ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.5.

„Rozšírená spolupráca“, teda druhé smerovanie, by mohla aspoň podnietiť väčšiu konvergenciu medzi niektorými členskými štátmi, ale zároveň by vytvorila väčšie rozdiely medzi inými (čiastočná konvergencia). To by bolo krokom vpred v porovnaní so súčasnou situáciou a umožnilo by to vyhnúť sa aktuálnemu problému hľadania najmenšieho spoločného menovateľa alebo zavádzania príliš veľkého počtu výnimiek (opt-out), ktoré značne komplikujú presadzovanie týchto pravidiel. Viedlo by to však k tomu, že občania by mali rôzne práva, v závislosti od členského štátu, v ktorom žijú. Vznikli by tým aj nové výzvy a neistota pre podniky, ktoré pôsobia v celej EÚ a potrebujú rovnaké podmienky a ktoré by boli konfrontované aj s rôznymi spôsobmi uplatňovania predpisov. Zároveň by to mohlo viesť k zníženiu podpory pre spoločný trh, ak budú mať občania v krajinách, ktoré nie sú zapojené, čoraz väčší pocit, že sa na nich zabúda.
EHSV zastáva názor, že ustanovenia o zmene poskytovateľa by mali byť pre spotrebiteľov atraktívnejšie a mali by im poskytnúť lepšiu ochranu. Držiteľ PEPP by mal mať právo kedykoľvek zmeniť poskytovateľa. S tým súvisí otázka poplatku, ktorý je v tejto situácii účtovaný. EESC preto žiada o objasnenie toho, ako sa bude uplatňovať navrhované ohraničenie poplatku na 1,5 % z kladného zostatku. Ohraničenie 1,5 % vyzerá síce na papieri ako rozumné riešenie, ale ak zároveň neexistuje aj ohraničenie v absolútnom vyjadrení, výsledkom paušálne stanovenej percentuálnej hodnoty by bolo účtovanie poplatku sporiteľovi z absolútnej hodnoty úspor. EHSV to považuje za nespravodlivé a pre sporiteľa by to znamenalo len obmedzenie možností zmeniť poskytovateľa. Komisia by v záujme zvýhodnenia sporiteľov a zlepšenia budúcich vyhliadok PEPP mala preskúmať aj upustenie od poplatku za zmenu poskytovateľa po určitom stanovenom časovom období.
5.1.

Spoločný referenčný rámec EÚ by mal rozhodujúci význam pre udržateľné využívanie a ochranu poľnohospodárskej pôdy, pretože by umožnil sledovať pokrok dosiahnutý pri zhromažďovaní a využívaní údajov. Okrem toho by tento rámec mohol slúžiť na to, aby sa stanovila jednotná terminológia, definícia dobrého stavu pôdy, priority, kritériá monitorovania so zreteľom na rôzne pôdne a klimatické pomery, ako aj rôzne politické opatrenia na dosiahnutie dobrého stavu pôdy. Ide o nevyhnutný predpoklad primeraného posúdenia pôdnych podmienok a prijatia potrebných opatrení.
3.4.

Činnosť vnútroštátnych orgánov na ochranu hospodárskej súťaže má veľký význam pre odstraňovanie zneužívania dominantného postavenia a iných praktík, ktoré obmedzujú hospodársku súťaž. Komisia vykonala analýzu kapacít orgánov na ochranu hospodárskej súťaže z pohľadu zdrojov, právomocí a nezávislosti činnosti. Prijať by sa mali opatrenia, ktoré by boli reakciou na zistenie, že ich efektívnosť je možné zvýšiť. EHSV opäť pripomína, že orgány na ochranu hospodárskej súťaže môžu a musia namiesto reaktívneho postoja na základe oznámení zo strany prevádzkovateľov alebo spotrebiteľov zaujať preventívnejší postoj, a to predovšetkým, pokiaľ ide o praktiky zneužívania dominantného postavenia, ktoré sa neustále uplatňujú pri vyjednávaniach. Monitorovanie vyjednávaní by mohlo podporiť prevenciu určitého zneužívania dominantného postavenia a tým chrániť malých prevádzkovateľov a spotrebiteľov.
1.5.

