C 241/11

Uverejnenie žiadosti podľa článku 17 ods. 6 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 o definovaní, popise, prezentácii, označovaní a ochrane zemepisných označení liehovín a o zrušení nariadenia (EHS) č. 1576/89

(2019/C 241/10)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 27 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/787 (1).

HLAVNÉ ŠPECIFIKÁCIE TECHNICKEJ DOKUMENTÁCIE

„NORSK VODKA“/„NORWEGIAN VODKA“

Číslo dokumentácie: PGI-NO-02240 – 25.11.2016

1. Zemepisné označenie na zápis

„Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“

2. Kategória liehoviny

Vodka [kategória 15 v prílohe II k nariadeniu (ES) č. 110/2008]

3. Opis liehoviny

Hlavné fyzikálne vlastnosti

Vodka má neutrálny charakter vymedzený v ustanoveniach nariadenia (ES) č. 110/2008 začlenených do Dohody o EHP a vykonaných v paragrafe 2 nórskeho nariadenia č. 1148 z 11. októbra 2006 o liehovinách a aromatizovaných nápojoch.

Vodka je číra, priehľadná a bezfarebná.

Hlavné chemické vlastnosti

Obsah sušiny je v hotovom výrobku maximálne 1 g/l, aby si výrobok zachoval svoju čistotu a jedinečnosť. Obsah etanolu je najmenej 37,5 obj. %.

Etylalkohol sa vyrába zo zemiakov alebo obilia a rmutuje, fermentuje a destiluje sa v Nórsku. Aby sa získala čo najčistejšia vodka, výsledný destilát neobsahuje viac ako 3 g metanolu na hektoliter 100 % etylalkoholu. To je o 7 g na hektoliter 100 % etanolu prísnejšie ako požiadavka v prílohe I k nariadeniu (ES) č. 110/2008, podľa ktorej je limit 10 g na hektoliter 100 % etanolu.

Hlavné organoleptické vlastnosti

Vodka „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ je čistá a organolepticky neutrálna vodka. Je to dôležité, keďže charakter čistého destilátu je pre kvalitu výrobku najrozhodujúcejší. Vodka má neutrálnu chuť s nenápadnými chuťovými tónmi surovín, takže je ideálna na prípravu rôznych koktailov a vďaka svojej čistej chuti sa môže podávať aj samostatne.

Špecifické vlastnosti v porovnaní s liehovinami rovnakej kategórie

Vodka „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ má neutrálnu vôňu s čistou chuťou. Čistota organoleptických vlastností je výsledkom výrobného procesu a filozofie nórskych výrobcov, pokiaľ ide o vôňu/chuť.

4. Príslušná zemepisná oblasť

Výroba vodky „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ sa uskutočňuje na území Nórskeho kráľovstva. Etylalkohol sa destiluje v Nórsku a vodka sa vyrába v Nórsku. Riedenie vodou v procese spracovania po destilácii a plnenie do fliaš sa však môže uskutočniť mimo Nórskeho kráľovstva.

5. Spôsob získavania liehoviny

Výroba vodky „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ má tri etapy, konkrétne ide o spracovanie varením, destiláciu a spracovanie po destilácii. Z historických dôvodov sa suroviny môžu dovážať zo zámoria. Tri etapy procesu opísané ďalej však musia prebiehať vo vymedzenej oblasti, a to s výnimkou riedenia vodou pri spracovaní po destilácii a plnenia do fliaš, ktoré sa môžu uskutočniť mimo vymedzenej oblasti.

