EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli19. 4. 2018 COM(2018) 219 final OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV EMPTY Európsky maloobchodný sektor pripravený na 21. storočie {SWD(2018) 236 final}

{SWD(2018) 237 final}



1.Posilnenie konkurencieschopnosti európskeho maloobchodného sektora Dynamický a konkurencieschopný maloobchodný sektor je dôležitý pre spotrebiteľov, podniky, a teda pre celé hospodárstvo EÚ. Z dôvodu veľkého množstva spoločností a pracovných miest v tomto sektore, ako aj jeho príspevku k pridanej hodnote EÚ je maloobchod kľúčový pre posilnenie dlhodobého hospodárskeho rastu. Vďaka vyvíjajúcim sa potrebám spotrebiteľov a technickému pokroku sa tento sektor rýchlo transformoval a stal sa katalyzátorom inovácií a produktivity. Domácnosti v EÚ vynakladajú až jednu tretinu svojho rozpočtu na tovar distribuovaný maloobchodníkmi. Prostredníctvom ceny, výberu a kvality ponúkaných výrobkov má maloobchodný sektor vplyv na kvalitu života ľudí žijúcich v EÚ. S inými hospodárskymi odvetviami, ako aj veľkoobchodníkmi a výrobcami výrobkov, a tiež s dopravou a logistikou a inými obchodnými službami spolupracuje 3,6 milióna spoločností pôsobiacich v maloobchodnom sektore (prevažne MSP). Výsledkom lepšie fungujúceho maloobchodného sektora budú pozitívne účinky presahovania na celé hospodárstvo. Jednotný trh umožňuje maloobchodníkom prístup k približne 500 miliónom potenciálnych spotrebiteľov. Vyžaduje si to však priaznivý obchodný a regulačný rámec, ktorý zodpovedá potrebám maloobchodného predaja online a offline a ktorý pomáha reagovať na výzvy ovplyvňujúce maloobchodný sektor na celosvetovej úrovni. Rýchly rast elektronického obchodu transformuje tento sektor. Elektronický obchod sa pre väčšinu občanov EÚ stal každodennou realitou. Pre tento sektor to prináša nové príležitosti, ako aj výzvy. Rozvoj viackanálového maloobchodu a stieranie hraníc medzi predajom offline (fyzické priestory) a online (elektronický obchod) podporujú hospodársku súťaž a podnecujú inováciu v tomto sektore. Cezhraničný elektronický obchod v EÚ má však ešte veľký priestor na zlepšenie. Okrem toho, nie všetky spoločnosti považujú za jednoduché udržať krok so vznikom nových obchodných modelov – 80 % maloobchodníkov ešte nepredáva online. Najmä mnohí malí maloobchodníci vnímajú prispôsobovanie ako zložité. V záujme dosiahnutia jednotného trhu je potrebné prijať vhodné opatrenia na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. V kontexte európskeho semestra už niektoré členské štáty uskutočnili reformy zamerané na zlepšenie regulačného prostredia pre maloobchodníkov. Produktivita maloobchodného sektora EÚ však ešte zaostáva za inými sektormi a je menej dynamická ako v iných porovnateľných hospodárstvach. Maloobchod bol aj menej ziskový ako ostatné sektory. Hromadenie regulácie má negatívny vplyv na jeho výkonnosť. Maloobchodníci musia dodržiavať súlad s hromadiacimi sa rôznymi a často zložitými regulačnými rámcami stanovenými na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Takéto reštriktívne predpisy vedú k menej dynamickým maloobchodným trhom, ktoré majú menej vstupov a výstupov maloobchodných podnikov a horšie vyhliadky z hľadiska zamestnanosti. Zdroj: Vlastné výpočty založené na informáciách získaných od členských štátov, od Eurostatu a prostredníctvom cielených štúdií. Moderný maloobchodný sektor potrebuje viac investícií a priaznivé podnikateľské prostredie. Investičný plán pre Európu podporuje ďalšie prehlbovanie jednotného trhu, a to najmä odstraňovaním prekážok pre investície, posilnením väčšej regulačnej predvídateľnosti a znížením nadmernej regulácie. Prostredníctvom vykonávania stratégie jednotného digitálneho trhu podnikla Komisia kroky vedúce k tomu, aby bol jednotný digitálny trh spôsobilý pre digitálny vek. Jedným z hlavných cieľov bolo posilnenie cezhraničného elektronického obchodu. Návrhy Komisie týkajúce sa geografického blokovania , služieb cezhraničného dodávania balíkov , modernizácie systému DPH , pravidiel o digitálnych zmluvách a nadchádzajúca iniciatíva o online platformách pomôžu maloobchodníkom bezproblémovo fungovať online. Komisia tiež navrhuje opatrenia na spravodlivé a účinné zdaňovanie digitálneho hospodárstva a na zabezpečenie nezávislosti systémov platobných kariet a spracovateľských subjektov. Pre začínajúce podniky pôsobiace v tomto sektore vznikajú nové príležitosti. Iniciatíva pre začínajúce a rozširujúce sa podniky je zameraná osobitne na odstránenie prekážok pre začínajúce a rozširujúce sa podniky na jednotnom trhu prostredníctvom vytvárania lepších