ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
77.

víta skutočnosť, že sa v rámci nového programu Erasmus+ podporuje mobilita študentov a mladých podnikateľov z najvzdialenejších regiónov, a to poskytovaním maximálnej výšky pomoci; žiada, aby sa podobné ustanovenia začlenili do programu Kreatívna Európa; želá si však, aby sa v rámci programu Erasmus lepšie zohľadňovali spoločné charakteristiky najvzdialenejších regiónov, a to najmä podporovaním výmen medzi najvzdialenejšími regiónmi; vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek tomu, že sa v odôvodnení 37 nariadenia o Erasmus+ stanovuje, že „pri vykonávaní programu by sa mali vziať do úvahy obmedzenia vyplývajúce z odľahlosti najvzdialenejších regiónov Únie a zámorských krajín alebo území“, výška príspevkov na mobilitu v rámci programu Erasmus pre študentov príjemcov pochádzajúcich z najvzdialenejších regiónov je často nedostatočná v porovnaní so skutočnými nákladmi na cestovanie do kontinentálnej Európy;
33.

vyzýva Komisiu, aby objasnila nástroje a fungovanie EIC, a zdôrazňuje, že je potrebné zhodnotiť pilotné výsledky EIC; vyzýva Komisiu, aby ponúkla vyváženú kombináciu malých, stredných a veľkých projektov; zdôrazňuje, že EIC by za žiadnych okolností nemala nahradiť pilier 2 a že tento pilier by sa nemal stať individuálnym podporným nástrojom, ale mal by sa skôr naďalej zameriavať na kolaboratívny výskum; zdôrazňuje, že je potrebné zachovať a posilniť nástroj pre MSP a urýchlenie procesu inovácií; vyzýva Komisiu, aby navrhla mechanizmy na lepšie začlenenie MSP do väčších interdisciplinárnych projektov v rámci keďže s cieľom využiť ich plný potenciál; vyzýva Komisiu, aby udržiavala znalostné a inovačné spoločenstvá v súčasnej štruktúre EIT a zdôrazňovala pritom dôležitosť transparentnosti a rozsiahle zapojenie zainteresovaných strán a aby analyzovala, ako môžu EIT a ZIS spolupracovať s EIC; žiada Komisiu, aby v spolupráci s EIC navrhla rámec pre investície do rizikového kapitálu s cieľom podporiť investície do rizikového kapitálu v Európe;
21.

vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným obmedzením koncentrácie v počiatočnej fáze rastu; pripomína, že najväčším dielom, a to 2,2 miliardami z 8 miliárd EUR, do EFSI prispel sektor dopravy, ktorý tak predstavuje viac ako 25 % celkového záručného fondu; so znepokojením konštatuje, že do sektora dopravy smerovalo len približne 13 % všetkých doteraz zmobilizovaných a sprístupnených investícií v rámci okna EFSI pre infraštruktúru a inovácie, čo ani zďaleka nedosahuje limit 30 % stanovený pre každý sektor; vyzýva investičný výbor, aby venoval osobitnú pozornosť projektom v sektore dopravy, keďže sú v investičnom portfóliu stále veľmi slabo zastúpené a doprava zohráva významnú úlohu v hospodárskom raste a bezpečnosti spotrebiteľov;
6.

trvá na tom, že vymedzenie politík rybolovu by malo zahŕňať rybárov a ich združenia a organizácie výrobcov, odborové organizácie, pobrežné akčné skupiny a miestne komunity, ktorí by mali byť zapojení do rozhodovacieho procesu a byť jeho integrálnou súčasťou v súlade so zásadou regionalizácie spoločnej rybárskej politiky, a to vrátane tretích krajín na východnom a južnom pobreží Stredozemného mora; zdôrazňuje, že iba vytvorením spravodlivých, vyvážených a rovnocenných podmienok pre všetky zúčastnené krajiny a pre všetkých prevádzkovateľov v rybárskom sektore v Stredozemí sa budú dať zabezpečiť zdravé rybolovné zdroje a udržateľné a ziskové rybolovné oblasti, a teda zaručiť súčasnú úroveň zamestnanosti a v ideálnom prípade vytvárať viac pracovných miest v sektore rybolovu; zdôrazňuje významnú úlohu silných a nezávislých sociálnych partnerov v sektore rybolovu, ako aj inštitucionalizovaného sociálneho dialógu a účasti zamestnancov na záležitostiach podnikov;
—

