SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 2. 12. 2014  
COM(2014) 717 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Výročná správa o nástroji stability za rok 2013 
{SWD(2014) 344 final}  
SK 2   SK OBSAH 
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PA RLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Výročná správa o nástroji stability za rok 2013 
Obsah 
1. Úvod........................................................................................................................... .. 3 
2. Štruktúra nástroja stability (IfS)................................................................................... 3  
3. Implementácia nástroja stability .................................................................................. 4  
4. Prehľad nástroja stability v období rokov 2007 – 2013 ............................................... 4  
5. Aktuálna situácia nástroja  stability v roku 2013.......................................................... 5  
6. Reakcie na krízy a na vznikajúce krízy ( článok 3 nariadenia o ná stroji stability)....... 6  
6.1. Ako nástroj stability reagoval na  krízové situácie v roku 2013? ................................. 6  
6.2. Kto sa zapájal do opatrení reakcie na krízy v rámci nástroja stability?....................... 8  
7. Pomoc v kontexte stabilnýc h podmienok na spoluprácu ( článok 4 nariadenia 
o nástroji stability)........................................................................................................ 9  
7.1. Ohrozenia bezpe čnosti a ochrany ( článok 4 ods. 1 nariadenia o nástroji stability) ... 10  
7.2. Zmierňovanie chemického, biologického, rádiol ogického a jadrového rizika (CBRN) 
(článok 4 ods. 2 nariadenia o nástroji stability) ......................................................... 12  
7.3. Budovanie kapacít pred za čiatkom krízy a po jej skon čení (článok 4 ods. 3 nariadenia 
o nástroji stability)...................................................................................................... 14  
8. Záver .......................................................................................................................... 18 
SK 3   SK 1. Ú VOD 
Táto siedma výro čná správa o nástroji stability (IfS), závere čná správa pod ľa platného 
právneho základu1, sa predkladá Európskemu pa rlamentu, Rade, Hospodárskemu 
a sociálnemu výboru a Výboru regiónov v súla de s príslušnou požiadavkou na podávanie 
správ stanovenou v článku 23 nariadenia, ktorým sa  ustanovuje nástroj stability2. 
Nástroj stability (IfS) je dôlež itým nástrojom v právomoci vysokej 
predstavite ľky/podpredsední čky Komisie, ktorý im umož ňuje orientova ť zdroje na podporu 
komplexných prístupov EÚ zameraných na prevenciu, zmier ňovanie a riešenie situácií po 
skončení kríz a dlhodobých bezpe čnostných hrozieb po celom svete. Správa poskytuje 
prehľad, ako bol nástroj stabilit y mobilizovaný na tento ú čel v roku 2013. 
Túto správu dop ĺňajú dva pracovné dokumenty útvarov Ko misie, ktoré obsahujú komplexné 
a podrobné aktualizované informácie o i) nalie havých opatreniach v reakcii na krízové 
situácie v rámci nástroja stability pod ľa článku 3 nariadenia (pr acovný dokument útvarov, 
časti 1 a 2), ktoré sa za čali vykonáva ť a/alebo sa vykonávali v roku 2013, a ii) dlhodobých 
programoch nástroja stability pod ľa článku 4 ods. 1, 2 a 3 nariadenia. 
2. Š TRUKTÚRA NÁSTROJA STABILITY (IFS) 
V článkoch 3 a 4 nariadenia o nást roji stability sa stanovujú druhy činností, pre ktoré možno 
tento nástroj mobilizova ť. 
V článku 3  sa stanovuje „pomoc pri reak cii na krízové situácie ale bo na situácie vznikajúcej 
krízy“. 
V článku 4  nariadenia o nástroji stab ility sa stanovuje programovate ľná zložka nástroja, ktorá 
v sebe zah ŕňa dlhodobejšie programy nástroja  stability zamerané na ti eto tri ústredné oblasti: 
• ohrozenie bezpe čnosti a ochrany v nadregionálnom kontexte ( článok 4 ods. 1), 
• zmierňovanie chemického, biologického, rádi ologického a jadrového rizika 
(CBRN) ( článok 4 ods. 2) a 
• budovanie kapacít pred za čiatkom krízy a po jej skon čení (článok 4 ods. 3)3. 
                                                 
1 Nástroj stability sa uplat ňoval od 1. januára 2007 do 31. d ecembra 2013. Nový nástroj na podporu 
stability a mieru (IcSP) [nariadenie Eu rópskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 230/2014 z 11. marca 2014, 
ktorým sa ustanovuje nástroj na podporu stability a mieru], za ktorý sa budúce výro čné správy budú 
predklada ť Európskemu parlamentu a Rade, ako sa stanovuje v hlave IV článku 13 spolo čných 
vykonávacích pravidiel (CIR) pre uplat ňovanie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti, sa 
uplatňuje od 1. januára 2014  do 31. decembra 2020. 
2 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1717/2006 z 15. novembra 2006, ktorým sa 
ustanovuje nástroj stability; Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 1. 
3 Známe aj ako „partnerstvo na budovanie mieru“ (PbP) v rámci nástroja stability. 
SK 4   SK 3. I MPLEMENTÁCIA NÁSTROJA STABILITY  
Útvar pre nástroje zahrani čnej politiky (Foreign Policy Inst ruments – FPI) úzko spolupracuje 
s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), funkčne nezávislým orgánom Európskej 
únie4. Obidva útvary patria do sfér y riadenia vysokej predstavite ľky/podpredsední čky 
Komisie Ashtonovej, pri čom FPI patrí do jej právomoci v rámci funkcie podpredsední čky 
Európskej komisie. Činnosť podľa článku 4 ods. 1 a 2 sa vykonáva v rámci zodpovednosti 
komisára pre rozvojovú spoluprácu. 
ESVČ poskytovala politické vede nie pre operácie uvedené v článku 3 nástroja stability 
a podieľala sa na príprave opatren í spolu s útvarom FPI, ktor ý zodpovedal za vykonávanie 
dohodnutých činností. ESV Č zabezpe čovala aj strategické plánovanie na ú čely článku 4 
prostredníctvom strategi ckých dokumentov a viacro čných indikatívnych programov. 
Zodpovedajúce ro čné akčné programy (Annual Action Programmes – AAP) na ú čely článku 4 
ods. 1 a 2 vypracúva a vykonáva GR  DEVCO (Generálne riadite ľstvo pre rozvoj 
a spoluprácu) a na ú čely článku 4 ods. 3 útvar FPI. 
4. P REHĽAD NÁSTROJA STABILITY V  OBDOBÍ ROKOV 2007 – 2013 
Za sedem rokov od svojho vzniku poskytoval nást roj stability pomoc v rámci celého cyklu 
konfliktov a kríz, pokia ľ išlo o ich prevenciu, reakciu na  ne a obnovy po nich, ako aj pri 
riešení hrozieb bezpe čnosti na vnútroštátnej, regionálnej a nadregi onálnej úrovni a pri 
budovaní kapacít na predchádzanie konfliktom a na reakciu na krízy. 
Obrázok 1: Financovanie činností z IfS pod ľa článku 3, článku 4 ods. 1, 2 a 3 – 1,57 miliardy 
EUR spolu za roky 2007 – 2013 (pod ľa pridelených prostriedkov) 
Článok 3
68%Článok
4 ods. 
1
9%Článok 4 ods. 2
17%Článok 4 ods. 3
6%
   Článok 3 
  Článok 4 ods. 1 
  Článok 4 ods. 2 
  Článok 4 ods. 3 
 
