Návrh rozhodnutie Rady o osobitnom programe „Spolupráca”, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007-2013) /* KOM/2005/0440 v konečnom znení - CNS 2005/0185 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 21.9.2005 KOM(2005) 440 v konečnom znení 2005/0185 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o osobitnom programe „Spolupráca”, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 - 2013) (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA (ZMLUVA O ES) 1. KONTEXT NÁVRHOV Návrhy piatich osobitných programov vychádzajú z návrhu Komisie na siedmy rámcový program (2007 - 2013) prijatý 6. apríla 2005[1]. Predložená štruktúra obsahuje štyri hlavné osobitné programy – „Spolupráca”, „Myšlienky”, „Ľudia” a „Kapacity”, z ktorých každý zodpovedá hlavnému cieľu európskej výskumnej politiky. Ďalší osobitný program sa týka priamych činností Spoločného výskumného centra. Komisia predloží k siedmemu rámcovému programu návrhy na „Pravidlá účasti a šírenia informácií v oblasti biovýskumu”. Kontext a ciele politík sú stanovené v oznámení „Rast prostredníctvom budovania Európskeho výskumného priestoru”[2]. Splnenie týchto cieľov a úplná realizácia osobitných programov si vyžiada zdvojnásobenie rozpočtu navrhnutého Komisiou. K dlhodobému a udržateľnému vytváraniu pracovných miest významne prispieva výskum, technológia, vzdelanie a inovácia. Uvedené oblasti sú zároveň kľúčom k hospodárskemu rastu, konkurencieschopnosti, zdraviu, kvalite života a životného prostredia. Úlohou rámcového programu v oblasti výskumu a programov Spoločenstva v oblasti vzdelania a inovácie je dosiahnuť pokrok k vedomostnému hospodárstvu a spoločnosti. Osobitné programy siedmeho rámcového programu sú určené na to, aby v kombinácii s potrebnými vnútroštátnymi a súkromnými snahami riešili hlavné nedostatky týkajúce sa úrovne, kvality a dosahu európskeho výskumu. Šírenie a prenos vedomostí predstavujú zásadný prínos činností v oblasti európskeho výskumu. Preto sa prijmú príslušné opatrenia zamerané na dôslednejšie využívanie výsledkov týchto činností na strane priemyslu, tvorcov politík, ako aj na strane spoločnosti. Je potrebné, aby Európa vo významnejšej miere investovala do oblasti výskumu. Ak Európska únia chce do roku 2010 pokročiť k cieľu investovať do výskumu 3 % svojho HDP, treba na tento cieľ klásť väčší dôraz. Siedmy rámcový program k tomu prispeje ako priamym financovaním, tak aj vytvorením a podporovaním podmienok na ďalšie verejné a súkromné investície do výskumu. Európa potrebuje na zvýšenie a zlepšenie svojho výskumného úsilia viac výskumných pracovníkov. Úlohou siedmeho rámcového programu, ako aj ďalších opatrení, akými sú napr. Európska charta pre výskumných pracovníkov či vnútroštátne opatrenia v rámci politík, je vzbudiť záujem početnej verejnosti o profesiu výskumného pracovníka a opäť prilákať popredných perspektívnych odborníkov v oblasti výskumu do Európy. Finančná podpora na európskej úrovni ponúka príležitosti na zvýšenie kvality a účinnosti výskumu, čo nemožno dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni. Osobitné programy siedmeho rámcového programu predstavujú ďalšiu konsolidáciu európskeho výskumného priestoru na základe využitia nových spôsobov s dosiahnutím kritického objemu a štruktúr v nových oblastiach výskumu a s ďalšou podporou voľného pohybu myšlienok, znalostí a výskumných pracovníkov. V priebehu realizácie osobitných programov sa maximálne využije potenciál činností na európskej úrovni na posilnenie kvality výskumu najmä prostredníctvom celoeurópskych súťaží založených na prísnom a nezávislom hodnotení návrhov. To zahŕňa identifikáciu a podporu jestvujúcej kvality v celej Európskej únii, ako aj vytváranie kapacít pre budúcu svetovú kvalitu výskumu. Dosah osobitných programov sa zvýši spojením s ďalšími politikami a programami Spoločenstva, a najmä štrukturálnymi fondmi, vzdelávacími programami a programom konkurencieschopnosti a inovácie. 2. PREDCHÁDZAJÚCE KONZULTÁCIE Pri príprave návrhov osobitných programov sa brali do úvahy názory, ktoré vyjadrili inštitúcie EÚ, najmä Európsky parlament a Európska rada, ako aj ďalšie zainteresované strany vrátane výskumníkov a používateľov výskumu. Príprava zahŕňa neustále diskusie a príspevky týkajúce sa návrhov rozhodnutí siedmeho rámcového programu, rozsiahle konzultácie a príspevky zhromaždené pri príprave tohto návrhu a ďalšie úsilie pri určovaní budúcich priorít výskumu vyvíjané napr. európskymi technologickými platformami. Návrh osobitného programu vychádza z hĺbkového posúdenia dosahu vykonaného pre návrh siedmeho rámcového programu[3], ktorý preukázal špecifický významný prínos každého z navrhovaných osobitných programov. Návrhy navyše zohľadňujú výsledok päťročného hodnotenia rámcového programu.[4] 3. PRÁVNE ASPEKTY Návrh osobitných programov vychádza z článkov 163 až 173 kapitoly XVIII Zmluvy, najmä z článku 166.3 týkajúceho sa realizácie rámcového programu prostredníctvom osobitných programov. 4. VPLYV NA ROZPOčET Legislatívne finančné výkazy pripojené ku každému navrhovanému rozhodnutiu stanovujú vplyv na rozpočet a ľudské a správne zdroje. Komisia plánuje založiť výkonnú agentúru, ktorej zverí určité požadované úlohy, akými je realizácia osobitných programov „Spolupráca“, „Ľudia“ a „Kapacity.“ Rovnaký postup sa uplatní aj pri realizácii programu „Myšlienky“ (pozri oddiel 7.2). 5. KOHERENTNÁ A FLEXIBILNÁ REALIZÁCIA 5.1. Prispôsobenie novým potrebám a príležitostiam Je mimoriadne dôležité, aby bola realizácia osobitných programov dostatočne flexibilná a zostala v popredí vedeckého a technického rozvoja a reagovala na vznikajúce vedecké, priemyselné, politické alebo spoločenské potreby. V tomto kontexte sú mimoriadne dôležité akcie, ktoré samotným výskumníkom umožňujú identifikovať témy. Pri ďalších akciách možno tento cieľ dosiahnuť predovšetkým prostredníctvom každoročne aktualizovaných pracovných programov za pomoci výborov zástupcov členských štátov, v ktorých sa predpokladá jasné zameranie výborov na pracovné programy. Revízie môžu prebiehať rýchlejšie v prípade nových priorít vyžadujúcich urýchlenú odpoveď, ktoré vyplývajú predovšetkým z nepredvídaných potrieb politík. Úspech tohto viacročného programovania je založený na celom rade vstupov, ktoré zabezpečujú zachovanie priameho súvisu podporovaných činností s vyvíjajúcimi sa výskumnými potrebami priemyslu a politík EÚ. V rámci jednotlivých tém osobitného programu spolupráce sa bude využívať aj externé poradenstvo na multidisciplinárnej úrovni so zabezpečením efektívnej vyváženosti názorov akademickej, ako aj priemyselnej obce. V programe Myšlienky sa bude uplatňovať úplne nový prístup, v rámci ktorého je prípravou ročného pracovného programu poverená nezávislá vedecká rada založená v rámci autonómnej Európskej rady pre výskum (pozri oddiel 7.2). Dodatočný externý prínos najmä v rámci programu Spolupráca zabezpečia aj v rôznych oblastiach založené európske technologické platformy , ktoré majú potenciál fungovať ako významný a dynamický činiteľ pri zabezpečovaní relevantných prepojení s priemyslom. Výskumné priority uvedené v programoch strategického výskumu definovaných platformami sa dobre odzrkadľujú v návrhoch osobitných programov a znamenajú výrazný prínos pre viacročné programovanie. Ďalšie fóra a skupiny ako napr. Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach (European Strategy Forum on Research Infrastructures - ESFRI) a platformy založené na posúdenie programov strategického výskumu relevantných pre oblasti sociálnych alebo environmentálnych politík môžu včas poskytnúť Komisii poradenstvo týkajúce sa nových priorít v určitých oblastiach. Významnou novou príležitosťou vyplývajúcou z rámcového programu, je novátorský mechanizmus financovania, finančný nástroj na rozdelenie rizika zameraný na podporu investícií súkromného sektora do rozvoja vedy a techniky zlepšením prístupu k pôžičkám Európskej investičnej banky (EIB) na veľké opatrenia európskeho rozmeru, ktoré potrebujú kombinovať viacero zdrojov financovania vrátane pôžičiek. Tieto veľké európske akcie sú „spoločné technologické iniciatívy” a veľké projekty spolupráce financované priamo z rámcového programu v programe Spolupráca a nové projekty výskumnej infraštruktúry v programe Kapacity. V súlade s kritériami oprávnenosti možno uvažovať aj o ďalších veľkých európskych projektoch spolupráce ako Eureka. Na základe predpokladaného prínosu osobitných programov pre EIB sa výrazne zlepší prístup k úverovému financovaniu a stimulujú súkromné investície do rozvoja vedy a techniky. 5.2. Prierezové otázky Komisia zabezpečí celkovú a súvislú realizáciu siedmeho rámcového programu s plným zohľadnením zaručenej autonómie a nezávislosti Európskej rady pre výskum v programe Myšlienky. Pracovné programy ostatných osobitných programov sa koordinovane zrevidujú tak, aby umožnili plné zohľadnenie prierezových otázok. Výbory zástupcov členských štátov vo významnej miere zodpovedajú aj za pomoc Komisii pri zabezpečovaní efektívnej koherentnosti a koordinácii realizácie týchto osobitných programov. Táto úloha vyžaduje silnú úroveň koordinácie v rámci členských štátov, ako aj medzi zástupcami výborov fungujúcich v rôznych zloženiach. V prípade mimoriadneho významu podporovaných akcií pre rôzne časti osobitných programov Spolupráca, Ľudia a Kapacity sa na základe skúseností získaných v 6. rámcovom programe budú uplatňovať spoločné výzvy, čo je obzvlášť dôležité pre témy výskumu týkajúce sa bodov programu Spolupráca. Tieto výzvy sa jasne uvedú v pracovnom programe. Nasledujúce otázky týkajúce sa osobitných programov Spolupráca, Ľudia a Kapacity sú mimoriadne dôležité a predpokladajú určité mechanizmy koordinovaného prístupu: - Medzinárodná spolupráca : Všetky uvedené osobitné programy sú otvorené pre medzinárodnú spoluprácu a v tomto zmysle majú stanovené aj svoje činnosti. V celom rámcovom programe sa uplatňuje strategický prístup s cieľom zvýšiť kvalitu európskeho výskumu a konkurencieschopnosť a riešiť osobitné globálne alebo regionálne otázky tam, kde ide o vzájomný záujem a prínos. Vo všetkých osobitných programoch sa zabezpečí v súlade s touto stratégiou koherentný prístup a v tomto zmysle dostane hlavnú úlohu program Kapacity. - Výskumné infraštruktúry: Hlavná podpora výskumných infraštruktúr sa zrealizuje v programe Kapacity. Tento program zaistí koordinovaný prístup k relevantným výskumným činnostiam v ostatných programoch, najmä v programe Spolupráca. - Prierezový výskum politík : V rámci útvarov Komisie sa zavedú mechanizmy efektívnej koordinácie, ktoré zaistia najmä to, aby tieto činnosti aj naďalej spĺňali potreby vývoja politík EÚ. Na tento účel môže viacročné programovanie čerpať z pomoci skupín používateľov rôznych útvarov Komisie súvisiacich s predmetnými politikami. V tejto súvislosti sa vytvorí interná štruktúra zabezpečujúca koordináciu vedy a technológií súvisiacich s morom v rámci všetkých tematických oblastí. - Účasť MSP: Účasť MSP sa vo všetkých osobitných programoch zoptimalizuje. Okrem posilnených osobitných činností vzťahujúcich sa na MSP v programe Kapacity budú výskumné záujmy MSP tvoriť súčasť celého programu Spolupráca. Témy, ktoré sú pre MSP mimoriadne zaujímavé, sú ďalej rozpracované v pracovných programoch a výzvach na predloženie návrhov. Zvláštny dôraz sa kladie na zapojenie MSP do činností v rámci programu Ľudia. MSP sa môžu zapojiť aj do programu Myšlienky. K účasti MSP prispejú najmä predpokladané opatrenia na zjednodušenie a väčšia flexibilita výberu vhodného systému financovania. - Šírenie a prenos znalostí : Silnou črtou všetkých osobitných programov je potreba podporovať využívanie výsledkov výskumu s osobitným dôrazom na prenos znalostí medzi jednotlivými krajinami, disciplínami a z akademickej pôdy do priemyslu aj prostredníctvom mobility výskumných pracovníkov. Z tohto aspektu je dôležité zapojiť potenciálnych používateľov do pomoci pri definovaní priorít (najmä prostredníctvom európskych technologických platforiem). Využívanie výsledkov výskumu posilnia aj komplementárne činnosti v rámci programu Konkurencieschopnosť a pomoc inováciám , ktoré sa zaoberajú prekonávaním bariér inovácie a posilňovaním inovačných schopností. - Veda v spoločnosti : Táto činnosť programu Kapacity zohrá úlohu aj pri zabezpečovaní riadneho zohľadnenia spoločenských aspektov vo všetkých osobitných programoch a pri prehlbovaní interakcií medzi vedcami a širšou verejnosťou. 