravotníctvo a sociálnu prácu, umenie, zábavu a rekreáciu a ostatné činnosti v oblasti služieb. Údaje zo sekcií O až S klasifikácie NACE Rev. 2 pre agregácie za EÚ a eurozónu sú k dispozícii od roku 2008. Tvoria približne 30 % agregácií sekcií B až S klasifikácie NACE Rev. 2 za EÚ-27 a dopĺňajú údaje, ktoré boli k dispozícii doteraz, o dôležité informácie. Používatelia majú mimoriadny záujem o informácie týkajúce sa vývoja nákladov práce vo verejnom sektore, ktoré sú prevažne zahrnuté v sekcii O klasifikácie NACE Rev. 2 (verejná správa a obrana). Štvrťročná tlačová správa bola upravená tak, aby ako hlavný ukazovateľ uvádzala agregáciu sekcií B až S klasifikácie NACE Rev. 2, ale aby naďalej uvádzala aj úplné informácie o predtým používanej agregácii sekcií B až N klasifikácie NACE Rev. 2. V tlačovej správe sa okrem toho zverejňuje agregácia sekcií O až S klasifikácie NACE Rev. 2. 4. Závery Celkovo možno povedať, že kvalita INP sa od predchádzajúcej správy z roku 2010 naďalej zvyšovala; je potrebné spomenúť najmä zlepšenia, pokiaľ ide o významnosť a úplnosť údajov. K celkovej užitočnosti INP okrem toho prispela aj dostupnosť všetkých agregácií (vrátane sekcií O až S klasifikácie NACE Rev. 2). Zverejnenie ročných odhadov výšky nákladov práce na základe INP prináša používateľom významnú novú pridanú hodnotu. Včasné zasielanie údajov členskými štátmi nie je ešte stále plne uspokojivé, hoci žiadna krajina okrem Grécka nezasielala údaje systematicky neskoro. Členské štáty budú musieť naďalej vynakladať prostriedky na opatrenia zamerané na dochvíľne zasielanie údajov. Komisia (Eurostat) v posledných rokoch pravidelne vyzývala členské štáty, aby svoje úsilie vystupňovali. Komisia bude na základe zaslaných údajov a ďalšej dokumentácie predloženej členskými štátmi vrátane správ o kvalite aj naďalej pravidelne monitorovať zvyšné prípady nesúladu a problémy s kvalitou. V prípadoch, keď žiaduce alebo plánované zlepšenia primerane nenapredujú, budú kontaktované príslušné vnútroštátne orgány a Komisia prijme nevyhnutné opatrenia na presadenie súladu. [1] Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2003, s. 1. [2] Štvrťročná tlačová správa sa vydáva k dátumom uvedeným v kalendári zverejňovania; obidva dokumenty sú dostupné na webovej stránke Eurostatu (http://ec.europa.eu/eurostat). [3] Nariadenie Komisie (ES) č. 1216/2003 zo 7. júla 2003, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 450/2003 o indexe nákladov práce (Ú. v. EÚ L 169, 8.7.2003, s. 37). [4] Nariadenie Komisie (ES) č. 224/2007 z 1. marca 2007, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1216/2003, pokiaľ ide o hospodársku činnosť zahrnutú v indexe nákladov práce (Ú. v. EÚ L 64, 2.3.2007, s. 23). [5] Nariadenie Komisie (ES) č. 973/2007 z 20. augusta 2007 o zmene a doplnení niektorých nariadení ES týkajúcich sa určitých štatistických oblastí na účely implementácie štatistickej klasifikácie ekonomických činností NACE Revision 2 (Ú. v. EÚ L 216, 21.8.2007, s. 10). [6] KOM(2011) 102. [7] KOM(2002) 661, Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o štatistikách eurozóny.