V období rokov 2007 – 2013 sa zo zl ožky nástroja stability ur čenej na krátkodobú reakciu na 
krízy (článok 3) uvo ľnilo 1,08 miliardy EUR na 288 opatrení reakcie na krízy zasahujúce 
vyše 70 krajín či regiónov na celom svete . Obrázok 2 ukazuje geografické pokrytie za toto 
obdobie. 
                                                 
4 V zmysle rozhodnutia Rady z 26 . júla 2010 o organizácii a fungovaní  Európskej služ by pre vonkajšiu 
činnosť (2010/427/EÚ), Ú. v. EÚ L 201, 3.8.2010, s. 30. 
SK 5   SK Obrázok 2: Geografické pokrytie reakcií na krízy v rámci nástroja stability, roky 2007 až 2013 (pod ľa 
pridelených prostriedkov) 
Afrika 
34%
Ázia 
aT i c h o m o r i e
17%
Latinská 
Amerika 
aK a r i b i k
9%Blízky východ 
a severná Afrika
34%Východná 
Európa 
a západný 
Balkán
1%Zakaukazsko
as t r e d n á  
Ázia
5%Celosvetové
0%
 
Za to isté obdobi e bolo približne 502,45 milióna EUR uvo ľnených na dlhodobý 
programovate ľný prvok nástroja stability ur čený na opatrenia pod ľa článku 4 ods. 1, 2 a 3. 
Obrázok 1 znázor ňuje, ako boli v tomto období rozdelené finan čné prostriedky medzi 
opatrenia reakcie na krízu ( článok 3) a dlhodobejšie programy ( článok 4). 
5. A KTUÁLNA SITUÁCIA NÁ STROJA STABILITY V  ROKU 2013 
Z disponibilného a pre nástroj st ability plne viazaného rozpo čtu na rok 20135 vo výške 309,3 
milióna EUR  boli pridelené prostriedky rozdelené takto: 
• 210,7 milióna EUR na krízové situácie alebo vznikajúce krízové situácie 
(článok 3), 
• 30,3 miliónov EUR na reakcie na nadregionálne hrozby ( článok 4 ods. 1), 
• 44,3 milióna EUR na zmier ňovanie chemického, biologického, rádiologického 
a jadrového rizika (CBRN) ( článok 4 ods. 2) a 
• 24 miliónov EUR na predkrízové  a pokrízové budovanie kapacít ( článok 4 
ods. 3). 
Prostredníctvom pravidelných nót zasielaných Politickému a bezpe čnostnému výboru bola 
Rada pravidelne informovaná o plánovaní nových opatrení pri reakcii na krízové situácie 
podľa článku 3, ako aj o najnovšom vývoji v oblasti  realizácie prebiehajúcich opatrení. 
Pracovná skupina pre konflikty, bezpe čnosť a rozvoj, patriaca pod výbor Európskeho 
parlamentu pre zahrani čné veci, ktorá bola vytvorená v rámc i demokratickej kont roly nástroja 
stability, zvolala šes ť trialógov na politickej úrovni so zástupcami Komisie a ESV Č 
a približne 15 technickýc h zasadnutí v priebehu roka. 
                                                 
5 Pozri „Nástroj stability: preh ľad záväzkov a platieb za rok 2013“ v pracovnom dokumente útvarov 
Komisie, ktorý je pripojený k tejto správe. 
SK 6   SK Pokiaľ ide o geografické rozloženie , obrázok 3 odráža neustálu podporu poskytovanú 
z nástroja stability na Blízkom východe a v se vernej a subsaharskej Afrike v súvislosti 
s pretrvávajúcimi krízami v týchto regiónoch. 
Obrázok 3: Geografické pokrytie nových  reakcií IfS na krízy, rok 2013 (pod ľa pridelených prostriedkov) 
Afrika 
34%
Ázia 
aT i c h o m o r i e
14%
Latinská 
Amerika 
a Karibik
10%Blízky východ 
a severná 
Afrika
38%Východná 
Európa 
a západný 
Balkán
1%Zakaukazsko 
a stredná Ázia
2%Celosvetové
<1%
 
V nasledujúcich dvoch oddieloch sa  uvádzajú konkrétne príklady pr ojektov nástroja stability 
z roku 2013. 
6. R EAKCIE NA KRÍZY A  NA VZNIKAJÚCE KRÍZY (ČLÁNOK  3 NARIADENIA O  NÁSTROJI 
STABILITY ) 
6.1. Ako nástroj stability reagoval na  krízové situácie v roku 2013? 
V roku 2013 sa z nástroja stability poskytlo 216,6 milióna EUR6 prostredníctvom približne 
45 krátkodobých protikrízových opatrení . Pomoc do regiónu Blízkeho východu a severnej 
Afriky (MENA) pokra čovala v reakcii na pr etrvávajúcu krízu v Sýrii a následky jej 
presahovania, ktoré poci ťovali susedné krajiny. Výrazná bol a aj podpora v subsaharskej 
Afrike, súvisiaca s reakciou EÚ na nestabilnú politickú situáciu a bezpe čnostné hrozby 
v regióne. Napokon v juhovýchodnej Ázii pokra čovala podpora budovania mierových 
procesov a právneho štátu. 
Úplné podrobnosti všetkých opatrení nástroja stability realizovaných v roku 2013 sú uvedené 
v pracovnom dokumente útvarov Komisie, kt orý je sprievodným dokumentom k tejto 
výročnej správe. Na ilustráciu opatrení re alizovaných v roku 2013 sú nasledujúce činnosti 
                                                 