6. METÓDY ZJEDNODUšENIA A RIADENIA Na základe návrhov predložených v pracovnom dokumente Komisie zo 6. apríla 2005 a rozsiahleho dialógu o tomto dokumente možno dosiahnuť výrazné zjednodušenie realizácie siedmeho rámcového programu. Mnohé z navrhovaných opatrení sa majú uviesť v Pravidlách účasti a šírenia, najmä opatrenie zamerané na výrazné zníženie „byrokracie“ a zjednodušenie systémov financovania a požiadaviek výkazníctva. Medzi navrhované zlepšenia v rámci osobitných programov patrí: - Lepšia efektivita a konzistencia realizácie v celom procese externého zadávania administratívnych úloh výkonnej agentúre. - Racionalizácia systémov financovania, pričom sa na realizáciu každého osobitného programu využijú nástroje potrebné na realizáciu cieľov programu. - Jasnejšia prezentácia hodnotiacich kritérií: zahrnú sa do pracovných programov na základe princípov stanovených v každom osobitnom programe. - Jasne prezentované pracovné programy zamerané na účinné informovanie potenciálnych účastníkov o dostupných príležitostiach spĺňajúcich ich osobitné potreby a záujmy. Napríklad v pracovných programoch a výzvach sa v prípade potreby zdôrazňujú témy osobitne zaujímavé pre MSP alebo témy, na ktorých je prospešné spolupracovať s tretími krajinami. - Zjednodušenie v ďalších aspektoch, ako napr. zefektívnenie schvaľovania projektov, nové systémy financovania a podpory a ďalšie využívanie databáz a informačných nástrojov na zabezpečenie lepšej komunikácie. 7. OBSAH OSOBITNÝCH PROGRAMOV 7.1. Spolupráca Osobitný program Spolupráca je určený na získanie vedúceho postavenia v kľúčových oblastiach vedy a techniky podporou spolupráce medzi univerzitami, priemyslom, výskumnými centrami a verejnými orgánmi v celej Európskej únii ako aj v celom ostatnom svete. V rámci realizácie predchádzajúcich rámcových programov sa demonštruje dosah týchto činností na reštrukturalizáciu výskumu v Európe a na spoločné zhromažďovanie a využívanie zdrojov. Siedmy rámcový program tento dosah ešte viac rozšíri. Jeho deväť navrhnutých tém zodpovedá hlavným oblastiam pokroku vedy a techniky, v ktorých treba posilniť kvalitný výskum so zameraním na riešenie európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti, ako aj v oblasti verejného zdravia. Program vo významnej miere nadväzuje na predchádzajúce rámcové programy, pričom vychádza z preukázaného prínosu európskej podpory tohto druhu. Okrem toho obsahuje výrazné nové prvky, ktorých realizácia si vyžaduje osobitnú pozornosť: - Reagovanie na potrebu ambicióznych celoeurópskych verejno-súkromných partnerstiev s cieľom urýchliť rozvoj hlavných technológií zavedením spoločných technologických iniciatív[5]. V rámci prvého súboru iniciatív sa stanovili jasné ciele a výsledky v oblasti inovačnej medicíny, nanoelektroniky, zabudovaných počítačových systémov, vodíkových a palivových článkov, aeronautiky a riadenia letovej premávky a globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti, ktoré budú predmetom osobitných návrhov (napríklad podľa článku 171 Zmluvy). Počas realizácie 7. rámcového programu je možné identifikovať ďalšie spoločné technologické iniciatívy napríklad v oblasti výroby energie s nulovými emisiami a v oblasti obnoviteľnej energie. - Posilnený prístup ku koordinácii vnútroštátnych výskumných programov. V rámci tém sa zachová a zrealizuje úspešný systém ERA –NET . Súčasné ERA-NETy zo 6. rámcového programu môžu následne predložiť návrhy na prehĺbenie vzájomnej spolupráce alebo rozšírenie konzorcií o nových účastníkov a podporiť nové siete ERA zaoberajúce sa novými témami. Systém sa otvorí aj pre verejné orgány, ktoré výskumný program plánujú, ale zatiaľ nerealizujú. Okrem toho vznikne systém ERA-NET plus, ktorý poskytne podnet na spoločné výzvy na predloženie návrhov na nadnárodné výskumné projekty organizované medzi viacerými krajinami. - Na základe skúseností iniciatívy článku 169, Partnerstva pre klinické pokusy v európskych a rozvojových krajinách (European and Developing Countries Clinical Trials Partnership - EDCTP), boli v úzkej spolupráci členských štátov identifikované ďalšie štyri iniciatívy článku 169 . Tieto iniciatívy v oblastiach „asistovaného života“, výskumu Baltického mora a metrológie sú uvedené v programe Spolupráca a iniciatíva článku 169 spájajúca programy súvisiace s malými a strednými podnikmi, ktoré vykonávajú vnútroštátny výskum, je uvedená v programe Kapacity. Počas realizácie 7. rámcového programu je možné identifikovať ďalšie iniciatívy. - Cielenejší prístup k medzinárodnej spolupráci v rámci jednotlivých tém a aj medzitematicky sa predpokladá pri činnostiach špecifickej spolupráce identifikovaných v pracovných programoch v súlade so strategickým prístupom k predpokladanej medzinárodnej spolupráci a prostredníctvom politických dialógov a sietí s rôznymi regiónmi partnerských krajín. - V rámci jednotlivých tém sa bude vyvíjať úsilie flexibilnejšie reagovať na vynárajúce sa potreby a nepredvídané potreby politík. Pri realizácii sa bude vychádzať zo skúseností nadobudnutých pri implementácii programov Vedecká podpora politiky a Nová a vznikajúca veda a technika uvedených v 6. rámcovom programe, ako aj programu Budúca a vznikajúca technológia v oblasti informačných a komunikačných technológií (ICT). 7.2. Myšlienky Európa nedosahuje prenikavé výsledky v oblasti výskumu či bádania v nových rýchlo sa rozvíjajúcich oblastiach vedy. Program Myšlienky poskytne takýto celoeurópsky mechanizmus podporujúci skutočne kreatívnych vedcov, inžinierov a akademických pracovníkov, ktorých záujem o poznanie môže vyústiť do nepredvídateľných a výnimočných objavov s možným vplyvom na tradičné chápanie a otvorenie nových perspektív technického pokroku a vyriešenie pretrvávajúcich sociálnych a ekologických problémov. V súvislosti so zvyšovaním kvality základného výskumu vo všetkých celoeurópskych súťažiach vzniknú významné sociálne a hospodárske výhody.[6] V programe Myšlienky sa uvádza pojem „ hraničný výskum ”, ktorý je odrazom nového chápania základného výskumu. V súvislosti s nadobúdaním nových poznatkov je „hraničný výskum“ skutočne rizikovou oblasťou, do ktorej patrí aj sledovanie zásadného pokroku vo vede, technike a inžinierstve bez ohľadu na hranice medzi jednotlivými disciplínami alebo štátmi. Program vychádza z „bádateľského“ prístupu, ktorý dáva výskumníkom priestor na navrhovanie vlastných tém. Granty sa udeľujú jednotlivým tímom, pričom ponechávajú tímu flexibilitu vytvoriť akékoľvek zoskupenie výskumných pracovníkov z jednej inštitúcie alebo viacerých inštitúcií v jednej krajine alebo aj na medzištátnej úrovni, vhodné na vedenie projektov. V každom prípade by sa formovanie tímov malo riadiť vedou, a nie administratívnymi požiadavkami. Program sa odlišuje od vnútroštátne financovaných činností základného výskumu svojimi strategickými cieľmi i európskym rozmerom. Nový smer predstavuje vytvorenie Európskej rady pre výskum (European Research Council, ERC) na realizáciu programu Myšlienky. Založenie dvoch kľúčových štrukturálnych zložiek ERC, nezávislej vedeckej rady a špecializovanej realizačnej štruktúry, fungujúcich podľa princípov dôvery, dôveryhodnosti a transparentnosti, by malo zabezpečiť adekvátne finančné prostriedky a vysoko efektívny výkon a zaručiť vysoký stupeň autonómnosti a integrity pri súčasnom súlade s požiadavkami na zodpovednosť. Vedeckú radu tvoria zástupcovia európskej vedeckej obce na najvyššej úrovni konajúci na základe osobnej spôsobilosti a nezávisle na politických alebo akýchkoľvek iných záujmoch. Jej členov vymenuje Komisia na základe osobitného procesu ich identifikácie. Mandát vedeckej rady tvorí: 1. Vedecká stratégia: vytvorenie celkovej vedeckej stratégie pre program vzhľadom na vedecké príležitosti a európske vedecké potreby. V súlade s vedeckou stratégiou neustále zavádzanie pracovného programu a potrebných zmien vrátane výziev na predloženie návrhov a prípadných kritérií, na základe ktorých sa tieto návrhy majú finančne podporovať, ako aj uvedenia špecifických tém alebo cieľových skupín (napr. mladých/vznikajúcich tímov). 2. Monitorovanie a kontrola kvality: podľa vhodnosti z vedeckej perspektívy vytvorenie pozícií na realizáciu a riadenie výziev na predloženie návrhov, hodnotiacich kritérií, porovnávacích procesov vrátane výberu expertov a metód porovnávania a hodnotenia návrhov, na základe ktorých sa určí návrh, ktorý dostane financie; ako aj akýchkoľvek ďalších záležitostí ovplyvňujúcich výsledky a dosah osobitného programu a kvalitu vykonávaného výskumu. Monitorovanie kvality operácií a hodnotenie realizácie a výsledkov programu a odporúčania na nápravu alebo budúce opatrenia. 3. Komunikácia a šírenie informácií: komunikácia s vedeckým spoločenstvom a kľúčovými zainteresovanými stranami o činnostiach a výsledkoch programu a rokovaniach ERC. Pravidelné podávanie správ o činnosti Komisii. Špecializovaná realizačná štruktúra zodpovedá za vykonávanie programu podľa ročného pracovného programu. Uplatňuje najmä hodnotiace postupy, porovnávací a výberový proces podľa princípov stanovených vedeckou radou a zabezpečuje finančné a vedecké riadenie grantov. V tomto zmysle má Komisia v úmysle v prvom rade založiť výkonnú agentúru, na ktorú bude delegovať výkonné úlohy. Realizačná štruktúra zostane naďalej v úzkom styku s vedeckou radou vo všetkých aspektoch realizácie programu. V budúcnosti na základe nezávislého hodnotenia efektívnosti štruktúr a mechanizmov ERC môže vzniknúť alternatívna štruktúra napr. podľa ustanovení článku 171 Zmluvy. Európska komisia vystupuje ako garant úplnej autonómie a integrity ERC. To znamená, že zodpovednosť Komisie za realizáciu programu spočíva v zavedení realizačnej štruktúry ERC a v realizácii programu v súlade so stanovenými cieľmi podľa vedeckých zameraní a požiadaviek stanovených nezávisle fungujúcou vedeckou radou týkajúcich sa vysokej úrovne výsledkov dosiahnutých v oblasti vedy. Komisia zodpovedá za formálne schválenie pracovného programu pre program Myšlienky. Svoju zodpovednosť uplatní v súlade s uvedeným prístupom. Komisia spravidla schváli pracovný program navrhnutý vedeckou radou. Ak Komisia nemôže schváliť pracovný program v navrhovanej podobe, pretože napríklad nezodpovedá cieľom programu, alebo nie je v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, od Komisie sa vyžaduje verejné odôvodnenie svojho rozhodnutia. Tento postup má zabezpečiť fungovanie ERC podľa príslušných princípov, resp. úplné a transparentné rešpektovanie autonómie a integrity. 7.3. Ľudia Osobitný program Ľudia je súčasťou rozsiahlej a integrovanej stratégie kvalitatívneho a kvantitatívneho posilnenia ľudských zdrojov vo výskume a vývoji v Európe. Program stimuluje záujem ľudí o povolanie výskumného pracovníka, podporuje rozhodnutie výskumných pracovníkov zostať v Európe a prílev popredných odborníkov do Európy. Vďaka zharmonizovaným nástrojom, výraznejším účinkom štruktúrovania a vyššej efektívnosti v porovnaní s bilaterálnymi dohodami medzi členskými štátmi sa ešte viac zvýši význam akcií na európskej úrovni. Činnosti vychádzajú z dlhodobých a úspešných skúseností získaných pri realizácii akcií Marie Curie reagujúcich na potreby výskumných pracovníkov týkajúce sa odborného vzdelávania, mobility a profesionálneho rastu. Aj keď ponúkajú pomerne značnú kontinuitu, silnejší dôraz sa kladie na nasledujúce aspekty: - Zvýšený štrukturálny účinok , napríklad zavedením spolufinancovania regionálnych, vnútroštátnych a medzinárodných programov v rámci akčnej línie „celoživotné vzdelávanie a profesionálny rozvoj”. Režim „spolufinancovania“ nenahrádza režim žiadostí a prideľovania individuálnych postgraduálnych štipendií na európskej úrovni, ktorý je momentálne praxou výlučne šiesteho rámcového programu. Individuálne štipendiá však v Európe dosiahli „štádium zrelosti“. Vnútroštátne ponuky v tejto oblasti zároveň zostávajú fragmentované v zmysle cieľov, metód hodnotenia a pracovných podmienok majú doteraz obmedzenú úroveň, pokiaľ ide o ich medzinárodný alebo európsky rozmer. Preto sa na základe otvorených výziev na predkladanie návrhov navrhuje spolufinancovanie výberu programov zodpovedajúcich cieľom rámcového programu. Pri hodnotení a výbere sa vychádza zo splnenia kritérií bez ohľadu na pôvod vybraných štipendistov. V rámci tohto procesu sa uplatňujú prijateľné podmienky zamestnania a práce (v zmysle napr. platu, sociálneho zabezpečenia, odborného vedenia, profesionálneho rastu). - Účasť priemyslu: pri súčasnom zachovaní charakteru akcií Marie Curie „zdola nahor“ sa silnejší dôraz kladie na odborné vzdelávanie a profesionálny rast v rôznych sektoroch, najmä v súkromnom sektore. Ten sa dosiahne dôrazom na rozvoj doplnkových schopností a spôsobilostí, ktorý je nevyhnutný pre lepšie pochopenie podnikového výskumu a kvalitu výskumu. Tá sa zvýši stimuláciou medzisektorových skúseností prostredníctvom aktívnej účasti priemyslu na všetkých činnostiach a zavedením špecializovaného systému zdieľania poznatkov v partnerstvách medzi verejným a súkromným sektorom vrátane najmä MSP. - Posilní sa medzinárodný rozmer . Okrem zahraničných štipendií s povinným návratom zameraných na prínos k celoživotnému vzdelávaniu a profesionálny rast výskumných pracovníkov EÚ sa ďalej rozširuje medzinárodná spolupráca s výskumnými pracovníkmi z tretích krajín. Okrem toho sa zavádzajú nové rozmery spolupráce so susednými krajinami EÚ a s krajinami, ktoré s EÚ uzavreli dohodu o vedecko-technickej spolupráci. Navyše sa podporujú aj „vedecké diaspory“ európskych výskumníkov v zahraničí a zahraničných výskumníkov v Európe. 