so zreteľom na správu vypracovanú v rámci hodnotenia ex post a predpokladaného prínosu vykonávania politiky súdržnosti v krajinách zoskupenia V4 pre krajiny EÚ-15, ktorú zadalo poľské ministerstvo hospodárskeho rozvoja, s názvom How do EU-15 Member States benefit from the Cohesion Policy in the V4 (Aký prínos má vykonávanie politiky súdržnosti v krajinách V4 pre členské štáty EÚ-15?) (14),
G.

keďže v rámci mandátu, ktorý bol obnovený v apríli 2017, by misia MONUSCO mala prispieť k ochrane civilistov a mala by podporiť vykonávanie politickej dohody z 31. decembra 2016, pričom kontingent MONUSCO by mal byť taktiež nasadený s riadnym ohľadom na nové bezpečnostné a humanitárne priority;
61.

vyzýva na užšiu spoluprácu medzi platformami a držiteľmi práv s cieľom zabezpečiť správne vysporiadanie práv a bojovať proti porušovaniu práv duševného vlastníctva na internete; pripomína, že tieto porušenia môžu predstavovať skutočný problém, a to nielen pre podniky, ale aj pre zdravie a bezpečnosť spotrebiteľov, ktorých je nutné informovať o tom, že existuje nelegálny obchod s falošnými výrobkami; preto opakuje svoju výzvu na uplatňovanie prístupu sledovania toku peňazí v rámci príslušných platobných služieb s cieľom zbaviť falšovateľov prostriedkov, ktoré používajú na svoju hospodársku činnosť; zdôrazňuje, že revízia smernice v spojení so správnym uplatňovaním smernice o elektronickom obchode by mohla byť vhodným prostriedkom na zabezpečenie vysokej úrovne spolupráce medzi platformami, používateľmi a všetkými ostatnými hospodárskymi subjektmi;
6.

vyzýva členské štáty, aby zaviedli ohľaduplné a chudobe zabraňujúce opatrenia pre tých zamestnancov, ktorým zdravotný stav neumožňuje pracovať do zákonného veku odchodu do dôchodku; domnieva sa, že mechanizmy predčasného odchodu do dôchodku by sa mali zachovať pre pracovníkov vystavených namáhavým alebo nebezpečným pracovným podmienkam; domnieva sa, že zvyšovanie miery zamestnanosti prostredníctvom kvalitných pracovných miest by mohlo pomôcť výrazne obmedziť budúci nárast počtu ľudí, ktorí nemôžu pracovať do zákonného veku odchodu do dôchodku, čím by sa znížilo finančné bremeno spojené so starnutím;
20.

víta iniciatívu Komisie zameranú na to, aby sa zabezpečilo primerané spotrebiteľské právo a zabránilo sa tomu, že kolaboratívne hospodárstvo obchádza právne predpisy; domnieva sa, že spotrebitelia by mali mať zabezpečenú vysokú a účinnú mieru ochrany, a to bez ohľadu na to, či služby poskytujú profesionáli alebo partneri, a poukazuje najmä na význam ochrany spotrebiteľov v rámci transakcií medzi súkromnými osobami, pričom uznáva, že určité formy ochrany sa dajú dosiahnuť prostredníctvom samoregulácie;
6.