6 Tento údaj zah ŕňa prostriedky vo výške 6 mil. EUR, ktoré boli prenesené z roku 2012 alebo vymožené 
od roku 2013. 
SK 7   SK dôkazom šírky záberu, ako aj ve ľkého počtu rozdielnych problémov, na ktoré má nástroj 
stability reagova ť na rôznych miestach sveta: 
Sýria : Pretrvávajúca kríza v Sýrii si vyžadoval a neustálu podporu z nástroja stability, 
poskytovanú tak vnútri Sýrie, a ko aj v susedných krajinách. V Turecku a Iraku, ale najmä 
v Jordánsku a Libanone nástroj stability pomohol úradom pri prijímaní a umiest ňovaní stále 
rastúceho po čtu sýrskych ute čencov. Ute čencom sa pomáhalo aj priamo, napríklad 
poskytovaním dávok v hotovosti na prenájom a na zlepšenie životných podmienok vrátane 
štruktúry riadenia táborov, poskytovania alte rnatívneho vzdelávania, ako aj v oblasti 
psychosociálnej podpory. V Libanone sa v rámc i nástroja stability poskytuje významná 
podpora miestnej zdravotnej starostlivos ti, ktorá je pod obrovským tlakom vzh ľadom na 
dodatočné požiadavky vyvolané prítomnos ťou veľkého počtu utečencov.  
V samotnej Sýrii sú prístup a ostatné podmie nky pre poskytovanie nehumanitárnej pomoci 
jednoznačne náročnejšie. Z nástroja stability však napriek tomu bolo možné stále poskytova ť 
priamu pomoc vo forme primárnej zdravot nej starostlivosti, zvýšenej bezpe čnosti potravín 
a základného vzdelávania. 
Mali : Nástroj stability bol jedným z prvýc h nástrojov, ktoré EÚ bola schopná za čiatkom roka 
2013 nasadi ť ako súčasť širšej reakcie EÚ na krízu v Ma li. Z balíka pomoci v rámci nástroja 
stability vo výške 20 miliónov EUR sa pos kytovala podpora najmä v oblasti bezpe čnosti 
a spravodlivosti, pomoc na obnovu fungovania malijské ho štátu na severe krajiny a na prvé 
fázy volebného procesu. Táto pomoc dop ĺňa podporu poskytovanú prostredníctvom iných 
nástrojov EÚ, najmä dlhodobého pr ojektu boja proti terorizmu v oblasti Sahelu v rámci 
nástroja stability, dvoch misií SBOP – výcvi kovej misie EÚ (EUTM) pre malijské vojsko 
a EUCAP Sahel, ako aj podpory EÚ pre misiu AFISMA prostredníctvom mierového nástroja 
ERF pre Afriku. 
Niger:  Počas roku 2013 sa v dôsle dku povstania a vojenského konf liktu na severe Mali 
zvýšili bezpe čnostné hrozby v Nigeri. Návrat pribli žne 250 000 ekonomických migrantov iba 
z Líbye do Nigeru v posledných rokoch, vrátane bývalých bojovníkov a žoldnierov, ešte viac 
zhoršil situáciu. Na zá klade existujúcej  podpory z nástroja stab ility v oblasti bezpe čnosti 
a stabilizácie v severných regiónoch Nigeru a Mali bola odsúhlasená nadväzujúca pomoc 
v oblasti tvorby komunálnej politiky a činností, ktoré sú zdrojom príjmu, ako aj pomoc na 
podporu mieru a iniciatív na zmierenie, ktoré za čali regionálne a vnútr oštátne orgány. Tieto 
opatrenia prispievajú k dosahovaniu cie ľov stratégie EÚ pre región Sahel, dop ĺňajú rozvojovú 
a humanitárnu pomoc a vytvárajú synergiu  s misiou SBOP EUCAP Sahel v Nigeri. 
Stredoafrická republika: Po štátnom prevrate v marci 2013 sa aktivity v rámci nástroja 
stability v Stredoafrickej republike rozšírili s cie ľom prispôsobi ť sa novej situácii na mieste. 
Uskutočnilo sa to formou: podporných  balíkov pre civilné bezpe čnostné zložky, čo mohlo 
takisto vytvori ť cestu pre komplexné úsilie o neskoršiu reformu sektora bezpe čnosti; podpory 
médií, aby sa umožnila dostupnos ť objektívnych informácií zoh ľadňujúcich konflikt v Bangui 
a provinciách; rozmiestnenia misií na monitorovanie ľudských práv, ako aj formou podpory 
dialógu medzi komunitami prostredníctvom iniciatív ob čianskej spolo čnosti. 
Pobrežie Slonoviny: Po určení národného orgánu na realizác iu vládnej politiky z roku 2012 
týkajúcej sa odzbrojenia, demobilizácie a reintegrácie (DDR) EÚ poskytla pomoc 
prostredníctvom opatrení v rámci IfS, ktoré zah ŕňali: budovanie kapacít a technickú pomoc 
vrátane usmer ňovania a prípravy demobilizovaných bojovníkov, ktorí sa mali reintegrova ť; 
podporu hospodárskeho a sociálneho za členenia približne 5 000 predtým demilitarizovaných 
a demobilizovaných bývalých bojovníkov a súbežnú pomoc hostite ľským komunitám 
SK 8   SK s cieľom vytvori ť priaznivé prostredie pre takúto reintegráciu, ako aj starostlivé a pravidelné 
monitorovanie programu DDR s cie ľom zabezpe čiť, aby tento participatívny prístup 
zodpovedal potrebám hostite ľských komunít, ako aj bývalých bojovníkov. 
Mjanmarsko/Barma : Okrem predchádzajúcej a stál e prebiehajúcej podpory mierového 
procesu, a to aj pokia ľ ide o vytvorenie Mjanmarského mierového centra (MPC) v roku 2012, 
prístup zo strany úrad u prezidenta, ako aj zo  strany Daw Aung San Suu Kyi, a v súlade so 
závermi Rady pre zahrani čné veci z apríla 2013, EÚ iniciovala pomoc na budovanie kapacít 
mjanmarských policajných síl polície s cie ľom zlepši ť dodržiavanie ľudských práv, ako aj ich 
zodpovednos ť a profesionalitu v oblasti zvlá dania davu a spolupráce s miestnym 
obyvateľstvom. 
6.2. Kto sa zapájal do opatrení reakcie na krízy v rámci nástroja stability? 
Opatrenia sa pripravovali v úzkej spolupráci s inštitúciami EÚ, členskými štátmi EÚ, ako aj 
s rôznymi inými partnermi: ob čianskou spolo čnosťou, verejnou správou, tretími krajinami 
a ďalšími. Ústrednú úlohu zohrávaj ú delegácie EÚ, ktoré zabezpe čujú včasné varovanie 
a pripravujú po čiatočné koncepcie a možnosti, ako reagova ť. V roku 2013 bola vä čšina 
nových opatrení aj na ďalej subdelegovaná7 na vykonávanie delegáciám EÚ na príslušných 
miestach, ke ďže pochopenie miestnych potrieb a požiadaviek má pre úspech opatrení zásadný 
význam. V ďaka tomu je možné zmluvy s vykonávajúcimi orgánmi v čas prerokova ť a zblízka 
sledovať vykonávanie týchto často citlivých projektov. Z tohto dôvodu boli v roku 2013 
delegácie EÚ zodpovedné za 62 % záväzkov a 80 % platieb v rámci nástroja stability. 
Na nasledujúcich obrázkoch 4a a 4b je znázornená škála realiza čných partner ov nástroja 
stability, poverených vykonávaním opatrení reakcie na krízy pod ľa článku 3 v rokoch 2007 – 
2013. Vo ľbu realiza čných partnerov môžu často predur čovať organizácie alebo aktéri so 
skúsenosťami a výraznou prítomnos ťou v danej krajine, ktoré im umož ňujú rýchlo reagova ť 
pomocou pevných miestnych sietí v nestabilných prostrediach, v ktorých sa realizujú reakcie 
na krízu v rámci nástroja stability. Významným partnerom zostávala aj sie ť OSN, ako sú 
mimovládne organizácie, a v r oku 2013 sa zaznamenalo zintenzí vnenie spolupráce s úradmi 
členských štátov. 
                                                 
7 Právna a finan čná zodpovednos ť za použitie finan čných prostriedkov EÚ vrátane právomoci podpísa ť 
a podľa potreby zmeni ť zmluvy sa prenáša z ústredia Európskej komisie v Bruseli na dotknuté 
delegácie EÚ. 
SK 9   SK Obrázok 4a: Realiza ční partneri reakcie na krízy v rámci nástroja stability, 2007 až 2013 (pod ľa pridelených 
prostriedkov) 
Agentúry OSN
46%
Medzinárodné 
a miestne MVO
25%Iné 
medzinárodné 
organizácie
19%Súkromný 
sektor
2%Orgány 
členských 
štátov EÚ
8%
 
Obrázok 4b: Realiza ční partneri reakcie na krízy v rámci nástroja stability, rok 2013 (pod ľa pridelených 
prostriedkov) 
Agentúry OSN
41%
Medzinárodné 
a miestne MVO
22%
Iné 
medzinárodné 
organizácie
13%Súkromný 
sektor
3%Agentúry 
členských 
štátov EÚ
20%Vlády a 
agentúry 
tretích krajín
1%
 