obchodných príležitostí a uľahčenia prístupu k financovaniu. V novom programe v oblasti zručností pre Európu bolo navrhnutých niekoľko opatrení, ktoré pomôžu vybaviť občanov EÚ správnymi zručnosťami na riešenie výziev rýchlo sa meniaceho svetového hospodárstva. Maloobchod vyžaduje zručnosti, ktoré zodpovedajú požiadavkám digitalizácie. Okrem toho, program Erasmus+ ponúka nové príležitosti dlhodobých stáží v zahraničí v širokej škále hospodárskych odvetví vrátane maloobchodu. Jednotný trh s tovarom má pre maloobchodný sektor mimoriadny význam. Komisia v decembri 2017 predložila dva legislatívne návrhy s cieľom uľahčiť spoločnostiam, najmä MSP, predaj ich výrobkov v celej EÚ a posilniť kontroly, aby sa zabránilo predaju nebezpečných výrobkov spotrebiteľom v EÚ. Komisia okrem toho predložila návrh na odstránenie kľúčových prekážok súvisiacich so zmluvným právom, ktoré bránia cezhraničnému obchodu. Komisia tiež prijíma ďalšie iniciatívy na zlepšenie právneho rámca pre spotrebiteľov a podniky . Smernica o službách umožňuje maloobchodníkom ľahšie zakladať predajne vo všetkých členských štátoch. Súdny dvor Európskej únie (SD EÚ) vo svojom rozsudku vo veci Visser potvrdil, že maloobchod je služba, a preto sa naň vzťahuje smernica o službách. Touto smernicou sa zabezpečuje, aby boli niektoré veľmi reštriktívne požiadavky týkajúce sa prístupu na trh zakázané a aby iné mohli existovať len v prípade, že sú nediskriminačné, založené na legitímnych cieľoch verejnej politiky a primerané. V tomto smere je cieľom smernice aj zaručenie účinných, objektívnych a nediskriminačných postupov týkajúcich sa prístupu na trh v primeranej lehote. Podobné požiadavky vyplývajú zo Zmluvy o fungovaní EÚ v situáciách, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice o službách, napríklad prevádzkové obmedzenia. Európska rada zdôraznila, že presadzovanie existujúcich právnych predpisov je kľúčové pre fungovanie jednotného trhu. Pri implementácii smernice o službách členské štáty vykonali niekoľko úprav regulačných rámcov pre služby. Úplné dodržiavanie pravidiel EÚ by zlepšilo regulačné prostredie pre maloobchod a umožnilo by spoločnostiam, a teda aj spotrebiteľom využívať výhody jednotného trhu.

V stratégii jednotného trhu sa upriamila pozornosť na obmedzenia zakladania maloobchodných podnikov a obmedzenia ovplyvňujúce každodennú prevádzku maloobchodu ako na významné prekážky lepšej výkonnosti maloobchodného sektora. Komisia sa zaviazala, že „stanoví najlepšie postupy na uľahčenie zakladania maloobchodných podnikov a zníženie prevádzkových obmedzení na jednotnom trhu... [ktoré budú] slúžiť ako usmernenia pre reformy v členských štátoch a určovanie priorít pre politiku zaručujúcu dodržiavanie predpisov v maloobchodnom sektore“. Cieľom tohto oznámenia je prispieť k uvoľneniu potenciálu maloobchodného sektora pre hospodárstvo EÚ určením najlepších postupov. Najlepšie postupy podporia konkurencieschopnosť maloobchodného sektora bez toho, aby ohrozili ciele verejnej politiky presadzované členskými štátmi. Ako zdôraznila Európska rada, EÚ musí pokračovať v práci na jednotnom trhu, ktorý obstojí v budúcnosti a ktorý je pripravený na digitálny vek. Maloobchodný sektor sa čoraz viac spolieha na viackanálovú distribúciu a tento trend bude pokračovať. Niekoľko iniciatív týkajúcich sa jednotného trhu je zameraných na zabezpečenie toho, aby online maloobchodníci mohli účinne cezhranične predávať. Toto oznámenie sa týka obmedzení, ktoré sa vyskytujú viac v offline maloobchodnom predaji. Pri príležitosti 25. výročia jednotného trhu by sme mali osláviť jeho úspechy, ale hľadieť aj dopredu. Maloobchodný sektor si zaslúži našu pozornosť a analýzu. Treba, aby sa inštitúcie a členské štáty EÚ snažili podporiť konkurencieschopnosť tohto sektora v čase, keď ho transformuje rýchly rast elektronického obchodu. 2.Obmedzenia v maloobchode ovplyvňujúce výkonnosť trhu Maloobchodníci čelia mnohým obmedzeniam v rôznom rozsahu, pokiaľ ide o zakladanie predajní (napr. v súvislosti s veľkosťou a umiestnením predajne alebo postupom na získanie osobitného povolenia) a prevádzok (napr. v súvislosti s otváracími hodinami, propagáciou predaja a distribučnými kanálmi, zdaňovaním a získavaním zdrojov). Mnohé z týchto obmedzení môžu byť odôvodnené legitímnymi cieľmi verejnej politiky, ale ich hromadenie môže vytvoriť neprimerané prekážky pre nových účastníkov na trhu, a tak negatívne ovplyvniť produktivitu tohto sektora. Maloobchodníci zdôrazňujú, že regulačné rámce by mali byť také, aby obstáli v budúcnosti, a flexibilné, aby podnikom umožnili rýchlo sa prispôsobiť