Spracovanie varením

Na výrobu vodky „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ sa ako suroviny používajú zemiaky alebo obilie. V prípade obilia sa suroviny zmiešajú s horúcou vodou, aby sa zo surovín uvoľnil škrob. Zemiaky sa varia, aby sa uvoľnil škrob pre enzýmy. Pridajú sa prírodné enzýmy vo forme jačmenného sladu alebo exogénne enzýmy degradujúce škrob, čím vzniká sladká tekutina („fermentovaný slad“). Škrob vo fermentovanom slade sa štiepi enzýmami na cukry a fermentovaný slad sa ochladí. Do fermentovaného sladu sa pridávajú kultivované kvasinky, aby sa začala fermentácia, v ktorej sa cukry v kvapaline premenia na etanol, iné alkoholy a kongenéry. Použitie kultivovaných kvasiniek na rozdiel od spontánnej fermentácie vytvára čistú chuť, alkoholickú kvapalinu bez nadmerných kongenérov, čo dodáva konečnému výrobku čistejšiu chuť.

Destilácia

Fermentovaná kvapalina sa potom destiluje v dávkach alebo kontinuálne s použitím destilačných kolón. V destilačných kolónach prechádza prúd sfermentovaného sladu cez sériu platní. Prísun pary na spodku kolóny zohrieva fermentovaný slad na teplotu varu, čím sa vytvára para, ktorá sa pohybuje cez perforované platne, čo odstraňuje alkoholy a kongenéry z kvapalnej fázy. Para bohatá na alkohol sa kondenzuje v hornej časti kolóny. Konečná liehovina má minimálny obsah alkoholu 96,0 obj. % etanolu a neobsahuje viac ako 3 g metanolu na hektoliter 100 % etanolu. Destiláciou v destilačných kolónach sa odstraňujú kongenéry a konečný výrobok získava čisté, jemné organoleptické vlastnosti bez pálivej dochuti.

Spracovanie po destilácii

Čistý destilát vodky sa riedi vodou na obsah alkoholu medzi 37,5 obj. % a 60 obj. %. Aby sa vodka zjemnila, môže sa pridať cukor do maximálneho obsahu sušiny 1 g na liter. Pred plnením do fliaš môže vodka prejsť výrobným procesom, napr. filtráciou cez aktívne uhlie, ktorá nemá žiadny iný účinok než zachovanie neutrálneho charakteru vodky.

6. Súvislosť so zemepisným prostredím alebo zemepisným pôvodom

Vodka „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ má dobrú povesť aj osobitnú kvalitu, ktoré súvisia s vymedzenou zemepisnou oblasťou.

Dobrá povesť

Podľa listinného dôkazu o výrobe liehovín v Nórsku sa tradícia destilácie v Nórsku datuje do roku 1531 do mesta Bergen. Bergen bol obchodným centrom nórskeho rybolovu a základom obchodných tradícií a gastronomického vývoja v Nórsku. Hoci bolo Nórsko v tom čase súčasťou Dánskeho kráľovstva, vidiecke Nórsko si zachovalo svoje regionálne tradície výroby liehovín. Keď bola v Nórsku slabá úroda a plodiny boli malé v dôsledku nepriaznivého podnebia, zemiaky alebo obilniny sa dovážali zo susedných krajín. Tu majú pôvod súčasné suroviny používané na výrobu vodky „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“.

V polovici 19. storočia sa v Nórsku nachádzalo až 9 000 liehovarov, prevažne menších liehovarov na statkoch. Nórske liehoviny sa považovali za dôležitú domácu komoditu a liečivú látku, ktorá v chladnom podnebí zabraňovala chorobám. To viedlo k veľkej spotrebe alkoholu v Nórsku a nórska vláda chcela znížiť škodlivé účinky liehovín. Výsledkom bolo nariadenie stanovujúce minimálny rozsah výroby pre každého výrobcu liehovín v Nórsku. To viedlo k spájaniu poľnohospodárov, vytváraniu väčších výrobných družstiev a investovaniu do kvalitnejších destilačných zariadení s vyššou kapacitou ako predtým. Výsledkom bolo zvyšovanie kvality liehovín, čím sa nórske liehoviny stali čírymi a organolepticky čistými.