7. P OMOC V  KONTEXTE STABILNÝCH PODMIENOK NA SPOLUPRÁCU (ČLÁNOK  4 
NARIADENIA O  NÁSTROJI STABILITY ) 
V zmysle článku 4 Komisia v kontexte stabilných podmienok pre spoluprácu zabezpe čuje 
prípravu ro čných programov a riadenia pomoci. Ro čné akčné programy (AAP) v rámci 
nástroja stability na ro k 2013 boli prijaté takto: Články 4.1 a 4.2 v júli 20138 a článok 4.3 
v marci 2013. Podrobné aktualizova né informácie o realizácii činností pod ľa jednotlivých 
článkov sa uvádzajú v pracovnom dokumente II út varov Komisie, ktorý je sprievodným 
dokumentom tejto výro čnej správy. 
                                                 
8 Revidovaná verzia programu schváleného 23. decembra 2013. 
SK 10   SK 7.1. Ohrozenia bezpe čnosti a ochrany ( článok 4 ods. 1 nariadenia o nástroji 
stability) 
Programy navrhnuté v súvislosti s nadregio nálnymi hrozbami po dôkladnej konzultácii 
s prijímajúcimi krajinami sa zameriavajú na budovanie kapacít. Spravidla sa bezpe čnostné 
kapacity posil ňujú na vnútroštátnej a regionálnej úrovni s cie ľom umožni ť účinnú globálnu 
a nadregionálnu spoluprácu. 
V roku 2013 bolo vy členených 74 miliónov EUR vo viazaných rozpo čtových prostriedkoch 
a vyplatených bolo celkom približne 44 mili ónov EUR. Prostredníctvom mechanizmu 
odbornej podpory (Expert S upport Facility – ESF)9 bolo do konca roku 2013 z odbornej 
verejnosti alebo poloverejných organizácií v členských štátoch EÚ pr ijatých viac ako 100 
odborníkov, ktorí spojili sily a poskytli svoje osobitné vedomosti, dostupné odborné poznatky a technické vstupy v záujme ur čenia a podrobného rozvrhu opatrení nástroja stability. To 
zahŕňalo ročný akčný program na rok 2013, ako aj vytvorenie podmienok na plnohodnotnú 
realizáciu opatrení, o ktorých sa rozhodlo v rámci predchádzajúcich ro čných akčných 
programov. V nasledujúcom oddiele sú uve dené najvýznamnejšie pokryté oblasti: 
• Program pre kokaínovú trasu  (35 miliónov EUR od roku 2009) zah ŕňa 38 krajín 
v Afrike (najmä v západnej Afrike), Latinskej Amerike a Karibiku a podporuje 
kapacity partnerských krajín na boj proti organizovanej trestnej činnosti 
a obchodovaniu s drogami pozd ĺž celej trasy, s dôrazom na zachytávanie 
nezákonného prílevu drog, boj proti praniu špinavých pe ňazí a zdie ľanie informácií. 
Podpísali sa dve nové zmluvy s cie ľom rozšíri ť zemepisnú pôsobnos ť projektu 
AIRCOP na nové krajiny v Afrike a Latinsk ej Amerike v nasle dujúcich troch rokoch 
a na podporu zavádzania západoafrického policajného informa čného systému 
(WAPIS) v prvých piatich pilotných krajinách. 
• V 15 krajinách v Ázii, Strednej Ázii, na Kaukaze, v oblasti Čierneho mora a na 
západnom Balkáne pokra čovala práca na podporu boja pr oti organizovanému zlo činu 
v rámci programu heroínovej trasy , ktorého dve fázy v sú časnosti prebiehajú 
súbežne: projekt pozostávajúci zo štyroch zložiek, pri čom sa aktivity sústre ďujú 
najmä na Afganistan a Pakistan; druhú fázu tvoria samostatné projekty. V priebehu 
roku 2013 sa za čali dve nové akcie v rámci druhej fázy programu: jeden projekt 
s cieľom posilni ť spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva na opera čnej 
úrovni, najmä v strednej Ázii, a riešenie problému obchodovania s ľuďmi v krajinách 
pozdĺž heroínovej trasy, pri č
om činnosti sú zamerané na posilnenie kapacít 
Azerbajdžanu, Bosny a Hercegoviny, Moldavska a Turecka na zhromaž ďovanie 
údajov/spravodajských informácií, analýz u a systematickú výmenu informácií. 
• Program kľúčových námorných trás  v objeme 22 miliónov EUR zah ŕňa 
25 pobrežných krajín širšieho Indického oceánu (vrátane juhovýchodnej Ázie) 
a Guinejský záliv. Program zlepšuje kapac ity na vzájomné poskytovanie informácií 
a presadzovanie námorného práva v týchto štátoch a jeho cie ľom je dosiahnu ť 
bezpečnejšiu námornú dopravu orientáciou na boj proti pirátstvu a ozbrojeným 
lúpežiam na mori, ako aj ďalšie aspekty námornej bezpe čnosti. 
                                                 
