IASB dokončila v roku 2015 jeden významný nový štandard: IFRS 16 Lízingy, ktorý bol uverejnený v januári 2016. Okrem toho IASB pokračovala v práci na mnohých iných významných projektoch, najmä v oblasti poistných zmlúv, iniciatívy týkajúcej sa zverejňovania informácií a koncepčného rámca.

a)IASB 16 Lízingy

Rada vydala štandard IFRS 16 Lízingy, čím ukončila svoju desaťročnú snahu prepracovať účtovanie lízingov. IFRS 16 zásadne mení spôsob, akým spoločnosti účtujú lízingy, a vyžaduje, aby boli všetky lízingy vykazované vo výkazoch nájomcu ako aktíva a pasíva. Cieľom nového štandardu je lepšie odzrkadľovať skutočné dôsledky hospodárskych transakcií a zabezpečiť potrebnú transparentnosť prenajatých aktív a pasív spoločnosťou tak, aby súvahové lízingové financovanie bolo zaznamenávané. Očakáva sa, že sa tým zlepší porovnateľnosť medzi spoločnosťami, ktoré využívajú lízing a tými, ktoré si požičiavajú na nákup. IASB spolu s týmto štandardom zverejnila takisto aj samostatnú a komplexnú analýzu dôsledkov, z ktorej vyplýva, že súvisiace prínosy prevažujú nad nákladmi.

V júni 2016 Komisia požiadala EFRAG o podporné stanovisko týkajúce sa IFRS 16 na základe posúdenia dôsledkov vrátane analýzy nákladov a prínosov a analýzy širších hospodárskych dôsledkov. Tato analýza vplyvu by mala byť nezávislá, objektívna a európsky zameraná.

b)Výsledky ostatných kľúčových projektov

IASB naďalej intenzívne pracuje na dokončení projektu v oblasti poistných zmlúv a už dokončila technické rokovania. Počas obnovených rokovaní IASB viedla intenzívny dialóg so všetkými zúčastnenými stranami. Tento projekt by mal priniesť veľmi potrebnú transparentnosť do veľkého množstva účtovných postupov používaných v súčasnej dobe. Nový štandard povedie k realistickejšiemu zobrazeniu a lepšej porovnateľnosti finančnej výkonnosti v odvetví poisťovníctva na celom svete, čo je v súčasnom období hospodárskej nestability obzvlášť dôležité. Naliehavú potrebnosť tohto projektu zdôraznila nedávna výzva Rady pre finančnú stabilitu, aby IASB dokončila štandard pre oblasť poistenia čo najskôr. IASB predpokladá, že konečné znenie nového štandardu pre oblasť poistenia uverejní koncom roku 2016.

V decembri 2015 uverejnila IASB na verejné pripomienkové konanie návrhy na zmenu súčasného štandardu pre poistné zmluvy IFRS 4, ktorých cieľom je riešiť dočasné dôsledky rôznych dátumov účinnosti štandardu IFRS 9 Finančné nástroje (dátum účinnosti 1. januára 2018) a nového štandardu pre poistné zmluvy (ktorým sa nahradí IFRS 4 a ktorý bude mať neskorší dátum účinnosti). V tejto súvislosti niektoré zo spoločností vydávajúcich poistné zmluvy vyjadrili obavy z toho, že budú musieť zaviesť dve podstatné zmeny v účtovníctve k rôznym dátumom. Zároveň zdôraznili, že pokiaľ by sa nové požiadavky pre finančné nástroje mali používať skôr než nové požiadavky pre poistné zmluvy, mohlo by dôjsť v prípade hospodárskeho zisku alebo straty k potenciálne zvýšenej nestálosti účtovníctva. Preto je cieľom návrhov rady IASB v tejto oblasti riešiť tieto obavy a dosiahnuť rovnováhu s potrebami používateľov finančných výkazov. Na základe návrhov rady IASB sa predpokladá, že:

subjektom, ktoré prevažne vydávajú poistné zmluvy, sa umožní odložiť dátum nadobudnutia účinnosti IFRS 9 Finančné nástroje do roku 2021 („odklad“),

– subjektom, ktoré uplatňujú IFRS 9, sa umožní odstrániť zo zisku alebo straty niektoré ďalšie prípady účtovného nesúladu a dočasné nestálosti, ku ktorým by mohlo dôjsť pred zavedením nového štandardu pre poistné zmluvy („prekrývanie“).