zdôrazňuje strategický význam ďalšieho pokroku v procese pristúpenia k EÚ a opätovne vyzýva, aby všetky strany preukázali politickú vôľu a zodpovednosť prostredníctvom vykonávania naliehavých priorít v oblasti reforiem a dohody z Pržina v plnej miere; zdôrazňuje, že plnenie dohody z Pržina je zásadne dôležité aj mimo rámca volieb, aby sa do budúcnosti zaistila politická stabilita a udržateľnosť; vyzýva Komisiu, aby čo najskôr, avšak najneskôr do konca roku 2017, posúdila pokrok krajiny v ich vykonávaní a aby o tom podala správu Európskemu parlamentu a Rade; zároveň pripomína, že sa musia zaviesť a vykonávať dlho odkladané reformy, zároveň podporuje pokračovanie dialógu na vysokej úrovni o pristúpení (HLAD) s cieľom systematicky pomáhať krajine v tomto úsilí; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v rámci dialógu HLAD sa nekonalo žiadne stretnutie a pri plnení predchádzajúcich cieľov sa dosiahol len malý pokrok; upozorňuje na možné negatívne politické, bezpečnostné a sociálno-ekonomické dôsledky ďalšieho oneskorenia v procese integrácie krajiny do euroatlantických štruktúr; okrem toho vyzýva Komisiu a ESVČ, aby zvýšili viditeľnosť projektov financovaných z prostriedkov EÚ v tejto krajine, a to s cieľom priniesť EÚ bližšie k občanom tejto krajiny;
8.

víta návrh Komisie povoliť liberalizáciu vízového režimu, čo by pre Kosovo predstavovalo veľmi priaznivý krok na jeho ceste k európskej integrácii; pozitívne berie na vedomie pokles žiadostí o azyl zo strany kosovských občanov v EÚ aj v krajinách pridružených k schengenskému priestoru a víta zavedenie Fondu pre reintegráciu a reintegračných programov pre navrátených kosovských občanov; vyjadruje znepokojenie nad patovou situáciou v odstupujúcom zhromaždení, pokiaľ ide o ratifikáciu dohody o vymedzení hraníc s Čiernou Horou, a zdôrazňuje, že liberalizáciu vízového režimu možno povoliť len po tom, ako Kosovo splní všetky kritériá, a to aj v súvislosti s dosiahnutím pokroku pri odsudzujúcich rozsudkoch za korupciu a organizovanú trestnú činnosť na vysokých miestach, k čomu do veľkej miery prispieva IT mechanizmus sledovania pre prípady veľkého významu, ktorý Kosovo využíva v prípade zločinov na vysokej úrovni, pričom tento mechanizmus by sa mal rozšíriť aj na iné trestné veci; vyzýva preto orgány, aby zvýšili úsilie v oblasti riešenia problému prania špinavých peňazí, obchodovania s drogami, obchodovania s ľuďmi, obchodovania so zbraňami a nedovoleného držania zbraní;
—

so zreteľom na rozsudky Súdneho dvora Európskej únie týkajúce sa slobody usadiť sa, konkrétne vo veciach SEVIC Systems AG (8), Cadbury Schweppes plc & Cadbury Schweppes Overseas Ltd/Commissioners of Inland Revenue (9), CARTESIO Oktató és Szolgáltató bt. (10), VALE Építési kft. (11), KA Finanz AG/Sparkassen Versicherung AG Vienna Insurance Group (12), Kamer van Koophandel en Fabrieken voor Amsterdam/Inspire Art Ltd. (13), Überseering BV/Nordic Construction Company Baumanagement GmbH (NCC) (14), Centros Ltd/Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (15) a The Queen/H. M. Treasury and Commissioners of Inland Revenue, ex parte Daily Mail and General Trust plc. (16),
19.

domnieva sa, že granty by mali zostať základom financovania politiky súdržnosti; berie však na vedomie čoraz dôležitejšiu úlohu finančných nástrojov; poukazuje na to, že pôžičky, vlastné imanie alebo záruky môžu zohrávať doplňujúcu úlohu, ale mali by sa používať opatrne, na základe primeraného hodnotenia ex ante, pričom granty by mali dopĺňať len tam, kde takéto finančné nástroje preukazujú pridanú hodnotu a mohli by mať pákový efekt spočívajúci v pritiahnutí doplňujúcej finančnej podpory, a to s prihliadnutím na regionálne rozdiely a rôznorodosť postupov a skúseností;
20.

konštatuje, že podľa výročnej správy o činnosti GR RTD za rok 2015 Európska únia prispela na program RP7 sumou 44,56 miliardy EUR, z čoho 58 % smerovalo do Nemecka, 16 % do Spojeného kráľovstva, 11 % do Francúzska, 8 % do Talianska a 7 % do Španielska;
14.