meniacej sa realite. Zníženie obmedzení má pozitívne účinky na fungovanie trhu. Menej reštriktívne regulačné prostredie nabáda viac firiem, aby vstúpili na trh, využili príležitosti, ktoré im ponúka, a uspeli. Maloobchodníci sú flexibilnejší pri investovaní do správnej lokality a úprave svojich predajní a lepšie reagujú na potreby miestnych spotrebiteľov. Toto všetko spolu s prosperujúcim elektronickým obchodom zvyšuje hospodársku súťaž a vedie k úspechu efektívnejších a inovatívnejších firiem. V dôsledku toho sa zlepšuje produktivita tohto sektora, a to aj v prospech spotrebiteľov. Spotrebitelia môžu využívať väčší výber, viac inovácií a vyššiu kvalitu ponúkaných výrobkov a služieb. Je tiež pravdepodobné, že budú platiť menej. Silnejší maloobchodný sektor môže okrem toho ponúknuť ďalšie pracovné príležitosti. Zvýšil by sa počet a kvalita pracovných miest nielen v maloobchode, ale aj v súvisiacich službách, ako sú doprava, skladovanie a logistika. Komisia vyvinula ukazovateľ reštriktívnosti maloobchodu, ktorý znázorňuje rôzne obmedzenia zakladania maloobchodných podnikov a každodennej prevádzky predajní. Jeho prvky zachytávajú zložitosť a rôznorodosť regulačných rámcov zavedených v členských štátoch. Celkovo predstavuje tento ukazovateľ vecný prehľad a preukazuje sa ním, že v rámci EÚ existuje veľmi rozmanitý obraz reštriktívnosti. Obmedzenia týkajúce sa zakladania a prevádzky existujú vo všetkých členských štátoch. Konkrétny typ obmedzení a úroveň reštriktívnosti sa však výrazne líšia. Táto úroveň môže byť v niektorých členských štátoch až päťkrát vyššia než v iných. Kým v najmenej reštriktívnych regulačných rámcoch existuje iba niekoľko typov obmedzení, tie najreštriktívnejšie môžu zahŕňať až 12 rôznych typov obmedzení. Ovplyvňuje to prostredie, v ktorom maloobchodné podniky pôsobia. Úlohu regulovať maloobchodný sektor majú v prvom rade členské štáty. Je však potrebné, aby členské štáty pri stanovovaní pravidiel dodržiavali právne predpisy EÚ a nenáležite neobmedzovali slobodu usadiť sa alebo slobodu poskytovania služieb. V dôsledku toho sú niektoré obmedzenia zakázané, zatiaľ čo v iných prípadoch je možné ich zachovať alebo zaviesť, pokiaľ sú nediskriminačné, opodstatnené, založené na legitímnych cieľoch verejnej politiky a primerané. Menej reštriktívne regulačné prostredie by podporilo konkurencieschopnosť tohto sektora. V tomto kontexte treba vziať do úvahy, že z dôvodu svojej povahy sa predpisy o zakladaní a prevádzke týkajú najmä maloobchodných predajcov offline. Okrem toho obmedzenia pribúdajú a členské štáty by mali vziať do úvahy ich kumulatívne účinky. 3.Uľahčenie zakladania maloobchodných podnikov Otváranie nových predajní je spôsob prístupu maloobchodníkov na trh. Pri rozvoji viackanálového maloobchodu je dôležité, aby maloobchodníci mohli presadzovať jednotnú stratégiu prístupu na trh, v ktorej sa spája prítomnosť online a offline. Okrem toho by takýto prístup na trh mal byť možný v rozumnom časovom rámci a bez nenáležitého alebo neprimeraného zaťaženia. Včasný a rýchly prístup na trh je pre maloobchodníkov základnou otázkou. Obávajú sa obmedzení týkajúcich sa lokalít pre nové predajne, podmienok súvisiacich s výrobkami alebo všeobecne nedostatočnej právnej istoty. Maloobchodníci naznačujú, že postupy zakladania sú príliš dlhé, príliš zložité a príliš neisté. Obmedzenia týkajúce sa zakladania predstavujú vážne prekážky vstupu na trh, a preto sa na ne opakovane poukazovalo v kontexte európskeho semestra. Podmienky zakladania Všetky členské štáty regulujú zakladanie maloobchodných predajní. Veľmi často je zakladanie maloobchodných podnikov regulované na regionálnej a/alebo miestnej úrovni, čo prispieva k rozmanitosti pravidiel, ktoré musia maloobchodníci dodržiavať. Smernicou o službách prostredníctvom kodifikácie judikatúry SD EÚ týkajúcej sa slobody usadiť sa zakazujú určité požiadavky, ako sú testy hospodárskych potrieb. Do tejto kategórie patria žiadosti o informácie na vyhodnotenie ponuky (napr. množstvo, druhy a úpravy existujúcich predajní) alebo na meranie dopytu na trhu (napr. kúpna sila alebo spotreba domácností v príslušných oblastiach založenia). Zákonodarný orgán EÚ zakázal takéto požiadavky, pretože sa nimi presadzujú buď čisto ekonomické záujmy, alebo môžu byť nahradené menej reštriktívnymi prostriedkami. Mnohé členské štáty pri implementácii smernice o službách prehodnotili svoje podmienky pre zakladanie a odstránili požiadavky na ekonomické posúdenie. Napriek tomu sa v niektorých členských štátoch zo zákona alebo v praxi ešte vyžadujú alebo používajú ekonomické informácie. Pravidlá