EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli4. 5. 2016 COM(2016) 278 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Tretia správa o pokroku Turecka v plnení požiadaviek jeho plánu liberalizácie vízového režimu {SWD(2016) 161 final}



1. ÚVOD Európska únia (ďalej len „EÚ“) začala s Tureckom 16. decembra 2013 dialóg o liberalizácii vízového režimu súbežne s podpisom dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom . Tento dialóg je založený na pláne na dosiahnutie bezvízového režimu s Tureckom (ďalej len „plán“), teda dokumente stanovujúcom požiadavky, ktoré Turecko musí splniť, aby Európsky parlament a Rada mohli zmeniť nariadenie (ES) č. 539/2001, čím by sa tureckým občanom s biometrickými pasmi spĺňajúcimi normy EÚ umožnilo cestovať do schengenského priestoru na krátkodobé pobyty (t. j. na 90 dní v rámci obdobia trvajúceho180 dní) bez víz. Plán obsahuje 72 požiadaviek usporiadaných do piatich tematických skupín (ďalej len „oblasti“): bezpečnosť dokladov, riadenie migrácie, verejný poriadok a bezpečnosť, základné práva a readmisia neregulárnych migrantov. Komisia prijala 20. októbra 2014 svoju prvú správu o pokroku Turecka v plnení požiadaviek jeho plánu liberalizácie vízového režimu (ďalej len „prvá správa“) . V prvej správe sa hodnotilo plnenie jednotlivých požiadaviek a boli vypracované odporúčania na dosiahnutie ďalšieho pokroku pri ich plnení. Dňa 29. novembra 2015 sa uskutočnil samit EÚ a Turecka, na ktorom sa obe strany dohodli na spôsoboch prehĺbenia vzájomnej spolupráce predovšetkým pri riadení utečeneckej krízy v Sýrii a riešení otázky neregulárnej migrácie. Turecká strana na samite prisľúbila, že urýchli plnenie plánu, a to aj urýchlením uplatňovania všetkých ustanovení dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom s cieľom dosiahnuť liberalizáciu vízového režimu do októbra 2016 . Európska únia tento prísľub uvítala. Komisia prijala 4. marca 2016 svoju druhú správu o pokroku Turecka v plnení požiadaviek jeho plánu liberalizácie vízového režimu (ďalej len „druhá správa“), ktorú sprevádzal pracovný dokument útvarov Komisie . V pracovnom dokumente útvarov Komisie bol opísaný pokrok, ktorý Turecko dosiahlo pri plnení jednotlivých požiadaviek v období od prijatia prvej správy a v druhej správe boli uvedené odporúčania na dosiahnutie ďalšieho pokroku pri plnení všetkých požiadaviek. Do pracovného dokumentu útvarov Komisie bolo tiež zahrnuté posúdenie prípadných vplyvov liberalizácie vízového režimu s Tureckom na migračnú situáciu v EÚ. V dňoch 7. a 18. marca 2016 sa uskutočnili stretnutia hláv štátov alebo predsedov vlád EÚ a Turecka. Na záver druhého z uvedených stretnutí bolo prijaté Vyhlásenie EÚ a Turecka (ďalej len „vyhlásenie“), v ktorom sa uvádza: „Plnenie plánu liberalizácie vízového režimu so všetkými zúčastnenými členskými štátmi sa urýchli s cieľom zrušiť vízovú povinnosť pre tureckých občanov najneskôr do konca júna 2016 za predpokladu, že sa splnia všetky kritériá. Turecko na tento účel prijme všetky potrebné kroky na splnenie zostávajúcich požiadaviek, aby Komisia mohla – po vyžadovanom posúdení splnenia kritérií – predložiť do konca apríla vhodný návrh, na základe ktorého Európsky parlament a Rada budú môcť prijať konečné rozhodnutie.