zdôrazňuje, že kvalitný odevný priemysel je nevyhnutný pre ekonomický a sociálny rozvoj Bangladéša a že jeho rozvoj umožnil mnohým pracovníkom, najmä ženám, prejsť z neoficiálnej ekonomiky do oficiálnej; vystríha pred iniciatívami, ktoré by mohli viesť k stiahnutiu podnikov z EÚ a iných oblastí z Bangladéša, čo by malo ničivé následky nielen pre reputáciu krajiny, ale predovšetkým pre budúce perspektívy jej rozvoja;
35.

uznáva potrebu držať krok s rýchlymi technologickými zmenami, najmä v prípade diaľkového vzdelávania, a to, že význam IKT a závislosť od IKT nemožno podceňovať; zastáva názor, že IKT sú prostriedkom, pomocou ktorého by sa dali optimálne a nákladovo efektívnym spôsobom prekonať najväčšie výzvy v oblasti vzdelávania a rozvoja; domnieva sa, že úsilie by sa malo podporiť aj rozsiahlymi investíciami do vzdelávania, a to i s využitím Európskeho sociálneho fondu, s cieľom rozvíjať digitálne zručnosti a mediálnu gramotnosť na všetkých úrovniach;
29.

vyzýva Komisiu a ESVČ, aby nasmerovali ďalšie finančné prostriedky na pomoc so zavádzaním a s vykonávaním programov ochrany určených členom organizácií občianskej spoločnosti vrátane združení pre boj proti korupcii a hnutí na ochranu ľudských práv, novinárov, blogerov a oznamovateľov, ktorí odhaľujú a oznamujú prípady korupcie a porušovanie ľudských práv; trvá na tom, aby sa vo všetkých ďalších aktualizáciách usmernení EÚ o ochrancoch ľudských práv, rozvojovej pomoci alebo v akomkoľvek usmernení k ich vykonávaniu zahrnuli výslovné odkazy a opatrenia na podporu ochrany ľudských práv a boja proti korupcii s cieľom uľahčiť ľuďom oznamovanie podozrivého korupčného konania bez strachu z postihu a podporiť spoločnosti, ktoré ním boli postihnuté; víta konzultačný proces Komisie, ktorý sa nedávno začal v súvislosti s ochranou oznamovateľov; zdôrazňuje, že kontaktné miesta pre ľudské práva v delegáciách EÚ by mali osobitnú pozornosť venovať aj týmto cieľovým skupinám a udržiavať úzky kontakt s miestnymi organizáciami občianskej spoločnosti a ochrancami ľudských práv, pričom by zabezpečili ich zviditeľnenie a ochranu na medzinárodnej úrovni, čím by sa tiež zaistili bezpečné kanály na oznamovanie priestupkov;
10.

