Pokiaľ ide o výzvu Rady na vypracovanie strednodobej a dlhodobej stratégie pre zavedenie colných IT, Komisia dokončuje analytickú prácu, ktorá poskytne informácie pre jej návrhy na ďalšiu generáciu programov financovania, najmä na zahrnutie financovania aktivít v oblasti colných a daňových IT na úrovni EÚ. Táto práca bude mať vplyv na možnosti stratégie. Návrhy by mali vzniknúť počas roka 2018 a budú predstavené v kontexte prípravy nasledujúceho viacročného finančného rámca.

-„vypracovať stratégiu pre architektúru, vývoj a financovanie colných systémov IT, v ktorej sa zohľadní rozdelenie povinností medzi Komisiou a členskými štátmi vo vzťahu k vývoju systémov IT potrebných na vykonávanie právnych predpisov EÚ“ (do konca roka 2017),

Už v máji 2017 však Rada vyzvala Komisiu, aby do konca roka 2017 predložila správu o dosiahnutom pokroku pri posudzovaní otázky trvalej štruktúry. Túto konkrétnu výzvu je potrebné vnímať v súvislosti s ďalšími výzvami , ktoré Rada adresovala Komisii a členským štátom, aby spoločne vypracovali komplexnú stratégiu pre colné IT. Ide o tieto výzvy Rady:

V oznámení o riadení colnej únie Komisia ďalej načrtla výzvy, ktorým čelí Komisia a členské štáty pri poskytovaní nákladovo efektívnych riešení v oblasti IT v celej EÚ na podporu colných predpisov Únie. Ako odpoveď na tieto výzvy Komisia navrhla revíziu architektúry, spravovania a financovania colných sietí a databáz IT a ich vzťahu s ostatnými sieťami EÚ. Navrhla aj posúdenie pridanej hodnoty a možných dlhodobých prínosov zriadenia trvalej štruktúry na riadenie infraštruktúry IT vrátane možných synergií s existujúcimi agentúrami v kontexte prípravy ďalšieho viacročného finančného rámca.

Tento pohľad na budúcu politiku v oblasti IT, ktorý má čoraz väčšmi medziodvetvový charakter, sa podporuje aj v digitálnej agende s víziou využívania spoločných služieb a riešení v oblasti IT. Pri riadení a architektúre sa bude musieť zohľadniť aj s neustály a rýchly vývoj technológií, ako je napríklad blockchain a ďalšie inovácie, ktoré môžu významne ovplyvniť podobu štruktúr IT, ktoré sa majú zaviesť v dlhodobom horizonte, ako aj optimálne spôsoby realizácie.

K výzvam spojeným so zavádzaním sa pridáva aj snaha CKÚ o ešte vyššiu úroveň integrácie a interoperability colných informačných systémov vrátane zvýšenia štandardizácie údajových prvkov a postupov pre informačné systémy. V tejto súvislosti neexistuje štrukturálny mechanizmus, ktorý by členským štátom pomáhal pri ťažkostiach v ich úsilí o zavádzanie.

Napriek tomu, že IT sú už vo veľkej miere využívané na podporu existujúcich colných postupov, predstavuje CKÚ výrazný posun v integrácii a možné zvýšenie účinnosti. Dôvodom je súčasné zjednodušenie a digitalizácia postupov, ktoré sú potrebné na podporu plnej integrácie colníctva v celej EÚ. Navyše so zavádzaním sú spojené náklady a tieto náklady musia byť pri rozhodovaní o optimálnych spôsoboch realizácie vyvážené výhodami.

Práve táto politika „elektronického colníctva“ je v pozadí súčasného stavu vývoja colných IT a riadi aktuálnu finalizáciu 17 rôznych iniciatív, ktoré boli stanovené v pracovnom programe CKÚ . Je založená na myšlienke, že rôzne prvky IT sú rozdelené na komponenty Únie a komponenty iné ako komponenty Únie, ktoré spolu tvoria ekosystém IT.

Logickým konečným cieľom by bolo prostredie s centrálnym elektronickým priečinkom, ktorý by v čo najväčšej možnej miere zaručoval jednotný súdržný vzťah s rôznymi vládnymi subjektmi s podporou súdržnej regulačnej kontrolnej štruktúry v pozadí.