“ V tretej správe je predložené posúdenie splnenia kritérií, ako sa vyžadovalo vo vyhlásení. Posúdenie obsahuje opis hlavných úspechov, ktoré Turecko dosiahlo pri plnení požiadaviek uvedených v pláne za obdobie od prijatia druhej správy. Predkladajú sa v ňom tiež podrobné odporúčania týkajúce sa opatrení, ktoré Turecko musí do 4. mája 2016 ešte prijať, aby splnilo zvyšné nesplnené kritériá plánu a umožnilo tak Európskemu parlamentu a Rade prijať legislatívny návrh pripravený Komisiou. Tretiu správu sprevádza pracovný dokument útvarov Komisie obsahujúci faktické informácie o súčasnom stave plnenia jednotlivých požiadaviek. Do pracovného dokumentu útvarov Komisie je tiež zahrnuté posúdenie prípadného vplyvu liberalizácie vízového režimu s Tureckom na bezpečnostnú situáciu EÚ. Tretia správa má rovnakú štruktúru ako plán, čo znamená, že sa v nej postupne opisuje päť oblastí, pričom pri každej z nich sa uvádzajú požiadavky, ktoré ešte nie sú úplne splnené, a opatrenia, ktoré by turecké orgány mali prijať v záujme splnenia zostávajúcich nesplnených požiadaviek. 2. OBLASŤ 1: BEZPEČNOSŤ DOKLADOV Turecko v období od uverejnenia druhej správy dosiahlo ďalší pokrok pri plnení požiadaviek v tejto oblasti. Turecké orgány predovšetkým začali tureckým občanom na pilotnej úrovni vydávať nové a lepšie zabezpečené preukazy totožnosti s biometrickými identifikačnými znakmi. Výmena starých preukazov za nové u všetkých občanov Turecka potrvá približne tri roky. Priebeh výmeny je v súčasnosti uspokojivý. Okrem toho turecké orgány začali spolupracovať s členskými štátmi EÚ pri výmene informácií o falošných a sfalšovaných cestovných dokladoch. Turecká štátna polícia v súčasnosti pravidelne a včas nahráva do databázy Interpolu Dial-Doc, do ktorej majú prístup všetky členské štáty, informácie o falošných a sfalšovaných cestovných dokladoch zistených v Turecku v rámci hraničných kontrol. Turecká štátna polícia súbežne zriadila na hlavných tureckých letiskách (Atatürkovo letisko v Istanbule a letisko v Antalyi) špecializované úrady, ktorých úlohou je výmena informácií a rád s imigračnými styčnými dôstojníkmi členských štátov o podozrivých cestovných dokladoch, ktoré sa nájdu u osôb cestujúcich do EÚ. Turecká štátna polícia začala ponúkať svojim príslušníkom zamestnaným na hraničných priechodoch viac príležitostí na odbornú prípravu s cieľom rozšíriť ich spôsobilosť pri odhaľovaní falošných dokladov, s osobitným zameraním na doklady vydané členskými štátmi EÚ. Výsledkom uvedených zmien je, že Turecko úplne nespĺňa už len jediné kritérium 1. oblasti, a to požiadavku, aby svojim občanom vydávalo biometrické pasy, ktoré vyhovujú normám EÚ stanoveným v nariadení Rady (ES) č. 2252/2004, t. j. pasy s bezkontaktným čipom obsahujúce nielen zobrazenie tváre držiteľa cestovného pasu, ale aj jeho odtlačky prstov, ktoré sú chránené systémom šifrovania na dodatočnú kontrolu prístupu . Turecké orgány niekoľko mesiacov pracovali na technickej úrovni (a to aj s pomocou projektu financovaného z prostriedkov EÚ), aby splnili toto kritérium. Podľa informácií, ktoré poskytli, však úplné splnenie kritéria bude z technických dôvodov možné až v októbri 2016. Vzhľadom na zrýchlenie postupu liberalizácie vízového režimu, na ktorom sa dohodli hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ a Turecka, nie je objektívne možné, aby turecké orgány splnili uvedené kritérium včas. Súhlasili však s tým, že ako dočasné riešenie na obdobie od júna 2016 do konca roka budú vydávať svojim občanom cestovné pasy so zobrazením tváre a odtlačkami prstov držiteľa pasu s cieľom umožniť držiteľom pasov využiť výhody režimu bezvízového styku, pokiaľ a keď bude zavedený. Dočasné cestovné pasy, ktoré sa budú vydávať len do konca roka 2016 a budú mať krátku platnosť, sa budú odlišovať od pasov vyžadovaných v rámci kritéria len tým, že ich čip bude chránený systémom rozšírenej kontroly prístupu. Tento šifrovací systém je v súlade s normami Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO) a do konca roka 2014 predstavoval normu aj v Európskej únii. Tureckým orgánom sa pripomína, že skôr, než sa môže začať režim bezvízového styku, mali by všetkým členským štátom EÚ poskytnúť certifikáty, ktoré im umožnia autentifikáciu a čítanie informácií uložených v čipe tureckých cestovných pasov.