zakladania maloobchodných predajní sa riadia úvahami o mestskom a územnom plánovaní, často s cieľom zachovať vitalitu centier miest alebo chrániť životné prostredie. Tieto pravidlá môžu napríklad obmedzovať zakladanie na okraji miest. S týmito cieľmi ako takými súhlasí aj Komisia, ktorá v rámci mestskej agendy EÚ spolupracuje s členskými štátmi, mestami a inými zainteresovanými stranami na presadzovaní účinnejších a efektívnejších politík priateľskejších voči mestám a prispieva k územnej súdržnosti. Členské štáty musia zároveň presadzovať tieto ciele primeraným spôsobom. SD EÚ potvrdil, že smernica o službách sa vzťahuje na zakladanie maloobchodných podnikov bez ohľadu na spôsob, akým členské štáty regulujú zakladanie maloobchodných podnikov, či už prostredníctvom systému udeľovania povolení alebo prostredníctvom mestského a územného plánovania. SD EÚ potvrdil, že smernica o službách umožňuje náležite zohľadniť ciele verejnej politiky a že plnenie legitímnych cieľov verejnej politiky je ponechané na úvahu členských štátov. Aby však členské štáty boli v tejto súvislosti zlučiteľné so smernicou o službách, je potrebné, aby zabezpečili, že regulačné požiadavky týkajúce sa zakladania maloobchodných podnikov nie sú odôvodnené iba vyšším dôvodom týkajúcim sa verejného záujmu, ale sú aj primerané. Proporcionalita je dôležitým prvkom slobôd jednotného trhu. Proporcionalita je v maloobchode nevyhnutná. Podľa smernice o službách sa na maloobchodníkov nesmú vzťahovať obmedzenia, ktoré by boli neprimerané. Týka sa to niektorých požiadaviek, na ktoré sa výslovne odkazuje v smernici o službách, medzi ktoré patria územné obmedzenia. Príkladom by mohli byť veľmi podrobné územné plány, v ktorých by sa špecifikovali druhy tovaru, ktorý sa má predávať. SD EÚ v rozsudku vo veci Visser pripomenul povinnosť členských štátov podľa smernice o službách preskúmať svoje predpisy a postupy na kontrolu proporcionality územných obmedzení vzťahujúcich sa na zakladanie maloobchodných podnikov. Komisia vo všeobecnosti v odvetví služieb navrhla smernicu o teste proporcionality v oblasti regulovaných povolaní. Podobne v návrhu Komisie týkajúcom sa postupu oznamovania určitých obmedzení podľa smernice o službách sa vyžaduje štruktúrovaný a jednotný prístup k proporcionalite. Členské štáty stanovením prahových hodnôt veľkosti často uplatňujú na projekty zakladania maloobchodných podnikov rôzne pravidlá v závislosti od veľkosti plánovanej maloobchodnej predajne. To môže mať za následok umelé formovanie maloobchodného prostredia ovplyvnením úpravy a veľkosti otvorených predajní , čo v konečnom dôsledku ovplyvňuje produktivitu.

Testy hospodárskych potrieb V súlade so smernicou o službách musia verejné orgány preskúmať svoje pravidlá a postupy, aby sa zabezpečilo, že hospodárske údaje nebudú požadované ani použité na účely usadenia sa. Príklad: Vo väčšine členských štátov sa pri postupe zakladania maloobchodných podnikov nepoužívajú hospodárske údaje, zatiaľ čo v niektorých iných členských štátoch sú de jure alebo de facto ešte zavedené testy hospodárskych potrieb. Osobitné miestne pravidlá Ak sa v súlade so smernicou o službách uplatňujú osobitné miestne pravidlá vrátane cieľa zachovania vitality centier miest, je potrebné, aby verejné orgány posúdili proporcionalitu týchto pravidiel, najmä s cieľom zistiť, či by menej reštriktívne pravidlá boli rovnako účinné. Príklad: Vo Francúzsku pravidlá zakladania maloobchodných podnikov umožňujú maloobchodníkom vybrať si optimálne miesto pre svoju predajňu bez toho, aby sa kládli obmedzenia na úpravu predajne a sortiment výrobkov. Miestne územné zóny Pri navrhovaní miestnych územných plánov sa verejné orgány vyzývajú, aby v komerčných zónach umožnili realizáciu širokej škály obchodných aktivít. Okrem toho sa verejné orgány musia v súlade so smernicou o službách vyhýbať príliš normatívnym pravidlám na základe zásady proporcionality. Príklad: Rumunské orgány označením zón pre širokú škálu podnikateľských činností v miestnych plánoch („komerčné využitie“) umožňujú flexibilné využívanie tohto priestoru. Prahové hodnoty veľkosti Ak sa v súlade so smernicou o službách stanovia pre zakladanie maloobchodných podnikov prahové hodnoty veľkosti, verejné orgány musia podľa zásady proporcionality posúdiť súlad úrovne prahových hodnôt s cieľmi verejnej politiky, ktoré sa snažia dosiahnuť. Verejné orgány sa okrem toho vyzývajú, aby posúdili ich účinky na štruktúru trhu. Príklad: V Lotyšsku sa neuplatňuje prahová hodnota a bez ohľadu na veľkosť predajne sa uplatňuje jednotný proces týkajúci sa zakladania maloobchodných