7.4. Kapacity Na základe implementácie osobitného programu Kapacity sa zlepší výskumná a inovačná kapacita v celej Európe. Program je kombináciou pokračovania a posilňovania činností z predchádzajúcich rámcových programov a obsahuje ďalšie významné nové prvky. Hlavným novým prvkom je plánovaný strategický prístup v rámci podpory výstavby novej výskumnej infraštruktúry, ktorá doplní stálu podporu optimálneho využívania existujúcej výskumnej infraštruktúry. Podpora založenia novej infraštruktúry sa realizuje v dvoch fázach: v prípravnej fáze a vo fáze výstavby. Na základe práce ESFRI (Európske strategické fórum o výskumnej infraštruktúre) zameranej na vývoj podrobného európskeho plánu týkajúceho sa novej výskumnej infraštruktúry Komisia vymedzí prioritné projekty, na ktoré by sa v súlade so 7. rámcovým programom mohla vzťahovať možná finančná podpora ES. V prípade týchto projektov Komisia vystupuje ako pomocník najmä pri uplatňovaní mechanizmov finančného inžinierstva v rámci fázy výstavby vrátane zjednodušenia prístupu k pôžičkám EIB prostredníctvom finančných nástrojov na rozdelenia rizika. V prílohe 1 sa uvádza „zoznam príležitostí“ vypracovaný fórom ESFRI, ktorý obsahuje konkrétne príklady nových a rozsiahlych výskumných infraštruktúr, ktoré európska vedecká obec bude v priebehu nasledujúceho desaťročia potrebovať. V prípade dvoch programov podpory výskumu v záujme MSP a združení MSP sa zvýši rozpočet, čím sa zlepší schopnosť reagovať na rastúcu potrebu MSP využívať externé služby v oblasti výskumu. Akcie Regióny vedomostí vychádzajú z úspešnej pilotnej akcie. Cieľom je umožniť nadnárodným sieťam regiónov plne využiť silné stránky svojho výskumu, umožniť im absorbovať nové poznatky vyplývajúce z výskumu a uľahčiť vznik „výskumných zoskupení“ združujúcich univerzity, výskumné centrá, podniky a regionálne orgány.Významným novým prvkom je krok k odhaleniu úplného výskumného potenciálu „konvergenčných“ a najvzdialenejších regiónov EÚ. Realizácia vedomostného hospodárstva a spoločnosti vychádza z posilnenia kvality európskeho výskumu, ale aj z lepšieho využitia „nevyužitého” vysokého výskumného potenciálu, ktorý existuje v celej EÚ. Akcie umožnia nábor výskumných pracovníkov z iných krajín EÚ, pobyty výskumných a riadiacich pracovníkov, organizáciu nástrojov hodnotenia a akvizíciu a vývoj výskumného zariadenia. Tieto akcie pomôžu pri realizácii potrieb a príležitostí na posilnenie výskumných kapacít existujúcich a vznikajúcich výskumných centier v týchto regiónoch, ktoré sa môžu zabezpečiť prostredníctvom štrukturálnych fondov. Prepojenie vedy a spoločnosti predstavuje výrazné rozšírenie práce predchádzajúceho rámcového programu zamerané na výraznejšiu podporu vedy, skvalitnenie politík EÚ a významnejšiu angažovanosť a informovanosti informovanosť verejnosti. Dôležitým cieľom siedmeho rámcového programu je budovanie silnej a koherentnej medzinárodnej vedecko-technickej politiky. Tento prístup sa bude realizovať prostredníctvom činností programu Kapacity, a to predovšetkým pri stanovovaní priorít spolupráce . V súvislosti s koherentným vývojom politík sa väčší dôraz bude klásť na koordináciu vnútroštátnych a regionálnych výskumných politík pomocou systému osobitnej podpory iniciatív nadnárodnej politickej spolupráce členských štátov a regiónov. Tá posilní realizáciu otvorenej metódy koordinácie výskumných politík a podporí zosúladené alebo spoločné iniciatívy skupín krajín a regiónov v oblastiach so silným nadnárodným rozmerom. 7.5. Činnosti Spoločného výskumného centra Aj keď JRC pokračuje v poskytovaní vedeckej a technickej podpory tvorby politík EÚ, zároveň posilňuje aj svoju zákaznícku orientáciu a vytváranie významných prepojení s vedeckou obcou. Svoje činnosti rozvíja v špecifickom kontexte rastu, udržateľného rozvoja a bezpečnosti. Činnosti JRC reagujú aj na výzvu na vyššej úrovni uplatňovať lisabonskú agendu. Uskutočňovanie nových úloh spojených s rastúcou potrebou reagovať na krízy, núdzové situácie a odolávať politickému tlaku bude súvisieť s budovaním kapacít a zariadení vo vybraných oblastiach s cieľom poskytnúť adekvátnu podporu v kontexte EÚ. Kľúčovou črtou tohto osobitného programu je aj integrovaný prístup k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory pre politiky. 8. RAST PROSTREDNÍCTVOM BUDOVANIA EURÓPSKEHO VÝSKUMNÉHO PRIESTORU PRE VEDOMOSTI Nevyhnutne rýchle napredovanie k vedomostnému hospodárstvu a spoločnosti si vyžaduje vytýčenie nových cieľov a zabezpečenie efektívnosti európskeho výskumu. V rámci tohto úsilia zohrávajú tejto snahe musia zohrať svoju úlohu všetci aktéri v celej Európskej únii – národné vlády, výskumné zariadenia a priemysel. Cieľom osobitných programov realizácie siedmeho rámcového programu je maximálne zvýšiť využitie a dosah investícií v oblasti výskumu na európskej úrovni v rámci dostupného rozpočtu. Kľúčovými črtami sú dôraz na štyri hlavné ciele v príslušných osobitných programoch s činnosťami a prostriedkami realizácie určenými na plnenie týchto cieľov; silný prvok kontinuity spolu s hlavnými novými prístupmi; dôsledný dôraz na podporu existujúcej vysokej úrovne a na vytváranie kapacít pre budúcu úroveň výskumu; zefektívnené a zjednodušené riadenie zabezpečujúce užívateľsky jednoduché využívanie a nákladovú efektívnosť; a flexibilita - umožnenie reakcie rámcového programu na nové potreby a príležitosti. Príloha 1 „ZOZNAM PRÍLEŽITOSTÍ“ ESFRI[7] - Zariadenie na výskum antiprotónov a iónov (FAIR) - Zariadenie pre ostré sekundárne lúče nestabilných izotopov (SPIRAL II) - Európsky podmorský neutrinový teleskop (KM3NeT) - Mimoriadne veľký teleskop (ELT) – pre optickú astronómiu - Celoeurópska výskumná infraštruktúra pre nanoštruktúry (PRINS) - Európsky zdroj hlbokého štiepenia (ESS) – neutrónový zdroj - Európsky XFEL – pre prenikavé röntgenové lúče - Sieť IRUVX FEL – od infračervených po mäkké röntgenové lúče - Modernizácia ESRF – synchrotron - Vysokovýkonný počítač pre Európu (HPCEUR) - Námorné plavidlo pre pobrežný výskum – predovšetkým Baltického mora - Výskumný ľadoborec Aurora Borealis - Európske multidisciplinárne observatórium morského dna (EMSO) - Európska infraštruktúra pre výskum a ochranu biodiverzity - Pokroková infraštruktúra pre snímanie mozgu a celého tela - Infraštruktúra bioinformatiky pre Európu - Európska sieť centier pokročilého klinického výskumu - Európska sieť biobánk a genomických zdrojov - Vysoko bezpečné laboratóriá pre objavujúce sa choroby a hrozby pre zdravie obyvateľstva - Infraštruktúra pre funkčnú analýzu genómu cicavcov - Modelové testovacie zariadenia pre biolekársky výskum - Európske výskumné observatórium pre humanitné a sociálne vedy (EROHS) - Európsky sociálny prieskum (ESS) „Globálne projekty“ - ITER - Medzinárodná vesmírna stanica (ISS) - Medzinárodný lineárny kolidér (ILC) - Pole štvorcového kilometra (SKA) – rádioteleskop - Medzinárodné zariadenie na ožarovanie materiálov vyrobených jadrovou syntézou (IFMIF) 2005/0185 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o osobitnom programe „Spolupráca”, ktorým sa realizuje siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 - 2013) (Text s významom pre EHP) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 166, so zreteľom na návrh Komisie[8], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[9], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[10], keďže: (1) V súlade s článkom 166 ods. 3 Zmluvy sa má rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. /ES o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 - 2013) (ďalej len „rámcový program“) realizovať prostredníctvom osobitných programov, v ktorých sa definujú podrobné pravidlá realizácie, určuje trvanie a stanovujú predpokladané nevyhnutné prostriedky. (2) Rámcový program je štruktúrovaný v štyroch typoch činností: nadnárodná spolupráca na politicky motivovaných témach („Spolupráca”), bádateľský výskum vychádzajúci z iniciatívy výskumného spoločenstva („Myšlienky”), podpora odborného vzdelávania a profesionálneho rastu výskumných pracovníkov („Ľudia”) a podpora výskumných kapacít („Kapacity”). V tomto osobitnom programe by sa mali realizovať činnosti súvisiace s nepriamymi akciami, uvedené v rámci programu „Spolupráca“. (3) V rámci tohto programu by sa mali uplatňovať pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a univerzít a pravidlá šírenia výsledkov výskumu platné pre rámcový program (ďalej len „pravidlá účasti a šírenia“). (4) Siedmy rámcový program by mal dopĺňať činnosti vykonávané členskými štátmi, ako aj ďalšie akcie Spoločenstva, ktoré sú potrebné na celkové strategické úsilie v rámci realizácie lisabonských cieľov, a to najmä v súvislosti s činnosťami vzťahujúcimi sa na štrukturálne fondy, poľnohospodárstvo, vzdelávanie, odborné vzdelávanie, konkurencieschopnosť a inovácie, priemysel, zdravie, ochranu spotrebiteľa, zamestnanosť, energetiku, dopravu a životné prostredie. (5) Inovácie a činnosti súvisiace s MSP podporované v rámci tohto rámcového programu by mali dopĺňať inovácie a činnosti uskutočňované podľa rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu. (6) Realizácia siedmeho rámcového programu môže viesť k vzniku ďalších programov, na ktorých sa podieľajú len niektoré členské štáty, ako aj k účasti Spoločenstva na programoch viacerých členských štátov alebo k zriadeniu spoločných podnikov alebo iných štruktúr v zmysle článkov 168, 169 a 171 Zmluvy. (7) Tento osobitný program by mal prispieť ku grantu EIB na vytvorenie „nástroja na rozdelenia rizika” s cieľom zlepšiť prístup k pôžičkám EIB. (8) Podľa článku 170 Zmluvy uzavrelo Spoločenstvo viacero medzinárodných zmlúv v oblasti výskumu. V tejto súvislosti by sa malo vyvíjať úsilie na posilnenie medzinárodnej výskumnej spolupráce s cieľom ďalšej integrácie Spoločenstva do celosvetovej výskumnej obce. Preto by tento osobitný program mal byť otvorený pre krajiny, ktoré v tomto zmysle uzavreli zmluvy, avšak na projektovej úrovni s prihliadnutím na vzájomnú prospešnosť by mal byť otvorený aj pre subjekty z tretích krajín a medzinárodné organizácie zaoberajúce sa spoluprácou v oblasti vedy. . (9) Výskumné činnosti vykonané v rámci tohto programu by mali byť v súlade so základnými etickými princípmi vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. (10) Siedmy rámcový program by mal prispieť k podpore trvalo udržateľného rozvoja. (11) Je potrebné čo najúčinnejšie a z hľadiska používateľa čo najprijateľnejšie zabezpečiť zdravé finančné riadenie rámcového programu a jeho realizáciu, ako aj jednoduchosť prístupu pre všetkých používateľov v súlade s nariadením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a s nariadením Komisie (ES, EURATOM) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, ako aj v súlade s jeho budúcimi zmenami a doplneniami. (12) Mali by sa prijať primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj potrebné opatrenia na vymáhanie finančných strát pri neoprávnenom vyplatení alebo nesprávnom použití finančných prostriedkov, v súlade s nariadením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a s nariadením Komisie (ES, EURATOM) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a v súlade s jeho budúcimi zmenami a doplneniami, ako aj s nariadeniami Rady (EURATOM, ES) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[11], (EURATOM, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom chrániť finančné záujmy Európskych spoločenstiev proti podvodom a iným nezrovnalostiam[12] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[13]. (13) Opatrenia potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon právomocí prenesených na Komisiu[14]. (14) Každá tematická oblasť by mala mať vlastnú rozpočtovú položku vo všeobecnom rozpočte Európskych spoločenstiev. (15) Pri realizácii tohto programu treba venovať adekvátnu pozornosť rovnoprávnosti pohlaví a okrem iného aj pracovným podmienkam, transparentnosti náborových postupov a profesionálnemu rastu výskumných pracovníkov angažovaných v rámci projektov a programov financovaných v súvislosti s akciami tohto programu, na ktorý sa vzťahuje referenčný rámec vyplývajúci z odporúčania Komisie z 11. marca 2005 o Európskej charte pre výskumných pracovníkov a o pravidlách náboru výskumných pracovníkov[15], PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Osobitný program „Spolupráca” pre činnosti Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja vrátane demonštračných činností, ďalej len „osobitný program“ sa týmto prijíma na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 2 Osobitný program podporuje činnosti vzťahujúce sa k programu „Spolupráca” v súvislosti s celým spektrom výskumných akcií uskutočňovaných prostredníctvom medzištátnej spolupráce v týchto tematických oblastiach: 4. zdravie, 5. potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnoloógia, 6. informačné a komunikačné technológie, 7. nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie; 8. energetika, 9. životné prostredie (vrátane klimatických zmien), 10. doprava (vrátane vzdušnej dopravy), 11. socioekonómia a spoločenské vedy; 12. bezpečnosť a vesmír. Realizácia tohto osobitného programu môže viesť k vzniku doplnkových programov, na ktorých sa podieľajú len niektoré členské štáty, ako aj k účasti Spoločenstva na programoch viacerých členských štátov alebo k zriaďovaniu spoločných podnikov alebo iných štruktúr v zmysle článkov 168, 169 a 171 Zmluvy. Ciele a všeobecná charakteristika týchto činností sú uvedené v prílohe I. Článok 3 V súlade s prílohou II k rámcovému programu predstavuje predpokladaná suma potrebná na realizáciu osobitného programu 44432 miliónov EUR, z čoho suma predstavujúca čiastku nižšiu ako 6 % je určená na správne výdavky Komisie. Indikatívny rozpis tejto sumy je uvedený v prílohe II. Článok 4 1. Všetky výskumné činnosti uskutočňované v rámci osobitného programu sa vykonávajú v súlade so základnými zásadami etiky. 2. Z tohto programu sa nefinancujú nasledujúce oblasti výskumu: - výskumná činnosť zameraná na klonovanie človeka na reprodukčné účely, - výskumná činnosť určená na modifikáciu genetického dedičstva človeka, vďaka ktorej by tieto zmeny boli dedičné[16], - výskumné činnosti určené na vytváranie ľudských embryí výlučne na účel výskumu alebo na účel obstarania kmeňových buniek vrátane nukleárneho prenosu somatických buniek. 3. Z tohto programu sa nefinancujú nasledujúce oblasti výskumu: - výskumné činnosti zakázané vo všetkých členských štátoch, - výskumné činnosti, ktoré sa majú vykonať v členskom štáte, kde je takýto výskum zakázaný. Článok 5 1. Osobitný program sa realizuje systémami financovania ustanovenými v prílohe III k rámcovému programu. 2. V prílohe III k tomuto osobitnému programu sa stanovuje prvý súbor spoločných technologických iniciatív, ktoré budú predmetom osobitných rozhodnutí napríklad podľa článku 171 Zmluvy a zároveň sa v ňom stanovujú dojednania týkajúce sa grantu Európskej investičnej banky na zavedenie nástroja na financovanie rozdelenia rizika. 3. V prílohe IV sa uvádza viacero iniciatív spoločnej realizácie vnútroštátnych výskumných programov, ktoré podliehajú osobitnému rozhodnutiu na základe článku 169 Zmluvy. 4. Na tento osobitný program sa uplatňujú pravidlá účasti a šírenia. Článok 6 1. Na účely realizácie osobitného programu vypracuje Komisia pracovný program, v ktorom sa podrobnejšie stanovia ciele a vedecko-technické priority uvedené v prílohe I, systém financovania tém, na ktoré sa predkladajú návrhy, a časový harmonogram realizácie. 2. V pracovnom programe sa zohľadňujú relevantné výskumné činnosti uskutočňované v členských štátoch, pridružených krajinách a v európskych a medzinárodných organizáciách. V prípade potreby sa tento program aktualizuje. 3. V pracovnom programe sa špecifikujú kritériá, podľa ktorých sa hodnotia návrhy na nepriame akcie patriace do príslušných systémov financovania a vyberajú projekty. Kritériami sú vysoká úroveň, dosah a realizácia a v tomto rámci možno ďalej špecifikovať alebo dopĺňať do pracovného programu dodatočné požiadavky, váhy a prahy. 4. V pracovnom programe sa môžu identifikovať: 13. organizácie s predplatným vo forme členských príspevkov; 14. akcie podporujúce činnosti konkrétnych právnických osôb. Článok 7 1. Za realizáciu osobitného programu zodpovedá Komisia. 2. Postup uvedený v článku 8 ods. 2 sa uplatňuje pri prijímaní: 15. pracovného programu uvedeného v článku 6 ods. 1; 16. akejkoľvek úpravy indikatívneho rozpisu sumy uvedenej v prílohe II. 3. Postup stanovený v článku 8 ods. 3 sa uplatňuje pri prijímaní činností RTD súvisiacich s využívaním ľudských embryí a ľudských embryonálnych kmeňových buniek. Článok 8 1. Komisii pomáha výbor. 2. Pri odkaze na tento odsek sa uplatňuje riadiaci postup stanovený v článku 4 rozhodnutia 1999/468/ES v súlade s článkom 7 ods. 3 tohto rozhodnutia. 3. Pri odkaze na tento odsek sa uplatňujú články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES. 4. Lehota uvedená v článku 4 ods. 3 a článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/468/ES je dvojmesačná. 5. Komisia pravidelne informuje výbor o celkovom napredovaní realizácie osobitného programu a poskytuje mu predovšetkým informácie o pokroku dosiahnutom pri realizácii všetkých akcií vedecko-technického rozvoja financovaných z tohto programu. Toto rozhodnutie je určené členským štátom. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA I VEDECKO-TECHNICKÉ CIELE, HLAVNÉ OKRUHY TÉM A ČINNOSTÍ V rámci tohto osobitného programu sa podpora bude poskytovať nadnárodnej spolupráci každého druhu v rámci Európskej únie a mimo nej, ktorá sa týka rôznych tematických okruhov zodpovedajúcich hlavným oblastiam pokroku vedomostí a techniky, v ktorých sa výskum musí podporiť a zintenzívniť, aby prispieval k riešeniu otázok v sociálnej a hospodárskej oblasti a v oblasti životného prostredia, zdravia ľudí a priemyslu. Hlavným cieľom je prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju v kontexte podpory výskumu na najvyššej kvalitatívnej úrovni. Deviatimi témami určenými pre akciu EÚ sú: (1) zdravie, (2) potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia, (3) informačné a komunikačné technológie, 17. nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie, 18. energetika, 19. životné prostredie (vrátane klimatických zmien), 20. doprava (vrátane vzdušnej dopravy), 21. socioekonómia a spoločenské vedy, 22. bezpečnosť a vesmír. Opis každej témy sa skladá z opisu jej cieľa, prístupu k realizácii a činností vrátane činností zložených z rozsiahlych iniciatív (uvedených v prílohe III a IV), medzinárodnej spolupráce, nových potrieb a z nepredvídateľných politických požiadaviek. Primerane sa zohľadní zásada trvalo udržateľného rozvoja a rovnosti pohlaví. V relevantných prípadoch budú okrem toho súčasťou činností v rámci osobitného programu úvahy o etických, sociálnych, právnych a širších kultúrnych aspektoch výskumu, ktorý sa má realizovať, jeho potenciálne spôsoby uplatnenia, ako aj socioekonomický vplyv vedecko-technického rozvoja a prognózy. Interdisciplinárny výskum týkajúci sa viacerých tém vrátane spoločných výziev Osobitná pozornosť sa bude venovať prioritným vedeckým oblastiam týkajúcim sa viacerých tém, ako napr. námorné vedy a technika. Interdisciplinárnosť sa bude podporovať pomocou spoločného prístupu v oblastiach výskumu a techniky, ktoré sa týkajú viacerých tém. Takýto spoločný prístup sa okrem iného bude realizovať pomocou: - využívania spoločných výziev medzi témami, ak je zrejmé, že predmet výskumu je relevantný pre činnosti v rámci každej z príslušných tém, - osobitného dôrazu v rámci činnosti „nových potrieb“ na interdisciplinárny výskum, - využívania externého poradenstva od širokej škály disciplín a zázemí pri vytváraní pracovného programu, - v prípade politicky relevantného výskumu relevantného prostredníctvom zabezpečenia koherencie s politikami EÚ. Za koordináciu medzi témami v tomto osobitnom programe a akciami v rámci iných osobitných programov siedmeho rámcového programu, ako napr. v oblasti výskumu infraštruktúr v osobitnom programe „Kapacity“, zodpovedá Európska komisia. Prispôsobenie sa novým potrebám a príležitostiam Aby boli témy pre priemysel podstatné aj v budúcnosti, vychádza sa okrem iného z práce rôznych „európskych technologických platforiem“. Tým tento osobitný program prispeje k realizácii strategických výskumných plánov, ktoré vytvorili a vyvinuli európske technologické platformy, ak tieto plány skutočne predstavujú pre Európu významný prínos. Širšie potreby výskumu opísané v dostupných strategických výskumných plánoch sú dobre zohľadnené v deviatich témach opísaných nižšie. Podrobnejšie začlenenie ich technického obsahu sa následne premietne do formulácie podrobného pracovného programu pre konkrétne výzvy na predkladanie návrhov. Okrem toho sa zabezpečí, aby sa témy naďalej zohľadňovali pri tvorbe, realizácií a hodnotení politík a predpisov EÚ. Týka sa to oblasti zdravia, bezpečnosti, ochrany spotrebiteľov, energetiky, životného prostredia, rozvojovej pomoci, rybného hospodárstva, námorných záležitostí, poľnohospodárstva, ochrany zvierat, dopravy, vzdelávania a odbornej prípravy, informačnej spoločnosti a médií, zamestnanosti, sociálnych vecí, kohézie, spravodlivosti a vnútorných záležitostí, ako aj prípravného a sprievodného výskumu podstatného z hľadiska zvyšovania kvality noriem a ich uplatňovania. V tejto súvislosti môžu zohrávať úlohu platformy, ktoré spájajú zainteresované strany s výskumnou obcou, aby posúdili, do akej miery sú strategické výskumné plány podstatné pre oblasť sociálnej politiky, politiky v oblasti životného prostredia alebo iných politík. Okrem definovaných činností sa budú v rámci každej témy otvoreným a flexibilným spôsobom realizovať osobitné akcie na s cieľom reagovať na „nové potreby“ a „nepredvídateľné politické požiadavky“. Realizácia týchto akcií zabezpečí jednoduchý, koherentný a koordinovaný prístup v rámci celého osobitného programu a financovania interdisciplinárneho výskumu týkajúceho sa viacerých tém alebo presahujúceho témy. - Nové potreby: prostredníctvom osobitnej podpory návrhov na výskum, ktorých cieľom je v danej oblasti a/alebo na pomedzí viacerých disciplín určiť alebo ďalej skúmať nové vedecko-technické príležitosti, najmä tie, ktoré by mohli potenciálne priniesť významný zvrat. Realizuje sa prostredníctvom - základného výskumu „zdola nahor“ na témy, ktoré si určia výskumníci sami, s cieľom vyvinúť nové vedecko-technické príležitosti („Adventure actions“) alebo posúdiť nové objavy alebo novo pozorované fenomény, ktoré by mohli pre spoločnosť predstavovať riziko alebo problémy („Insight actions“), - iniciatívy zamerané na osobitné ciele, ktoré predstavujú veľké výzvy v nových oblastiach vedy a techniky, ktoré sú prísľubom významného pokroku a veľkého potenciálneho vplyvu na hospodársky a sociálny vývoj a ktoré môžu pozostávať zo skupiny navzájom sa dopĺňajúcich projektov („Pathfinder actions“). - Nepredvídateľné politické požiadavky: s cieľom flexibilne reagovať na nové politické potreby, ktoré vzniknú počas rámcového programu, napr. nepredvídateľný vývoj alebo udalosti, ktoré si vyžadujú rýchle riešenie, ako napr. nové epidémie, nové obavy súvisiace s bezpečnosťou potravín, reakcie na prírodné katastrofy alebo akcie solidarity. Tie sa budú realizovať v úzkom vzťahu s príslušnými politikami Európskej únie. V prípade naliehavých výskumných potrieb je možné ročný pracovný program zmeniť. - Šírenie a odovzdávanie vedomostí a výraznejšia angažovanosť S cieľom posilniť rozptýlenie a využívanie výstupov výskumu v EÚ sa vo všetkých tematických oblastiach[17] bude podporovať šírenie vedomostí a výsledkov, okrem iného aj tvorcom politík a aj prostredníctvom financovania sieťovo prepojených iniciatív, seminárov a iných