3. OBLASŤ 2: RIADENIE MIGRÁCIE Všetky požiadavky tejto oblasti boli splnené prostredníctvom viacerých iniciatív, ktoré postupne uskutočňovali turecké orgány v oblasti riadenia hraníc, riadenia migrácie, medzinárodnej ochrany a vízovej politiky. Turecké orgány boli prostredníctvom opatrení v oblasti riadenia hraníc schopné podstatne znížiť počet osôb, ktoré neregulárne prekračujú hranice z tureckého územia na grécke ostrovy. Zatiaľ čo v januári a februári 2016 prichádzalo na grécke ostrovy priemerne 1 987 a 1 942 osôb denne, v marci a apríli sa ich počet znížil na 852 a 140 (v uvedenom poradí). Tento výsledok sa dosiahol čiastočne zvýšením počtu hliadok v pobrežných oblastiach a vo vodách Egejského mora a čiastočne prijatím prísnejších opatrení na obmedzenie vnútornej mobility žiadateľov o azyl a utečencov v rámci Turecka. Dôležitú úlohu pri odrádzaní migrantov od neregulárnych odchodov zohralo tiež vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016. V nadchádzajúcich mesiacoch bude dôležité, aby turecké orgány nepoľavili vo svojom úsilí brániť neregulárnym odchodom, vrátane boja proti organizáciám prevádzajúcim migrantov, a aby si zachovali ostražitosť, pokiaľ ide o možnosť vzniku nových a alternatívnych migračných trás do EÚ. Turecké orgány ratifikovali dohodu o zriadení trojstranného centra pohraničnej spolupráce na hraničnom priechode Kapitan Andrejevo. Uvedená dohoda by sa mala čo najskôr vykonávať. Turecké orgány formálne oznámili svojim gréckym kolegom ochotu zriadiť zabezpečenú komunikačnú linku spájajúcu pobrežnú stráž oboch krajín. Začali sa diskusie na technickej úrovni. Zriadenie takejto komunikačnej linky by uľahčilo výmenu informácií o prevádzaní migrantov a koordináciu hliadkovania na mori. Turecké orgány sa tiež rozhodli, že zriadia Národné stredisko pre analýzu rizík (NACORAC), ktorého rozvoj bude podporený projektom financovaným z prostriedkov EÚ. Ďalšie naplánované projekty financované z prostriedkov EÚ prispejú k posilneniu hraničného dozoru pozdĺž východných hraníc Turecka s cieľom zabrániť nezisteným prekročeniam štátnych hraníc. Turecké orgány tiež prijali všeobecný kódex správania a protikorupčné pravidlá, ktoré sa vzťahujú na zamestnancov orgánov riadenia hraníc. Pokiaľ ide o oblasť azylu, aj v nej Turecko prijalo veľmi dôležité opatrenia. Predovšetkým Generálne riaditeľstvo pre riadenie migrácie, ktoré zodpovedá za riadenie tureckého azylového systému, v súčasnosti spracúva bez omeškaní všetky nové žiadosti o medzinárodnú ochranu. Začalo tiež znižovať sklz pri vybavovaní všetkých starých žiadostí o azyl, ktoré zatiaľ neboli posúdené a ich celkový počet dosiahol koncom februára približne 140 000. Vďaka novému aktívnemu prístupu riaditeľstva a mobilizácii dodatočných ľudských zdrojov sa počet nevyriešených žiadostí o azyl koncom apríla znížil približne na 100 000. Spracovanie žiadostí o azyl na Generálnom riaditeľstve pre riadenie migrácie sa v súčasnosti síce zrýchlilo, objektívne však nie je možné vybaviť všetky nevyriešené žiadosti o azyl do konca júna 2016, t. j. do konečného dátumu stanoveného vo vyhlásení EÚ a Turecka z 18. marca pre uzavretie liberalizácie vízového režimu. Generálne riaditeľstvo pre riadenie migrácie vypracovalo