podnikov, pokiaľ je projekt plánovaný v oblasti určenej na „komerčné využitie“. Aj v Dánsku a vo Fínsku boli v dôsledku reforiem regulačných rámcov pre zakladanie maloobchodných podnikov stanovené vyššie prahové hodnoty veľkosti pre predajne a boli odstránené niektoré stropy. Tieto reformy boli vykonané s cieľom zlepšiť fungovanie tohto sektora, zvýšiť produktivitu a poskytnúť spotrebiteľom väčší výber a nižšie ceny. Zachovanie pulzujúcich centier miest je legitímnym politickým záujmom vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych orgánov a počet prázdnych predajní narastá. Niektoré z týchto orgánov uplatňujú na riešenie tejto obavy obmedzenia pre zakladanie maloobchodných podnikov mimo centier miest. Ak sa tieto obmedzenia uplatňujú, majú byť opodstatnené a primerané. V tejto súvislosti by príslušné vnútroštátne orgány mali zvážiť komplexnejšiu politiku, ktorá by presahovala pravidlá špecifické pre maloobchod. Mali by tiež vziať do úvahy rozmer elektronického obchodu a meniace sa nákupné preferencie spotrebiteľov, ktoré ovplyvňujú prítomnosť maloobchodníkov v centrách miest. Nové prístupy na podporu vitality centier miest Verejným orgánom sa odporúča, aby zvážili širokú škálu krokov a opatrení na prilákanie spotrebiteľov do centier miest, ktoré sa neopierajú výlučne o obmedzenia zakladania maloobchodných podnikov. Príklad: V časti Amsterdamu (Holandsko), známej ako „9 ulíc“, sa maloobchodníci stretli s cieľom vytvoriť prosperujúcu komunitu založenú na identite a kultúrnom dedičstve tejto oblasti. Pomocou komunitného manažéra sú maloobchodníci podnecovaní k tomu, aby koordinovali spoločné marketingové a propagačné aktivity spojené s týmto dedičstvom a propagované cez webové sídlo, ktoré môžu do tejto oblasti prilákať turistov alebo iných spotrebiteľov. Spolu s ďalšími iniciatívami, ktoré viedol príslušný orgán, napríklad zavedenie zón bez automobilov, sa tak posilnila maloobchodná činnosť a dopyt po obchodných priestoroch v časti „9 ulíc“. Komisia súbežne s týmto oznámením uverejňuje Príručku na podporu revitalizácie a modernizácie sektora maloobchodov s menšou plochou. Táto príručka obsahuje úspešné príbehy miest, ktoré obnovili vitalitu svojich centier miest, a mala by pomôcť príslušným orgánom pomáhať malým maloobchodníkom prispôsobiť sa novým skutočnostiam digitálneho veku. Postupy zakladania Jednoduché, transparentné a efektívne postupy zakladania („odstránenie byrokracie“) ponúkajú maloobchodnému sektoru príležitosť zvýšiť svoju produktivitu. Respondenti v otvorenej verejnej konzultácii zdôraznili potrebu zefektívnenia procesu zakladania, transparentnejších postupov a lepšieho a systematickejšieho využívania online postupov. Na uľahčenie tohto prístupu by sa mali používať digitálne technológie. Akčný plán EÚ pre elektronickú verejnú správu je zameraný na urýchlenie digitálnej transformácie verejnej správy, aby boli interakcie s orgánmi verejnej správy efektívnejšie, transparentnejšie, rýchlejšie a menej nákladné. Nájdenie relevantných a presných informácií týkajúcich sa právnych požiadaviek a postupov v ľahko zrozumiteľnom formáte, ako aj možnosť prístupu k administratívnym postupom a ich vykonávaniu online sú rozhodujúce pre všetkých, ktorí chcú využívať výhody jednotného trhu, a najmä pre MSP. Komisia záujme lepšieho riešenia týchto potrieb predložila legislatívny návrh na vytvorenie jednotnej digitálnej brány. Maloobchodníci v kamenných predajniach v praxi ešte čelia značným oneskoreniam z dôvodu mnohých procedurálnych prekážok. Tieto oneskorenia majú negatívny vplyv na začatie a životaschopnosť projektu – ktorý môže byť navrhnutý pre špecifické nastavenie trhu – a spôsobujú značné náklady. Úplná implementácia samotnej smernice o službách by umožnila ambiciózny program týkajúci sa zjednodušenia administratívy a spolupráce. Vzhľadom na rozsudok vo veci Visser by členské štáty mali posúdiť, či je administratívne zjednodušenie v maloobchodnom sektore dostatočne ambiciózne, alebo či je potrebné vykonať viac práce. Podľa smernice sú členské štáty povinné zriadiť jednotné kontaktné miesta, ktoré umožnia dokončiť postupy na diaľku a elektronickými prostriedkami, a zabezpečiť jednoduchý prístup k informáciám o vnútroštátnych požiadavkách a postupoch. Žiadosti musia byť spracované čo najrýchlejšie. Tento sektor a verejné orgány by mali prospech z efektívnejších, transparentnejších a kratších postupov zakladania. Zjednodušené postupy