podujatí, pomoci externých odborníkov, ako aj elektronických informačných služieb. Uvedené ciele sa budú v každej tematickej oblasti realizovať: - integráciou akcií šírenia a odovzdávania vedomostí v rámci projektov a konzorcií, vhodnými ustanoveniami v programoch financovania a požiadavkami na podávanie správ; - ponukou cielenej pomoci projektom a konzorciám, aby tak získali prístup k potrebným zručnostiam s cieľom optimalizovať využitie výsledkov; - osobitnými akciami s aktívnym prístupom k šíreniu výsledkov zo širokej škály projektov, vrátane výsledkov z predchádzajúcich rámcových programov a iných výskumných programov, so zameraním na špecifické sektory alebo skupiny zainteresovaných strán ako potenciálnych užívateľov; - poskytovaním vedomostí tvorcom politiky, vrátane orgánov pre normalizáciu s cieľom zjednodušiť využitie výsledkov podstatných pre tvorbu politiky zo strany príslušných inštitúcií na medzinárodnej, európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni; - službami CORDIS na podporu šírenia vedomostí a zužitkovania výsledkov výskumu; - iniciatívami zameranými na rozvíjanie dialógu o vedeckých otázkach a výsledkoch výskumu so širokou verejnosťou nad rámec výskumnej obce. V rámci celého rámcového programu sa zabezpečí koordinácia šírenia a odovzdávania vedomostí. Prostredníctvom programu pre konkurencieschopnosť a inováciu sa budú realizovať komplementárne akcie na podporu inovácie. Budú sa využívať potenciálne synergické efekty medzi vzdelávaním a výskumom a určia sa osvedčené postupy, najmä na podporu kariéry vo výskume. Účasť MSP Dôjde k zjednodušeniu optimálnej účasti malých a stredných podnikov (MSP) vo všetkých tematických oblastiach, a to najmä zlepšením finančných a správnych postupov a zvýšením flexibility pri výbere vhodného finančného programu. Pri príprave obsahu tematických oblastí osobitného programu sa náležite zohľadnia výskumné potreby a potenciál MSP a v pracovnom programe sa určia oblasti, ktoré sú pre MSP obzvlášť zaujímavé. Osobitné akcie na podporu výskumu v prospech MSP alebo ich združení sú súčasťou osobitného programu „Kapacity“ a akcie na podporu účasti MSP v celom rámcovom programe sa budú financovať v rámci programu pre konkurencieschopnosť a inováciu. Etické aspekty Počas realizácie tohto osobitného programu a pri výskumných činnostiach, ktoré z neho vychádzajú, sa musia dodržiavať základné etické zásady. Medzi ne patria okrem iného zásady, ktoré sú súčasťou Charty základných práv EÚ a ku ktorým patria: ochrana ľudskej dôstojnosti a ľudského života, ochrana osobných údajov a súkromia, ako aj zvierat a životného prostredia v súlade s právom Spoločenstva a posledným znením dôležitých medzinárodných dohovorov, usmernení a pravidiel, ku ktorým patrí napr. Helsinská deklarácia, Dohovor Rady Európy o ľudských právach a biomedicíne podpísaný 4. apríla 1997 v Oviede a jeho dodatkové protokoly, Dohovor OSN o právach dieťaťa, Všeobecná deklarácia o ľudskom genóme a ľudských právach, ktorú prijalo UNESCO, Dohovor OSN o biologických a toxických zbraniach (BTWC), Medzinárodná zmluva o rastlinných genetických zdrojoch pre výživu a poľnohospodárstvo a príslušné rezolúcie Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). Zohľadnia sa aj stanoviská Európskej skupiny poradcov pre etické dôsledky biotechnológie (1991 – 1997) a stanoviská Európskej skupiny poradcov pre etiku v oblasti vedy a nových technológií (od roku 1998). V súlade so zásadou subsidiarity a rozmanitosťou prístupov v rámci Európy sa musia účastníci výskumných projektov riadiť platnými právnymi predpismi, nariadeniami a etickými zásadami v krajinách, v ktorých sa výskum uskutoční. V každom prípade sa uplatňujú vnútroštátne predpisy a z prostriedkov Spoločenstva sa v žiadnom členskom štáte alebo v inom štáte nebude podporovať výskum, ktorý je v danom členskom štáte alebo v danom štáte zakázaný. V určitých prípadoch je na vykonávanie výskumných projektov potrebné pred zahájením výskumných a vývojových činností získať súhlas príslušných vnútroštátnych alebo miestnych etických výborov. Komisia systematicky zavedie etický posudok pre návrhy týkajúce sa eticky citlivých otázok alebo návrhy, v ktorých neboli etické hľadiská náležito zohľadnené. V osobitných prípadoch možno etický posudok vypracovať v priebehu implementácie projektu. V súlade s článkom 4 ods. 3 tohto rozhodnutia sa nebudú financovať výskumné činnosti, ktoré sú zakázané vo všetkých členských štátoch. V protokole o ochrane a životných podmienkach zvierať pripojenom k Zmluve sa vyžaduje, aby Spoločenstvo venovalo plnú pozornosť požiadavkám ochrany zvierat pri tvorbe a realizácií politík Spoločenstva vo všetkých oblastiach vrátane oblasti výskumu. V smernici Rady 86/609/EHS o ochrane zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely sa vyžaduje, aby sa pri pokusoch postupovalo s cieľom predchádzať strachu, zbytočnej bolesti a utrpeniu pokusných zvierat, používať najmenší počet zvierat, využívať zvieratá s najnižším stupňom neurofyziologickej citlivosti a zapríčiňovať čo najmenej bolesti, utrpenia, strachu alebo trvalého poškodenia. O zásahu do genetického dedičstva zvierat a klonovaní zvierat možno uvažovať v eticky zdôvodnených prípadoch a pokiaľ je zabezpečená starostlivosť o zvieratá a sú dodržané zásady biodiverzity. Počas realizácie tohto programu bude Komisia pravidelne monitorovať vedecký pokrok a vnútroštátne a medzinárodné ustanovenia tak, aby sa zohľadnili všetky vývojové trendy. Etický výskum týkajúci sa vedeckého a technického rozvoja sa realizuje v časti „Veda a spoločnosť“ tohto programu. Spoločný výskum Financovanie výskumu z prostriedkov EÚ sa bude zameriavať najmä na spoločný výskum. Cieľom je určiť v hlavných oblastiach rozvíjania vedomostí vynikajúce výskumné projekty a siete, ktoré dokážu prilákať vedcov a investorov nielen z Európy, ale z celého sveta, čo povedie k posilneniu priemyselnej a technickej základne EÚ a k podpore politík EÚ. Tento cieľ sa dosiahne podporovaním spoločného výskumu, ktorý bude zahŕňať aktívnu účasť priemyslu pomocou rôznych programov financovania: spoločné projekty, siete excelencie, akcie na koordináciu/podporu. Spoločné technologické iniciatívy Rozsah cieľa v oblasti výskumu a technického rozvoja, ako aj rozsah použitých prostriedkov, oprávňujú v obmedzenom počte prípadov založenie dlhodobých partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom vo forme spoločných technologických iniciatív. Tieto iniciatívy, ktoré sú predovšetkým výsledkom práce európskych technologických platforiem, a ktoré sa vzťahujú na jeden aspekt výskumu v príslušnej oblasti alebo na menší počet aspektov takéhoto výskumu, sa budú financovať pomocou kombinácie investícií zo súkromného sektora a verejného financovania z vnútroštátnych a európskych zdrojov, vrátane poskytovania grantov z rámcového programu pre výskum a pôžičiek od Európskej investičnej banky. O spoločných technologických iniciatívach sa rozhodne na základe samostatných návrhov (napr. na základe článku 171 Zmluvy). Spoločné technologické iniciatívy sa určia na základe rôznych kritérií, ku ktorým patrí: - pridaná hodnota intervencie na európskej úrovni, - stupeň a jasnosť vymedzenia stanoveného cieľa, - výška viazaných finančných prostriedkov z oblasti priemyslu, - rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť a rast v oblasti priemyslu, - dôležitosť príspevku na širšie politické ciele, - schopnosť prilákať dodatočnú vnútroštátnu podporu a účinne využívať súčasné alebo budúce financovanie v oblasti priemyslu, - nemožnosť dosiahnuť stanovený cieľ pomocou existujúcich nástrojov. Osobitná pozornosť sa bude venovať celkovej koherencii a koordinácii medzi spoločnými technologickými iniciatívami a vnútroštátnymi programami a projektmi v rovnakých oblastiach. Rovnako sa bude podporovať účasť MSP, ak to bude vhodné. Prvá skupina spoločných technologických iniciatív je určená v prílohe III a bude predmetom samostatných rozhodnutí (napr. na základe článku 171 Zmluvy). Na základe uvedených kritérií môžu byť počas realizácie siedmeho rámcového programu určené ďalšie spoločné technologické iniciatívy. Koordinácia výskumných programov mimo Spoločenstva Akcia prijatá v tejto oblasti bude využívať dva hlavné nástroje: program ERA-NET a účasť Spoločenstva v spoločne realizovaných vnútroštátnych výskumných programoch (článok 169 Zmluvy). Akcia sa tiež bude používať na rozšírenie komplementárnosti a súčinnosti medzi rámcovým programom a činnosťami vykonávanými v rámci medzištátnych štruktúr, napr. EUREKA, EIROforum a COST. Poskytne sa finančná podpora na správu a koordináciu činností programu COST tak, aby COST mohol aj naďalej prispievať ku koordinácii a výmene medzi výskumnými skupinami financovanými v rámci vnútroštátnych programov. Ak akcie patria do jednej z tém, budú sa podporovať ako neoddeliteľná súčasť činností v rámci tejto témy. Akcie horizontálnej povahy sa budú podporovať spoločne v rámci príslušných tém. Ak akcie patria do iného osobitného programu na realizáciu siedmeho rámcového programu, budú sa podporovať v rámci tohto osobitného programu. Program ERA-NET bude slúžiť na rozvíjanie a zintenzívňovanie koordinácie vnútroštátnych a regionálnych výskumných činností týmto spôsobom: - poskytne rámec, ktorý umožní osobám zodpovedným za realizáciu programov verejného výskumu zintenzívniť koordináciu svojich činností. To bude zahŕňať podporu nových projektov ERA-NET, ako aj rozšírenie a prehĺbenie rozsahu existujúcich projektov ERA-NET, a to napr. prostredníctvom rozšírenia partnerstva, ako aj vzájomnej otvorenosti programov; - poskytne dodatočnú finančnú podporu EÚ účastníkom, ktorí vytvárajú spoločný fond na účely spoločných výziev na predkladanie návrhov medzi príslušnými vnútroštátnymi a regionálnymi programami („ERA-NET PLUS“). Účasť Spoločenstva na vnútroštátnych výskumných programoch realizovaných spoločne na základe článku 169 je mimoriadne dôležitá pre európsku spoluprácu väčšieho rozsahu medzi členskými štátmi so spoločnými potrebami a/alebo záujmami. Iniciatívy na základe článku 169 sa začnú v oblastiach, ktoré sa určia v blízkej spolupráci s členskými štátmi, vrátane možnej spolupráce s medzištátnymi programami, a to na základe kritérií definovaných v rozhodnutí o siedmom rámcovom programe. Niekoľko iniciatív na spoločnú realizáciu vnútroštátnych výskumných programov je určených v opise v prílohe IV. Tieto iniciatívy budú predmetom samostatného rozhodnutia na základe článku 169 Zmluvy. Počas realizácie siedmeho rámcového programu môžu byť určené a navrhnuté ďalšie iniciatívy. Medzinárodná spolupráca Akcie medzinárodnej spolupráce budú podporovať medzinárodnú vedecko-technickú politiku, ktorá má dva navzájom prepojené ciele: - podporovať rast európskej konkurencieschopnosti prostredníctvom strategických partnerstiev s tretími krajinami vo vybraných oblastiach vedy a zapájaním popredných výskumníkov tretích krajín do práce pre Európu a spolupráce s Európou; - riešiť konkrétne problémy, s ktorými sa stretávajú tretie krajiny, alebo problémy celosvetového charakteru s prihliadnutím na spoločné záujmy a vzájomný prospech. Politika medzinárodnej vedeckej spolupráce EÚ bude zdôrazňovať a rozvíjať spoluprácu s cieľom vytvoriť, zdieľať a využívať vedomosti prostredníctvom rovnocenných výskumných partnerstiev pri zohľadnení krajiny, regionálneho a socioekonomického kontextu, ako aj vedomostnej základne partnerských krajín. Strategickým prístupom je posilniť konkurencieschopnosť EÚ a globálny trvalo udržateľný rozvoj prostredníctvom takýchto partnerstiev medzi EÚ a tretími krajinami na dvojstrannej, regionálnej alebo globálnej úrovni na základe spoločných záujmov a vzájomnej prospešnosti. S týmto cieľom je potrebné podporovať aj úlohu EÚ ako globálneho hráča prostredníctvom mnohostranných medzinárodných výskumných programov. Podporované akcie medzinárodnej spolupráce budú prepojené s hlavnými otázkami politík s cieľom podporiť plnenie medzinárodných záväzkov EÚ a prispieť k zdieľaným európskym hodnotám, ku konkurencieschopnosti, socioekonomickému pokroku, ochrane životného prostredia prostredníctvom vytvorenia podmienok pre globálne trvalo udržateľný rozvoj. Medzinárodná spolupráca sa bude v rámci tohto osobitného programu v jednotlivých tematických oblastiach a prierezovo realizovať prostredníctvom: - otvorenia všetkých činností vykonávaných v tematických oblastiach výskumníkom a výskumným inštitúciám zo všetkých partnerských krajín medzinárodnej spolupráce a všetkých priemyselne rozvinutých krajín.