a v súčasnosti vykonáva plán, podľa ktorého počíta so spracovaním všetkých nevybavených žiadostí o azyl do konca roka 2016. Turecké orgány tiež pokročili v poskytovaní sociálnej pomoci utečencom, ktorí sa zdržiavajú v Turecku. Turecká vláda prijala 27. apríla 2015 nariadenie, ktorým sa žiadateľom o medzinárodnú ochranu a osobám pod medzinárodnou ochranou poskytuje možnosť získať pracovné povolenie za podmienok porovnateľných s tými, ktoré boli stanovené v januári 2015 pre utečencov zo Sýrie pod dočasnou ochranou. Bude dôležité, aby turecké orgány využívajúce finančnú pomoc poskytnutú EÚ a jej členskými štátmi, ktorá sa zvýšila po zavedení nástroja pre utečencov v Turecku, v dohľadnej budúcnosti pokračovali v zavádzaní opatrení, ktoré uľahčia prístup žiadateľov o medzinárodnú ochranu a osôb pod medzinárodnou ochranou k sociálnym službám, dôstojnému bývaniu, odbornej príprave a jazykovému vzdelávaniu, a aby podporili všetky iniciatívy prispievajúce k sociálnej inklúzii a ekonomickej sebestačnosti uvedených osôb v rámci tureckej spoločnosti. V období, za ktoré sa predkladá správa, turecké orgány dosiahli pokrok aj v oblasti riadenia migrácie. Postupy vykonávania a zásady, ktorými sa upravuje dobrovoľný návrat cudzincov, boli prijaté 26. apríla 2016. Ratifikovala sa dohoda o readmisii s Pakistanom, ktorá nadobudla platnosť 20. apríla 2016. Turecké orgány tiež navrhli uzavretie dohôd o readmisii so štrnástim krajinami pôvodu neregulárnej migrácie vrátane Afganistanu, Alžírska, Bangladéša, Eritrey, Ghany, Iránu, Iraku, Kamerunu, Konga, Maroka, Mjanmarska, Somálska, Sudánu a Tuniska. Začali sa rokovania s niektorými z uvedených krajín. V oblasti vízovej politiky turecká vláda prijala 2. mája 2016 výnos, v ktorom sa uvádza, že občania všetkých členských štátov budú môcť cestovať do Turecka od dátumu zrušenia vízovej povinnosti pre tureckých občanov. Tým sa zabezpečí ukončenie diskriminačnej vízovej povinnosti, ktorá sa stále vzťahuje na občanov jedenástich členských štátov. Turecké orgány tiež prijali niekoľko opatrení na posilnenie tureckého vízového systému pre krajiny, ktoré sa považujú za veľmi rizikové z hľadiska migrácie. Sprísnili sa postupy a požiadavky na vydávanie víz tureckými veľvyslanectvami na základe prijatia smernice o zásadách a postupoch týkajúcich sa posudzovania žiadostí o vydávanie víz z 26. apríla 2016. Turecké orgány sa tiež rozhodli zaviesť letiskové tranzitné víza pre občanov 18 krajín (Afganistan, Bangladéš, Eritrea, Ghana, Južná Afrika, Kamerun, Kongo, Konžská demokratická republika, Mali, Mjanmarsko, Nigéria, Pakistan, Pobrežie Slonoviny, Somálsko, Srí Lanka, Sudán, Uganda) na základe ustanovenia, ktoré sa začne uplatňovať od 1. septembra 2016. Výrazne sa zlepšilo zabezpečenie tureckého systému elektronických víz. Možnosť využitia tohto systému bola obmedzená buď na štátnych príslušníkov krajín, ktoré nie sú krajinami pôvodu tokov neregulárnej migrácie, alebo na štátnych príslušníkov krajín pôvodu, ktorí sú držiteľmi platných víz alebo povolení na pobyt vydaných krajinou schengenského priestoru alebo Spojenými štátmi americkými, Spojeným kráľovstvom či Írskom. Turecké orgány tiež zriadili osobitné oddelenia, väčšinou na hraničných priechodoch