NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 7 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2014 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia /* COM/2014/0650 final */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 7 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2014 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia So zreteľom na – Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä s jej článkom 106a, – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie[1], a najmä na jeho článok 41, – nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020[2], a najmä na jeho článok 13, – všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2014 prijatý 20. novembra 2013[3], – opravný rozpočet č. 1/2014[4] prijatý 16. apríla 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 2/2014[5] prijatý 15. apríla 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 3/2014[6] prijatý 28. mája 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 4/2014[7] prijatý 9. júla 2014, zmenený 16. októbra 2014[8], – návrh opravného rozpočtu č. 5/2014[9] prijatý 8. septembra 2014, – návrh opravného rozpočtu č. 6/2014[10] prijatý 17. októbra 2014, Európska komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 7 k rozpočtu na rok 2014. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú k dispozícii v databáze EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm). Anglické znenie zmien v týchto výkazoch je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH 1. Úvod.. 3 2. Mobilizácia Fondu solidarity EÚ.. 3 2.1 Srbsko – povodne. 3 2.2 Chorvátsko – povodne. 4 2.3 Bulharsko – povodne. 5 3. Financovanie.. 6 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov VFR.. 8 1. Úvod Návrh opravného rozpočtu (ďalej len „NOR“) č. 7 na rok 2014 sa týka mobilizácie Fondu solidarity EÚ vo výške 79 726 440 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch. Táto mobilizácia sa vzťahuje na povodne v Srbsku a Chorvátsku v máji 2014 a povodne v Bulharsku v júni 2014. 2. Mobilizácia Fondu solidarity EÚ V máji roku 2014 zasiahlo rozsiahle oblasti Srbskej republiky a v menšom rozsahu aj Chorvátska krajne nepriaznivé počasie. Následkom tohto počasia došlo k povodniam, ktoré boli jednými z najhorších v živej pamäti týchto krajín a ktoré spôsobili hromadné zničenie verejnej a súkromnej infraštruktúry a poškodili stovky tisícov domácností. O mesiac neskôr postihli intenzívne a rozsiahle dažde, ktoré až štvornásobne prekračovali mesačný poveternostný normál, niektoré časti Bulharskej republiky, následkom čoho boli rozsiahle povodne a narušenie fungovania krajiny. Komisia uskutočnila dôkladné preskúmanie všetkých troch žiadostí v súlade s nariadením Rady (ES) No 2012/2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie[11], zmeneným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 661/2014[12] (ďalej len „nariadenie“), a najmä v súlade s jeho článkami 2, 3 a 4. Najdôležitejšie skutočnosti vyplývajúce z týchto posúdení možno zhrnúť takto: 2.1 Srbsko – povodne (1) V máji 2014 boli krajne nepriaznivými poveternostnými podmienkami postihnuté rozsiahle časti Srbska, následkom čoho došlo k povodniam, ktoré boli jednými z najhorších v živej pamäti týchto krajín a ktoré spôsobili hromadné zničenie verejnej a súkromnej infraštruktúry a poškodili stovky tisícov domácností. (2) Žiadosť od Srbska, ktoré je oprávneným štátom v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia, bola doručená 30. júla 2014, teda v rámci lehoty 12 týždňov po tom, ako boli 14. mája 2014 zaznamenané prvé škody. Aktualizované informácie boli predložené 18. augusta 2014. (3) Povodne predstavujú prírodnú katastrofu, a preto spadajú do oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov srbských orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 1,1 miliardy EUR. Tento odhad je založený na výsledkoch posúdenia potrieb obnovy, ktoré bolo vykonané za účasti organizácii z EÚ a medzinárodných organizácií bezprostredne po katastrofe. Táto suma predstavuje 3,8 % HND Srbska a presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnú na túto krajinu v roku 2014, teda 174,7 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). Keďže odhadované celkové priame škody sú vyššie ako uvedená prahová hodnota, túto