Niektoré členské štáty už používajú rôzne technológie na výber cestného mýta a prechod na jednotný systém by bol pre ne veľmi nákladný. EHSV preto odporúča Európskej komisii, aby hľadala pružné finančné, technické a právne nástroje, ktorými podporí členské štáty v úsilí o prepojenie rôznych existujúcich riešení do jedného interoperabilného systému. Ak by sa do prílohy smernice začlenil zoznam technológií používaných v systémoch s palubnou jednotkou, bolo by možné rýchlejšie reagovať na technický rozvoj a pomôcť dosiahnuť jednotnosť.
2.1.1.

Najzávažnejší z nich sa týka a bude sa čoraz viac týkať tzv. blokačných druhov (tzv. choke species), t. j. druhov, na ktoré má prevádzkovateľ nízke alebo žiadne kvóty, no ktoré sa však napriek tomu zachytávajú do sietí alebo iných druhov rybárskeho výstroja. Mechanizmy flexibility zahrnuté do nariadenia sú úplne nepostačujúce na riešenie tejto skutočnosti. Po tom, ako v roku 2019 vstúpi v plnom rozsahu do platnosti povinnosť vylodiť úlovky, bude musieť zostávať v prístavoch mnoho rybárskych plavidiel, ktoré aj napriek tomu, že nevyčerpali kvótu pre svoje cieľové druhy, nebudú smieť loviť, pretože vyčerpali svoju nízku kvótu pre vedľajšie úlovky.
6.3.

Výbor sa zasadzuje za preskúmanie nástrojov na zlepšenie správy hospodárskych záležitostí v HMÚ, napríklad tým, že sa vytvorí funkcia stáleho ministra financií eurozóny a zároveň sa zabezpečí plná demokratická zodpovednosť. Zlúčenie kompetencií by posilnilo súdržnosť politík HMÚ, ktoré sú vzhľadom na množstvo rôznych inštitúcií v súčasnosti roztrieštené. Od začiatku by sa mali stanoviť zámery fiškálnej politiky eurozóny, pričom minister financií by mal definovať, akým spôsobom by sa mali dosiahnuť. Súčasné zámery fiškálnej politiky predstavujú súhrn všetkých rozpočtových sáld členských štátov, pričom smerovanie zámerov fiškálnej politiky pre eurozónu je náhodné.
4.2.4.

Vo všeobecnosti sa nové udržateľné hospodárske modely budú rozvíjať len vtedy, ak budú podniky a podnikatelia presvedčení o ich ekonomickom zmysle pre EÚ v roku 2030 alebo 2050. Z tohto dôvodu sa musí udržateľnosť považovať za prierezový cieľ EÚ. Politický, fiškálny a regulačný rámec EÚ musí zabezpečiť zviditeľnenie s cieľom viesť činnosť hospodárskych subjektov, verejných orgánov a občianskej spoločnosti. V tejto súvislosti sa v tomto stanovisku odporúča: — odstrániť prekážky v tejto oblasti na politickej úrovni, pričom udržateľnosť by sa v tomto prípade mala považovať za prierezové kritérium, ktoré umožní modernizáciu európskeho hospodárstva. Ide o zosúladenie európskych politík s kritériami udržateľnosti a začlenenie týchto kritérií do právnych predpisov. Každý nový predpis by tak mohol byť podrobený prísnejšiemu testu udržateľnosti. Na politickej úrovni musí EÚ dôrazne ukázať svoju podporu udržateľnému rozvoju a preukázať svoje vedúce postavenie. To si vyžaduje premietnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do novej stratégie Európy do roku 2030, prijatie jasne vymedzeného súboru ukazovateľov výkonnosti EÚ a ukazovateľov presahujúcich HDP a ich začlenenie do rámca európskeho semestra. — Začleniť sociálno-environmentálne externé vplyvy do hospodárskej logiky a nabádať pritom najmä členské štáty, aby do nej lepšie zahrnuli ekologické zdaňovanie (16) a zastavili neekologické dotácie. Na európskej úrovni treba posilniť signál o cene uhlíka, najmä prostredníctvom reformy systému obchodovania s emisiami alebo doplnkových opatrení na vnútroštátnej úrovni v energetickom odvetví, ktoré produkuje 60 % emisií CO2. Takéto začlenenie by udržateľným výrobkom a technológiám, ktoré sa zameriavajú na obmedzenie takýchto externých vplyvov a ktorých výroba je preto často drahšia, umožnilo stať sa konkurencieschopnejšími. — Vytvoriť regulačný rámec na podporu udržateľnej spotreby a výroby (normy v oblasti ekodizajnu, predĺženie životnosti tovarov, energetické označovanie, ciele v oblasti predchádzania vzniku odpadov, boj proti znečisteniu, normy energetickej účinnosti v stavebníctve atď.). Existujúce právne predpisy napríklad o ekodizajne dnes nezachádzajú dostatočne ďaleko (17). Normy by mali byť prispôsobené osobitnej situácii MSP („test MSP“).
2.2.