krajiny, v ktorých odborne vyškolený policajný personál overuje skutočnú prítomnosť uvedených víz alebo povolení na pobyt v pasoch držiteľov elektronických víz. V dohľadnej budúcnosti bude mimoriadne dôležité, aby Turecko naďalej postupne prispôsobovalo svoj vízový systém normám EÚ. Z krátkodobej perspektívy budú turecké orgány musieť pokračovať v monitorovaní praktických dôsledkov skutočnosti, že zoznam krajín, ktoré sú v rámci tureckého vízového systému označené ako krajiny bez vízovej povinnosti, sa stále líši od zoznamu zostaveného na účely vstupu do EÚ, a budú musieť včas reagovať v prípade, keď sa ukáže, že tento rozdiel uľahčuje príchod neregulárnych migrantov cez Turecko do EÚ. V januári a februári 2016 turecké orgány zistili, že takáto situácia nastala u Sýrčanov a Iračanov a zaviedli účinnejšie vízové povinnosti pre občanov týchto dvoch krajín. To prispelo k ukončeniu veľkých tokov neregulárnej migrácie smerujúcich do EÚ. Turecké orgány by mali byť pripravené zopakovať rovnaký postup aj v budúcnosti a bez odkladu zaviesť vízovú povinnosť pre ďalšie krajiny s bezvízovým stykom, a to hneď, ako sa ukáže, že veľa občanov týchto krajín bez vízovej povinnosti zneužíva možnosť vstupu do Turecka bez víza. Je to ešte dôležitejšie v prípade, že hrozí riziko následnej neregulárnej migrácie do EÚ. Osobitný význam majú príklady troch krajín bez vízovej povinnosti – Iránu, Maroka a Libanonu –, z ktorých sa v roku 2015 cez turecké územie dostalo do EÚ 23 087, 7 419 a 2 044 neregulárnych migrantov (v uvedenom poradí).

4. OBLASŤ 3: VEREJNÝ PORIADOK A BEZPEČNOSŤ Od prijatia druhej správy turecké orgány prijali viaceré opatrenia v rámci 3. oblasti, ktoré priniesli významný posun vpred. Turecko predovšetkým prijalo novú stratégiu a akčný plán boja proti organizovanej trestnej činnosti, ktoré teraz musí v plnom rozsahu vykonať, najmä pokiaľ ide o činnosti zamerané na zníženie cezhraničnej trestnej činnosti, napríklad obchodovania so zbraňami. Dňa 18. apríla 2016 Turecko prijalo novú stratégiu a viacročný akčný plán boja proti obchodovaniu s drogami na obdobie rokov 2016 – 2018. Dňa 30. apríla 2016 turecké orgány prijali národný akčný plán týkajúci sa korupcie. Turecko ďalej ratifikovalo Dohovor Rady Európy o praní špinavých peňazí, vyhľadávaní, zaistení a konfiškácii ziskov z trestnej činnosti a o financovaní terorizmu a prijalo právne predpisy na účel zosúladenia svojho vnútroštátneho rámca s ustanoveniami uvedeného dohovoru. Vykonávanie týchto nových právnych predpisov v súlade s revidovanou normou Finančnej akčnej skupiny má zásadný význam. Turecké orgány takisto s pomocou projektu financovaného z prostriedkov EÚ medzitým pokračovali v posilňovaní kapacít Tureckej finančnej spravodajskej jednotky (MASAK) s cieľom spolupracovať s tureckými orgánmi presadzovania práva pri zisťovaní a analyzovaní prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ako aj s finančnými spravodajskými jednotkami členských štátov v tejto oblasti. Turecko tiež ratifikovalo Dodatkový protokol k Dohovoru Rady Európy o odovzdávaní odsúdených osôb, tri protokoly k Európskemu dohovoru o vydávaní a jeden protokol k Európskemu dohovoru o vzájomnej pomoci v trestných veciach, ktorých zatiaľ nebolo zmluvnou