vyzýva Komisiu, aby zintenzívnila úsilie s cieľom uľahčiť riadenie CTUR s cieľom zabezpečiť: i) viacodvetvovosť: vytvorením vnútroštátnej koordinačnej štruktúry zodpovednej za nadviazanie na program Agenda 21, ktorá by využívala odborné znalosti MVO; ii) viacúrovňovosť: stanovením účinného inštitucionálneho rámca pre trvalo udržateľný rozvoj na všetkých úrovniach; iii) viacsubjektovosť: uľahčením a podporou informovanosti a zapojenia verejnosti sprístupnením informácií; iv) dôraz na zlepšovanie rozhrania medzi vedou a politikou; v) stanovenie jednoznačného harmonogramu kombinujúceho krátkodobé a dlhodobé myslenie. Žiada preto Komisiu, aby zabezpečila, aby platforma viacerých zainteresovaných strán nevyústila iba do zhromažďovania informácií, ale aj do šírenia poznatkov v oblasti CTUR, a aby zabezpečilo, aby platforma mala vplyv na politický program. Preto žiada, aby Komisia s podporou Európskeho parlamentu a Rady vytvorila platformu viacerých zainteresovaných strán zapájajúcu subjekty zo rôznych odvetví. Vo fóre s najmenej 30 účastníkmi by mali byť zastúpené podniky a priemysel, spotrebiteľské skupiny, odbory, sociálne MVO a MVO pôsobiace v oblasti životného prostredia a klímy, MVO pôsobiace v oblasti rozvojovej spolupráce a zástupcovia miestnej verejnej správy a miest; Stretnutia by mali byť otvorené čo najväčšiemu počtu subjektov a mali by byť navrhnuté tak, aby sa mohli rozšíriť v prípade, že sa časom zvýši záujem. Platforma by na svojich štvrťročných schôdzach mala pomenúvať problémy, ktoré bránia v plnení CTUR. Európsky parlament by mal zvážiť vytvorenie pracovnej skupiny pre CTUR, aby sa zabezpečila horizontálna práca v rámci Európskeho parlamentu na túto tému. Toto fórum by malo pozostávať z poslancov Európskeho parlamentu zastupujúcich čo najviac výborov. Komisia a Európsky parlament by sa mali na schôdzach platformy viacerých zainteresovaných strán aktívne podieľať. Komisia by mala každoročne platformu informovať o svojich budúcich plánoch v oblasti pomoci s plnením cieľov trvalo udržateľného rozvoja a mala by vytvoriť dokument, dostupný na všetkých úrovniach vo všetkých členských štátoch, o osvedčených postupoch pri plnení cieľov trvalo udržateľného rozvoja pred schôdzami OSN v oblasti cieľov trvalo udržateľného rozvoja konanými v júni či júli. Výbor regiónov by mal byť mostom medzi miestnymi a celoštátnymi subjektmi.
27.

zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť otvorený, interoperabilný ekosystém IKT založený na piatich prioritných normách IKT, čím sa podporí hospodárska súťaž pri vytváraní hodnôt v prospech inovácií; domnieva sa, že: — normy v oblasti 5G by mali umožniť skutočný generačný posun z hľadiska kapacity, spoľahlivosti a latencie, čo technológiám 5G dovolí vysporiadať sa s očakávaným nárastom prenosu údajov a rozličnými požiadavkami služieb, ktoré z nich budú vychádzať; — normy kybernetickej bezpečnosti by mali umožňovať bezpečnosť prostredníctvom koncepcie (security-by-design) a mali by byť v súlade so zásadami ochrany súkromia prostredníctvom koncepcie (privacy-by-design), podporovať odolnosť sietí a riadenie rizika a mali by byť schopné držať krok s rýchlym nárastom kybernetických hrozieb pre všetok vývoj IKT; — normy v oblasti cloud computingu by sa mali zbližovať, aby sa umožnila interoperabilita vo všetkých aspektoch cloudových služieb, a tým aj prenosnosť; — normy v oblasti údajov by mali podporovať medziodvetvové interdisciplinárne toky údajov, čím sa dosiahne lepšia interoperabilita údajov a metaúdajov vrátane sémantifikácie, a prispievať k vypracovaniu referenčnej štruktúry veľkých dát (big data); — normy v oblasti internetu vecí by mali riešiť súčasnú fragmentáciu bez obmedzovania inovácií v sektore, ktorý sa rozvíja veľmi rýchlo;
T.

keďže výrobky so zabudovanými chybami, ktoré sú určené na to, aby sa po určitom počte použití výrobky pokazili a napokon prestali fungovať, slúžia iba na to, aby vzbudili nedôveru spotrebiteľov a nemali by byť povolené na trhu;
29.

vyzýva Komisiu, aby začlenila kultúru do všetkých existujúcich a budúcich dvojstranných a viacstranných dohôd s primeranými rozpočtovými prostriedkami a s náležitým ohľadom na záväzky prijaté v rámci Dohovoru UNESCO o kultúrnej rozmanitosti, a to s cieľom klásť ešte väčší dôraz na hospodársky potenciál kultúrneho dedičstva a kultúrnych a kreatívnych odvetví pri podpore trvalo udržateľného rozvoja, a to aj v oblasti rastu a zamestnanosti, a na ich vplyv na sociálny blahobyt; tvrdí, že by sa to mohlo uskutočniť napríklad v rámci budúceho rokovacieho mandátu pre nové partnerstvo s krajinami AKT po roku 2020; žiada, aby boli vypracované ukazovatele EÚ v tejto oblasti ako spôsob prispievania do diskusie o kultúrnej politike;
C.