Zjednodušené postupy sú menej náročné na čas a zdroje. Verejné orgány musia v súlade so smernicou o službách uľahčiť maloobchodníkom v kamenných predajniach prístup k trhu prostredníctvom zjednodušených postupov zakladania maloobchodných podnikov s menším počtom povolení, o ktoré možno požiadať prostredníctvom jedného online miesta jednotného kontaktu. Príklad: V Belgicku regióny zaviedli na zjednodušenie administratívneho procesu postupy a miesta jednotného kontaktu pre zakladanie maloobchodných podnikov. Tieto zmeny umožňujú maloobchodníkom požiadať o jedno integrované povolenie na jednom mieste. Transparentnosť Transparentnosť je pre maloobchodníkov vo všetkých fázach postupu zakladania maloobchodných podnikov prínosom. Verejné orgány musia v súlade so smernicou o službách zabezpečiť, aby boli všetky potrebné informácie o postupoch zakladania maloobchodných podnikov vopred sprístupnené maloobchodníkovi prostredníctvom vyhradeného webového sídla. Takisto sa vyzývajú, aby verejne sprístupnili všetky rozhodnutia o založení, či už kladné alebo záporné. Príklad: V Litve sa kladné aj záporné rozhodnutia o založení uverejňujú elektronicky. Dĺžka postupov Skrátenie dĺžky postupov zakladania pomáha rýchlo naštartovať maloobchodné projekty. S rozvojom online obchodu je dôležité skrátiť lehoty pre prístup kamenných maloobchodov na trh. Podporil by sa tak aj rozvoj viacerých kanálov. V súlade so smernicou o službách musia verejné orgány spracovať žiadosti čo najrýchlejšie. Odporúča sa, aby zvážili všetky možnosti na skrátenie času potrebného na začatie maloobchodnej činnosti, a to aj prostredníctvom opatrení na zabránenie prospechárskym odvolaniam. Príklad: Nedávna reforma vo Fínsku zameraná na zjednodušenie, a teda aj skrátenie postupov zakladania maloobchodných podnikov. 4.Zníženie prevádzkových obmedzení Okrem predpisov, ktoré ovplyvňujú zakladanie maloobchodných predajní, čelia maloobchodníci predpisom súvisiacim s ich každodennou prevádzkou (napr. otváracie hodiny, propagácia predaja, distribučné kanály a získavanie zdrojov). Prevádzkové obmedzenia sa často zavádzali v záujme dosiahnutia cieľov verejnej politiky, ako sú ochrana zamestnancov, spotrebiteľov, životného prostredia a verejného zdravia. Elektronický obchod mení nákupné návyky spotrebiteľov (spotrebitelia sú zvyknutí nakupovať kedykoľvek a kdekoľvek, a to aj cezhranične). Toto je dôvod na to, aby členské štáty posúdili a modernizovali svoje regulačné rámce a prípadne sa inšpirovali od dobre fungujúcich a menej rušivých riešení vyvinutých v iných členských štátoch. Prevádzkové obmedzenia spravidla ovplyvňujú najmä maloobchodníkov v kamenných predajniach. Z dôvodu svojej povahy sa napríklad obmedzenia otváracích hodín predajní alebo dane vzťahujúce sa na maloobchod na základe veľkosti predajnej plochy nevzťahujú na online maloobchodníkov. Verejné orgány by mali posúdiť proporcionalitu a efektívnosť prevádzkových obmedzení týkajúcich sa maloobchodníkov v kamenných predajniach s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky, ako platia pre elektronický obchod. Prevádzkové obmedzenia sa môžu stať pre podniky značnou záťažou, čo ovplyvňuje ich produktivitu, pričom na túto skutočnosť sa opakovane poukazovalo v kontexte európskeho semestra. Zabezpečenie rovnakých podmienok v maloobchode Je potrebné, aby maloobchodníci v kamenných predajniach zohľadnili nové modely spotreby a podľa toho prispôsobili svoju obchodnú stratégiu. Pre malých maloobchodníkov môže byť zložité prispôsobiť sa digitálnemu vývoju trhu. Nie vždy ľahko prijímajú technológiu a vo všeobecnosti majú menej zdrojov, menej vedomostí a menšiu kapacitu na navrhovanie a zavádzanie štrukturálnych zmien. Pomoc malým maloobchodníkom pri prechode Verejné orgány sa vyzývajú, aby malým maloobchodníkom uľahčili prijatie digitálnych technológií. Príklad: V Belgicku vyvinula Valónska digitálna agentúra na zlepšenie vedomostí malých maloobchodníkov o používaní digitálnych technológií autodiagnostický nástroj, ktorý malým maloobchodníkom pomáha posúdiť, ktoré digitálne technológie vyhovujú ich prostriedkom a skúsenostiam, a typ riešení, ktoré potrebujú v krátkodobom horizonte na uľahčenie prijímania digitálnych technológií. Príručka na podporu revitalizácie a modernizácie sektora maloobchodov s menšou plochou by príslušným orgánom mala pomôcť pomáhať malým maloobchodníkom prispôsobiť sa novým skutočnostiam digitálneho veku. V členských štátoch, ktoré majú pravidlá týkajúce sa propagácie predaja a zliav, môžu spotrebitelia spravidla využívať propagáciu predaja a zľavy, ktoré ponúkajú online obchody so sídlom v členských štátoch s pružnejšími pravidlami (napríklad tie, ktoré neukladajú prísne obdobia sezónnych výpredajov alebo umožňujú výpredaj pod úrovňou nákladov).