stranou. Turecko ďalej ratifikovalo Dohovor Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a prijalo samostatný právny predpis o obchodovaní s ľuďmi. Okrem toho ratifikovalo Dohovor Rady Európy o spracovaní osobných údajov a protokol k tomuto dohovoru a prijalo zákon o ochrane osobných údajov, ktorý však nie je úplne v súlade s acquis EÚ. Turecko prijalo samostatný komplexný právny predpis vymedzujúci postupy, ktoré majú dodržiavať všetky príslušné turecké orgány pri plnení medzinárodných záväzkov Turecka týkajúcich sa justičnej spolupráce v trestných veciach. Hoci v uvedenom právnom predpise nie sú stanovené presné termíny dokončenia postupov, ktoré sú v ňom opísané, ani nezahŕňa objektívne a transparentné kritériá pre prijatie alebo zamietnutie žiadosti o spoluprácu, nepochybne znamená zreteľné zlepšenie, ktoré by malo skvalitniť justičnú spoluprácu v trestných veciach medzi Tureckom a členskými štátmi. Turecko uskutočnilo aj konkrétne kroky na modernizáciu svojich pracovných vzťahov s Eurojustom a formálne vyjadrilo pevný zámer čo najskôr uzavrieť dohodu o spolupráci. Kým takáto dohoda nebude uzavretá, bude dôležité, aby tureckí dôstojníci, ktorí boli vymenovaní ako styční dôstojníci s agentúrou Eurojust, začali skutočne reagovať na žiadosti o informácie a spoluprácu, ktoré dostanú od ostatných strán. Pokiaľ ide o oblasť justičnej spolupráce v občianskych veciach, 25. apríla 2016 Turecko ratifikovalo haagsky Dohovor o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone a spolupráci v oblasti rodičovských práv a povinností a opatrení na ochranu dieťaťa z roku 1996, ako aj haagsky Dohovor o medzinárodnom vymáhaní výživného na deti a iných členov rodiny z roku 2007. Turecko odovzdalo ratifikačné listiny všetkých ratifikovaných dohovorov a protokolov, okrem dvoch vyššie uvedených haagských dohovorov a dodatkového protokolu k Dohovoru rady Európy o ochrane osobných údajov, v prípade ktorých zatiaľ nebol ukončený postup ratifikácie a mal by sa ukončiť čo najskôr. Turecko prijalo opatrenia na riešenie problému oneskorení, ku ktorým dochádzalo pri vykonávaní haagského Dohovoru o občianskoprávnych aspektoch medzinárodných únosov detí z roku 1980. Vysoká rada sudcov a prokurátorov, ktorá si uvedomuje, že uvedené oneskorenia vznikli prevažne vo fáze odvolania, a najmä z toho dôvodu, že v rámci súčasného systému sa všetky odvolania sústreďujú na Najvyššom súde v Ankare, vydala 25. marca 2016 výnos, ktorým sa zriaďujú regionálne súdne tribunály v mestách Ankara, Antalya, Erzurum, Gaziantep, Istanbul, Izmir a Samsun. Tribunály sa budú zaoberať prípadmi odvolania a začnú pôsobiť od 20. júla 2016. Napriek uvedeným významným zmenám plnenie požiadaviek v 3. oblasti stále zaostáva za plnením požiadaviek 1. a 2. oblasti. Niektoré dôležité požiadavky 3. oblasti zostávajú nesplnené. Turecko sa nabáda, aby v záujme ich splnenia prijalo nasledujúce opatrenia: zmeniť nové prijaté právne predpisy o ochrane osobných údajov s cieľom zabezpečiť ich súlad s acquis EÚ, a najmä to, aby orgán na ochranu osobných údajov mohol konať nezávisle a aby do rozsahu pôsobnosti uvedeného právneho predpisu patrila činnosť orgánov presadzovania práva; nové právne predpisy o ochrane osobných údajov