9 Rámcová zmluva o mechanizme odbornej podpory sa opiera o odborníkov z verejných a poloverejných 
organizácii v EÚ. Od roku 2008 vykonali odborníci z približne 60 organizácií zo 17 členských štátov 
viac ako 100 misií. 
SK 11   SK • Podpora projektov na boj proti terorizmu  na národnej a regionálnej úrovni 
pokračovala aj v roku 2013 v súlade so stratégiou EÚ na boj proti terorizmu. V Mali 
v rámci realizácie projektu boja proti te rorizmu v regióne Sahe l, ktorého prínosy 
využívajú Niger, Mali a Mauritánia, za čali seriózne s výcvikom reakcie na 
teroristický útok, vyšetrovacími technikami a zhromaž ďovaním spravodajských 
informácií a ich využívaním, ako aj so súdnymi konaniami proti terorizmu. Bol vypracovaný nový projekt, ktorý prispeje  k boju proti financovaniu terorizmu 
v Africkom rohu a Jemene a kt orého realizácia sa mala za čať začiatkom roku 2014; 
zadaný bol aj nový projekt na boj proti násilnému extrémizmu v Africkom rohu. Spolupráca s Pakistanom bola posilnen á novou podporou boja proti násilnému 
extrémizmu, ktorá sa za čne realizova ť v roku 2014 a ktorá má doplni ť existujúcu 
podporu systému trestného súdnictva v Pandžábe. V juhovýchodnej Ázii sa nástroj stability podie ľal na spolo čnej protiteroristickej iniciatíve EÚ a Úradu OSN pre 
drogy a kriminalitu (EU-UNODC). Z nást roja stability sa  poskytla podpora aj 
Inštitútu pre spravodlivos ť a právny štát so sídlom na Malte prostredníctvom 
mapovania, ktoré poslúži na informácie o ich budúcej práci v ob lasti boja proti 
terorizmu.. V spolupráci s úradom národného bezpe čnostného poradcu v Nigérii bola 
vypracovaná štúdia o Boko Haram. Na pokon bola zostavená odborná príprava 
organizovaná Komisiou pre zamestnancov EÚ a členských štátov pracujúcich na 
delegáciách a ve ľvyslanectvách, zameraná na pr ípravu projektov na boj proti 
násilnému extrémizmu; prvá séria z nich sa uskuto čnila v decembri 2013 v Nairobi 
a ďalšie školenia sa majú kona ť v Afrike a Ázii v roku 2014. 
• Koncom roku 2013 sa za čala realizácia novej akcie v oblasti počítačovej 
kriminality  v spolupráci s Radou Eur ópy. Globálny boj proti po čítačovej kriminalite 
(GLACY) sa zameriava na podporu pris túpenia k Budapeštianskemu dohovoru 
o počítačovej kriminalite a umož ňuje orgánom trestného súdnictva, aby sa zapojili do 
medzinárodnej spolupráce v oblasti po čítačovej kriminality a elektronických 
dôkazov na základe tejto zmluvy. 
• Bol vypracovaný pilotný projekt kybernetickej bezpe čnosti , ktorý sa mal za čať 
realizovať začiatkom roku 2014 a ktorého cie ľom je posilni ť odolnosť kritickej 
infraštruktúry IT a podpori ť harmonizáciu a tvorbu vnútroštátnych právnych 
predpisov v súlade s medzinárodnými normami vo vybraných krajinách. 
• S cieľom umožni ť vnútroštátnym orgánom súdnict va, kontroly a presadzovania 
práva, aby mohli ú činne reagova ť na výrobu falšovaných liekov  a na obchodovanie 
s nimi, bola pripravená a zadaná nová akcia na  riešenie hrozieb pre verejné zdravie, 
ktorej realizácia sa má za čať v roku 2014. Poskytuje potrebný právny rámec 
a kapacity na to, aby mohli ú činne vykonáva ť tieto opatrenia na príslušnej národnej 
a pod/nadregionálnej úrovni, pri čom geografickým cie ľom projektu bude Ghana, 
Senegal, Jordánsko, Maroko a Kamerun vzh ľadom na politické odhodlanie, ktoré 
tieto krajiny vykazujú pri riešení výziev, ktoré predst avujú falšované lieky. 
• S cieľom bojova ť proti nedovolenému hromadeniu ru čných a ľahkých zbraní 
(RĽZ) a obchodovaniu s nimi a proti ich destabiliza čnému vplyvu boli stanovené 
viaceré mí ľniky na základe iniciatívy, ktorú re alizuje UNODC (Úrad OSN pre drogy 
a kriminalitu) a ktorá podporuje ratifikáciu a uplat ňovanie Dohovoru OSN proti 
nadnárodnému organizovanému zlo činu a jeho protokolu o strelných zbraniach. 
Podobne aj projekt iARMS, kt orý realizuje Interpol, vst úpil do svojej druhej fázy 
(2012 – 2013) po úspešnom ukon čení prvej fázy (2011 – 2012). V Afrike sa v júni 
SK 12   SK 2013 skon čila prvá fáza podpory re gionálneho centra pre ru čné zbrane (Nairobi, 
Keňa) a zárove ň sa začala jej druhá fáza, ktorá bude trva ť 3 roky. V Strednej 
Amerike druhá fáza podpory stredoame rického programu na kontrolu ru čných 
a ľahkých zbraní (CASAC) vstúpila do druhého roka svojej realizácie; realizuje ju 
Bezpečnostná komisia Stredoamerického integra čného systému (SICA). 
7.2. Zmier ňovanie chemického, biologického, rá diologického a jadrového rizika 
(CBRN) ( článok 4 ods. 2 nariadenia o nástroji stability) 
Program zmier ňovania chemického, biologického, rádi ologického a jadrového rizika zah ŕňa 
riziká týkajúce sa záležitostí ná hodného, prirodzeného alebo zlomyse ľného použitia 
chemického, biologického, rádiologického a jadrového materiálu a zameriava sa na 
zvyšovanie kultúry bezpe čnosti šírením najlepších postupov a zvyšovaním všeobecnej úrovne 
informovanosti v oblasti bezpe čnosti a ochrany. Do roku 2010 boli jednotlivé oblasti pokryté 
samostatne10. Program CBRN má regioná lnu stratégiu a len výnimo čne pokrýva bilaterálne 
projekty v jedinej krajine (výnimkou je Afganistan a Pakistan v oblasti chemickej 
a biologickej bezpe čnosti a biologickej ochrany). 
Centrá excelentnosti v oblasti CBRN  postupne poskytujú jednotnú a integrovanú platformu 
pre opatrenia uskuto čňované vo všetkých uvedených oblastiach monitorovania 
hraníc/nezákonného obchodovania, kontroly vývozu, biologickej bezpe čnosti a biologickej 
ochrany at ď., vrátane opatrení civilnej ochr any (núdzové plánovanie, pripravenos ť a reakcie 
na krízy). Iniciatíva sa realiz uje v úzkej spolupráci s ESV Č a s pomocou Medziregionálneho 
výskumného inštitútu OSN pre trestnú činnosť a spravodlivos ť (UNICRI). Technickú 
podporu iniciatívy zabezpe čuje Spolo čné výskumné centrum Európskej komisie. Tieto centrá 
excelentnosti sa usilujú rozvíja ť politiku zmier ňovania chemických, biologických, 
rádiologických a jadrových rizík (CBRN) v ypracúvaním individuálne prispôsobených 
súborov pomoci. Tie budú predstavova ť významný nástroj budovania kapacít a rozvoja 
jednotných regionálnych politík, ako aj posil ňovania spolupráce vnútroštátnych 
a regionálnych spôsobilostí v tejto oblasti. V roku 2012 EÚ zriadila centrá excelentnosti 
v juhovýchodnej Ázii (Filipíny), juhovýchodnej Európe/Zakaukazsku/na Ukrajine (Gruzínsko), v severnej Afri ke (Alžírsko), na atlantic kom pobreží Afriky (Maroko), na 
Blízkom východe (Jordánsko) a vo  východnej a strednej Afrike (Ke ňa). Päť miestnych 
regionálnych sekretariátov cen tier excelentnosti funguje od r oku 2013 a štyri boli oficiálne 
otvorené. Okrem toho sa vytvorili kontakty so Strednou Áziou a krajinami Rady pre 
spoluprácu v Perzskom zálive. V roku 2013 za čala Komisia s partnerskými krajinami 
iniciatívy stredísk excelentnosti akciu zamer anú na posúdenie potrieb a hrozieb CBRN 
s cieľom určiť najdôležitejšie potreby týchto kra jín. Po týchto hodnoteniach bude nasledova ť 
vytvorenie národných ak čných plánov v oblasti CBRN s cie ľom pomôc ť stanoviť prioritné 
opatrenia dotknutých krajín. Budúce návrhy proj ektov v regiónoch s centrami excelentnosti 
budú vychádza ť z týchto priorít. 
K významným projektom v oblasti CBRN,
 spusteným centrami excelentnosti , patria:  na 
Blízkom východe centrum ex celentnosti v Ammáne vypracova l projekt odbornej prípravy 
civilného personálu prvého zásahu v príp ade CBRN katastrof (HAZMAT). Centrum 
excelentnosti pre atlantické pobrežie Afriky (AAF ) v Rabate spustilo projekt týkajúci sa 
biologických a chemických nebezpe čných odpadov. Projekt spája sedem partnerských krajín 
AAF a Tunisko. Ďalší projekt, spolo čný pre centrum excelentnosti v Rabate a Nairobi bude 
                                                 