keďže prezident Pierre Nkurunziza nevylučuje možnosť zmeniť ústavu, aby mohol kandidovať na štvrté funkčné obdobie od roku 2020, a keďže v súčasnosti prebieha interný postup zameraný na zrušenie obmedzení týchto mandátov; keďže by to bolo v rozpore s predchádzajúcimi vyhláseniami prezidenta Pierrea Nkurunzizu a ohrozilo by to dohodnuté spoločné úsilie o nájdenie udržateľného dlhodobého riešenia krízy;
13.

vyjadruje svoje vážne obavy o neustále sa zhoršujúcu situáciu v juhovýchodnom Turecku, predovšetkým v oblastiach, kde bol zavedený zákaz vychádzania, kde bol na všetkých obyvateľov uvalený kolektívny trest, údajne bolo zabitých v súvislosti s bezpečnostnými operáciami asi 2 000 ľudí, a podľa odhadov bolo asi pol milióna ľudí počas obdobia od júla 2015 do decembra 2016 vysídlených; poznamenáva, že miestni prokurátori stále odmietajú začať vyšetrovania hlásených zabití, a že prístup nezávislých pozorovateľov do oblasti bol zamietnutý; pripomína, že turecká vláda má zodpovednosť za ochranu všetkých svojich občanov, bez ohľadu na ich kultúrny či náboženský pôvod alebo vieru; odsudzuje rozsiahle vyvlastňovanie, a to aj majetku patriaceho obciam a takisto cirkevného majetku, ktoré je porušením práv náboženských menšín; je presvedčený o tom, že len spravodlivé politické riešenie kurdskej otázky môže priniesť udržateľnú stabilitu a prosperitu tejto oblasti aj celému Turecku, vyzýva preto obe strany, aby sa vrátili k rokovaciemu stolu; konštatuje, že súborom zákonov vrátane zákona č. 6722 o právnej ochrane bezpečnostných síl zapojených do boja proti teroristickým organizáciám prijatého v roku 2016 sa vytvorila atmosféra systematickej beztrestnosti bezpečnostných síl;
39.

požaduje záruku získania zručností ako nové právo pre každého v každej fáze života s cieľom získať základné zručnosti pre 21. storočie vrátane gramotnosti, matematickej gramotnosti, digitálnej a mediálnej gramotnosti, kritického myslenia, sociálnych zručností a príslušných zručností potrebných pre ekologické a obehové hospodárstvo, a to so zreteľom na rozvíjajúce sa priemyselné odvetvia a kľúčové odvetvia rastu a na zabezpečenie plnej pomoci ľuďom v znevýhodnených situáciách vrátane osôb so zdravotným postihnutím, žiadateľov o azyl, dlhodobo nezamestnaných osôb a iných nedostatočne zastúpených skupín; zdôrazňuje, že vzdelávacie systémy by mali byť inkluzívne, poskytovať kvalitné vzdelanie celému obyvateľstvu, umožňovať ľuďom, aby sa stali aktívnymi európskymi občanmi, pripraviť ich tak, aby boli schopní učiť a prispôsobovať sa počas celého života a reagovať na potreby spoločnosti a trhu práce;
7.

domnieva sa, že EÚ by mala do svojho komplexného prístupu k vonkajším konfliktom a krízam začleniť potrebné nástroje na zisťovanie akéhokoľvek masového krutého zločinu v jeho počiatočnej fáze a jeho predchádzanie; v tejto súvislosti upozorňuje na rámec OSN pre analýzu masových krutých zločinov, ktorý vypracoval Úrad osobitných poradcov OSN pre predchádzanie genocídam a zodpovednosť za ochranu; domnieva sa, že EÚ a jej členské štáty by mali vždy prijať pevný postoj v prípadoch, keď tieto zločiny bezprostredne hrozia, a mali by použiť všetky mierové nástroje, ktoré majú k dispozícii, ako napríklad dvojstranné vzťahy, viacstranné fóra a verejnú diplomaciu;
J.