[18] Osobitný dôraz sa navyše bude klásť na podporu účasti tretích krajín v určených oblastiach spoločného záujmu. - osobitných akcií spolupráce v každej tematickej oblasti venovaných tretím krajinám v prípade vzájomného záujmu o spoluprácu na určitých témach. Určenie špecifických potrieb a priorít bude úzko súvisieť s príslušnými dohodami o dvojstrannej spolupráci a s prebiehajúcimi mnohostrannými a dvojstrannými rozhovormi medzi EÚ a týmito krajinami alebo skupinami krajín. Určenie priorít bude prebiehať na základe konkrétnych potrieb, potenciálu a úrovne hospodárskej rozvinutosti v regióne alebo v krajine. S týmto cieľom EÚ vyvinie stratégiu medzinárodnej spolupráce a plán realizácie pozostávajúci z osobitných cielených akcií v rámci tém alebo prierezovo, napr. v oblasti zdravia, poľnohospodárstva, hygieny, vody, zabezpečenia potravín, sociálnej kohézie, energie, životného prostredia, rybného hospodárstva, vodného hospodárstva a prírodných zdrojov, trvalo udržateľnej hospodárskej politiky a informačných a komunikačných technológií. Tieto akcie budú slúžiť ako výsadné nástroje na realizáciu spolupráce medzi EÚ a týmito krajinami. Medzi takéto akcie patria najmä akcie zamerané na posilnenie výskumných kapacít a kapacít spolupráce v kandidátskych, susedných a rozvojových či nových krajinách. Akcie budú predmetom cielených výziev na predkladanie návrhov a osobitná pozornosť sa bude venovať uľahčovaniu dostupnosti akcií pre príslušné tretie krajiny, najmä rozvojovové krajiny. Tieto akcie sa budú realizovať v koordinácii s akciami v rámci osobitných programov „Ľudia“ a „Kapacity“. TÉMY 1. Zdravie Cieľ Zlepšovať zdravie európskych občanov a zvyšovať konkurencieschopnosť európskych podnikov a obchodných spoločností pôsobiacich v oblastiach súvisiacich so zdravím a zároveň riešiť globálne otázky zdravia vrátane nových epidémii. Dôraz sa kladie na translačný výskum (uplatňovanie základných objavov v klinickej praxi), rozvoj a overovanie nových liečebných postupov, metódy na podporu zdravia a prevencie chorôb, diagnostické nástroje a techniky, ako aj na trvalo udržateľný a účinný systém zdravotníctva. Prístup Tento výskum rozšíri naše znalosti o možnostiach efektívnejšej podpory dobrého zdravia, prevencie a liečby hlavných chorôb a poskytovania zdravotnej starostlivosti. Pomôže integrovať značné množstvo genomických údajov s cieľom vytvoriť nové poznatky a prax v medicíne a biotechnológii. Posilní translačný výskum v oblasti zdravia, ktorý je potrebný na zabezpečenie praktických prínosov biomedicínskeho výskumu. Umožní Európe efektívnejšie prispieť k medzinárodnému úsiliu v boji proti chorobám globálnej dôležitosti, ktoré ilustruje prebiehajúci program „Európske partnerstvo s rozvojovými krajinami v oblasti klinických testov“ (EDCTP) na boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze (článok 169)[19]. Posilní výskum v oblasti zdravia na základe politík na európskej úrovni a najmä porovnanie modelov systémov a údajov vnútroštátnych databáz. Tento výskum pomôže zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho zdravotníctva v odvetví biotechnológie a zdravotnej techniky v oblastiach, v ktorých sú hlavnou ekonomickou silou MSP, a vo farmaceutickom priemysle. Očakáva sa najmä, že výskum podporí európsku technologickú platformu[20] v oblasti inovatívnej medicíny zameranej na prekonanie nedostatkov výskumu v procese vývoja liekov. Osobitná pozornosť sa bude venovať medzere medzi výskumnými činnosťami a ich využitím prostredníctvom podpory na demonštráciu dôkazov platnosti a klinické overenie. Tento výskum tiež prispeje k vytvoreniu noriem a štandardov pre nové pokrokové liečebné postupy (napr. v regeneratívnej medicíne), ktoré sú nevyhnutné s cieľom pomôcť EÚ obstáť v celosvetovej konkurencii. V prípade potreby budú v projektoch uvážené a integrované aspekty pohlavia[21]. Osobitná pozornosť sa bude venovať komunikácii výsledkov výskumu a podpore dialógu s občianskom spoločnosťou, najmä so skupinami pacientov, a to v najskoršom možnom štádiu, o najnovšom vývoji vyplývajúcom z biomedicínskeho a genetického výskumu. Zabezpečí sa tiež široké rozšírenie a použitie výsledkov. V rámci uvedených troch hlavných blokov činností sa riešia dve strategické otázky, a to zdravie detí[22] a zdravie starnúceho obyvateľstva, s dôrazom na priority v pracovnom programe. Zaradia sa aj iné multidisciplinárne oblasti. Tým sa zabezpečí viditeľný a koherentný prístup k týmto otázkam prierezovo vo viacerých témach, pri súčasnom vyhnutí sa duplicite. Činnosti - Biotechnológia, všeobecné nástroje a technológie v oblasti ľudského zdravia Cieľom tejto činnosti je vytvoriť a overiť potrebné nástroje a technológie, ktoré umožnia získanie nových vedomostí a ich využitie v praxi v oblasti zdravia a medicíny. - Vysoko výkonný výskum: so zameraním na vytvorenie nových nástrojov výskumu pre modernú biológiu s cieľom podstatne zintenzívniť generovanie údajov a zlepšiť štandardizáciu údajov a vzoriek (biobanky), ich získavanie a analýzu. Bude sa zameriavať sa na nové technológie na: mapovanie, expresiu génov, genotypizáciu a fenotypizáciu, štrukturálnu genomiku, bioinformatiku a systémovú biológiu a iné vedy, ktoré majú v názve koncovkou „-omika“. - Rozpoznávanie, diagnostika a monitorovanie : so zameraním na vývoj nástrojov a techník vizualizácie, rozpoznávania, zobrazovania a analýzy pre biomedicínsky výskum, na predpovedanie, diagnostiku, monitorovanie a prognostika chorôb a na podporu a usmerňovanie liečebných zákrokov. Bude sa zameriavať sa na multidisciplinárny prístup integrujúci oblasti ako molekulárna a bunková biológia, fyziológia, fyzika, chémia, nanotechnológie, mikrosystémy, zariadenia a informačné technológie. Dôraz sa kladie na neinvazívne alebo minimálne invazívne postupy a aspekty zabezpečenia kvality. - Inovatívne liečebné postupy a zákroky : so zameraním na konsolidáciu a zabezpečenie ďalšieho rozvoja pokrokových liečebných postupov a techník so širokou potenciálnou uplatniteľnosťou. Zameriava sa na génovú a bunkovú terapiu, regeneratívnu medicínu, transplantácie, imunoterapiu a očkovania a iné druhy medicíny. Bude sa tiež venovať príbuzným technológiám, ako napr. pokrokové cielené systémy dodávok, pokrokové implantáty a protetiku a neinvazívne alebo najmenej invazívne zákroky za pomoci techniky. - Prognózy vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti liečebných postupov : so zameraním na vytvorenie a overenie parametrov, nástrojov, metód a štandardov potrebných na poskytnutie pacientovi bezpečných a účinných nových bioliekov (pokiaľ ide o konvenčnú medicínu[23], týmto otázkam sa bude venovať navrhovaná Spoločná technologická iniciatíva pre inovatívne druhy medicíny). Bude sa zameriavať na prístupy, ku ktorým patrí napr. farmakogenomika, metódy a modely in silico, in vitro (vrátane alternatív k pokusom na zvieratách) a in vivo. - Translačný výskum z hľadiska ľudského zdravia Cieľom tejto činnosti je rozšíriť poznatky o biologických procesoch a mechanizmoch fungujúcich pri normálnom zdraví a v prípade konkrétnych chorôb a transponovať tieto poznatky do klinickej praxe a zabezpečiť usmerňovanie ďalšieho výskumu prostredníctvom klinických údajov. - Integrácia biologických údajov a procesov: rozsiahly zber údajov, systémová biológia . - Rozsiahly zber údajov : zameraný na využitie vysoko výkonných technológií na generovanie údajov s cieľom objasniť funkciu génov a génových produktov a ich interakcie v komplexných sieťach. Bude sa zameriavať na genomiku, proteomiku, populačnú genetiku, porovnávaciu a funkčnú genomiku. - Systémová biológia : so zameraním na multidisciplinárny výskum integrujúci širokú škálu biologických údajov s cieľom vyvinúť a uplatniť systémové prístupy na pochopenie a modelovanie biologických procesov. - Výskum mozgu a súvisiacich chorôb, vývinu človeka a starnutia. - Mozog a choroby súvisiace s mozgom: so zameraním na lepšie pochopenie integrovanej štruktúry a dynamiku mozgu, na štúdium chorôb mozgu a hľadanie liečebných metód. Zameriava sa na skúmanie funkcií mozgu od molekúl k poznaniu a na riešenie neurologických a psychiatrických chorôb a porúch, vrátane regeneratívnych a upevňujúcich liečebných prístupov. - Vývin človeka a starnutie : zamerané na lepšie pochopenie celoživotného vývinu a zdravého starnutia. Zameriava sa na štúdium ľudských a modelových systémov, vrátane interakcií s faktormi ako životné prostredie, správanie a pohlavie. - Translačný výskum hlavných infekčných chorôb s cieľom riešiť hlavné hrozby verejného zdravia. - Antimikrobiálna rezistencia liečiv: so zameraním na kombináciu základného výskumu v oblasti molekulárnych mechanizmov rezistencie, mikrobiálnej ekológie a patogénnych interakcií s klinickým výskumom s cieľom nájsť nové zákroky na zníženie výskytu a šírenia infekcií rezistentných voči mnohým liečivám. - HIV/AIDS, malária a tuberkulóza : so zameraním na vývoj nových liečebných metód, diagnostických nástrojov, preventívnych vakcín a chemických prekážok prenosu ako napr. mikrobicídy HIV. Výskumné snahy budú spomínané tri choroby konfrontovať na globálnej úrovni, ale budú tiež riešiť špecifické európske aspekty. Zdôrazňovať sa budú činnosti predklinického a raného klinického výskumu a v prípade potreby sa predpokladá spolupráca s globálnymi iniciatívami (napr. v prípade vakcín proti HIV/AIDS). - Nové epidémie : so zameraním na konfrontáciu s novými patogénmi s pandemickým potenciálom vrátane zoonóz (napr. SARS a vysoko patogénna chrípka). V prípade potreby sa prijmú opatrenia potrebné na rýchle začatie spoločného výskumu s cieľom urýchliť vývoj nových diagnostických metód, liekov a vakcín na účinnú prevenciu, liečenie a kontrolu kríz spojených s infekčnými ochoreniami. - Translačný výskum hlavných chorôb. - Rakovina : so zameraním na etiológiu choroby, identifikáciu a overenie cieľov liečiv a biologických príznakov, ktoré pomáhajú pri prevencii, skorej diagnostike a liečení a hodnotení účinnosti prognostických, diagnostických a liečebných zákrokov. - Kardiovaskulárne choroby : so zameraním na diagnostiku, prevenciu, liečbu a monitorovanie chorôb srdca a krvného obehu (vrátane cievnych aspektov mŕtvice) s využitím širokých multidisciplinárnych prístupov. - Cukrovka a obezita: v prípade cukrovky so zameraním na etiológiu rozličných typov cukrovky a s nimi spojenú prevenciu a liečenie. V prípade obezity sa program bude zameriavať na multidisciplinárne prístupy vrátane genetiky, životného štýlu a epidemiológie. - Zriedkavé choroby : so zameraním na celoeurópske štúdie prírodnej histórie, patofyziológie a vývoj preventívnych, diagnostických a liečebných zákrokov. Tento sektor bude zahŕňať zriedkavé fenotypy rozšírených chorôb. - Iné chronické ochorenia : so zameraním na ochorenia, ktoré nie sú smrteľné, ale majú veľký vplyv na kvalitu života starších osôb, ako napr. zhoršenie senzomotorických funkcií a iné chronické ochorenia (napr. reumatické choroby). - Optimalizácia poskytovania zdravotnej starostlivosti európskym občanom Cieľom tejto činnosti je vytvoriť potrebnú základňu ako pre informované politické rozhodnutia o systémoch zdravotnej starostlivosti, tak aj pre účinnejšie stratégie podpory zdravia, prevencie chorôb, diagnostiky a liečenia. - Zvýšená podpora zdravia a prevencia chorôb: so zámerom poskytnúť dôkazy najlepších opatrení verejného zdravia, pokiaľ ide o životný štýl, zákroky na rôznych úrovniach a v rozličných kontextoch. Zameriava sa na širšie determinanty zdravia a ich interakcie ako na úrovni jednotlivca, ako aj na úrovni spoločenstva (napr. stravovanie, stres, tabak a iné látky, fyzická aktivita, kultúrny kontext, socioekonomické a environmentálne faktory). Bude sa venovať najmä duševnému zdraviu z pohľadu priebehu života. - Využívanie výsledkov klinického výskumu v klinickej praxi vrátane lepšieho využívania liečiv a náležitého využívania behaviorálnych a organizačných zásahov a liečebných metód a techník. Osobitná pozornosť sa bude venovať bezpečnosti pacienta: so zameraním na určenie osvedčenej klinickej praxe, na získavanie poznatkov o klinickom rozhodovaní pri poskytovaní primárnych a špecializovaných služieb, na posilnenie aplikácií medicíny založenej na dôkazoch a na posilnenie postavenia pacienta. Zameriava sa na benchmarking stratégií, výsledkov vyšetrovania rozličných zákrokov vrátane liečiv, pri zohľadnení dôkazov farmakovigilancie, osobitostí