V roku 1916 sa prohibíciou zakázala výroba a konzumácia liehovín v Nórsku. Keď bola prohibícia v roku 1927 zrušená, nórska vláda si zachovala kontrolu nad nórskymi výrobcami liehovín prostredníctvom štátneho výrobného monopolu, ktorý prevzal práva na všetky predchádzajúce recepty liehovín, vybavenie a značky. Vznikol „Vinmonopolet“ – nórsky štátny monopol na výrobu a predaj alkoholu. „Vinmonopolet“ stanovil normu pre čistenie liehoviny určenej na použitie vo vodke „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ a vybudoval si vlastnú rektifikačnú stanicu na rektifikáciu/čistenie liehoviny vyrábanej v Nórsku. Štátny monopol na výrobu, ktorý trval 78 rokov do roku 2005, výrazne ovplyvnil tradíciu nórskych liehovín a vodku „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ etabloval ako vysokokvalitnú liehovinu s nízkym obsahom metanolu a kongenérov, akou je dnes.

Príkladom dôležitosti pôvodu vodky je aj to, že sa zahraniční výrobcovia nedávno pokúsili pod označením „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ uviesť na trh vodku, ktorá sa nevyrába v Nórsku. Vodka so zemepisných označením „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ bola dvakrát vyrobená a uvedená na trh mimo vymedzenej oblasti pre zemepisné označenie. To jasne ukazuje, že zemepisné označenie „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ je vysoko hodnotené a cenené a že výrobcovia mimo Nórska chcú využiť jeho kvalitu a dobrú povesť na dosiahnutie zisku.

Nórske vodky získali niekoľko ocenení na celosvetových súťažiach, napríklad na International Wine & Spirits Competition, San Francisco World Spirits Competition a International Spirits Challenge.

Osobitná kvalita

Výrobný proces

Fermentácia surovín pomocou kultivovaných kvasiniek je kľúčom k vyrobeniu čistej liehoviny s nízkym obsahom metanolu.

Destilačné kolóny používané v dávkovom alebo kontinuálnom výrobnom režime majú platne, ktoré liehovinu čistia. Počet a fyzický tvar platní sa líši od výrobcu k výrobcovi, ale všetky majú spoločnú schopnosť produkovať čistú liehovinu s nízkym obsahom metanolu.

Ľudské faktory

Spôsobilosť liehovarníka má pre prevádzku destilačných kolón rozhodujúci význam. Liehovarník využíva svoje odborné znalosti vo všetkých fázach destilácie a reguluje jej rýchlosť, čo opäť ovplyvňuje čistotu hotového výrobku.

Spôsobilosť miešača v súvislosti s jedinečnými zloženiami nórskej vodky je spolu s požiadavkou na 3 g metanolu na hektoliter 100 % etylalkoholu a maximálne 1 g/l sušiny zásadná pre kvalitu výrobku.

7. Ustanovenia Európskej únie alebo vnútroštátne/regionálne ustanovenia

Základné požiadavky sú stanovené v nariadení (ES) č. 110/2008, začlenené do Dohody o EHP a vykonané v paragrafe 2 nórskeho nariadenia č. 1148 z 11. októbra 2006 o liehovinách a aromatizovaných nápojoch.

Od roku 1994 je zemepisné označenie „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“ chránené v EHP (v štátoch EÚ a EHP/EZVO) vo forme úpravy textu stanoveného v kapitole XXVII prílohy II k Dohode o EHP podľa ustanovení nariadenia (EHS) č. 1576/89 a nariadenia (ES) č. 110/2008.

Zemepisné označenie umožňuje dva odlišné, ale ekvivalentné názvy v nórčine a v angličtine: „Norsk Vodka“/„Norwegian Vodka“.

8. Žiadateľ

Nórsko The Norwegian Ministry of Agriculture and Food (Nórske ministerstvo poľnohospodárstva a potravinárskeho priemyslu) P.O. BOX 8007 Dep. N-0030 Oslo Norway

9. Doplnenie zemepisného označenia

—

10. Osobitné pravidlá označovania

—

(1) Ú. v. EÚ L 130, 17.5.2019, s. 1.