Ako uviedla Európska komisia, vo všeobecnosti priniesla dohoda o voľnom obchode pre EÚ pozitívne obchodné výsledky. Podľa štatistických údajov Komisie sa päť rokov od začiatku vykonávania dohody o voľnom obchode zvýšil vývoz tovaru z EÚ do Kórey o 59 % z 28 mld. EUR v roku 2010 (posledný rok pred predbežným uplatňovaním) na 44,5 mld. EUR v roku 2016. Deficit obchodnej bilancie EÚ s Kóreou vo výške 11,6 mld. EUR v roku 2010 sa tak premenil na prebytok obchodnej bilancie EÚ vo výške 3,1 mld. EUR v roku 2016. Vývoz služieb z EÚ do Kórey sa v období 2010 – 2015 zvýšil o 49 % v porovnaní s 32 % dovozu z Kórey do EÚ. V roku 2015 mala EÚ obchodný prebytok v oblasti služieb vo výške 4,8 mld. EUR. Za rovnaké obdobie sa prílev priamych zahraničných investícií (PZI) do EÚ zvýšil o 59 % a stav PZI EÚ (investície EÚ v Kórei) vzrástol o 33 % (3).
3.4.

Potenciál automatizovanej dopravy vrátane áut bez vodiča sa vníma najmä ako príležitosť pre nové obchodné modely. Dôležitá je však aj otázka zodpovednosti, ktorú je potrebné ozrejmiť v EÚ harmonizovaným spôsobom. Ďalším dôsledkom automatizovanej alebo poloautomatizovanej dopravy je to, že môže výrazne zlepšiť aktívnu bezpečnosť pozemných vozidiel. Počet smrteľných nehôd na cestách klesol od 70. rokov minulého storočia štvornásobne, a to najmä vďaka zavedeniu pasívnych bezpečnostných prvkov v automobiloch. Na cestách v EÚ však napriek tomu prišlo v roku 2016 o život 25 500 osôb. Vďaka vypracovaniu a zavedeniu moderných aktívnych bezpečnostných prvkov (poloautomatizovaná doprava, prepojené automobily) by v súčasnosti malo byť možné výrazne znížiť počet smrteľných nehôd alebo ich dokonca úplne eliminovať, ako sa stanovuje v projekte v oblasti bezpečnosti Vision Zero (Vízia nula). Tento projekt sa začal realizovať vo Švédsku v roku 1997 a neskôr ho prevzala EÚ, no očakávané výsledky sa nikdy nedosiahli. Automatizovaná doprava má v súčasnosti potenciál zásadne zmeniť situáciu. EHSV podporuje Komisiu, aby pokračovala v projekte Vision Zero do roku 2050, pretože tento cieľ má pre našu spoločnosť a všetkých občanov mimoriadny význam.
Podľa EK má u Uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa vysielania pracovníkov v cestnej doprave v celej EÚ má kľúčový význam pre zachovanie rovnakých podmienok pre pracovníkov aj podniky. EK tvrdí, že tento návrh by Pomohlo by to aj pri predchádzaní rozsiahlemu zneužívaniu a využívaniu pracovnej sily s nízkymi príjmami z iných členských štátov, ktoré sa v medzinárodnej cestnej doprave príliš rozmohlo a je hlavnou príčinou poklesu úrovne miezd a podmienok pre vodičov v cestnej doprave. bol kľúčom k vytvoreniu spravodlivého, bezpečného a environmentálne a sociálne udržateľného odvetvia cestnej dopravy. EHSV podporuje tieto ciele. Tiež však zdôrazňuje, že na to, aby ustanovenia týkajúce sa vysielania pracovníkov fungovali tak, ako to navrhuje EK, je dôležité ich prispôsobiť realite v odvetví dopravy. EHSV preto vzhľadom na zložitosť súvisiacej administratívnej práce a problémy s kontrolou a presadzovaním považuje za nevyhnutné kriticky zvážiť prínos uplatňovania pravidiel vysielania pracovníkov v medzinárodnej doprave.
4.12.

