V článku 12 smernice sa vyžaduje, aby Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade správu o jej vykonávaní do 1. júla 2018 vrátane zhrnutia vplyvu opatrení a posúdenia pokroku v dosahovaní jej cieľov, ako aj to, či a ako by mohla smernica ešte viac prispieť k dosiahnutiu cieľov v oblasti širokopásmového pripojenia, ktoré by boli ambicióznejšie než ciele stanovené v digitálnej agende.

Smernica musela byť do 1. januára 2016 transponovaná do vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov, aby sa vo všetkých členských štátoch začala uplatňovať od 1. júla 2016.

Smernica by mohla zohrávať významnú úlohu aj vo vzťahu k internetu vecí, pretože jej cieľom je dosiahnuť spoluprácu medzi potenciálnymi príjemcami internetu vecí – ako sú dopravné systémy, energetika a voda – a telekomunikačnými operátormi, ktorí by mohli zabezpečiť pripojenie.

Prístup k existujúcej fyzickej infraštruktúre v rámci smernice môže zvýšiť konkurenciu v oblasti infraštruktúry optických vlákien, čo povedie k vyššej kvalite širokopásmového pripojenia a väčšiemu výberu pre spotrebiteľov a podniky, a to aj v hustejšie osídlených oblastiach. Na základe smernice by sa tak mohli zvýšiť aj investície do optických vlákien na podporu hustejších buniek, čím by sa pomohlo dosiahnuť pokrytie 5G vo všetkých mestských centrách, ako aj pozdĺž dopravných trás, a stimulovať vývoj bezdrôtových aplikácií 5G vrátane pripojených automobilov a automatizovanej jazdy.

Na druhej strane by to mohlo podnietiť rozvoj inteligentných mestských aplikácií, inteligentných sietí a meracích a inteligentných dopravných systémov, čo by pripravilo pôdu pre budúce inovácie.

Tieto výsledky by sa mali považovať za východiskový bod vzhľadom na to, že prieskum sa uskutočnil iba jeden rok po lehote na začatie uplatňovania smernice. Dôvody nespokojnosti sa môžu líšiť aj v závislosti od záujmov jednotlivých strán.

Rozdelenie nákladov v rámci spoločného zavádzania môže byť osobitným zdrojom nespokojnosti a sporov. V tomto kontexte sa praktiky v jednotlivých krajinách aj v rámci nich odlišujú, a to od účtovania prírastkových nákladov po rovnomerne rozdelené náklady. Zatiaľ čo rovnomerne rozdelené náklady môžu prevádzkovateľom elektronických komunikácií poskytnúť pocit, že v porovnaní s verejnými službami znášajú neprimeraný podiel nákladov, prírastkové náklady môžu medzi verejnými službami, ktoré pôsobia aj v oblasti poskytovania elektronických komunikačných služieb, vyvolať obavy, že sú povinné poskytovať konkurentom ponuky, čo by ohrozilo ich obchodný prípad.

Zdroj: WIK/VVA na základe údajov z prieskumu prevádzkovateľov telekomunikačnej siete za rok 2016 z FR, IT, PT a správa BEREC BoR (17) 245 AT, DE, SE.

Od roku 2015 do prvej polovice roka 2017 bolo zaznamenaných 40 sporov, ktoré boli predložené orgánu na riešenie sporov v súlade so smernicou alebo predchádzajúcimi režimami, ak sa uplatňovali. Od začiatku uplatňovania smernice došlo k nárastu počtu sporov, pričom iba v prvej polovici roka 2017 bolo orgánu na riešenie sporov predložených 23 sporov. Prevažná väčšina sporov sa týkala prístupu k existujúcej infraštruktúre (83 % v roku 2017) alebo informácií o existujúcej fyzickej infraštruktúre (14 %).