Elektronický obchod umožňuje spotrebiteľom nakupovať online výrobky, v prípade ktorých pri predaji offline niektoré členské štáty stanovujú osobitné distribučné kanály. Môžu tak vzniknúť odlišné podmienky pre offline a online maloobchod. Predpisy navrhnuté prevažne pre offline maloobchod obmedzujú schopnosti maloobchodníkov prispôsobiť sa a reagovať na zmeny, ktoré prináša elektronický obchod. Týka sa to napríklad obmedzení otváracích hodín predajne. Tieto obmedzenia boli často zavedené na ochranu zamestnancov, ako aj MSP, ktoré si nie vždy môžu dovoliť dostatočný počet zamestnancov na pokrytie dlhých otváracích hodín. Tieto obavy by sa mali riešiť a súčasne by sa malo podporiť prispôsobovanie offline maloobchodníkov novým návykom spotrebiteľov. Súčasné dane a poplatky vzťahujúce sa na maloobchod založené na veľkosti predajnej plochy sa uplatňujú iba na kamenné predajne, čo ich v porovnaní s online obchodmi a iným podnikmi môže znevýhodniť. Propagácia predaja a zľavy Propagácia predaja a zľavy môžu byť súčasťou stratégie maloobchodníka vo viackanálovom prostredí alebo pri vstupe na nový trh. Verejné orgány musia, okrem iného, dodržiavať pri stanovovaní pravidiel propagácie predaja a zliav zásadu nediskriminácie, opodstatnenia a proporcionality. Prispelo by sa tak aj k zabezpečeniu rovnakých podmienok ako pre elektronický obchod. Príklad: Nedávna reforma v Luxembursku zameraná na uľahčenie výpredajov pri ukončení podnikania a povolenie predaja pod úrovňou nákladov. Grécko v roku 2014 predĺžilo obdobie sezónnych výpredajov. Osobitné predajné kanály Verejné orgány sa vyzývajú, aby zaviedli rovnaké podmienky ako pre elektronický obchod. Príklad: V Portugalsku, Taliansku, Švédsku a Dánsku sa uskutočnili reformy, ktoré umožňujú predaj niektorých liekov bez lekárskeho predpisu na iných miestach ako v lekárňach. Otváracie hodiny predajní Otváracie hodiny predajní sú dôležitým faktorom ovplyvňujúcim prístup spotrebiteľov k maloobchodnej predajni. Elektronický obchod výrazne mení nákupné návyky spotrebiteľov a maloobchodníci v kamenných predajniach môžu mať ťažkosti konkurovať online maloobchodníkom. Verejné orgány sa vyzývajú, aby poskytli flexibilitu, pokiaľ ide o prispôsobenie sa meniacim sa preferenciám spotrebiteľov, a aby sa zamerali na rovnaké podmienky ako pre elektronický obchod. Príklad: Vo Fínsku boli nedávno plne liberalizované otváracie hodiny predajní, čo malo výrazne pozitívny vplyv na hospodársku súťaž a zamestnanosť. Dane vzťahujúce sa na maloobchod Verejné orgány sa vyzývajú, aby zabezpečili rovnaké podmienky ako pre elektronický obchod, ako so všetkými podnikateľskými odvetviami, a aby zabezpečili, že každá osobitná daň je opodstatnená a zbytočne neznevýhodňuje maloobchodníkov v kamenných predajniach. Príklad: Vo väčšine členských štátov neexistujú špecifické dane pre maloobchodný sektor, a preto tento sektor nie je diskriminovaný v porovnaní s ostatnými. V Maďarsku boli dane vzťahujúce sa na maloobchod zavedené v roku 2010 zrušené v roku 2014, čo zlepšilo rovnováhu nielen medzi jednotlivými sektormi, ale aj medzi tuzemskými a zahraničnými prevádzkovateľmi. Zabezpečenie spravodlivých a efektívnych dodávateľských reťazcov Maloobchod prináša spotrebiteľom jednotný trh. Jednotný trh EÚ umožňuje maloobchodníkom nakupovať výrobky odkiaľkoľvek v EÚ. Zvyšuje sa tak efektívnosť, môže rásť produktivita a znižujú sa náklady, z čoho majú v konečnom dôsledku prospech spotrebitelia. Jednotný trh mal za následok rastúci výber dostupných výrobkov. Regulačné prekážky obmedzujúce možnosť cezhraničného získavania výrobkov predstavujú riziko fragmentácie jednotného trhu a porušenia zásady voľného pohybu tovaru zakotvenej v zmluve. Na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni sa takisto vynakladá úsilie na podporu vyvážených dodávateľských reťazcov s cieľom znížiť vplyv na životné prostredie a podporiť udržateľnú spotrebu. EÚ už prijala opatrenia na riešenie problematiky plastového odpadu. Komisia vo svojej stratégii z januára 2018 pre plasty v obehovom hospodárstve plánuje ďalej pracovať na tomto probléme. Komisia tiež navrhuje opatrenia na podporu predchádzania potravinovému odpadu. Mnohé členské štáty takisto zaviedli predpisy, ktoré sú zamerané na podporu spravodlivých obchodných praktík, najmä v potravinovom dodávateľskom reťazci. Komisia podporuje toto úsilie, a to aj prostredníctvom návrhu smernice o nekalých obchodných praktikách v obchodných vzťahoch k podnikom v rámci potravinového dodávateľského reťazca. Je však dôležité nebrániť dodávateľom a maloobchodníkom vo vzájomne prospešnej spolupráci. Komisia si je tiež vedomá územných obmedzení dodávok, ktoré stanovili súkromní prevádzkovatelia a ktoré môžu obmedziť možnosti maloobchodníkov nakupovať výrobky od tých, od ktorých a odkiaľ chcú, čo má negatívny vplyv na jednotný trh. Zdá sa, že v niektorých prípadoch maloobchodníci so sídlom v jednom členskom štáte, ktorí spolupracujú s nadnárodným dodávateľom, nemajú možnosť rozhodnúť, od ktorého vnútroštátneho subjektu dodávateľa by mal tovar prednostne pochádzať, a namiesto toho sú odkázaní na konkrétnu národnú dcérsku spoločnosť. Maloobchodníci čelia rovnakej prekážke, ak dodávateľ bráni svojej sieti nezávislých veľkoobchodníkov dodávať jeho výrobky cezhranične s účinkom uzavretia trhu alebo rozdelenia trhu pozdĺž vnútroštátnych hraníc. Ak má dodávateľ, ktorý ukladá územné obmedzenia dodávok, dominantné postavenie alebo ak sa tieto obmedzenia uplatňujú ako súčasť dohody medzi dodávateľom a nezávislým veľkoobchodníkom, právo hospodárskej súťaže sa za určitých okolností môže použiť na uloženie sankcií za tieto obmedzenia ako predstavujúce protisúťažné správanie. Takto sa však nezachytia situácie, keď takéto pokyny vydávajú vertikálne integrovaní dodávatelia svojim národným dcérskym spoločnostiam. V súčasnosti niektorí dodávatelia využívajú skutočnosť, že pravidlá hospodárskej súťaže sa na tieto situácie nevzťahujú.