Tieto výzvy je potrebné vnímať v súvislosti so súčasnou potrebou vytvoriť systémy a ich architektúru podľa CKÚ a jeho pracovného programu. Hoci väčšina práce bude dokončená do roku 2020, po tomto dátume bude ešte spustených niekoľko nových systémov aj niektoré rozšírenia a modernizácia existujúcich systémov. Aby sa zaistila kompletná a plne integrovaná štruktúra vo všetkých členských štátoch a zahŕňajúca všetky systémy, bude táto práca s najväčšou pravdepodobnosťou pokračovať až do roku 2025. Táto skutočnosť poukazuje aj na potrebu evolučného prístupu s cieľom minimalizovať riziká pre colné postupy vzhľadom na význam existujúceho ekosystému IT pre každodenné fungovanie colnej únie. Celková aktuálna situácia týkajúca sa vykonávania CKÚ vrátane príslušných informačných systémov a načasovania ich zavedenia je uvedená v nedávnej správe Komisie o vykonávaní Colného kódexu Únie a vykonávaní právomoci prijímať delegované akty na základe jeho článku 284.

Je zrejmé, že v porovnaní s vytváraním centrálnych alebo dokonca distribuovaných systémov vytvorených Komisiou v partnerstve s členskými štátmi by boli náklady na samostatné a nekoordinované činnosti členských štátov pravdepodobne výrazne vyššie. Štúdie vypracované pre Komisiu naozaj viedli k záveru, že najväčšie úspory by sa dosiahli vtedy, ak by členské štáty spolupracovali na vývoji, prevádzke a údržbe v miere medzi 35 a 53 %, pričom by sa zapojilo minimálne desať členských štátov . Komplikáciou je, že členské štáty majú rôzne obchodné modely pre tvorbu vnútroštátnych komponentov a sú aj v rôznych pozíciách vzhľadom na váhu pôvodných systémov. Niektoré členské štáty majú veľké množstvo vlastných odborných kapacít v oblasti IT, zatiaľ čo iné sa viac spoliehajú na tretie strany ako poskytovateľov.

Existuje aj rôzne vnímanie finančných aspektov, pretože nie všetky členské štáty čelia rovnakým objemom dovozu a vývozu, čo ovplyvňuje ich analýzy nákladov a prínosov, pokiaľ sú založené iba na vnútroštátnych hľadiskách. Okrem toho, hoci všetky členské štáty dostávajú podiel z ciel na základe vlastných zdrojov, ktoré vyzbierajú (20 %), obchodné toky do Únie a z nej sa obvykle sústreďujú do niekoľkých miest. Preto sa takmer 80 % dovozných vyhlásení vystavuje iba v troch členských štátoch. Táto skutočnosť takisto ovplyvňuje uvažovanie členských štátov. A v neposlednom rade mnohé colné správy uvádzajú, že nedostávajú celých 20 %, ktoré majú pokryť náklady na výber.

Z pohľadu členských štátov hlavný problém predstavujú náklady na prevádzku IT. Mnohé majú obavy v súvislosti s vnútroštátnymi komponentmi, ktoré sa vytvárajú v 28 verziách, čo predstavuje nízku hodnotu pre daňovníka, pretože dochádza k znásobovaniu súvisiacich nákladov. V prípade niektorých členských štátov problémy zhoršuje ich závislosť od komerčných dodávateľov, pre ktorých nemajú dostatočnú kúpnu silu na to, aby získali najlepšie ceny.

Tieto prostriedky plynú na vývoj nových systémov a prevádzku existujúcich centralizovaných systémov a sietí podporovaných vyhradenými dátovými centrami so zapojením centrálneho útvaru Komisie pre oblasť IT (GR DIGIT) a útvaru Komisie pre colnú politiku GR TAXUD. S vývojom úlohy IT vo vykonávaní colnej politiky rastie aj význam ústrednej úlohy útvarov Komisie tak pri prevádzke centrálnych systémov, čo sa prejavuje každodennými prevádzkovými povinnosťami v reálnom čase pri vykonávaní právnych predpisov EÚ, ako aj pri koordinácii činností členských štátov. Správne vykonávanie tejto práce si vyžaduje primerané zdroje a blízke partnerstvo s členskými štátmi.

Vývoj a prevádzka informačných systémov môžu byť nákladné. Komisia disponuje rozpočtom približne 380 miliónov EUR na obdobie rokov 2015 až 2020 v rámci programu Colníctvo 2020, v ktorom sa zdôrazňuje rozsah a ambície projektov CKÚ v oblasti IT, ako aj investície, ktoré EÚ už vynaložila na vytváranie a prevádzku informačných systémov na podporu colníctva. Komisia tieto prostriedky využíva v rámci prísne kontrolovanej štruktúry so sieťou externých dodávateľov a zmlúv o spolupráci s členskými štátmi. Aktuálny model Komisie je teda optimalizovaný a vo veľkej miere využíva riadenie tímov externých dodávateľov.

Riadiace procesy by preto mali fungovať v rámci jasnej a akceptovanej celkovej architektúry pre colný ekosystém IT, pretože len to môže zaistiť súdržnosť celej štruktúry. Práve v tomto kontexte členské štáty počas roka 2017 vyjadrili svoje stanoviská k budúcim výzvam v pracovných skupinách Komisie aj Rady. V tejto správe sa zohľadňujú vstupy získané počas uvedeného obdobia a konštatuje sa súčasný stav.