EHSV súhlasí s návrhom, aby sa do vnútroštátnych elektronických registrov podľa článku 16 doplnili ďalšie informácie a zapisovali sa do nich všetky porušenia. EHSV osobitne víta päťdňovú lehotu na poskytnutie informácií od doručenia žiadosti a upozorňuje, že kontrolné orgány by mali mať v reálnom čase, počas cestných a/alebo podnikových kontrol prístup k všetkým informáciám dostupným v elektronickej podobe v príslušných registroch. EHSV sa takisto domnieva, že medzi údajmi, ktoré treba zaznamenávať do vnútroštátnych elektronických registrov by mali byť aj informácie o vodičoch, ktorých podniky zamestnávajú, čo je dôležité pre posudzovanie dodržiavania sociálnych a pracovnoprávnych predpisov. Mohlo by to do veľkej miery pomôcť obmedziť podvodné praktiky spomínané v bode 3.3. EHSV žiada Komisiu, aby takéto opatrenie zvážila [pozri Uznesenie Európskeho parlamentu z 18. mája 2017 o cestnej doprave v Európskej únii, 2017/2545 (RSP), bod 33].
4.1.

remote shell ). Na základe toho by mohla byť stanovená právomoc oboch členských štátov EÚ. V článku 11 treba doplniť nový odsek o riešení sporov o právomoc, a to buď na základe toho, že sa určia orgány, ktoré budú mať takéto poverenie (napr. EUROJUST), alebo sa uvedie odkaz na podobný mechanizmus určený na riešenie takýchto situácií [napr. rámcové rozhodnutie 2009/948/SVV V článku 11 o stanovení vyšetrovacích právomocí je potrebné objasniť, či je základnou zásadou prítomnosť páchateľa trestného činu na danom území alebo informatický systém, ktorý bol použitý, s cieľom vyhnúť sa pozitívnemu sporu o právomoc, pokiaľ ide o situáciu uvedenú v článku 11 ods. 2 písm. a), ktorá odkazuje na fyzickú prítomnosť, a situáciu v článku 11 ods. 2 písm. b), keď občan spáchal trestný čin na území členského štátu, no použil pritom mechanizmus diaľkového prístupu (). Na základe toho by mohla byť stanovená právomoc oboch členských štátov EÚ. V článku 11 treba doplniť nový odsek o riešení sporov o právomoc, a to buď na základe toho, že sa určia orgány, ktoré budú mať takéto poverenie (napr. EUROJUST), alebo sa uvedie odkaz na podobný mechanizmus určený na riešenie takýchto situácií [napr. rámcové rozhodnutie 2009/948/SVV ( 5 ) ].
3.6.

Podobne cieľom stratégie „Make in India“ je pripraviť krajinu na to, aby sa stala nasledujúcim centrom výroby. Tento proces sa však netýka len technológie, ale tiež, čo je omnoho dôležitejšie, zručností. Je zaujímavé, že Čínska ľudová republika už pripravuje štátny program s názvom „Made in China 2025“, a to na základe nemeckého programu „Industrie 4.0“ a iných európskych trendov. Znamená to, že Európa je znovu na čele tejto zmeny. Možno však nestačí iba viesť. Musíme si zároveň uvedomovať výzvy, ktoré sú pred nami a poznať spôsoby, ako sa im prispôsobiť, aby sme podporili a upevnili vedúce postavenie Európy, výsledkom čoho bude rast pre všetkých.
3.9.