Územné obmedzenia dodávok vyvolávajú segmentáciu trhu, obmedzujú hospodársku súťaž a vedú k pravdepodobným výrazným rozdielom medzi veľkoobchodnými a spotrebiteľskými cenami alebo výberom produktov ponúkaných spotrebiteľom v celej EÚ. Takémuto správaniu by sa malo predchádzať, aby sa maloobchodníkom umožnil súčasný dovoz všetkých výrobkov, vďaka čomu budú môcť ešte priblížiť jednotný trh európskym spotrebiteľom. Komisia bude ďalej zisťovať fakty o účinku takýchto praktík na jednotný trh. Ak sa situácia nevyvinie v dôsledku dobrovoľnej zmeny prístupu dodávateľa, môže byť potrebné prijať ďalšie opatrenia. Regulačné obmedzenia zdrojov dodávok V súlade s jednotným trhom s tovarom je potrebné, aby mali maloobchodníci možnosť využívať slobodu zriadiť svoje dodávateľské reťazce aj cezhranične s cieľom zlepšiť prístup spotrebiteľov k širokej škále výrobkov za konkurenčné ceny. Príklad: Česká republika a Slovensko zrušili regulačné požiadavky pre niektorých maloobchodníkov týkajúce sa oznamovania podielu alebo percentuálneho podielu obratu z predaja potravín získaných zo zdrojov alebo vyrábaných na domácom trhu. Zmluvné praktiky moderného maloobchodu Ak verejné orgány regulujú postupy na ochranu zraniteľných prevádzkovateľov v súlade so slobodou usadiť sa, nemali by medzi maloobchodníkmi a dodávateľmi zakazovať tie zmluvné praktiky, ktoré sú vzájomne prospešné. Príklad: Ak v Írsku dodávateľ v zmluve výslovne súhlasí s príspevkom na náklady na uvedenie trh, nie je to zakázané, pod podmienkou záruk, ako je vyžadovanie objektívneho a primeraného odhadu tohto príspevku. Územné obmedzenia dodávok Súkromní prevádzkovatelia by nemali brániť maloobchodným predajcom, aby v plnej miere využívali možnosti jednotného trhu na cezhraničné získavanie výrobkov. Maloobchodníci by mali byť schopní ponúkať spotrebiteľom prístup k širokej škále výrobkov vrátane rôznych verzií toho istého výrobku za potenciálne nižšie ceny. Príklad: Maloobchodníci by mali mať možnosť rozhodnúť, od ktorého vnútroštátneho subjektu dodávateľa by mal tovar prednostne pochádzať. 5.Zníženie nákladov na dodržiavanie predpisov Dodržiavanie predpisov niečo stojí – náklady na dodržiavanie predpisov môžu predstavovať 0,4 % až 6 % ročného obratu maloobchodníkov. Pre mikropodniky je to obzvlášť veľká záťaž. Respondenti v otvorenej verejnej konzultácii identifikovali oblasti, v ktorých by mohlo dôjsť k zlepšeniu: vykazovanie obchodných informácií, oznamovanie zmien, kontroly , primeranejšie pokuty a sankcie. Komisia sa v uplynulých rokoch pevne zaviazala presadzovať zásady lepšej regulácie na úrovni EÚ aj na úrovni členských štátov. Je tiež potrebné, aby členské štáty overili, či sú vnútroštátne predpisy dobre zamerané, založené na dôkazoch a jasne navrhnuté. Menej zložité predpisy, lepšia informovanosť o špecifikách tohto sektora a politická podpora by maloobchodnému sektoru pomohli stať sa flexibilným a inovačným. Podpora rozvoja maloobchodného sektora v záujme konečného prospechu spotrebiteľov si vyžaduje široký prístup: zjednodušenie regulačných rámcov, zabezpečenie toho, aby boli spôsobilé pre viackanálové prostredie, ako aj zníženie nadmerne zaťažujúcich a nákladných opatrení a postupov uložených maloobchodníkom na zabezpečenie súladu s týmito pravidlami. Administratívna záťaž a sankcie Pri navrhovaní a uplatňovaní predpisov, najmä tých, ktorými sa riadi každodenná prevádzka predajní, sa verejné orgány vyzývajú, aby zohľadnili implicitné náklady na administratívne úlohy a potrebné vybavenie. Je to dôležité najmä pre MSP, ako aj pre verejné orgány. Príklad: Zjednodušenie podávania žiadostí alebo podávania správ prostredníctvom online nástrojov, ako aj zjednodušenie administratívnych postupov a zefektívnenie inšpekcií vedie k významným úsporám a umožňuje najmä malým maloobchodníkom presunúť zdroje z administratívnych úloh do svojej hlavnej obchodnej činnosti vrátane inovácií. 6.Závery