keďže EÚ a jej členské štáty by sa mali zamerať na to, aby sa v budúcnosti zabránilo takýmto situáciám, pričom by sa mali zdržať outsourcingu vojenských operácií, kde sa predpokladá použitie sily a zbraní, účasť na vojnovom stave alebo iné zapojenie do bojov alebo bojových oblastí nad rámec legitímnej sebaobrany; keďže operácie a činnosti obstarávané outsourcingom od SBS v konfliktných oblastiach by sa mali obmedziť na poskytovanie logistickej podpory a ochrany zariadení, pričom SBS by sa nemali reálne nachádzať v oblastiach, kde prebiehajú bojové operácie; keďže využívanie SBS nemôže za žiadnych okolností nahradiť personál vnútroštátnych ozbrojených síl; keďže pri vykonávaní politík obrany by sa najvyššia priorita mala klásť na zaistenie toho, aby mali ozbrojené sily členských štátov dostatočné zdroje, nástroje, odbornú prípravu, znalosti a prostriedky, s ktorými môžu vykonávať svoje úlohy naplno;
(12)

Touto smernicou by sa mali stanoviť minimálne pravidlá. Členské štáty by mali mať možnosť stanoviť vyššiu úroveň ochrany. Takáto vyššia úroveň ochrany by nemala predstavovať prekážku pre účinný prístup k spravodlivosti, ktorý majú takéto minimálne pravidlá uľahčovať. Úroveň ochrany vyplývajúca z charty, ako ju vykladá Súdny dvor, a prednosť, jednotnosť a účinnosť práva Únie by preto nemali byť ohrozené.
3.

vyzýva Komisiu, aby do začiatku roka 2018 spolu s členskými štátmi vypracovala stratégiu EÚ a akčný plán pre konzistentnú a komplexnú priemyselnú politiku zameranú na reindustrializáciu Európy vrátane cieľov, ukazovateľov, opatrení a časových harmonogramov; vyzýva Komisiu, aby pri vypracovaní tejto stratégie vychádzala z posúdenia vplyvu začlenenia priemyselnej politiky do strategických politických iniciatív a zo širokého dialógu so zainteresovanými stranami a zohľadnila konkurencieschopnosť a udržateľnosť priemyslu vo všetkých svojich hlavných politických iniciatívach; zdôrazňuje skutočnosť, že táto stratégia Únie musí okrem iného vychádzať z digitalizácie, energeticky a zdrojovo efektívneho hospodárstva a prístupu zohľadňujúceho životný cyklus a obehové hospodárstvo;
6.

Spoločné minimálne normy by mali viesť k zvýšenej istote v systémoch občianskoprávneho súdnictva všetkých členských štátov, čo by následne malo viesť k účinnejšej, rýchlejšej a pružnejšej justičnej spolupráci v atmosfére vzájomnej dôvery. Tieto spoločné minimálne pravidlá by mali tiež odstrániť prekážky voľného pohybu občanov na celom území členských štátov a zabezpečiť tak, že najmä občania, ktorí cestujú do zahraničia, už nebudú mať obavy z kontaktu so systémami občianskoprávneho súdnictva iných členských štátov.
8.

zdôrazňuje potrebu vytvorenia osobitných opatrení v oblasti reintegrácie a podpory, ktoré by detským nevestám umožnili návrat do procesu vzdelávania a odbornej prípravy a pomohli im zbaviť sa tlaku súvisiaceho so skorým manželstvom, ktorému sú zo strany rodiny a spoločnosti vystavené;
—

so zreteľom na správu Európskej siete orgánov pre rovnosť (EQUINET) s názvom Pretrvávanie diskriminácie, obťažovania a nerovnosti žien. Práca orgánov pre rovnosť oznamujúca novú stratégiu Európskej komisie v oblasti rodovej rovnosti (The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The work of equality bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality) uverejnená v roku 2015,