Zrejmé je aj to, že na zaistenie čo najlepšieho využitia odborných znalostí a zdrojov s cieľom zaviesť nákladovo efektívne riešenia v oblasti IT, či už pokiaľ ide o vývoj alebo prevádzku, sa bude vyžadovať úzke partnerstvo medzi Komisiou a členskými štátmi.

5.POTENCIÁLNE MOŽNOSTI PRE TRVALÚ ŠTRUKTÚRU

Akákoľvek zmena v obchodnom modeli prekračujúca rámec vylepšenia súčasného modelu zaberie čas, najmä ak si vyžiada vytvorenie nových štruktúr. Radikálna zmena v súčasných postupoch predstavuje riziko pre realizáciu krátkodobých a strednodobých projektov CKÚ v oblasti IT. To by bolo veľmi neželané a v rozpore s jednoznačným vyhlásením Rady, že vykonávanie CKÚ má byť prioritou. Táto skutočnosť podporuje myšlienku, že súčasné úvahy by sa mali zameriavať na dlhodobý horizont.

V krátkodobom horizonte teda Komisia bude musieť naďalej fungovať podľa pravidiel stanovených v rozhodnutí o elektronickom colníctve a CKÚ a v súlade s programom Colníctvo 2020. Vzhľadom na to posilnila aj svoje útvary, ktoré sa zaoberajú colnými IT, aby pracovali v prvom rade na projektoch CKÚ v oblasti IT, a ročné výdavky EÚ predstavujú približne 70 miliónov EUR. Toto posilnenie zahŕňa zvýšenie počtu zamestnancov GR TAXUD a nové dohody s GR DIGIT s cieľom optimalizovať synergie medzi útvarmi. Ďalší rozvoj takýchto projektov po roku 2020 však bude závisieť od rozhodnutí prijatých v súvislosti s programom nadväzujúcim na Colníctvo 2020. Provizórny harmonogram pre vymedzenie nového modelu a jeho komponentov je uvedený v prílohe 2, pričom nie sú dotknuté budúce rozhodnutia o financovaní.

Ak by sa mal súčasný model zmeniť, doterajšie diskusie naznačujú, že najsľubnejšou cestou by pravdepodobne bol prístup so zapojením „spoločného dodávateľa IT“ prostredníctvom subjektu/agentúry alebo iných spôsobov spolupráce.

Pri každom takomto prístupe však treba zohľadniť skutočný stav existujúcich operácií IT. V zásade by takýto dodávateľ mohol vyvinúť celé systémy, ktoré by odovzdal členským štátom alebo Komisii, alebo by mal na starosti určité vrstvy vývoja či prevádzky IT, alebo by mohol byť reálne zodpovedný za celý vývoj a prevádzku. Na znázornenie takzvaných „vrstiev“ sú na diagrame ďalej zobrazené hlavné stavebné bloky balíka IT Komisie (GR TAXUD). Je jasné, že vzhľadom na zložitosť a vzájomnú závislosť jednotlivých komponentov ekosystému IT je posudzovanie možných činností alebo častí týchto činností, ktoré by mohli byť pridelené spoločnému dodávateľovi IT, zložitý proces. Je jasné aj, že činnosti sa delia na časť nezávislú od účelu systému (dole v oranžovej farbe) a časť špecifickú pre účel systému (dole v zelenej farbe), čo môže ovplyvniť riešenia, ktoré sa majú uplatniť, najmä vzhľadom na možné synergie v oblastiach viacerých politík.

5.1.Spoločný dodávateľ IT

V tejto fáze boli preskúmané rôzne možnosti bez pokusu o vypracovanie podrobnej analýzy nákladov a prínosov vzhľadom na potrebu ďalej preskúmať možný dosah akejkoľvek možnosti vo svetle reakcií od členských štátov v diskusiách, ktoré sa doteraz uskutočnili, najmä na seminári na vysokej úrovni v Tallinne 28. a 29. septembra 2017, a v súvislosti so závermi Rady zo 7. novembra 2017 .

Vo všetkých pravdepodobných scenároch by si vývoj a prevádzka informačných systémov vyžadovali spoločnú zodpovednosť medzi Komisiou a členskými štátmi vzhľadom na ich príslušné právomoci, pokiaľ ide o právne predpisy na úrovni EÚ a vykonávanie týchto právnych predpisov. Hoci by bolo možné naplánovať zmenu vyváženia komponentov Únie a komponentov iných ako komponenty Únie, nevyriešilo by to základné problémy, kým by sa všetky systémy nestali komponentmi Únie. Dokonca aj potom by bolo treba vyriešiť, aká by bola najlepšia štruktúra na ich zavedenie, a otázku jej interakcie s vnútroštátnymi colnými službami a vnútroštátnym právom.