10 Napr. kontrola vývozu to varu dvojakého využitia, nezákonné obchodovanie, rekvalifikácia bývalých 
vedcov v oblasti zbrojárstva, kultúra bezpe čnosti a ochrany.  
SK 13   SK pomáhať partnerským krajinám pri tvorbe a posil ňovaní legislatívy a vypracúvaní ú činných 
opatrení na presadzovanie práva s cie ľom splniť medzinárodné záväzky. Na tomto projekte sa 
zúčastňuje deväť krajín a ďalších devä ť krajín už vyjadrilo záujem o ú časť na podobnom 
projekte. 
K ďalším podporovaným oblastiam patria viaceré oblasti činnosti, ktoré koordinuje sie ť 
centier excelentnosti. 
• Bola rozšírená pomoc pri kontrole vývozu tovaru s dvojakým použitím , čoho 
výsledkom boli úspešné programy vo viac n ež 23 štátoch sveta. Posilnila sa 
spolupráca s programom kontroly vývozu EXBS11 USA. V júni 2013 sa v Bruseli 
konal spolo čný medzinárodný dialóg o pomoci pri kontrole vývozu. Rozhodlo sa, že 
sa zriadi spolo čná pracovná skupina pre posilnenie koordinácie medzi USA a EÚ, 
aby sa tak zamedzilo akejko ľvek duplicite pri vykonávaní kontroly vývozu. Na 
základe sú časného vývoja situácie sa v druhej polovi ci roka 2013 rozšírila a posilnila 
činnosť na Blízkom východe/Strednej Ázii. Nový prístup ku kontrole vývozu bol 
vymedzený tak, aby sa zabezpe čil lepší dosah na vykonávate ľov v teréne 
zodpovedných za kontrolné činnosti. 
• Podpora na rekvalifikáciu a alternat ívne zamestnanie bývalých vedcov 
a inžinierov v oblasti zbrojárstva  s pôvodom v krajinách bývalého Sovietskeho 
zväzu pokra čovala prostredníctvom špecializovan ého vedecko-technického strediska 
(STCU) na základe posilneného part nerstva medzi stranami a programu 
spolufinancovania činností; Medzinárodné stredisko pre vedu a technológiu (ISTC) 
prechádza reformou, v rámci ktorej sa ak tualizujú ciele a rozširuje geografický 
rozsah pôsobnosti. Komisia a ESV Č dostali mandát od Rady na dojednanie 
revidovanej Dohody o ISTC. Stredisko sa premiestni do Astany v Kazachstane. V roku 2013 otvorilo ISTC Regionáln e stredisko biologickej bezpe čnosti 
a biologickej ochrany v Dušanbe, fina ncované v rámci projektu EÚ, a za čala 
odbornú prípravu tadžických a afganských odb orníkov na presmerovanie ich aktivít 
na mierové ú čely. Ďalšie aktivity zamerané na presmerovanie činnosti vedcov sa 
uskutočnili v roku 2013 aj v Iraku. V rámci nich 98 rádiologických a jadrových 
odborníkov absolvovalo odbornú prípravu zameranú na presmerovanie ich činnosti 
na vyraďovanie jadrových zariadení. 
• Boj proti nezákonnému obchodovaniu s chemickými, biologickými, 
rádiologickými a jadrovými materi álmi a proti nekalým finan čným postupom  
pokračuje akciami v Strednej Ázii, juhovýchodnej Ázii a severnej Afrike. Podpísala 
sa druhá zmluva s Medzinárodnou agen túrou pre atómovú energiu (MAAE) na 
poskytnutie podpory pre nové laboratórium jadrových materiálov, ktoré majú 
využívať analytické služby oddelenia bezpe čnostných opatrení agentúry MAAE 
v Seibersdorfe v Rakúsku. Okrem toho Thaj sko, Kambodža, Laos, Filipíny a KDR 
dostali podporu na odha ľovanie rádiologických a jadrových materiálov. 
• Využitím výsledkov projektu EpiSouth (17 ne členských partnerských krajín a 10 
členských štátov) sa v susedstve EÚ na juhu a východe za čala realizova ť stratégia 
biologickej bezpe čnosti a biologickej ochr any susedstva EÚ. Sie ť EpiSouth, pôvodne 
obmedzená na oblas ť Stredozemného mora, sa ďalej rozšírila na Arménsko, 
                                                 
11 Kontrola vývozu a súvisiaca pomoc na zaistenie bezpe čnosti hraníc. 
SK 14   SK Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajinu. V ďaka využitiu siete krajín EpiSouth sa v rámci 
tejto stratégie vytvorili štyri ve ľké projekty a všetky boli spustené koncom roku 
2013. Prvý a najvä čší je „MediPIET“, v rámci ktorého pokra čuje odborná príprava 
zásahových epidemiológov a ktorý prispieva k celkovému cie ľu zlepšova ť zdravie 
a biologickú bezpe čnosť v susedstve. Jeho cie ľom je budovanie kapacít na prevenciu 
a kontrolu prírodných alebo človekom spôsobených ohrození zdravia, ktoré 
predstavujú prenosné choroby. Druhý bi ologických projekt, realizovaný pod 
vedením Svetovej zdravotníckej organizác ie (WHO), skúma nové bakteriologické 
ochorenia a jeho cie ľom je posilni ť verejné zdravie vo či novým bakteriálnym 
patogénom (antrax, tularémia, mor, tuberkulóza at ď.) a siete mikrobiálneho doh ľadu 
nad potenciálnymi ohniskami výskytu. Tretí,  paralelný projekt „Medilabsecure“ pod 
vedením Pasteurovho inštitútu sleduje ri ziká spojené s novými a opakovane sa 
objavujúcimi vírusm i, ktoré postihujú ľudí a zvieratá, a vytvár a sa v rámci neho sie ť 
entomológov. Cie ľom štvrtého projektu, realiz ovaného pod vedením WHO, je 
zvýšenie zdravotnej bezpe čnosti na celom svete prostre dníctvom pomoci krajinám na 
zlepšenie a posilnenie kapacít na prevenciu, odha ľovanie, kontrolu a reakciu na 
zdravotné udalosti súvisiace s činnosťou na námorných, leteckých a pozemných 
miestach vstupu, v cestovnom ruchu a doprav e. Tento prístup je  viacodvetvový a je 
zameraný na minimalizáciu rizík sp ojených s prírodným alebo zámerným uvo ľnením 
patogénov. 
• V roku 2013 bolo odstránenie a zni čenie zásob chemických zbraní Sýrie  finančne 
podporené z iniciatívy CBRN v rámc i programu IfS. Po zmene ro čného akčného 
programu (AAP) na rok 2013 EÚ vy členila 12 miliónov EUR pre Organizáciu pre 
zákaz chemických zbraní (OPCW) na neutralizáciu a spa ľovanie sýrskych 
chemických látok v spolupráci s medzinárodným spolo čenstvom. 
7.3. Budovanie kapacít pred za čiatkom krízy a po jej skon čení (článok 4 ods. 3 
nariadenia o nástroji stability) 
Od roku 2007 do roku 2013 bolo vy členených 103 miliónov EUR na podporu približne 140 
projektov na posilnenie budovania kapacít pred za čiatkom krízy a po jej skon čení, určených 
pre EÚ a jej partnerov na národnej, regionáln ej a celosvetovej úrovni. Nasledujúci obrázok 5 
ukazuje hlavné tematické oblasti podpory od roku 2007 do roku 2013, zatia ľ čo obrázok 6 
znázorňuje škálu implementa čných partnerov. 
SK 15   SK Obrázok 5: Tematické oblasti podpory pri budovaní kapacít 2007 – 2013 (pod ľa prostriedkov pridelených 
v zmysle článku 4 ods. 3 nariadenia o IfS)  
2%3%5%8%8%12%12%14%17%18%
MédiáDDR a SSRNezamestnanos ť mladýchPredchádzanie konfliktom, budovanie mieru…Skorá obnova, PCNA/PDNAPrírodné zdroje a zmena klímyCivilné kapacity pre krízové riadenieŽeny, mier a bezpe čnosť (WPS) a detiVčasné varovanie a informovanos ť o situáciiMediácia, dialóg a zmierovanie
 
Obrázok 6: Realiza ční partneri 2007 – 2013 pri budovaní kapacít v zmysle článku 4 ods. 3 (pod ľa pridelených 
prostriedkov) 
53%28%19%
Organizácie ob čianskej spolo čnosti
Medzinárodné a (sub)regionálne
organizácie
Členské štáty
 