Prístupu Komisie sa vyjadruje podpora, mohli by sa však sprísniť niektoré detaily, aby sa zabezpečila účinnosť revidovaného nariadenia: dĺžka trvania šetrenia by sa mala skrátiť a nemalo by byť umožnené zastaviť prešetrovania bez udania dostatočného dôvodu – ako napríklad dohoda so stranami o nápravných opatreniach a ich vykonávaní. Mal by existovať aj systém dočasného riešenia.
4.2.

Hoci každé z 15 navrhnutých opatrení akčného plánu už samé o sebe môže byť prínosom k lepšiemu vykonávaniu existujúcich predpisov v oblasti ochrany prírody, EHSV trochu znepokojilo, že Komisia opäť predkladá nový plán. Z hľadiska EHSV by bolo oveľa užitočnejšie, keby sa vyhodnotila existujúca stratégia biodiverzity a jej šesť cieľov a 20 konkrétnych opatrení, presne sa zanalyzovali a zverejnili jej slabé stránky a na základe toho sa do existujúcej stratégie prípadne začlenili dodatočné opatrenia. Predloženie nového akčného plánu je zmätočné, pretože vôbec nie je jasné, akým spôsobom tento plán súvisí s existujúcou stratégiou biodiverzity, najmä so zreteľom na to, že niektoré z opatrení akčného plánu (napr. v prioritných oblastiach B a C) sa už roky vyskytujú v programoch EÚ v oblasti biodiverzity a uvádzajú sa medzi jej strategickými prioritami, pričom čakajú na svoju realizáciu v praxi.
4.6.

Skutočný potenciál zjednodušenia prostredníctvom rozvoja IT riešení sa nenaplnil. Nie všetci aktéri CLLD boli zapojení do procesu vývoja nástrojov IT, a to spôsobuje ťažkosti s používaním týchto systémov. Pri navrhovaní nástrojov IT určených na implementáciu sa treba spoľahnúť na praktické znalosti miestnych akčných skupín. Platformy IT vyvinuté riadiacimi orgánmi musia zodpovedať potrebám všetkých aktérov CLLD. Miestne akčné skupiny musia mať k dispozícii flexibilné a otvorené platformy, ktoré im umožnia implementáciu stratégií miestneho rozvoja v súlade s osobitosťami daného územia. Treba zabrániť normalizácii.
1.6.

Oznámenie sa nesnaží potlačiť vnútroštátne jurisdikcie a stanovuje minimálne normy zakotvené v rozsudkoch a vysvetleniach Súdneho dvora, ktoré sú záväznou základnou požiadavkou. Tento bod a požiadavka, že by nemali existovať žiadne výnimky ani návrat do pôvodného stavu, by mali byť uvedené v budúcich verziách oznámenia.
4.4.

EHSV sa domnieva, že európsky obranný fond bol navrhnutý s cieľom podporiť konkurencieschopnosť európskeho obranného priemyslu. Európska komisia by mala podporovať inkluzívny prístup v činnosti fondu a fond by sa nemal používať ako fond regionálneho rozvoja, lebo by to mohlo vyústiť do prílišného rozptýlenia zdrojov, čo by nebolo účinné z hľadiska boja proti fragmentácii európskych obranných systémov.
5.6.

Výbor má tiež určité obavy týkajúce sa možnosti uľahčenia nezákonnej kabotáže. Kabotáž je preprava tovaru za poplatok alebo úhradu vykonávaná v jednom členskom štáte vozidlom patriacim dopravcovi, ktorý v ňom nemá sídlo, a je zapísané v evidencii v inom členskom štáte. (Nákladný dopravca so štandardnou medzinárodnou licenciou má povolenie Spoločenstva vykonať len tri kabotáže počas siedmych dní v hostiteľskom členskom štáte. Tieto aktivity musia byť pokračovaním prepravy tovaru prepravovaného z určitého členského štátu do hostiteľského členského štátu.) Na dokonale konkurenčnom vnútornom trhu by obmedzujúce pravidlá samozrejme neboli potrebné, ale tento cieľ zostáva len túžbou. Zrušenie obmedzení používania prenajatých vozidiel by prepravcom podstatne uľahčilo trvalé vykonávanie (nezákonnej) kabotáže tým, že by jednoducho prenajímali vozidlá zapísané v evidencii v tom členskom štáte, v ktorom majú záujem o vykonávanie tohto druhu činnosti.
3.3.