Príslušné zmeny by mala IASB uverejniť v septembri 2017.

2.3.Vypracovanie revidovaného koncepčného rámca

Rada IASB 28. mája 2015 uverejnila konzultačný návrh, v ktorom navrhuje zmeny svojho koncepčného rámca. V koncepčnom rámci sa opisujú koncepcie pre všeobecné finančné výkazníctvo. Okrem iného sa konzultačný návrh zaoberá obozretnosťou, spoľahlivosťou, podnikateľským modelom firmy, uprednostňovaním podstaty pred formou a dlhodobými investíciami. V roku 2015 dostala IASB množstvo písomných pripomienok ku konzultačnému návrhu od rôznych zúčastnených strán, ktorými sa bude zaoberať pri tvorbe revidovaného koncepčného rámca, ktorý plánuje dokončiť začiatkom roku 2017.

Obozretnosť

V konzultačnom návrhu sa uvádza opätovné zaradenie obozretnosti do koncepčného rámca. Obozretnosť je opísaná ako opatrnosť pri rozhodovaní v podmienkach neistoty. Uznáva sa, že obozretnosť môže viesť k asymetrii pri vykazovaní aktív/výnosov a záväzkov/nákladov. Je tiež potrebné poznamenať, že hoci pojem „obozretnosť“ bol v roku 2010 vyňatý z koncepčného rámca, IASB naďalej uvádza, že sa obozretnosť v jej štandardoch odráža.

EFRAG vo svojich pripomienkach uvítala rozhodnutie IASB znovu zaviesť obozretnosť do koncepčného rámca a vyjadrila súhlas s jej závermi, že obozretnosť môže viesť k asymetrii pri vykazovaní aktív/výnosov a záväzkov/nákladov, avšak nezavádza do finančného výkazníctva žiadne nežiaduce skreslenie. EFRAG však zastáva názor, že tieto závery by mali byť jasnejšie a mali by byť uvedené v koncepčnom rámci.

Spoľahlivosť

Pred rokom 2010 sa v koncepčnom rámci uvádzala spoľahlivosť ako znak užitočných finančných informácií. V roku 2010 však IASB nahradila pojem spoľahlivosti myšlienkou, že užitočné finančné informácie by mali verne reprezentovať to, čo majú reprezentovať („verné reprezentovanie“).

Niektoré zainteresované strany IASB vyjadrili obavy v súvislosti s touto zmenou. V reakcii na to je snahou konzultačného návrhu riešiť aspekty, ktoré podľa stanoviska IASB chceli riešiť zainteresované strany prostredníctvom vyjadrenia svojich obáv v súvislosti so spoľahlivosťou. Opis verného reprezentovania je v podstate rovnaký v konzultačnom návrhu ako opis spoľahlivosti v koncepčnom rámci pred rokom 2010. Konzultačný návrh opisuje dokonale verné reprezentovanie ako úplné, nestranné a bezchybné. Detailné rozpracovanie v konzultačnom návrhu vysvetľuje faktory, ktoré umožňujú používateľom spoliehať sa na finančné informácie, ktoré budú verne reprezentovať to, čo majú. Podľa stanoviska IASB preto nie je potrebné opätovne zaviesť pojem „spoľahlivosť“.

EFRAG vo svojich pripomienkach podporila to, že v koncepčnom rámci by sa malo naďalej uvádzať verné reprezentovanie a relevantnosť ako dve základné kvalitatívne vlastnosti užitočných finančných informácií. Je však presvedčená, že v koncepčnom rámci by sa mal uznať kompromis medzi relevantnosťou a verným reprezentovaním (alebo spoľahlivosťou), pričom do verného reprezentovania (alebo spoľahlivosti) by bola zahrnutá neistota oceňovania.

Podnikateľský model