následne umožnia Turecku uzavrieť rokovania o dohode o operačnej spolupráci s Europolom; prijať právne predpisy, ktoré umožnia efektívne nadviazať na odporúčania vydané Skupinou štátov proti korupcii (GRECO), zriadenou Radou Európy, vo všetkých hodnotiacich kolách, a najmä právne predpisy týkajúce sa financovania politických strán, imunity, úplatkárstva a nezávislosti justície; zabezpečiť justičnú spoluprácu so všetkými členskými štátmi, vrátane rozvíjania pracovných vzťahov s ich styčnými dôstojníkmi vyslanými do Turecka, s cieľom uľahčiť vzájomné porozumenie a vykonávanie príslušných postupov alebo (pokiaľ takíto styční dôstojníci nie sú k dispozícii) prostredníctvom iných foriem komunikácie a spolupráce vhodných pre obe strany. 5. OBLASŤ 4: ZÁKLADNÉ PRÁVA Hodnotenie situácie v rámci 4. oblasti sa podobá hodnoteniu 3. oblasti: Pri plnení niektorých požiadaviek sa dosiahol pokrok, pri plnení iných požiadaviek je však potrebné ešte viac pokročiť.

Konkrétne 6. apríla 2016 parlament prijal zákon o inštitúcii ľudských práv a rovnosti, ktorým sa okrem iného upravuje diskriminácia na etnickom a rasovom základe. Dňa 26. apríla 2016 vláda prijala národnú stratégiu a akčný plán odstránenia kľúčových prekážok sociálnej inklúzie tureckého obyvateľstva s rómskym pôvodom a pôvodom podobným rómskemu. Turecké orgány ratifikovali protokol č. 7 k Európskemu dohovoru o ľudských právach a zaslali informácie, ktoré ukazujú, že turecké vnútroštátne právne predpisy už zahŕňajú ustanovenia rovnocenné ustanoveniam požadovaným v protokole č. 4, ktorý Turecko podpísalo bez ratifikácie. Je však potrebné splniť najdôležitejšie kritérium v rámci 4. oblasti, t. j. kritérium, ktorým sa od Turecka vyžaduje „zrevidovať – v súlade s Európskym dohovorom o ľudských právach a judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva, s acquis EÚ a postupmi členských štátov EÚ – právny rámec, pokiaľ ide o organizovanú trestnú činnosť a terorizmus, ako aj jeho výklad zo strany súdov, bezpečnostných síl a orgánov presadzovania práva, s cieľom zabezpečiť právo na slobodu a bezpečnosť, právo na spravodlivý súdny proces a slobodu prejavu, zhromažďovania a združovania v praxi“. Turecké orgány budú musieť urýchlene splniť uvedené kritérium. V tejto súvislosti sa vyzývajú, aby lepšie zosúladili turecké právne predpisy týkajúce sa terorizmu s normami EÚ, Rady Európy a Európskeho súdu pre ľudské práva a aby prijali usmernenia s cieľom zabezpečiť, že súdy, bezpečnostné sily a orgány presadzovania práva budú tieto predpisy vykladať v súlade s uvedenými normami, a to lepším zosúladením vymedzenia terorizmu s vymedzením stanoveným v rámcovom rozhodnutí 2002/475/SVV, v znení zmien, s cieľom zúžiť rozsah vymedzenia a zaviesť kritérium proporcionality. 