pacienta (napr. genetická náchylnosť, vek, pohlavie, dodržiavanie) a nákladových prínosov. - Kvalita, solidarita a trvalá udržateľnosť zdravotných systémov: so zámerom poskytnúť základňu pre krajiny, aby mohli prispôsobiť svoje systémy zdravotnej starostlivosti na základe skúsenosti iných pri zohľadnení dôležitosti vnútroštátneho kontextu a charakteristík populácie (starnutie, mobilita, migrácia, vzdelanie, socioekonomický status a zmeny vo svete práce atď.). Zameriavať sa bude na organizačné, finančné a regulačné aspekty systémov zdravotnej starostlivosti, ich implementáciu a ich výsledky, pokiaľ ide o efektívnosť, účinnosť a rovnosť. Osobitná pozornosť sa bude venovať otázkam investícií a ľudských zdrojov. Medzinárodná spolupráca Medzinárodná spolupráca je neoddeliteľnou súčasťou témy a má osobitný význam pre oblasti zaoberajúce sa globálnymi zdravotnými problémami, ako napr. antimikrobiálna rezistencia, HIV/AIDS, malária, tuberkulóza a nové pandémie. Tento prístup tiež môže zahŕňať stanovenie priorít v kontexte medzinárodných iniciatív, ako napr. v rámci globálneho výskumu s cieľom nájsť vakcínu proti HIV. S výhradou konsolidácie dlhodobého, trvalo udržateľného partnerstva v oblasti klinického výskumu medzi Európou a rozvojovými krajinami sa osobitná podpora bude na základe dosiahnutých výsledkov a budúcich potrieb poskytovať[24] Európskemu partnerstvu s rozvojovými krajinami v oblasti klinických testov (EDCTP). Program EDCTP sa preto bude aj naďalej zameriavať na pokrokové klinické testy s cieľom vyvinúť nové vakcíny, mikorbicídy a lieky proti týmto trom chorobám v subsaharskej Afrike. Budú sa realizovať osobitné akcie spolupráce v oblastiach formulovaných v medziregionálnych rozhovoroch v tretích krajinách/regiónoch a na medzinárodných fórach, ako aj v kontexte miléniových rozvojových cieľov. Medzi takéto prioritné oblasti prispôsobené miestnym potrebám a prostredníctvom partnerstiev môžu patriť: výskum politiky zdravotnej starostlivosti, výskum systémov zdravotnej starostlivosti a služieb zdravotnej starostlivosti, zdravie matiek a detí, reproduktívne zdravie, kontrola a dohľad nad opomínanými prenosnými chorobami a nové nepredvídateľné politické požiadavky v týchto regiónoch. Ročný príspevok medzinárodnej Organizácii programu bádania na hraniciach súčasného ľudského poznania (HFSPO)[25] sa bude realizovať spoločne s témou „Informačné a komunikačné technológie“. Krajinám EÚ nepatriacim do skupiny G8 to umožní plne využiť prínosy z Programu bádania na hraniciach súčasného ľudského poznania (HFSP) a tiež zviditeľniť európsky výskum. Odozva na nové potreby a nepredvídateľné politické požiadavky Výskum v oblasti nových potrieb sa bude realizovať na základe iniciatív „zdola nahor“ a „cielených“ iniciatív v koordinácii s inými témami a bude zahŕňať širšie a interdisciplinárne výskumné portfólio. Podpora nepredvídateľných politických požiadaviek Európskej únie sa môže venovať napr. ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci, posúdeniu vplyvu na zdravie, posúdeniu rizika, štatistickým ukazovateľom, riadeniu a komunikácii v oblasti verejného zdravia, ako aj záväzkom v rámci medzinárodných zmlúv v oblasti zdravia vrátane rámcového dohovoru o kontrole tabaku[26] a medzinárodných nariadení v oblasti zdravia[27]. Tieto činnosti budú dopĺňať vyššie uvedenú podporu výskumu motivovaného zdravotnou politikou. 2. Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia Cieľ Budovať európsku vedomostnú bioekonomiku[28] prostredníctvom prepojenia vedy, priemyslu a iných zainteresovaných strán s cieľom využívať nové výskumné príležitosti, ktoré riešia tieto sociálne a hospodárske otázky: rastúci dopyt po bezpečnejších, zdravších a kvalitnejších potravinách s prihliadnutím na ochranu zvierat a situáciu na vidieku a po trvalo udržateľnom využívaní a výrobe obnoviteľných biozdrojov, zvýšené riziko epizootických a zoonotických chorôb a porúch súvisiacich s potravinami, ohrozenie trvalej udržateľnosti a bezpečnosti poľnohospodárskej a rybolovnej produkcie, najmä v dôsledku klimatických zmien. Prístup Táto téma posilní vedomostnú základňu, poskytne inovácie a podporu politík s cieľom vytvoriť a vyvinúť európsku vedomostnú bioekonomiku. Výskum sa bude zameriavať na trvalo udržateľné riadenie, výrobu a využívanie biologických zdrojov, najmä s pomocou biovýskumu, biovedy a biotechnológie, a na konvergenciu s inými technológiami s cieľom poskytnúť nové, ekologicky účinné a konkurencieschopné produkty európskeho poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, vodného hospodárstva, potravín[29], lesného hospodárstva a príbuzných odvetví priemyslu. Výskum významne prispeje k realizácii a formulácii politík EÚ a nariadení, pričom bude podporovať alebo sa bude venovať najmä spoločnej poľnohospodárskej politike, otázkam poľnohospodárstva a obchodu, nariadeniam o potravinovej bezpečnosti, politike Spoločenstva pre zdravie zvierat, kontrole chorôb a normám v oblasti životných podmienok, životnému prostrediu a biodiverzite, stratégii EÚ v oblasti lesného hospodárstva a spoločnej politike rybného hospodárstva s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj rybného a vodného hospodárstva. Cieľom výskumu bude tiež vyvíjať nové a existujúce ukazovatele podporujúce analýzu, rozvoj a monitorovanie týchto politík. Z týchto výskumných činností zahŕňajúcich cielené činnosti šírenia a transferu technológií najmä v súvislosti s integráciou a pochopením pokrokových ekologicky účinných technológií, metodík a procesov a vývojom štandardov bude mať prínosy najmä agropotravinársky priemysel, v ktorom až 90 % podnikov predstavujú MSP. Inicializácia high-tech vynálezov z biotechnológií, nanotechnológií a informačných a komunikačných technológií bude dôležitým prínosom v oblasti pestovania rastlín, zlepšenia úrody a ochrany rastlín, v oblasti pokrokových detekčných a monitorovacích technológií s cieľom zabezpečiť bezpečnosť a kvalitu potravín a v oblasti nových priemyselných bioprocesov. Niekoľko európskych technologických platforiem pokrývajúcich oblasti rastlinnej genomiky a biotechnológie, lesného hospodárstva a odvetví založených na lesnom hospodárstve, globálneho zdravia zvierat, chovu zvierat v poľnohospodárskych podnikoch, potravín, vodného hospodárstva a priemyselnej biotechnológie prispeje k stanoveniu spoločných výskumných priorít v tejto téme, k určeniu budúcich možných rozsiahlych iniciatív ako napr. projekty demonštrácií v oblasti výroby hromadných chemikálií z biomasy (stena rastlinnej bunky, biopalivá, polyméry) a pomôže zabezpečiť širokú účasť a integráciu všetkých zúčastnených strán. V prípade potreby sa budú realizovať akcie na posilnenie koordinácie vnútroštátnych výskumných programov, a to v úzkej koordinácii s projektmi ERA-Net, technologickými platformami a inými relevantnými zúčastnenými aktérmi, ako napr. Stály výbor pre poľnohospodársky výskum (SCAR) alebo akákoľvek iná budúca štruktúra pre koordináciu európskeho námorného výskumu. V prípade potreby bude súčasťou akcií uváženie sociálnych, etických, právnych, environmentálnych, hospodárskych a širších kultúrnych aspektov a aspektov pohlavia a potenciálnych rizík a vplyvov (opatrnosť) vedeckého a technického vývoja. Činnosti - Trvalo udržateľná výroba a riadenie biologických zdrojov z pôdy, lesov a vodného prostredia[30] - umožnenie výskumu kľúčových dlhodobých hnacích síl trvalo udržateľnej výroby a riadenia biologických zdrojov (mikroorganizmy, rastliny a živočíchy) vrátane využívania biodiverzity a nových bioaktívnych molekúl v rámci týchto biologických systémov. Súčasťou výskumu budú technológie, ktoré majú v názve koncovku „-omika“, napr. genomika, proteomika, metabolomika, a konvergenčné technológie a ich integrácia do prístupov systémovej biológie, ako aj rozvoj základných nástrojov a techník, vrátane bioinformatiky a príslušných databáz a metodík na identifikáciu typov v rámci druhových skupín. - posilnenie trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosti za súčasného zníženia environmentálnych vplyvov v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve, rybolove a vodnom hospodárstve prostredníctvom rozvoja nových technológií, vybavenia, monitorovacích systémov, nových rastlín a výrobných systémov, zlepšenia vedecko-technickej základne na riadenie rybolovu a prostredníctvom lepšieho pochopenia interakcie medzi rozličnými systémami (poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, rybné a vodné hospodárstvo) v rámci celého ekosystémového prístupu. V prípade pozemských biologických zdrojov sa bude klásť osobitný dôraz na výrobné systémy s malými vstupmi a na organické výrobné systémy, zlepšenie radenia zdrojov a nové krmivá a nové rastliny (úroda a stromy) s lepším zložením, vyššou odolnosťou voči stresu, efektívnosťou výživového využitia a lepšou architektúrou. Tieto ciele bude podporovať výskum biobezpečnosti, koexistencie a vystopovateľnosti nových rastlinných systémov a výrobkov. Zlepšenie zdravia rastlín sa dosiahne vďaka lepšiemu pochopeniu ekológie, biológie škodcov, chorôb a iných hrozieb a vďaka podpore kontroly výskytu chorôb a posilnenia nástrojov a techník trvalo udržateľného riadenia škodcov. V prípade biologických zdrojov z vodných prostredí sa bude dôraz klásť na nevyhnutné biologické funkcie, bezpečné výrobné systémy neohrozujúce životné prostredie a potravu kultúrnych druhov a na biológiu rybolovu, dynamiku zmiešaného rybolovu, interakcie medzi činnosťami rybolovu a morským ekosystémom a na regionálne a viacročné systémy riadenia založené na flotile. - optimalizácia živočíšnej výroby a ochrany zvierat v celom poľnohospodárstve, rybolove a vo vodnom hospodárstve, okrem iného využívaním genetických poznatkov, nových chovných metód a lepším pochopením fyziológie a správania zvierat a lepším pochopením a kontrolou infekčných chorôb zvierat vrátane zoonóz. Kontrola infekčných chorôb sa bude tiež realizovať pomocou vývoja nástrojov na monitorovanie, prevenciu a kontrolu, prostredníctvom základného a aplikovaného výskumu vakcín a diagnostiky, štúdia ekológie známych a nových nositeľov infekcie a iných hrozieb, vrátane svojvoľných činov a vplyvov rozličných systémov fungovania poľnohospodárskych podnikov a klímy. Vyvinú sa tiež nové poznatky o bezpečnej likvidácii živočíšneho odpadu a zlepší sa riadenie vedľajších produktov. - poskytnutie nástrojov, ktoré osoby zodpovedné za tvorbu politík a iné zainteresované osoby potrebujú na podporu realizácie podstatných stratégií, politík a právnych predpisov a najmä na podporu vytvorenia európskej vedomostnej bioekonomiky a uspokojenia potrieb vidieckeho rozvoja a rozvoja pobrežných oblastí. Spoločná politika rybného hospodárstva sa bude podporovať prostredníctvom vývoja prispôsobivých prístupov podporujúcich celý ekosystémový prístup na získavanie morských zdrojov. Súčasťou výskumu vo všetkých politikách budú tiež socioekonomické štúdie, porovnávacie vyšetrovania rozličných systémov fungovania poľnohospodárskych podnikov, nákladovo efektívnych systémov riadenia rybolovu, chovu zvierat na iné účely než na konzumáciu, interakcií s lesným hospodárstvom a štúdie s cieľom zlepšiť život na vidieku a na pobreží. - „Od stola až do poľnohospodárskeho podniku“: potraviny, zdravie a životné podmienky: - pochopenie spotrebiteľského správania ako hlavného faktora konkurencieschopnosti v potravinárskom priemysle a vplyvu potravín na zdravie a životné podmienky európskych občanov. Bude sa zameriavať na vnímanie spotrebiteľov a ich postoje voči potravinám, pochopenie spoločenských trendov a určenie determinantov výberu potravín a prístup spotrebiteľov k potravinám. - pochopenie stravovacích faktorov a návykov ako hlavného kontrolovateľného faktora vo vývoji a znižovaní výskytu chorôb a porúch súvisiacich so stravovaním. Do tejto oblasti spadá rozvoj a uplatňovanie nutrigenomiky a systémovej biológie a štúdium interakcií medzi výživou, fyziologickými a psychologickými funkciami. Mohlo by to viesť k zmenám v spracovaní potravín a vývoju nových druhov potravín, diétnych potravín a potravín s uvedením nutričných a zdravotných charakteristík. Vyšetrovanie tradičných, miestnych a sezónnych potravín a výživy môže byť dôležité aj na zdôraznenie vplyvu určitých potravín na zdravie a pre vývoj integrovaného potravinového poradenstva. - optimalizácia inovácií v európskom potravinárskom priemysle prostredníctvom integrácie pokrokových technológií do tradičnej