Pokiaľ ide o prístup k fyzickej infraštruktúre v budove, zainteresované strany nezaznamenali od začiatku vykonávania smernice výraznú zmenu, pretože ustanovenia boli už zavedené alebo boli iba nedávno transponované. Isté zlepšenia boli zaznamenané v Španielsku a Taliansku z hľadiska zníženia počtu prípadov, keď vlastník budovy zamietol prístup. Napriek tomu mali prevádzkovatelia v niektorých členských štátoch problémy so získaním povolenia na prístup do bytových budov (od vlastníkov budovy) s cieľom nainštalovať a modernizovať infraštruktúru v budove na vysokorýchlostné široké pásmo.

Na tento účel by mali byť jednotné informačné miesta vo všetkých členských štátoch nielen zriadené, ale mali by byť aj primerane vybavené, aby mohli účinne vykonávať svoje úlohy. V prípade existujúcej infraštruktúry by sa jednotné informačné miesto mohlo ďalej rozšíriť tak, aby mapovalo vykonávanie a obsahovalo údaje o dostupnosti a kapacite. V prípade spoločného zavádzania by členské štáty mali zvážiť aktívny prístup, v rámci ktorého budú príslušné verejné (a ak je to relevantné, súkromné) subjekty povinné vopred oznámiť plány zavádzania a vyzvať zainteresované strany, aby zareagovali. Vnútroštátne a regionálne úrady pre širokopásmové pripojenie by mohli byť ďalším zdrojom informácií, koordinácie a výmeny najlepších postupov.

2.Posilnenie regulačnej istoty so zreteľom na podmienky vrátane cien a rozdelenia nákladov

Národné regulačné orgány alebo iné orgány by toto opatrenie mohli vykonať vypracovaním usmernení, pričom by uviedli, ktorá metodika by sa použila na riešenie sporov, ako by sa rozdeľovali náklady na spoločné využívanie alebo spoločné zavádzanie infraštruktúry, a uviedli by rozsah, v akom by regulované verejné služby mohli profitovať z úspory nákladov alebo ziskov vyplývajúcich zo spolupráce.

3.Lepšie zabezpečenie celkovej efektívnosti postupov udeľovania povolenia

Po prvé, je nevyhnutné, aby boli informácie o povoleniach centrálne dostupné z jednotných informačných miest. Po druhé, príslušné orgány by mali prísne strážiť dodržiavanie lehôt na vydávanie povolení. Po tretie, členské štáty by mali zvážiť možnosť elektronického podávania žiadostí o povolenia prostredníctvom jednotného informačného miesta.

4.Vývoj noriem a jasných pravidiel týkajúcich sa prístupu k fyzickej infraštruktúre v budove

Členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, by mali zvážiť zavedenie noriem pre infraštruktúru v budove a súvisiacich systémov označovania širokopásmového pripojenia. Mali by sa prijať proaktívne opatrenia (napríklad zo strany národných regulačných orgánov), aby sa zabezpečilo stanovenie jasných pravidiel týkajúcich sa podmienok a ceny za prístup k infraštruktúre v budove.

5.Podporovanie lepšej spolupráce medzi regulačnými orgánmi

Koordinácia medzi regulačnými a miestnymi orgánmi a odvetvovými regulačnými orgánmi je osobitne dôležitá pre koordináciu stavebných prác alebo prístup ku komunálnej infraštruktúre. BEREC, ACER a iné odvetvové regulačné skupiny na úrovni EÚ by takisto mohli zvážiť vypracovanie usmernení o najlepších postupoch v rámci zmluvných podmienok a prístupoch k stanovovaniu cien/rozdeleniu nákladov.

6.Zabezpečenie efektívneho získavania údajov o kľúčových ukazovateľoch výkonnosti

V záujme stáleho monitorovania a budúceho hodnotenia vykonávania smernice by národné regulačné orgány a/alebo orgány na riešenie sporov mali získavať údaje o rozsahu prístupu k fyzickej infraštruktúre podľa smernice, ako aj o podiele vysokorýchlostných sietí zavedených v rámci spoločného zavádzania. Členské štáty by od miestnych orgánov mali získavať údaje o lehotách na vydanie povolenia a o počte budov, ktoré boli certifikované ako budovy so zavedenou vysokorýchlostnou infraštruktúrou v budove.