Preferovaná je tretia možnosť, na ktorej sa – ako sa zdá – zhodli všetky strany. Revízia v tomto prípade predpokladá uzavretie spoločnej rámcovej dohody s tromi regionálnymi piliermi. „Tretia alternatíva má formu jednej dohody s partnerskými krajinami, ktorá by pozostávala z troch rozličných regionálnych partnerstiev s Afrikou, Karibikom a Tichomorím a bola by otvorená užšej spolupráci s ostatnými krajinami pod spoločným zastrešením. V rámci tohto zastrešenia by sa stanovili spoločné hodnoty, zásady, základné prvky a záujmy, ktoré sú základom pre spoluprácu medzi jednotlivými stranami, a vychádzali by z významného acquis dohody. Takisto by zahŕňalo konkrétne mechanizmy spolupráce na globálnej agende. Tri regionálne partnerstvá by boli založené na existujúcich partnerstvách a zahŕňali by ich (napr. spoločná stratégia EÚ a Afriky) a stanovovali by priority a kroky zamerané na špecifiká agendy partnerstva so všetkými tromi regiónmi.“ Táto inštitucionálna úprava navrhnutá Komisiou pozostáva z troch individuálnych regionálnych partnerstiev s Afrikou, Karibikom a Tichomorím pod spoločným zastrešením, zachováva acquis a výhody formátu EÚ – AKT, pričom zároveň umožňuje diferencované iniciatívy v oblasti rozvoja podľa jednotlivých regiónov. Okrem toho táto uprednostňovaná alternatíva ponúka do budúcnosti možnosť zapojenia ďalších krajín mimo AKT, ako napríklad iných najmenej rozvinutých krajín (LDC) alebo krajín severnej Afriky.
1.5.7.

Pokiaľ ide o rybolov, EHSV sa domnieva, že by sa mala posilniť: i) pružnosť Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) s cieľom odstrániť prekážky medzi jednotlivými úrovňami verejnej správy a ii) úloha Všeobecnej rybárskej komisie pre Stredozemné more (GFCM), aby sa zvrátil naďalej nepriaznivý stav populácie rýb mnohých druhov, a to v úzkej spolupráci a koordinácii so stredomorskými krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ (pozri tiež body 4.3.4 a 4.3.5).
1.4.

EHSV sa domnieva, že nariadenie EDIDP by malo byť včlenené do spoločnej priemyselnej strategickej vízie, ktorá umožní dospieť k úspešnej integrácii európskych výrobcov a používateľov z minimálne troch členských štátov do financovaných projektov a do nákupu tovaru a služieb.
3.8.

Týmto rýchlym (21) hodnotením akčného plánu v polovici trvania sa zabezpečuje dohľad a včasná reakcia. Výbor to víta vzhľadom na to, že to umožní ponúknuť dôraznejšiu a cielenejšiu odpoveď na rôzne výzvy zamerané na budúcnosť, ktoré sa objavujú v neustále sa meniacich politických a hospodárskych podmienkach. Napokon je žiaduce pravidelné zabezpečovanie takýchto hodnotení v polovici trvania aj v budúcnosti. Výbor sa domnieva, že je vhodné do tohto procesu aktívne a užšie zapojiť rôzne zúčastnené strany. Je to o to dôležitejšie vzhľadom na to, že konečný úspech únie kapitálových trhov bude závisieť od miery, v akej sa poskytnuté základné piliere premenia na „ozajstnú“ realitu, v akej sa jednotný trh bude v skutočnosti realizovať a v akej ho bude účinne využívať čo najväčší počet poskytovateľov finančných služieb, podnikov, investorov a sporiteľov.
1.5.