katastrofu možno podľa článku 2 ods. 2 nariadenia kvalifikovať ako „veľkú živelnú pohromu“. Finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie a operácie na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. (5) Pokiaľ ide o vplyv a následky pohromy, srbské orgány nahlásili rozsiahle katastrofické povodne sprevádzané prívalovými prúdmi, eróziou a zosuvmi pôdy, a to hlavne na riekach Sáva, Kolubara, Tamnava, Jadar, Zapadna Morava, Velika Morava, Mlava a Pek vrátane ich prítokov. Povodne najničivejšie postihli okresy Kolubara, Mačva, Moravicki, Pomoravlje a časť Belehradu. V postihnutých obciach žije približne 1,6 mil. obyvateľov, z čoho 180 000 potrebovalo pomoc. Došlo k 60 obetiam na životoch. Takmer 32 000 ľudí zachránili z postihnutých oblastí záchranári, z čoho približne 5 000 muselo byť umiestnených do dočasného ubytovania. Zničených bolo 485 obytných jednotiek a asi na 16 200 bytoch a individuálnych obytných jednotkách došlo k škodám. Zaplavené boli povrchové bane Tamnava západ, Veliki Crljeni a časti kolubarskej uhoľnej panvy. Tieto uhoľné bane produkujú uhlie pre hlavnú elektráreň „Nikola Tesla A“ v Obrenovaci, ktorá vyrába približne 63 % elektrickej energie pre celú krajinu. Vo väčšine postihnutých obcí bola až 10 dní prerušená dodávka vody, pričom voda dodnes zostáva čiastočne znečistená. Povodne navyše postihli aj zdravotnícke zariadenia, školy, cestnú a železničnú infraštruktúru a spôsobili vážne škody na životnom prostredí. Odhaduje sa, že povodne spôsobili škody vo výške 2,7 % HDP, pričom až 2 % HDP sú len hospodárske škody v roku 2014. Najviac zasiahnutými hospodárskymi odvetviami sú energetika, banský priemysel a poľnohospodárstvo, no výrazné škody vznikli aj na dopravnej infraštruktúre (cesty, mosty a železnice), ako aj na početných zariadeniach protipovodňovej a pobrežnej ochrany. (6) Popri mobilizácii všetkých dostupných vnútroštátnych zložiek bolo na dvojstrannej aj viacstrannej úrovni požiadané aj o medzinárodnú humanitárnu pomoc a civilnú ochranu. Na strane EÚ pomoc poskytli Nemecko, Slovinsko, Bulharsko, Rakúsko, Česká republika, Francúzsko, Dánsko, Rumunsko, Španielsko, Holandsko a Poľsko za koordinácie prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany. Nasadené boli medzinárodné záchranárske tímy pre povodňové operácie aj veľkokapacitné čerpadlá. Európska komisia zároveň pridelila na humanitárnu pomoc 3 mil. EUR tak v Bosne a Hercegovine, ako aj v Srbsku, ktorých cieľom bolo riešiť bezprostredné potreby najzraniteľnejších skupín postihnutých katastrofou a ktoré pomohli poskytnúť potravinovú a nepotravinovú pomoc, hotovosť a poukážky, hadice a potrubia a sanitárne vybavenie. (7) Náklady na základné núdzové operácie oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia srbské orgány odhadli na 381,9 mil. EUR, pričom poskytli členenie podľa druhu operácie. Najväčšia časť nákladov na núdzové operácie (vyše 202 mil. EUR) sa týka operácií na obnovu v oblasti energetiky. Druhá najväčšia časť nákladov sa týka odvetvia dopravy a predstavuje 106 mil. EUR. (8) V rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA) už bolo na podporu krátkodobého úsilia na obnovu prerozdelených 30 mil. EUR. Ďalších 50 mil. EUR bude pridelených do konca roka s cieľom ďalej podporiť obnovu a rekonštrukciu po povodniach. Finančné prostriedky v rámci zložky IPA týkajúcej sa cezhraničnej spolupráce sa použijú na podporu pohraničných oblastí medzi Srbskom a Bosnou a Hercegovinou a ich výška bude celkovo 4 mil. EUR. Na medzinárodnej konferencii darcov, ktorá sa 16. júla konala v Bruseli, okrem toho štáty, medzinárodné organizácie a súkromný sektor prisľúbili Srbsku pomoc vo výške vyše 986 mil. EUR, z čoho 106,8 mil. EUR bude mať podobu grantov a zvyšok podobu úverov. Na cezhraničné činnosti bolo navyše prisľúbených viac než 41 mil. EUR. (9) Srbské orgány neuviedli žiadne poistné krytie oprávnených nákladov. 