V rámci ro čného akčného plánu bolo na rok 2013 pridelených 24 miliónov EUR a nasledujúci 
text poskytuje preh ľad o najdôležitejších dosiahnutýc h výsledkoch a vplyvoch prebiehajúcich 
projektov, ktoré sa realizovali v roku 2013. 
Predchádzanie konfliktom, budovanie mieru a nestabilita: Prostredníctvom siete pre 
dialóg s ob čianskou spolo čnosťou (CSDN) bolo zriadené trvalé  fórum pre dialóg o otázkach 
budovania mieru medzi EÚ a aktérmi ob čianskej spolo čnosti, ktoré uvedeným aktérom 
poskytuje príležitos ť na vstup do procesov tvorby politi ky EÚ. Rok 2013 bol  tretím rokom 
tejto platformy a do kon ca roku 2013 sa uskuto čnilo 40 stretnutí zameraných na dialóg, ktoré 
prispeli k posilneniu  dlhodobých kapacít ob čianskej spolo čnosti v tretích krajinách, ako aj ich 
európskych partnerov, aby boli lepšie pr ipravení na predchádzanie krízam. 
Mediácia, dialóg a zmierovanie:  Vďaka podpore poskytnutej z nástroja stability útvaru 
mediačnej podpory oddelenia pre politické záležitost i OSN sa poskytla pomoc v mimoriadne 
zložitých krízových situáciách v Stredoa frickej republike, Mali a Somálsku. Ú časť žien na 
SK 16   SK mierových procesoch bola zvýšená odbornou príp ravou šiestich žien ako potenciálnych 
kandidátov na vymenovanie do funkcie mediátor a generálnym tajomníkom OSN, ako aj 
zriadením „seminára na vysokej úrovni pre rodové otázky a inkluzívne media čné procesy“. 
V spolupráci s UNDP nástroj st ability takisto prispel k vyt voreniu kapacít a udržate ľných 
vnútroštátnych mechanizmov na vnútornú medi áciu a riešenie konfliktov v deviatich 
pilotných krajinách12. 
Nový univerzálny fond nástroja stability, „Eur ópske zdroje na podporu mediácie“ (ERMES), 
bol navrhnutý s cie ľom uľahčiť pružné a rýchle poskytnutie technickej media čnej pomoci 
tretím stranám, ktoré sa zú častňujú inkluzívneho mierového pr ocesu na medzinárodnej, 
regionálnej a/alebo miestnej  úrovni, ako aj vytváranie  vhodných podmienok pre ženy, 
mladých ľudí a iné zranite ľné skupiny, aby vyjadrili svoje názory v konfliktných oblastiach. 
Ženy, mier a bezpe čnosť (WPS) a deti: Z nástroja stability sa na ďalej podporovalo 
vykonávanie rezolúcie BR OSN č. 1325 prostredníctvom spolo čného projektu s orgánom 
OSN Ženy – Posilnenie ú časti žien na budovaní mieru a plánovaní po ukon čení konfliktu 
v Kosove13, Libérii a Východnom Timore. V Kosove sa stovky mužov, žien a mládeže 
zúčastnili na zmierovacích dialógoc h, z ktorých vzišli konkrétne odporú čania týkajúce sa 
otázok ako rodová rovnos ť, zamestnanos ť žien a vzdelávanie diev čat. Uzavreli sa aj dohody 
s pobočkami najdôležitejších médií v Kos ove, aby otázku žien, mieru a bezpe čnosti premietli 
do zostavovania svojich programov. Okrem t oho v miestnych výzvach na predkladanie 
návrhov bola v 17 krajinách a 3 regiónoch ako priorita ur čená oblas ť žien, mieru 
a bezpečnosti14, ktorá pokrýva širokú škál u otázok rodovej rovnosti. 
Včasné varovanie a informovanos ť o situácii:  Podpora z nástroja stability umožnila 
organizácii ob čianskej spolo čnosti Belun vo Východnom Timore zavedenie a rozšírenie 
systému v časného varovania a v časnej reakcie (EWER), hodnoten ého ako jeden z najlepších 
príkladov v oblasti systémov EWER, ktoré ús pešne prispievajú k zníženiu celkového 
potenciálu miestnych konfliktov a napätia.  Podpora prostredníctvom Saferworld 
a Medzinárodnej krízovej s kupiny (ICG) umožnila posilni ť schopnos ť vnútroštátnych 
a regionálnych subjektov analyzova ť riziká konfliktov v 32 miestach potenciálneho konfliktu 
a poskytova ť vysokokvalitné analýzy konfliktov pre tvorcov politiky a ob čiansku spolo čnosť 
s odporúčaniami na opatrenia v časnej reakcie. 
Kapacity regionálnych a subregio nálnych organizácií v oblasti v časného varovania a obnove 
po katastrofách boli posilnené,  a to aj posilnením kapacít krízovej reakcie Ligy arabských 
štátov, rozvojom kapacít sekretariátu Organizá cie amerických štátov ( OAS) na monitorovanie 
médií a pokra čujúcou podporou kontinentálneho systému v časného varovania Africkej únie. 
Z nástroja stability sa poskytla podpora aj na posilnenie kapacít združenia ASEAN a jeho členských štátov reagova ť na núdzové situácie. V tejto súvisl osti sa prvá odborná príprava pre 
budúcich zamestnancov Mjanmarského národného krízového centra uskuto čnila v novembri 
2013, čo sa časovo zhoduje s návštevou vysokej predstavite ľky/podpredsední čky Komisie 
Ashtonovej v tomto centre. 
Civilné kapacity pre krízové riadenie:  Po prvej fáze, ktorá bola úspešne ukon čená v roku 
2012, bol program ENTRi (Nová európska iniciatí va odbornej prípravy v oblasti civilného 
                                                