výroby potravín, technológie kľúčových procesov na zvýšenie funkčnosti potravín, rozvoja a demonštrácie technicky vyspelého a ekologicky účinného spracovania a balenia, inteligentnej kontroly a efektívnejšieho riadenia vedľajších produktov, odpadov a energie. Nový výskum tiež vyvinie trvalo udržateľné a nové technológie pre živočíšne krmivá, vrátane ustanovení o výrobe bezpečných krmív a na kontrolu kvality krmív. - zabezpečenie chemickej a mikrobiologickej bezpečnosti a zvýšenie kvality európskej ponuky potravín. Zahŕňa pochopenie prepojení medzi mikrobiálnou ekológiou a ponukou potravín, vývoj metód a modelov na riešenie integrity reťazca ponuky potravín, nové detekčné metódy a technológie a nástroje na posúdenie, riadenia a komunikáciu a rozšírenie chápania vnímania rizika. - ochrana zdravia ľudí, ako i ochrana životného prostredia vďaka lepšiemu pochopeniu environmentálnych vplyvov potravinových/krmivových reťazcov ako aj environmentálnych vplyvov na ne. Zahŕňa štúdium potravinových kontaminantov a účinkov na zdravie, vývoj posilnených nástrojov a metód na posudzovanie vplyvov potravinových a krmivových reťazcov na životné prostredie. Zabezpečenie kvality a integrity potravinového reťazca si vyžaduje nové modely analýzy komoditných reťazcov, koncepty riadenia celého potravinového reťazca vrátane spotrebiteľských aspektov. - Biovýskum a biotechnológia pre trvalo udržateľné nepotravinové produkty a postupy - na posilnenie vedomostnej základne a vývoj pokrokových technológií výroby suchozemskej a morskej biomasy pre využitie v energetike a priemysle. Zahŕňa rastlinnú, živočíšnu a mikrobiálnu genomiku a metabolomiku s cieľom zvýšiť produktivitu a zloženie surovín a zásob krmív z biomasy na optimalizáciu konverzie na produkty s vysokou mierou pridanej hodnoty pri súčasnom využívaní prírodných a posilnených suchozemských a vodných organizmov ako nových zdrojov. Tieto činnosti budú plne zahŕňať analýzu životného cyklu praktík poľnohospodárskych podnikov, dopravy a skladovania a rozmiestnenia trhov bioproduktov. Primerane sa bude riešiť uplatňovanie priemyselných biotechnológií v rámci celého plodinového reťazca s cieľom dosiahnuť plný potenciál prístupu biorafinérií, vrátane socioekonomických, agronomických, ekologických a spotrebiteľských aspektov. Tieto činnosti sa rozšíria o rastúce pochopenie a kontrolu rastlinného a mikrobiálneho metabolizmu na úrovni buniek a na nižšej úrovni vo výrobe komodít s vysokou mierou pridanej hodnoty s využitím bioprocesov s vyššími výnosmi, lepšou kvalitou a čistotou konvertovaných výrobkov vrátane dizajnu biokatalytického procesu. Okrem toho sa budú využívať alebo vyvíjať biotechnológie pre nové výrobky a postupy so zlepšenou vyššou kvalitou, s vysokou mierou pridanej hodnoty a obnoviteľné výrobky a postupy vychádzajúce z lesného hospodárstva s cieľom posilniť trvalú udržateľnosť dreva a drevárskej výroby vrátane zásob reziva a obnoviteľnej bioenergie. Pozornosť sa bude venovať aj potenciálu biotechnológie určiť, monitorovať, predchádzať, riešiť a odstraňovať znečistenie s dôrazom na maximalizáciu ekonomickej hodnoty odpadu a vedľajších produktov prostredníctvom nových bioprocesov samostatne alebo v kombinácii s rastlinnými systémami a/alebo chemickými katalyzátormi. Medzinárodná spolupráca Medzinárodná spolupráca je prioritným aspektom pre výskum v téme „Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia“ a v celej oblasti sa stretáva so silnou podporou. Bude sa podporovať výskum, ktorý je osobitným záujmom rozvojových krajín, berúc do úvahy miléniové rozvojové ciele a už prebiehajúce činnosti. Uskutočnia sa osobitné akcie s cieľom posilniť spoluprácu s prioritnými partnerskými regiónmi a krajinami – najmä s tými, ktoré sú zapojené v medziregionálnych rozhovoroch a dvojstranných vedecko-technických dohodách, ako aj so susednými krajinami a novými ekonomikami a rozvojovými krajinami. Mnohostranná spolupráca sa bude ďalej uskutočňovať s cieľom riešiť otázky, ktoré si vyžadujú široké medzinárodné úsilie, ako napr. rozsah a komplexnosť systémovej biológie rastlín a mikroorganizmov, alebo na riešenie globálnych otázok a splnenie medzinárodných záväzkov EÚ (v oblasti potravinovej bezpečnosti a prístupu k potravinám a pitnej vode, globálne rozšírenie živočíšnych chorôb, spravodlivé využívanie biodiverzity, obnovenie svetového rybolovu na úrovni maximálneho trvalo udržateľného výlovu do roku 2015 a vplyv klimatických zmien a vplyv na ne). Odozva na nové potreby a nepredvídateľné politické požiadavky Výskum nových potrieb sa môže zaoberať napr. vývojom nových konceptov a techník, ako napr. systémov krízového manažmentu a integrity potravinového reťazca. Flexibilná reakcia na nepredvídateľné politické požiadavky bude zohľadňovať najmä politiky podstatné pre budovanie európskej vedomostnej bioekonomiky. 3. Informačné a komunikačné technológie Cieľ Zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a umožniť Európe zvládnuť budúci vývoj informačných a komunikačných technológií a podieľať sa na jeho tvorbe tak, aby sa splnili požiadavky spoločnosti a hospodárstva. Činnosti posilnia európsku vedecko-technickú základňu a zabezpečia globálne vodcovstvo v oblasti informačných a komunikačných technológií, pomôžu hnať a stimulovať inovácie prostredníctvom využívania informačných a komunikačných technológií a zabezpečia, že pokrok v oblasti informačných a komunikačných technológií sa rýchlo zhodnotí v prospech európskych občanov, podnikov, priemyslu a vlád. Úvod Informačné a komunikačné technológie zohrávajú jedinečnú dokázanú úlohu pri podpore inovácií, kreativity a konkurencieschopnosti všetkých odvetví priemyslu a služieb. Sú nevyhnutné na riešenie kľúčových spoločenských problémov a modernizáciu verejných služieb a sú základom pokroku vo všetkých oblastiach vedy a techniky. Európa preto musí zvládať a formovať budúci vývoj informačných a komunikačných technológií a zabezpečiť, aby výrobky a služby založené na týchto technológiách boli prijímané a využívané tak, aby poskytovali maximálny možný prínos pre občanov a podniky. Toto sú ciele politiky informačnej spoločnosti zdôraznenej v iniciatíve i2010 zameranej na vytvorenie konkurencieschopnej konvergentnej informačnej ekonomiky v Európe, významný nárast európskych investícií do výskumu a vývoja informačných a komunikačných technológií a inovácií a vysokú mieru prístupnosti v informačnej spoločnosti. Nové informačné a komunikačné technológie otvoria množstvo nových príležitostí pre výrobky a služby vyššej hodnoty, z ktorých mnohé patria do oblastí, v ktorých už Európa má z technického a priemyselného hľadiska vedúce postavenie. Partnerstvá na európskej úrovni predstavujú optimálny prístup k investíciám do informačných a komunikačných technológií. Takéto úsilie je potrebné viac ako kedykoľvek predtým, aby Európa bola schopná držať krok s prudko rastúcimi nákladmi na výskum v ére globálnej konkurencie a zvyšujúcej sa komplexnosti a vzájomnej závislosti technológií. Prioritou témy informačných a komunikačných technológií je strategický výskum kľúčových opôr techniky. Táto téma zaručuje „end-to-end“ integráciu technológií a poskytuje znalosti a prostriedky na vývoj širokej škály inovatívnych aplikácií informačných a komunikačných technológií. Činnosti povedú k urýchleniu priemyselného a technického pokroku v sektore informačných a komunikačných technológii a k posilneniu konkurenčných výhod dôležitých sektorov náročných na informačné a komunikačné technológie – prostredníctvom inovatívnych výrobkov a služieb vysokej hodnoty založených na informačných a komunikačných technológiách, ako aj prostredníctvom zlepšenia organizačných procesov v podnikaní aj v správe. V rámci témy sa tiež budú podporovať iné politiky Európskej únie mobilizáciou informačných a komunikačných technológií tak, aby spĺňali požiadavky verejnosti a spoločnosti. Činnosti budú zahŕňať akcie spolupráce a tvorbu sietí, podporovať spoločné technologické iniciatívy – vrátane vybraných aspektov výskumu v oblasti nanoelektronických technológií a vstavaných systémov spracovania dát – a iniciatívy koordinácie vnútroštátnych programov – vrátane oblasti pomoci starším alebo chorým osobám pri samostatnom bývaní. Priority týchto činností budú zahŕňať témy vychádzajúce (okrem iných zdrojov) z práce európskych technologických platforiem. Takisto sa vyvinú tematické synergie s príbuznými činnosťami v rámci iných osobitných programoch. Aktívna účasť malých a stredných podnikov a iných malých subjektov v činnostiach je vzhľadom na ich úlohu v podpore inovácií nevyhnutná. Zohrávajú neodmysliteľnú úlohu vo vývoji a rozvoji nových vízií v oblasti informačných a komunikačných technológií a ich aplikácií a pri ich transformácii na podnikové aktíva. Činnosti - Opory informačných a komunikačných technológií: - Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro/nanosystémy: technológie procesov, zariadení a dizajnu na zlepšenie veľkosti, hustoty, výkonnosti, výroby a nákladovej efektívnosti komponentov, systémov na čipoch, systémov v balíku a integrovaných systémov, základné fotonické komponenty pre širokú škálu aplikácií, systémy ukladania dát s vysokým výkonom/vysokou hustotou, riešenia displejov s veľmi veľkou plochou/vysoko integrovaných, snímacích, riadiacich, televíznych a obrazových zariadení, zdroje/uskladnenie energie, integrácia heterogénnych technológií/systémov, multifunkčné integrované mikro-nano-bio-info systémy, elektronika so širokým dosahom, integrácia v rozličných materiáloch/predmetoch, rozhranie so živými organizmami, skladanie molekúl alebo atómov do stabilných štruktúr. - Všadeprítomné komunikačné siete s neobmedzenou kapacitou : nákladovo efektívne technológie a systémy mobilných a širokopásmových sietí vrátane pozemských a satelitných sietí, konvergencia rozličných pevných, mobilných, bezdrôtových a vysielacích sietí siahajúca od osobnej oblasti po regionálnu a globálnu oblasť, interoperabilita drôtových a bezdrôtových komunikačných služieb a aplikácií, riadenie sieťovaných zdrojov, rekonfigurovateľnosť služieb, komplexné sieťovanie ad hoc inteligentných multimediálnych nástrojov, senzorov a mikročipov. - Vstavané systémy, spracovanie dát a riadenie : výkonnejšie, bezpečnejšie, rozčlenené, spoľahlivé a účinné hardvérové a softvérové systémy schopné vnímať, kontrolovať a prispôsobiť sa svojmu prostrediu za súčasnej optimalizácie využívania zdrojov, metódy a nástroje modelovania, dizajnu a inžinierstva modelov s cieľom zvládnuť ich komplexnosť, otvorené skladacie architektúry a bezmerítkové („scale-free“) platformy, middleware a rozčlenené operačné systémy umožňujúce skutočne bezproblémové prostredia na snímanie, ovládanie, riadenie, spracovanie dát, komunikáciu, skladovanie a dodávku služieb vhodné pre spoluprácu a inteligentné (pokiaľ ide o prostredie) architektúry na spracovanie dát zahŕňajúce heterogénne, sieťované a rekonfigurovateľné komponenty vrátane podpory zostavenia, programovania a behu, kontrola rozsiahlych, rozčlenených, neurčitých systémov. - Softvér, systémy typu Grid, bezpečnosť a spoľahlivosť : technológie, nástroje a metódy pre dynamický a dôveryhodný softvér, architektúry a systémy middleware podporujúce služby náročné na vedomosti vrátane ich poskytovania vo forme doplnkových služieb, interoperabilné bezmerítkové („scale-free“) infraštruktúry zamerané na služby, virtualizácia zdrojov v systéme typu Grid, sieťovocentrické operačné systémy, otvorené platformy a kolaboratívne prístupy k vývoju softvéru, služieb a systémov, nástroje na zostavovanie, zvládanie nečakaného správania komplexných systémov, zvýšenie spoľahlivosti a pružnosti rozsiahlych, rozčlenených a prerušovane prepojených systémov a služieb, bezpečné a dôveryhodné systémy a služby, vrátane kontroly a autentifikácie prístupu pri zohľadnení aspektov ochrany súkromia, dynamické stratégie bezpečnosti a spoľahlivosti, metamodely spoľahlivosti a dôveryhodnosti. - Vedomosti, kognitívne systémy a systémy schopné učenia : metódy a techniky na získanie, interpretáciu, reprezentáciu, personalizáciu, obnovu, zdieľanie a šírenie vedomostí, spoznávanie sémantických vzťahov v obsahu využiteľných pre ľudí alebo stroje, umelé systémy na vnímanie, interpretáciu a hodnotenie informácií schopné spolupráce, samostatného konania a učenia, teórie a pokusy presahujúce prírastkové pokroky prostredníctvom získavania informácií z prirodzeného poznania, najmä z učenia a pamäti, tiež na úč