EHSV dúfa, že sa EÚ stane propagátorom významného plánu digitálneho vzdelávania a odbornej prípravy, ktorým sa všetkým občanom ponúknu nástroje poznávania na čo najlepšie zvládnutie prechodu a že pritom bude rešpektovať zodpovedajúce štátne právomoci. Plán by mal zahŕňať všetky druhy a stupne vzdelávania počnúc odbornou prípravou učiteľských zborov a revíziou učebných plánov a didaktiky a úzko súvisieť so sústavou neustálej odbornej prípravy slúžiacou na aktualizáciu alebo zmenu kvalifikácie pracovníkov. Osobitná pozornosť by sa mala venovať aj riadiacim pracovníkom, a to prostredníctvom odborných kurzov v spolupráci s vysokými školami.
4.2.2

Zároveň sa musí zaviesť aj zásada „open source“, a to bez toho, aby na to doplácal verejný výskum. Verejné inštitúcie často financujú vedecký výskum. Pred publikovaním v odborných revue musia sa články musia podrobiť tzv. peer review (partnerskému preskúmaniu), pričom sa kriticky hodnotí práca výskumných pracovníkov. Tieto revue sú k dispozícii v univerzitných výskumných centrách prostredníctvom digitalizovaných a globalizovaných sietí, ako napríklad „web of science“. Univerzity platia vysoké sumy za prístup k ich obsahu, pričom by sa mali sprístupniť za primerané ceny. Nemali by opäť platiť za to, aby mohli svojim študentom ponúknuť na prečítanie texty vychádzajúce z predchádzajúcich výskumov. Toto dvojité využívanie verejných prostriedkov sa nejaví ako efektívne a je v rozpore s hodnotami spravodlivosti a primeranosti.
5.1

usmernenia č. 5 by členské štáty by mali „podporovať inovatívne formy práce, ktoré zodpovedným spôsobom vytvárajú pracovné príležitosti pre všetkých“. Zatiaľ čo nové formy práce a inovácie poskytujú príležitosti pre rast, môžu mať škodlivý vplyv na ľudí, ak sa pretransformujú do neistých pracovných miest. Je potrebná rovnováha, aby sa podarilo uchovať nepochybné výhody pre rast, podnikanie a zamestnanosť. Zároveň je však potrebné riadne posúdenie vplyvu nových foriem práce Urobili sa určité konkrétne zmeny znenia usmernení v dôsledku ich zosúladenia s pilierom alebo opačne. Podľaby členské štáty by mali „podporovať inovatívne formy práce, ktoré zodpovedným spôsobom vytvárajú pracovné príležitosti pre všetkých“. Zatiaľ čo nové formy práce a inovácie poskytujú príležitosti pre rast, môžu mať škodlivý vplyv na ľudí, ak sa pretransformujú do neistých pracovných miest. Je potrebná rovnováha, aby sa podarilo uchovať nepochybné výhody pre rast, podnikanie a zamestnanosť. Zároveň je však potrebné riadne posúdenie vplyvu nových foriem práce ( 23 ) . Usmernenia pre politiky zamestnanosti by sa mali snažiť o to, aby sa trendy súvisiace s týmito novými formami práce premietli do spravodlivých pracovných príležitostí založených na rovnováhe medzi hladkými prechodmi na trhoch práce a vhodnými ustanoveniami týkajúcimi sa bezpečnosti pracovníkov. V ustanoveniach tohto usmernenia by sa malo dať jasne najavo, že inovatívne formy práce nie vždy vedú k väčšej neistote práce, hoci sa to môže niekedy predpokladať. Opatrenia, ktoré podporujú hladký prechod na trhoch práce vrátane vhodných ustanovení týkajúcich sa bezpečnosti pracovníkov, by pomohli zaistiť, aby nové formy práce priniesli spravodlivé pracovné príležitosti. Vo svojom nedávnom stanovisku z vlastnej iniciatívy ( 24 ) EHSV vyzval orgány, aby stanovili, kto je zamestnávateľ a kto zamestnanec, zaviedli povinnosť pre jednotlivcov platiť príspevky do systémov sociálneho zabezpečenia, prepojili elektronické registre sociálneho zabezpečenia a daňové databázy a preskúmali nové spôsoby financovania systémov sociálneho zabezpečenia.