 
12 Bolívia, Čad, Ghana, Guyana, Maldivy, Mauritánia, Nepál, Togo a Jemen.  
13 Týmto ozna čením nie sú dotknuté pozície k štatútu a ozna čenie je v súlade s rezolúciou BR OSN 
č. 1244 a so stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova. 
14 Afganistan, Bolívia, Bosna a Hercegovina, Brazília, Čad, Konžská demokratická republika, Salvádor, 
Guinea-Bissau, India, Kirgizsko, Libéria, Nepál, Nikaragua, Peru, Senegal, Šalamúnove ostrovy, 
Jemen, Stredná Amerika, južná Ázia , južný región strednej Afriky. 
SK 17   SK krízového riadenia) spustený v apríli 2013. V priebehu deviateho roka bola formou 
špecializovanej prípravy (v priemere ra z za mesiac) zvýšená odborná spôsobilos ť 210 
zamestnancov (štátnych príslušníkov EÚ aj ne členských krajín EÚ), ktorí sú nasadení alebo 
majú byť nasadení do medzinárodných misií civilné ho krízového riadenia EÚ, OSN, Africkej 
únie (AÚ) a OBSE. Kurzy zah ŕňali odbornú prípravu pred nasadením v medzinárodných 
misiách v Líbyi, Gruzínsku a Kosove, ako aj  špecializované kurzy na témy, ako sú ľudské 
práva, právny štát, mediácia a mentorstvo. Okrem toho sa podporovala interoperabilita 
a harmonizované prístupy týkajúce sa vzdelávania medzi 13 európskymi členmi konzorcia 
ENTRi a v septembri 2013 bola uverejnená praktická príru čka pre nasadzovanie civilných 
zamestnancov v medzinárodných krízových misiách (In Control). 
V rámci programu školení pre európske policaj né zbory (EUPST) v roku 2013 tri hlavné série 
školení uskuto čnili Guardia Civil v Španielsku, francú zska národná polícia a talianski 
Carabinieri, čím sa vytvorila kapacita 1019 policajnýc h dôstojníkov zo 42 krajín vrátane 19 
afrických krajín, pripravených na ú časť v medzinárodných policajných misiách. 
Prírodné zdroje a zmena klímy: „Partnerstvo medzi EÚ a OSN pre pôdne a prírodné zdroje 
a predchádzanie konfliktom“ pokra čovalo v posil ňovaní schopnosti miestnych organizácií 
občianskej spolo čnosti v oblasti Ve ľkých jazier v Afrike pochopi ť dynamiku konfliktov 
a nachádza ť riešenia zoh ľadňujúce konfliktné situácie, pokia ľ ide o sporné otázky týkajúce sa 
riadenia prírodných zdrojov. Prostredníct vom projektu „Zmena klímy a bezpe čnosť vo 
východnej Európe, strednej Ázii a Zakaukazsku“ v rámci Iniciatívy pre životné prostredie 
a bezpečnosť (ENVSEC) bol pre povodie rieky Dneste r vypracovaný strategický rámec pre 
prispôsobenie zmene klímy. 
Skorá obnova, PCNA/PDNA: V septembri sa uskuto čnila séria školení „Posilnenie 
spolupráce v nestabilných krajinách a v kraj inách postihnutých konfliktom“, zameraná na 
posúdenie potrieb po skon čení konfliktu (PCNA) a posúdenie potrieb po katastrofách 
(PDNA), na ktorej sa zú častnili zamestnanci z ústredia a výkonní zamestnanci z EÚ a OSN. 
Odzbrojenie, demobilizácia a reint egrácia a reforma sektora bezpe čnosti:  Kapacity 
Africkej únie v oblasti reformy sektora bezpe čnosti (SSR) boli posiln ené prostredníctvom 
spoločného projektu, ktorý realizuje EÚ a Úrad OSN pre servisné zabezpe čenie projektov 
(UNOPS). Tri opera čné usmernenia SSR boli prediskutované na seminári v Addis Abebe 
v novembri, na ktorom sa zú častnili zástupcovia regionálnych hospodárskych spolo čenstiev 
a občianskej spolo čnosti. 
Na konci sedemro čného programovacieho cyklu pod ľa nariadenia o nástroji stability bolo 
vykonané externé hodnotenie s cie ľom zhodnoti ť projektové výsledky zložky pripravenosti na 
krízy pod ľa článku 4 ods. 3 nariaden ia o nástroji stabil ity za obdobie 2007 – 2013. 
V hodnotení sa dospelo k záveru, že zložka pripravenos ti na krízy v rámci nástroja stability je 
neodmyslite ľným prvkom komplexnej architektúry EÚ pre oblas ť mieru, bezpe čnosti 
a rozvoja a mala by sa plne za členiť do tejto štruktúry. Zistilo  sa, že táto zložka umož ňuje EÚ 
riešiť konflikty v najširšom zmysle a že jednotlivé projekty skuto čne vytvárali alebo 
posilňovali schopnos ť organizácií prispie ť k mierotvornému úsiliu a posilni ť koncepciu 
spoločenstva odborníkov. Podporované akcie aj napriek obmedzenému rozpo čtu prispeli 
k plneniu záväzkov EÚ týkajúcich sa žien, mieru a bezpe čnosti, mediácie a dialógu. Investície 
do občianskej spolo čnosti na základnej úrovni v 26 konfliktmi postihnutých 
krajinách/regiónoch pomohli vytvori ť približne 80 projektov zodpovedajúcich podmienkam 
danej krajiny a umožnili plnenie priorít a zabezpe čenie potrieb nielen na  úrovni krajiny, ale aj 
na miestnej úrovni. Zložka pripravenosti na  krízy v rámci nástroja stability sa ve ľmi efektívne 
využila pri vytváraní strategi ckých partnerstiev, najmä na mnohostrannej úrovni spolo čne 
SK 18   SK s projektmi OSN, a mala významný vplyv na vz ťahy EÚ s viacerými špecializovanými 
agentúrami OSN. 
8. Z ÁVER  
Opatrenia v rámci nástroja stabil ity realizované v roku 2013, ktoré dop ĺňali iné akcie EÚ 
v rámci nástrojov geografického a tematického rozvoja, ako aj humanitárna pomoc a misie 
SBOP významne prispeli k úsiliu EÚ pomáha ť predchádza ť konfliktom, reagova ť na krízy 
a zachova ť mier. V tomto oh ľade široký rozsah zásahov realizovaných v rámci nástroja 
stability umožnil významné a vidite ľné reakcie EÚ v mnohýc h globálnych krízových 
situáciách. 
Vzhľadom na pokra čujúcu politickú nestabilitu a narastajúci po čet prírodných katastrof 
v mnohých oblastiach sveta je nadmieru dôležité pracova ť na tom, aby sa dostupné nástroje 
EÚ nasadzovali efektívnejšie a ú činnejšie. V tejto súvislosti EÚ potrebuje zabezpe čiť, aby sa 
opatrenia v rámci nástroja stability uplat ňovali ako sú časť celého cyklu predchádzania krízam, 
reakcie na krízy a mierotvorných opatrení . Nástroj stability poskytol EÚ jedine čnú schopnos ť 
reakcie tým, že v mnohých prípadoch f ungoval ako vstupný bod a katalyzátor umož ňujúci 
široký rozsah reakcií EÚ, ktoré spolo čne vytvárajú strategický a komplexný prístup EÚ 
k predchádzaniu konfliktom a reakcii na krízy. Ako sa uvádza v spolo čnom oznámení 
o komplexnom prístupe EÚ, „ Na riešenie základných prí čin konfliktu a budovanie mierovej, 
odolnejšej spolo čnosti je nevyhnutná dlhodobá angažovanos ť v oblasti budovania mieru 
a štátu a dlhodobo udržate ľný rozvoj. Celkové ciele udržate ľného mieru a rozvoja musia by ť 
od začiatku ťažiskom reakcie EÚ a EÚ musí ma ť takisto dlhodobú víziu svojich krátkodobých 
záväzkov a opatrení“15. 
V roku 2014 nástroj stability pripraví cestu pre nový nástroj na podporu stability a mieru 
(IcSP). Konzultácie týkajúce sa nového nástro ja na podporu stability a mieru opätovne 
potvrdili potrebu, aby EÚ udržala a ro zšírila svoje kapacity na zabezpe čenie rýchlej a cielenej 
reakcie na krízové situácie inde  vo svete, ako aj na celosvetové  a nadregionálne hrozby a nové 
hrozby (boj proti organizovanej trestnej činnosti; ochrana kr itickej infraštruktúry; boj proti 
terorizmu; zmiernenie chemických, biologic kých, rádiologických a jadrových rizík). Nový 
nástroj na podporu stability a mieru takisto opät ovne zdôrazní orientáciu na predchádzanie 
konfliktom, mierotvorbu a pripravenos ť na krízy, ako aj poznanie,  že skorá reakcia EÚ môže 
byť často účinným prostriedkom, ktorý umožní predís ť eskalácii napätia a jeho následnému 
prechodu do krízy. 
                                                 
15 Spolo čné oznámenie Európskemu parlamentu a Rade: Komplexný prístup EÚ k vonkajším konfliktom 
a krízam. Brusel 11.12.2013, JOIN(2013) 30 final.