2.2 Chorvátsko – povodne (1) Východnú časť Chorvátska postihli rovnaké poveternostné podmienky, aké zasiahli Srbsko, čo spôsobilo rozsiahle škody, hoci v menšej miere. (2) Žiadosť Chorvátska bola doručená 31. júla 2014, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 17. mája 2014. (3) Povodne predstavujú prírodnú katastrofu, a preto spadajú do oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov chorvátskych orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 297,6 mil. EUR. Táto suma predstavuje 0,7 % chorvátskeho HND a presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnú na túto krajinu v roku 2014, teda 254,2 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). Keďže odhadované celkové priame škody sú vyššie ako uvedená prahová hodnota, túto katastrofu možno podľa článku 2 ods. 2 nariadenia kvalifikovať ako „veľkú živelnú pohromu“. Finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie a operácie na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. (5) Pokiaľ ide o vplyv a následky katastrofy, chorvátske orgány hlásia, že povodne postihli päť žúp v povodí rieky Sáva na východe krajiny: Osijek-Baranja, Vukovar-Srijem, Brod-Posavina, Požega-Slavonija a Sisak-Moslavina. Hladina vody čiastočne presiahla historicky najvyššiu zaznamenanú hodnotu a povodne sa dajú kvalifikovať ako tisícročná voda. Povodne spôsobili rozsiahle škody na obytných, úžitkových a spoločenských zariadeniach a infraštruktúre, ako aj na poľnohospodárskych plodinách a dobytku. Evakuovaných muselo byť vyše 26 000 obyvateľov. Energetické siete boli prerušené, cesty a mosty vážne poškodené a/alebo ich pokryli zosuvy pôdy alebo vyplavené bahno. Zaplavených bolo približne 2 700 obytných budov a vyše 4 000 poľnohospodárskych budov, pričom u mnohých bola poškodená statika. (6) Náklady na základné núdzové operácie a operácie na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia chorvátske orgány odhadli na 108,8 mil. EUR, pričom poskytli členenie podľa druhu operácie. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (viac ako 38 mil. EUR) sa týka obnovenia dopravnej infraštruktúry. Druhá najväčšia časť nákladov sa týka záchranných služieb a predstavuje 24,7 mil. EUR. (7) Postihnuté regióny patria v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov („EŠIF“) na obdobie 2014 – 2020 do kategórie „menej rozvinuté regióny“. Chorvátske orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF pre Chorvátsko na opatrenia obnovy. S cieľom pomôcť s insekticídmi pri postrekoch proti premnoženiu komárov bol aktivovaný mechanizmus EÚ v oblasti civilnej ochrany. (8) Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie o prevencii rizík katastrof a ich zvládaní v súvislosti s povahou katastrofy, Chorvátsko je momentálne v procese implementácie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (ďalej len „smernica o povodniach“)[13]. Boli vykonané predbežné posúdenia rizika povodní. Pre dve pilotné oblasti boli vytýčené mapy ohrozenia povodňami a mapy rizikových povodňových miest a pre ďalšie oblasti sú takéto mapy v procese prípravy. Plány riadenia rizika povodní sú v prípravnej fáze, no ešte neboli sfinalizované. (9) Ku dňu predloženia žiadosti nebolo voči Chorvátsku vedené konanie o porušení právnych predpisov Únie v súvislosti s povahou katastrofy. (10) Chorvátske orgány oznámili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.3 Bulharsko – povodne (1) O mesiac neskôr postihli niektoré oblasti Bulharska intenzívne a rozsiahle dažde, ktoré až štvornásobne prekračovali mesačný poveternostný normál, následkom čoho boli rozsiahle povodne a narušenie fungovania krajiny. (2) Žiadosť Bulharska bola doručená 25. augusta 2014, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 19. júna 2014. Bulharské orgány 12. septembra 2014 predložili aktualizované informácie. (3) Povodne predstavujú prírodnú katastrofu, a preto spadajú do oblasti pôsobnosti Fondu solidarity. (4) Podľa odhadov bulharských orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 311,3 mil. EUR. Táto suma predstavuje 0,8 % bulharského HND a presahuje prahovú hodnotu pre mobilizáciu Fondu solidarity uplatniteľnú na túto krajinu v roku 2014, teda 232,5 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). Keďže odhadované celkové priame škody sú vyššie ako uvedená prahová hodnota, túto katastrofu možno podľa článku 2 ods. 2 nariadenia kvalifikovať ako „veľkú živelnú pohromu“. Finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie a operácie na obnovu v zmysle článku 3 nariadenia. (5) Pokiaľ ide o vplyv a následky katastrofy, bulharské orgány hlásia, že od 19. júna 2014 v dôsledku nepriaznivých poveternostných podmienok