Odporúčanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009 /* SEK/2007/0187 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.2.2007 SEK(2007) 187 v konečnom znení Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecné súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Grécka bol predložený v júni 2000. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 12. februára 2001 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Grécka predloženú 18. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odsekoch prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. situácii krajiny v rámci nápravnej časti paktu stability a rastu (postup riešenia nadmerného deficitu); 3. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a 4. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Grécko zaznamenalo v poslednom čase intenzívny hospodársky rast a odstraňuje medzeru, ktorú má v porovnaní s krajinami EÚ – 25 z hľadiska životných štandardov[2]. Čelí vysokej inflácii, ktorej pôvod je v spojení vysokého potenciálneho rastu a štrukturálnych problémov (nepružnosť výrobkových trhov). Napriek nedostatku pracovných síl v osobitných sektoroch nepružnosť trhu práce bráni prerozdeleniu pracovných síl a nezamestnanosť tak zostáva vysoká, čo poukazuje na možný nesúlad medzi kvalifikáciou a potrebami firiem, pričom zapojenie sa najmä žien je podľa noriem EÚ nízke. Hoci je rast produktivity práce zdravý, jednotkové pracovné náklady rastú rýchlejšie a viac ako u hlavných obchodných partnerov Grécka v eurozóne, čo zhoršuje konkurenčné postavenie krajiny. V dôsledku toho Grécko zaznamenáva vysoké obchodné deficity, ktoré iba čiastočne vyrovnávajú prebytky v službách. Deficit platobnej bilancie vo veľkej miere spôsobuje deficit verejného sektora. Grécko tradične zaznamenávalo deficity vo výške približne 3 % HDP. Grécko je vysoko zadlženou krajinou, ktorá čelí aj rizikám spojeným s rastúcimi nákladmi na verejný systém zdravotnej starostlivosti a ostatnými bežnými výdavkami. Tento model verejných výdavkov trpí nielen preto, že vonkajšie pôžičky nie sú smerované do výnosných investícií, ale aj preto, že vonkajšie pôžičky závisia od hodnovernosti a udržateľnosti verejných financií. Postup riešenia nadmerného deficitu v Grécku Rada 5. júla 2004 prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že Grécko má nadmerný deficit v súlade s článkom 104 ods. 6. Rada zároveň adresovala Grécku odporúčanie podľa článku 104 ods. 7, v ktorom sa stanovuje, že deficit sa musí upraviť najneskôr v roku 2006. Rada 18. januára 2005 v súlade s článkom 104 ods. 8 rozhodla, že Grécko neprijalo účinné opatrenia ako odozvu na toto odporúčanie a Rada sa 17. februára 2005 v súlade s článkom 104 ods. 9 rozhodla Grécko upozorniť, aby prijalo opatrenia na zníženie deficitu považované za nevyhnutné na nápravu stavu. Podľa toho upozornenia sa mal nadmerný deficit stále odstrániť do roku 2006. Komisia 6. apríla 2005 prijala oznámenie Rade o opatreniach, ktoré grécke orgány prijali ako odozvu na výzvu Rady, pričom vzala do úvahy aktualizáciu programu stability z marca 2005 predloženú v nadväznosti na upozornenie Rady. V oznámení sa konštatovalo, že podľa v tom čase dostupných informácií grécka vláda prijala rozhodnutia, ktoré sú v súlade s upozornením Rady, a preto v tomto štádiu nie sú potrebné ďalšie kroky v rámci postupu riešenia nadmerného deficitu. Rada na svojom zasadnutí 12. apríla 2005 tohto hodnotenie odsúhlasila. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada „privítala doteraz vyvinuté úsilie a priority stanovené vládou s cieľom trvalo znížiť deficit“. Rada uviedla, že „celkovo je program v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006 za predpokladu úplného vykonania plánovanej úpravy a v závislosti od vplyvov ďalších možných štatistických revízií rozpočtových údajov na plánované deficity“. V zmysle odporúčaní Rady podľa článku 104 ods. 9 zo 17. februára 2005 Rada vyzvala Grécko, aby „(i) vykonalo potrebné trvalé opatrenia vedúce ku korekcii nadmerného deficitu najneskôr do roku 2006; (ii) ďalej pokračovalo v znižovaní štrukturálneho deficitu s cieľom dosiahnuť strednodobý cieľ, ktorý sa uvádza v programe, a využilo výhodu priaznivého hospodárskeho obdobia na zníženie primárnych výdavkov; (iii) zvýšilo úsilie pri identifikovaní a kontrole iných faktorov, ako sú čisté pôžičky, ktoré prispievajú k zmenám úrovní dlhov, a zabezpečilo tak dostatočné zníženie pomeru dlhu a priblíženie sa k referenčnej hodnote prijateľným tempom; (iv) kontrolovalo verejné výdavky na dôchodkové zabezpečenie, razantne vykonávalo schválené dôchodkové reformy a uskutočňovalo dodatočné štrukturálne reformy na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií; (v) ďalej zlepšovalo zhromažďovanie a spracovávanie údajov verejnej správy, predovšetkým zlepšením mechanizmov, ktoré zabezpečia rýchle a správne poskytovanie rozpočtových údajov, najmä v oblasti sociálneho zabezpečenia“. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Grécka vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená v októbri 2006. V gréckom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy: fiškálna konsolidácia, výskum, vývoj a inovácia, modernizácia verejnej správy, aktívne politiky trhu práce a reforma vzdelávania a odbornej prípravy. V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[3]) sa ukázalo, že Grécko dosahuje obmedzený pokrok pri implementácii svojho národného programu reforiem. Grécko pomerne dobre napreduje v makroekonomickej oblasti, kým pokrok dosiahnutý pri mikroekonomických reformách a reformách zamestnanosti je stále nedostatočný. V rámci riadenia je potrebná lepšia koordinácia a silnejšie vlastnícke práva medzi administratívnymi úrovňami. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty ktoré je potrebné na dosiahnutie jeho strednodobého rozpočtového cieľa pri referenčnej hodnote , pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[4], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[5], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Grécka na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[6], a najmä na jeho článok 5 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 5. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Grécka, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009[7]. 6. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá, že sa rast reálneho HDP ustáli na úrovni okolo 4 % ročne. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z pravdepodobných predpokladov rastu v rokoch 2006 a 2007 a z priaznivých predpokladov rastu v nasledujúcich rokoch, keď sa plánovaný vývoj rastu zdá nadhodnotený. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú podhodnotené v záverečných rokoch programu. 7. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 a v novej aktualizácii sa deficit verejných financií v roku 2006 odhaduje na úrovni 2,6 % HDP, čo je úplne v súlade s cieľovou hodnotou stanovenou v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Celkové výdavky dosiahli cieľ stanovený v rozpočte na rok 2006. Kým hlavné kategórie výdavkov vo všeobecnosti dosiahli cieľové hodnoty, zníženie v oblasti sociálnych prevodov, iných ako v naturáliách, v plnej miere vyrovnalo sklz v oblasti verejných investícií vo výške 0,5 % HDP. Celkové príjmy boli mierne vyššie ako očakávané. Jednorazové opatrenia sa čiastočne nahradili stálymi opatreniami zavedenými v polovici roku, a to zvýšenia spotrebnej dane z palív a tabaku a zvýšenie dane na mobilné spojenie. Príjmy z týchto stálych opatrení vyrovnali zníženie jednorazových príjmov z 0,6 % HDP stanovených v rozpočte na rok 2006 na 0,4 % HDP. 8. Rozpočtová stratégia v programe sa zameriava na korekciu nadmerného rozpočtu v roku 2006. Následne sa plánuje, že deficit verejných financií sa bude počas celého programového obdobia naďalej nepretržite zužovať na úroveň 1,2 % HDP v roku 2009. Zníženie deficitu o 1,5 percentuálneho bodu HDP v období rokov 2006 až 2009 je takmer rovnomerne rozložené medzi zvýšenie príjmov a zníženie výdavkov. Na strane príjmov sa očakáva nárast celkových príjmov o 0,75 percentuálneho bodu HDP, ktorý ovplyvňujú najmä nepriame dane a sociálne príspevky. Na strane výdavkov sa v tom istom období plánuje zníženie celkových výdavkov o približne 0,75 percentuálneho bodu HDP, z čoho 0,5 percentuálneho bodu zodpovedá nižším úrokovým platbám. V dôsledku toho sa plánuje, že zníženie primárnych výdavkov sa obmedzí iba na 0,25 percentuálneho bodu. Plánuje sa zvýšenie sociálnych prevodov o 0,5 percentuálneho bodu, ktoré sa viac ako vyrovná znížením iných kategórií výdavkov, najmä kolektívnej spotreby, vo výške 0,75 percentuálneho bodu. Primárny prebytok by sa počas celého programového obdobia zlepšoval o približne 1 percentuálny bod tak, aby sa do roku 2009 priblížil k úrovni 3 % HDP. Hoci ciele na roky 2006 – 2008 sa v porovnaní s predchádzajúcim programom vo všeobecnosti nezmenili a makroekonomický scenár je rovnaký, súčasná úprava v roku 2006 je podstatnejšia, pretože deficit dosiahnutý v roku 2005 (5,2 % HDP) bol vyšší ako plánovaný v aktualizácii z decembra 2005 (4,3 %). 9. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, sa má podľa plánu zlepšiť z deficitu vo výške približne 3,5 % HDP v roku 2006 na 1,75 % na konci programového obdobia (rok 2009). Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyvážená pozícia alebo prebytok v štrukturálnom vyjadrení, ktorého dosiahnutie sa v programovom období v programe neplánuje. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 10. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť do roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené, rozpočtové výsledky v ďalších rokoch by však mohli byť horšie ako plánované v programe. Program najmä na roky 2008 a 2009 neposkytuje dostatočné informácie o predpokladaných opatreniach a vychádza z priaznivého makroekonomického scenára. Vzhľadom na minulé skúsenosti, a aj napriek tomu, že za posledné dva roky neboli zaznamenané žiadne sklzy, sa nedajú vylúčiť riziká spojené s prekračovaním výdavkov počas celého programového obdobia, pričom môže dôjsť k zníženiu príjmov, ak by sa ukázalo, že ohlásené opatrenia na boj proti daňovým únikom, sú neúčinné. 11. V zmysle hodnotenia rizika je rozpočtová pozícia v programe v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006, ako odporúčala Rada. Zdá sa však, že neposkytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch v horizonte programu. V rokoch nasledujúcich po korekcii nadmerného deficitu sa očakáva, že Grécko bude naďalej zažívať priaznivé obdobie. V zmysle tohto hodnotenia by sa tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe malo posilniť, najmä po roku 2007, aby bolo v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. 12. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh dosiahol v roku 2006 úroveň 104 % HDP, čo je výrazne nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa počas programového obdobia plánuje postupný pokles pomeru dlhu o takmer 13 percentuálnych bodov HDP, pričom kapitálové vyrovnanie je od roku 2007 veľmi malé. Vývoj pomeru dlhu po roku 2007 bude pravdepodobne menej priaznivý ako plánovaný v programe vzhľadom na priaznivé predpoklady rastu a uvedené riziká pre rozpočtové ciele. V zmysle hodnotenia rizika sa zdá, že pomer dlhu sa počas programového obdobia dostatočne znižuje k referenčnej hodnote. 13. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Grécku je neurčitý, keďže dlhodobé prognózy výdavkov na dôchodky nie sú dostupné; veľmi pravdepodobne je však výrazne nad priemerom EÚ; podľa posledných dostupných informácií z aktualizovaného programu stability Grécka z roku 2002 sa v dlhodobom horizonte plánuje značný nárast výdavkov na dôchodky vyjadrených ako podiel na HDP. Počiatočná rozpočtová pozícia, aj keď sa zlepšila v porovnaní s rokom 2005, predstavuje značné riziko pre udržateľné verejné financie ešte pred zohľadnením dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Navyše, súčasná úroveň hrubého dlhu je výrazne nad referenčnou hodnotou stanovenou v zmluve a jej zníženie si vyžaduje, aby sa počas dlhého obdobia dosahovali vysoké primárne prebytky. Konsolidácia verejných financií, ako sa plánuje, spolu s naliehavými reformnými opatreniam zameranými na zahrnutie pravdepodobne značného nárastu výdavkov súvisiacich s vekom, by prispeli k zníženiu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Grécko platí v súvislosti udržateľnosťou verejných financií vysoké riziko. Dostupnosť dlhodobých prognóz výdavkov na dôchodky by zlepšila hodnotenie dlhodobej udržateľnosti rozpočtu. 14. Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Navyše neposkytuje systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že s výnimkou roku 2007 jeho rozpočtové prognózy výslovne nezohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v programe stability sa však zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. Predovšetkým sa zdá, že väčšina opatrení a postupov plánovaných na rok 2007 vo vykonávacej správe národného programu reforiem je začlenená do zákonu o rozpočte na rok 2007, hoci nedostatok podrobného opisu opatrení a ich implementácie vyvoláva pochybnosti vzhľadom na vplyv na rozpočet. 15. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008 16. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[8]. Celkový záver je taký, že po významnej fiškálnej konsolidácii a v súvislosti s predpokladmi silného rastu je program v súlade s korekciou nadmerného deficitu do roku 2006 a predpokladá pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, ktorý by sa však v programovom období nedosiahol. Konsolidácia, ktorá takisto závisí od značného zníženia úrokovej záťaže, podlieha rizikám, keďže osobitné opatrenia nie sú po roku 2007 v plnej miere objasnené. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Grécko vyzýva, aby: (i) vzhľadom na priaznivé obdobie po korekcii nadmerného deficitu posilnilo úpravu smerom k strednodobému cieľu a zabezpečilo, aby sa pomer dlhu k HDP primeraným spôsobom znížil; (ii) pokračovalo v zlepšovaní rozpočtového procesu zvýšením transparentnosti, objasnením rozpočtovej stratégie v dlhodobej perspektíve a účinným implementovaním mechanizmov na monitorovanie a kontrolu primárnych výdavkov; (iii) vzhľadom na veľmi vysokú úroveň dlhu a plánovaný nárast výdavkov súvisiacich s vekom zlepšilo dlhodobú udržateľnosť verejných financií dosiahnutím strednodobého cieľa, kontrolou verejných výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť a razantne vykonávalo schválené dôchodkové reformy a čo najskôr vypracovalo dlhodobé prognózy výdavkov súvisiacich s vekom. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | PS dec. 2006 | 3,7 | 4,0 | 3,9 | 4,0 | 4,1 | KOM nov. 2006 | 3,7 | 3,8 | 3,7 | 3,7 | neuv. | PS dec. 2005 | 3,6 | 3,8 | 3,8 | 4,0 | neuv. | Inflácia HISC (%) | PS dec. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 2,8 | 2,6 | KOM nov. 2006 | 3,5 | 3,3 | 3,3 | 3,3 | neuv. | PS dec. 2005 | 3,5 | 3,2 | 3,0 | 2,7 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS dec. 20061 | 0,9 | 1,0 | 0,9 | 1,1 | 1,5 | KOM nov. 20065 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,8 | neuv. | PS dec. 20051 | 1,1 | 1,1 | 1,1 | 1,5 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | PS dec. 2006 | -5,2 | -2,6 | -2,4 | -1,8 | -1,2 | KOM nov. 2006 | -5,2 | -2,6 | -2,6 | -2,4 | neuv. | PS dec. 2005 | -4,3 | -2,6 | -2,3 | -1,7 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | PS dec. 2006 | -0,4 | 2,0 | 2,0 | 2,4 | 2,9 | KOM nov. 2006 | -0,4 | 2,0 | 1,8 | 1,7 | neuv. | PS dec. 2005 | 0,9 | 2,3 | 2,4 | 2,8 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS dec. 20061 | -5,6 | -3,0 | -2,8 | -2,3 | -1,8 | KOM nov. 2006 | -5,9 | -3,3 | -3,3 | -3,1 | neuv. | PS dec. 20051 | -4,8 | -3,1 | -2,8 | -2,4 | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS dec. 20063 | -5,6 | -3,4 | -2,8 | -2,3 | -1,8 | KOM nov. 20064 | -5,9 | -3,7 | -3,3 | -3,1 | neuv. | PS dec. 2005 | -4,8 | -3,7 | -2,8 | -2,4 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS dec. 2006 | 107,5 | 104,1 | 100,1 | 95,9 | 91,3 | KOM nov. 2006 | 107,5 | 104,8 | 101,0 | 96,4 | neuv. | PS dec. 2005 | 107,9 | 104,8 | 101,1 | 96,8 | neuv. | Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,4 % HDP v roku 2006). 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,4 % HDP v roku 2006). 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 3,7 %, 3,8 %, 3,6 % resp. 3,5 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Program stability (PS), Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM), Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Grécke orgány predložili Eurostatu 22. septembra nové údaje o HDP za obdobie rokov 1995 – 2005, ktoré poukazujú na výraznú úpravu úrovní HDP. Táto úprava bola vykonaná v rámci bežného postupu hodnotenia súladu so štatistickými postupmi Eurostatu. V aktualizácii programu stability (a v zákone o rozpočte na rok 2007) sa nezohľadňujú upravené číselné udaje o HDP. Vzhľadom na rozsah a komplexnosť úpravy, ktorú ešta stále kompletne overuje Eurostat, použila Komisia vo svojom hodnotení aktualizovaného programu sériu údajov o HDP, ktoré boli k dispozícii pred touto úpravou. [3] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [4] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [5] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [6] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [7] Aktualizácia bola predložená 2 týždne po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december. [8] Chýbajú najmä údaje o výdavkoch verejných financií podľa funkčnej klasifikácie, dlhodobej udržateľnosti a príspevkoch k rastu potenciálneho HDP.