6. OBLASŤ 5: READMISIA NEREGULÁRNYCH MIGRANTOV Piata oblasť predstavuje oblasť plánu, v ktorej Turecko dosiahlo významný pokrok od vydania druhej správy. Je to zrejmý výsledok záväzku, ktorý Turecko prijalo na samite 18. marca 2016. Vyplýva z neho, že Turecko v súčasnosti súhlasí s readmisiou všetkých neregulárnych migrantov, ktorí sa dostali na grécke ostrovy z Turecka po 20. marci 2016. Význam tohto kroku by sa nemal podceňovať, keďže podstatne prispel ku zníženiu tokov neregulárnej migrácie, ktoré smerujú z tureckého územia do EÚ. Ďalšou dôležitou zmenou bolo rozhodnutie presunúť nadobudnutie platnosti ustanovení dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom, ktoré sa týkajú readmisie štátnych príslušníkov tretích krajín a ktoré mali pôvodne nadobudnúť účinnosť od 1. októbra 2017, na 1. júna 2016. Turecko vykonalo prípravné práce na zavedenie elektronického systému prenosu a riadenia žiadostí o readmisiu od členských štátov. Testovanie systému na pilotnej úrovni sa uskutočnilo 2. mája 2016. Turecké orgány tiež prijali dokument vymedzujúci interné postupy, ktoré sa majú dodržiavať pri odpovedaní na žiadosti o readmisiu, ako sa to odporúčalo v pláne. V čase vydania tretej správy však nebolo splnené kľúčové kritérium piatej oblasti, t. j. požiadavka, aby Turecko „v plnom rozsahu a účinne vykonávalo všetky ustanovenia dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom, a to takým spôsobom, aby sa zabezpečili dobré výsledky, pokiaľ ide o riadne fungovanie postupov týkajúcich sa readmisie vo vzťahu k všetkým členským štátom“. Existujú dva rôzne dôvody, pre ktoré táto požiadavka zatiaľ nebola splnená. Pokiaľ ide o ustanovenia dohody o readmisii medzi EÚ a Tureckom súvisiace s readmisiou štátnych príslušníkov týchto dvoch strán, ktoré platia už od 1. októbra 2014, neboli presadzované ani systematicky, ani súdržne všetkými diplomatickými misiami Turecka v EÚ. Dňa 27. apríla 2016 turecké orgány vydali usmernenia pre diplomatické misie s cieľom zabezpečiť, aby sa žiadosti o readmisiu v budúcnosti riešili v súlade s termínmi a postupmi predpísanými v dohode a aby boli k dispozícii spoľahlivé štatistiky o spracovaných prípadoch. Na druhej strane, pokiaľ ide o ustanovenia dohody o readmisii medzi Tureckom a EÚ, ktoré sa týkajú readmisie štátnych príslušníkov tretích krajín, dôvod, pre ktorý Komisia nemôže v tejto správe vyhlásiť príslušné kritérium za splnené, spočíva jednoducho v tom, že uvedené ustanovenia nadobudnú platnosť až 1. júna 2016. 7. ZÁVER A CESTA VPRED Na samite EÚ a Turecka, ktorý sa konal 29. novembra 2015, bol stanovený ambiciózny program pre turecké orgány zameraný na liberalizáciu vízového programu na jeseň 2016 a vyhlásenie EÚ a Turecka z 18. marca tento proces zrýchlilo. Vo vyhlásení sa uvádza: „Plnenie plánu liberalizácie vízového režimu so všetkými zúčastnenými členskými štátmi sa urýchli s cieľom zrušiť vízovú povinnosť pre tureckých občanov najneskôr do konca júna 2016 za predpokladu, že sa splnia všetky kritériá. Turecko na tento účel prijme všetky potrebné kroky na splnenie zostávajúcich požiadaviek, aby Komisia mohla – po vyžadovanom posúdení splnenia kritérií – predložiť do konca apríla vhodný návrh, na základe ktorého Európsky parlament a Rada budú môcť prijať konečné rozhodnutie.“ Turecké orgány nadväzujú na novú úroveň angažovanosti a zapojenia, ktorú Turecko preukázalo od samitu EÚ a Turecka 29. novembra 2015, a v posledných mesiacoch zintenzívnili svoje úsilie o splnenie tejto podmienky. Komisia uznáva veľký pokrok, ktorý turecké orgány doteraz urobili, a nabáda ich, aby naliehavo zvýšili svoje úsilie o splnenie všetkých požiadaviek s cieľom dosiahnuť liberalizáciu vízového režimu do konca júna.