bolo povodňami výrazne postihnutých množstvo miest a dedín v Bulharsku, najmä vo východnej, severovýchodnej a strednej časti krajiny. Najväčšie škody utrpeli regióny Varna, Dobrič, Gabrovo, Veliko Tarnovo, Burgas, Montana, Kjustendil, Plovdiv, Chaskovo, Jambol a región Sofia. Silné dažde a prílivové vlny v pobrežnej obci Asparuchovo (Varna) zničili domy a farmy, zaplavili budovy a ulice a zničili automobily. Elektrické a komunikačné siete v celom regióne boli prerušené. Prívalové povodne, rieky vylievajúce sa z korýt a zosuvy pôdy spôsobili obete na životoch a rozsiahle škody v regiónoch Severen Centralen a Severoiztočen. Nahlásených bolo 15 obetí na životoch, priamo postihnutých boli tisícky ľudí a stovky ľudí museli byť evakuované a umiestnené v dočasnom ubytovaní. Došlo k škodám na verejnej infraštruktúre a zariadeniach v oblasti energetiky, vodného hospodárstva a vodných zdrojov, telekomunikácii, dopravy, zdravotníctva, vzdelávania, pohotovostných služieb, kultúrneho dedičstva a chránených prírodných oblastí. Životné podmienky v postihnutých oblastiach ešte viac zhoršujú všadeprítomné nánosy blata a odpadkov, pretekanie kanalizácie a vodných splaškov. V dôsledku povodní dochádza k spusteniu procesov zosúvania pôdy a erózie. (6) Náklady na základné núdzové operácie a operácie na obnovu oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia bulharské orgány odhadli na 285,4 mil. EUR, pričom poskytli členenie podľa druhu operácie. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (viac ako 87 mil. EUR) sa týka zabezpečenia preventívnej infraštruktúry. Odhaduje sa, že na obnovenie dopravnej infraštruktúry bude potrebných vyše 70 mil. EUR. (7) Postihnuté regióny patria v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie 2014 – 2020 do kategórie „menej rozvinuté regióny“. Bulharské orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF pre Bulharsko na opatrenia obnovy. O pomoc prostredníctvom mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany nebolo požiadané. (8) Pokiaľ ide o implementáciu právnych predpisov Únie o prevencii rizík katastrof a ich zvládaní v súvislosti s povahou katastrofy, Bulharsko transponovalo v roku 2010 smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/EC z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (ďalej len „smernica o povodniach”) do vnútroštátneho právneho systému a bolo vykonané predbežné posúdenie rizika povodní pre povodie každej rieky na základe metodiky posudzovania rizika a povodní a ohrozenia povodňami, ktorú vypracovalo ministerstvo životného prostredia a vodohospodárstva. (9) Ku dňu predloženia žiadosti nebolo voči Bulharsku vedené konanie o porušení právnych predpisov Únie v súvislosti s povahou katastrofy. (10) Bulharské orgány uviedli, že poistené sú škody vo výške približne 2,3 mil. EUR v odvetví zdravotníctva. Táto suma bola odpočítaná od oprávnených nákladov. 3. Financovanie Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje prahovú hodnotu (t. j. 0,6 % HND alebo 3 miliardy EUR v cenách roku 2002, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanovenou prahovou hodnotou. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd pod prahovou hodnotou a sadzba 6 % pre časť škôd, ktorá túto hodnotu presahuje. Metodika na výpočet pomoci z Fondu solidarity bola stanovená vo výročnej správe o Fonde solidarity za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom. Navrhuje sa uplatniť rovnaké percentuálne sadzby a poskytnúť tieto sumy pomoci: Katastrofa || Priame škody (v mil. EUR) || Prahová hodnota pre veľkú katastrofu (v mil. EUR) || Celkové náklady na oprávnené operácie (v mil. EUR) || 2,5 % priamych škôd do výšky prahovej hodnoty (v EUR) || 6 % priamych škôd nad prahovou hodnotou (v EUR) || Uplatňuje sa strop || Celková výška navrhovanej pomoci (v EUR) Srbsko || 1 105,622 || 174,649 || 381,967 || 4 366 225 || 55 858 380 || nie || 60 224 605 Chorvátsko || 297,629 || 254,229 || 108,799 || 6 355 725 || 2 604 000 || nie || 8 959 725 Bulharsko || 311,328 || 232,502 || 285,440 || 5 812 550 || 4 729 560 || nie || 10 542 110 SPOLU || || 79 726 440 Toto je druhé rozhodnutie o návrhu na mobilizáciu v roku 2014, pričom celková výška vyššie navrhovanej pomoci spĺňa ustanovenia nariadenia o viacročnom finančnom rámci (VFR), v ktorom