Na základe toho sa diskutovalo o pojme „spoločný dodávateľ IT“, ktorý by Komisii aj členským štátom v podstate mohol poskytovať služby vývoja a dokonca aj prevádzky a údržby. Hlavnou myšlienkou by bolo preniesť zodpovednosť na tretiu stranu, ktorá by mohla dodať služby financované členskými štátmi a Komisiou. Tým by sa zabezpečil súlad v rámci celého rozsahu informačných systémov a mala by sa dosiahnuť aj úspora nákladov. Navyše by stále zostala otvorená možnosť, aby Komisia či dokonca členské štáty zverili určité prevádzkové úlohy a činnosti tretej strane, v závislosti od uplatnených právnych štruktúr.

Pravdepodobná pridaná hodnota takejto možnosti by sa odvíjala od nižších nákladov na jednotný vývoj, prevádzku a údržbu v porovnaní s viacnásobnými nákladmi v prípade, ak by jednotlivé členské štáty konali samostatne. Skutočný účinok tejto zásady by však závisel od rozsahu činností tohto „spoločného dodávateľa IT“ a rozsahu, v akom by sa mohli minimalizovať vnútroštátne úpravy v záujme štandardizovania prístupu. Vzhľadom na potrebu plnej dostupnosti v reálnom čase pre prevádzku a údržbu by akákoľvek štruktúra, ktorá by vykonávala takéto aktivity, musela poskytovať záruky kontinuity činností, ktoré by sa vzťahovali na všetky zúčastnené členské štáty.

V skutočnosti je hlavným problémom rozsah, v akom by mohli tretie strany prevziať systémy alebo ich časti a ich vzťah k ostatným častiam ekosystému IT.

V zásade by „spoločným dodávateľom IT“ mohla byť štruktúra pôsobiaca na úrovni EÚ. Ak by takáto štruktúra mala podobu spoločného podniku, konkrétne úlohy a riadenie by boli výrazne odlišné. Mohla by mať aj podobu orgánu pre spoločné obstarávanie zriadeného napríklad prostredníctvom dohody na spôsob Európskeho zoskupenia územnej spolupráce .

5.2.Štruktúra pôsobiaca na úrovni EÚ

Možným prístupom k takejto výzve by bolo založenie štruktúry na úrovni EÚ, ktorá by na seba prevzala konkrétne povinnosti. Hoci možnosť napríklad novej agentúry zaznela v diskusiách členských štátov, v súčasnosti medzi členskými štátmi neexistuje pre túto myšlienku dostatočná podpora. Navyše to komplikuje značná neistota týkajúca sa možností budúceho financovania EÚ, ako aj obavy z nastúpenia na túto cestu bez jasnej predstavy o vzťahu medzi činnosťami subjektu a činnosťami členských štátov, keď sú colné postupy v rámci EÚ natoľko integrované.

Ďalšou možnosťou môže byť usilovať sa preniesť činnosti Komisie na existujúcu štruktúru EÚ, napríklad existujúcu agentúru EÚ. V súčasnosti existuje iba jedna taká agentúra, ktorá má mandát zahŕňajúci rozsiahle informačné systémy v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. Je to EU-LISA. Jej mandát však nezahŕňa colníctvo a v súčasnosti je plne vyťažená zavádzaním systémov v súlade so svojím mandátom. Akékoľvek možné synergie s touto agentúrou by si vyžiadali podrobnú hĺbkovú analýzu, najmä z dôvodu vysokého počtu, zložitosti a stupňa zrelosti existujúcich colných informačných systémov. Riziko pre existujúce colné operácie by bolo príliš veľké na to, aby sa táto možnosť dala považovať za realizovateľnú v krátkodobom alebo strednodobom horizonte. Takéto riziká navyše naberú na význame pri finalizácii zostávajúcich projektov CKÚ.

V tejto fáze vývoja úvah o využívaní trvalej štruktúry sa teda členské štáty nedohodli na jednoznačnej orientácii, pokiaľ ide o používanie novej štruktúry, ktorá by mala prevziať niektoré časti vývoja a/alebo prevádzky/údržby colných informačných systémov. Členské štáty sú vo veľkej miere sústredené na realizáciu zložitej siete projektov, ktoré sú stanovené v CKÚ, a vidia malú pravdepodobnosť veľkých zmien v spôsobe, akým vykonávajú svoje činnosti na tento účel. Je potrebné objasniť veľa rôznych prvkov, čo je dôvodom na pokračovanie vo vykonávaní hĺbkovej analýzy.