sa celkovo počíta so sumou 530,6 mil. EUR (500 mil. EUR v cenách z roku 2011). Z tohto dôvodu sa navrhuje zmobilizovať Fond solidarity v každom z týchto prípadov a začleniť celkové rozpočtové prostriedky pre Chorvátsko a Bulharsko vo výške 19 501 835 EUR do rozpočtu na rok 2014 do rozpočtového článku 13 06 01 a zodpovedajúce rozpočtové prostriedky vo výške 60 224 605 EUR pre Srbsko do rozpočtového článku 13 06 02 (určeného pre pristupujúce krajiny), a to tak vo viazaných, ako aj v platobných rozpočtových prostriedkoch. Keďže Fond solidarity je osobitný nástroj vymedzený v nariadení o VFR, zodpovedajúce rozpočtové prostriedky by sa mali začleniť do rozpočtu mimo stropov VFR. 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov VFR Rozpočtový riadok || Rozpočet na rok 2014 (vrátane OR č. 1 a NOR č. 2 – 6/2014) || Návrh opravného rozpočtu č. 7/2014 || Rozpočet na rok 2014 (vrátane OR č. 1 a NOR č. 2 – 7/2014) VRP || PRP || VRP || PRP || VRP || PRP 1. || Inteligentný a inkluzívny rast || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Strop || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Rezerva || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Strop || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Rezerva || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Strop || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Rezerva || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Nástroj flexibility || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rezerva || 0 || || || || 0 || 2. || Udržateľný rast: prírodné zdroje || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 || || || 59 190 929 284 || 56 558 779 469 Strop || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Rezerva || 112 070 716 || || || || 112 070 716 || z čoho: Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) — Výdavky súvisiace s trhom a priame platby || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Čiastkový strop || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Čistý presun medzi EPZF a EPFRV || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Rezerva || || || || || || 3. || Bezpečnosť a občianstvo || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Strop || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Rezerva || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Globálna Európa || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Strop || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Rezerva || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administratíva || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 || || || 8 404 610 581 || 8 405 483 381 Strop || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Rezerva || 316 389 419 || || || || 316 389 419 || z čoho: administratívne výdavky inštitúcií || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 || || || 6 797 485 938 || 6 798 358 738 Čiastkový strop || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rezerva || 258 514 062 || || || || 258 514 062 || 6. || Kompenzácie || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Strop || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Rezerva || 400 000 || || || || 400 000 || Spolu || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 || || || 142 107 479 376 || 139 886 394 140 Strop || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Nástroj flexibility || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Rezerva na nepredvídané udalosti || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Rezerva || 521 850 624 || 6 305 860 || || || 521 850 624 || 6 305 860 || Osobitné nástroje || 503 179 528 || 403 149 428 || 79 726 440 || 79 726 440 || 582 905 968 || 482 875 868 Celkový súčet || 142 610 658 904 || 140 289 543 568 || 79 726 440 || 79 726 440 || 142 690 385 344 || 140 369 270 008 [1] Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] Ú. v. EÚ L 51, 20.2.2014, s. 1. [4] Ú. v. EÚ L 204, 11.7.2014, s. 1. [5] COM(2014) 234, 15.4.2014. [6] COM(2014) 329, 28.5.2014. [7] COM(2014) 461, 9.7.2014. [8] COM(2014) 641, 16.10.2014. [9] COM(2014) 564, 8.9.2014. [10] COM(2014) 649, 17.10.2014. [11] Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3. [12] Ú. v. EÚ L 189, 27.6.2014, s. 143. [13] Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27.