V tejto súvislosti je jedným z poučení z tejto krízy potreba jasne rozlišovať medzi rôznymi formami nepravdivého alebo zavádzajúceho obsahu, ktorý sa objavil počas infodémie, a pripraviť adekvátne odpovede. Preto je dôležité v prvom rade rozlišovať medzi nezákonným obsahom, ako je vymedzený zákonom, a obsahom, ktorý je škodlivý, ale nie je nezákonný. Po druhé, je dôležité určiť, či je úmyslom uviesť verejnosť do omylu alebo jej spôsobiť ujmu alebo dosiahnuť hospodársky zisk. Pokiaľ tam žiadny takýto úmysel nie je, ak občania zdieľajú nepravdivé informácie s priateľmi a rodinnými príslušníkmi nevedomky v dobrej viere, takýto obsah možno považovať za mylné informácie; a naopak, ak tam uvedený zámer je, obsah by sa považoval za dezinformáciu, ako sa vymedzuje v oznámení Komisie z apríla 2018.

Vzhľadom na riziká a hrozby súvisiace s dezinformačnými kampaňami začala EÚ včas, jednotne, súdržne a viditeľne reagovať na vonkajšiu spätnú väzbu z celého sveta s osobitným dôrazom na bezprostredné susedstvo, Západný Balkán a Afriku. Napríklad v niekoľkých krajinách vrátane európskeho susedstva sa spustili komunikačné kampane, ktoré vyvracajú tvrdenia, že EÚ poskytuje tretím krajinám nedostatočnú pomoc. Komisia a ESVČ sa zároveň v úzkej koordinácii so Svetovou zdravotníckou organizáciou a ďalšími medzinárodnými partnermi usilujú, aby bolo pomoc EÚ v boji s pandémiou COVID-19 a jej priaznivý dosah v teréne čo najviac vidieť, a využívajú na to aj Team Europe.

Dôležitým krokom v prospech toho, aby sa všetky iniciatívy navzájom dopĺňali, je zvýšiť informovanosť členských štátov o dostupných nástrojoch; kríza ukázala, že sa to nie vždy darí. Medzi rôznymi aktérmi došlo k pokusom o lepšiu koordináciu, napríklad krížovými prepojením rôznych internetových stránok venovaných dezinformáciám o ochorení COVID-19, ale vzhľadom na potreby to nestačí.

·Zastúpenia Komisie v členských štátoch sa budú aktívnejšie zapájať do vnútroštátnych debát s faktickými informáciami relevantnými pre miestnu situáciu, a to predovšetkým cez sociálne médiá.

Podobne ako samotná pandémia aj infodémia COVID-19 zasiahla celý svet. Od začiatku krízy Komisia a vysoký predstaviteľ, ako aj členské štáty úzko spolupracovali s medzinárodnými partnermi napríklad v rámci G7 (a najmä jej mechanizmu rýchlej reakcie) a NATO. Úsilie o potlačenie operácií ovplyvňovania zo zahraničia zintenzívnila aj ESVČ, ktorá v tejto súvislosti uverejňuje pravidelné správy analyzujúce informačné prostredie a delí sa o svoje zistenia s občianskou spoločnosťou, médiami a odbornými komunitami. Na výmenu informácií a analýz sa využíva európsky systém včasného varovania s cieľom vytvoriť komplexný obraz informačného prostredia COVID-19. Europol vydal osobitnú správu a systematicky monitoruje vplyv pandémie COVID-19 na počítačovú kriminalitu, aktualizuje prehľad hrozieb a posudzuje možnosti ďalšieho vývoja v tejto oblasti trestnej činnosti. V širších súvislostiach sa EÚ snažila cielenými komunikačnými kampaňami po celom svete pôsobiť proti zavádzajúcim tvrdeniam, akým je napríklad údajná nedostatočná pomoc EÚ jej partnerom. Robila tak aj v úzkej koordinácii so Svetovou zdravotníckou organizáciou. Vzhľadom na riziká a hrozby operácií ovplyvňovania zo zahraničia a napriek opatreniam, ktoré EÚ prijímala od začiatku krízy, by mala aj naďalej zlepšovať svoju schopnosť včas, jednotne, súdržne a viditeľne reagovať na vonkajšiu spätnú väzbu z celého sveta s osobitným dôrazom na bezprostredné susedstvo, Afriku, Áziu a Latinskú Ameriku.

Tieto opatrenia by mali prispievať k úsiliu EÚ o potlačenie dezinformácií aj v budúcnosti, najmä k nadchádzajúcemu hodnoteniu kódexu postupov a európskemu akčnému plánu pre demokraciu. Tento problém má aj svoj bezpečnostný rozmer, ktorý by sa mal prejaviť v stratégii pre bezpečnostnú úniu.

Pri súhrnnom posudzovaní problému „infodémie“ a hľadaní účinnej odozvy zohráva kľúčovú úlohu spolupráca s platformami sociálnych médií. Od začiatku krízy Komisia zdôrazňovala, že online platformy by si mali v plnej miere plniť svoje záväzky v zmysle kódexu postupov. Odpovede platforiem na túto výzvu sa dôkladne monitorovali, hoci je ťažké spoľahlivo posúdiť aktuálnosť, úplnosť a dosah ich opatrení.

Online platformy uviedli, že do svojich politík zapracovali riešenie nových dezinformačných hrozieb v súvislosti s ochorením COVID-19. Šírili presné a spoľahlivé informácie o ochorení COVID-19 od Svetovej zdravotníckej organizácie, vnútroštátnych zdravotníckych orgánov a profesionálnych médií. Zastavili šírenie obsahu, ktorý na základe overenia faktov posúdili ako nepravdivý alebo zavádzajúci, a obmedzili reklamy, ktoré propagovali falošné výrobky a služby. V súlade s normami svojej komunity odstránili obsah, ktorý by mohol poškodiť zdravie občanov alebo ovplyvniť verejnú bezpečnosť.

Hoci overovatelia faktov, výskumní pracovníci a organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú kľúčovú úlohu, platformy počas súčasnej krízy verejného zdravia neposilnili dostatočne ich vplyv, napríklad tým, že by sprístupnili viac údajov alebo že by v rámci svojich služieb vo všetkých členských štátoch venovali náležitú pozornosť overovaniu faktov. Preto treba, aby platformy sociálnych médií podnikli ďalšie kroky a zdieľali informácie, zvýšili transparentnosť a preberanie zodpovednosti. Na tom sa ukazuje, aké potrebné je presadzovať a posilňovať politiky, ktoré sa platformy zaviazali vykonávať v zmysle kódexu postupov.

5.1.Online platformy zohrávajú v kríze väčšiu úlohu

Platformy by mali svoj boj proti rizikám vyvolaným krízou zintenzívniť. Vychádzajúc zo skúseností získaných pri monitorovaní kódexu postupov pred voľbami do Európskeho parlamentu v roku 2019 má Komisia v úmysle zaviesť v zmysle kódexu aktívny program monitorovania a podávania správ zameraný na dezinformácie a mylné informácie o ochorení COVID-19. Mal by sa rozšíriť aj na platformy, ktoré v súčasnosti nie sú signatármi kódexu postupov. Komisia by potom mohla s pomocou skupiny európskych regulačných orgánov pre audiovizuálne mediálne služby (ERGA) posúdiť vplyv politík platforiem na šírenie dezinformácií a mylných informácií o ochorení COVID-19. Vďaka tomu by sa zároveň mohli použiť relevantné informácie na podporu úsilia o zmiernenie škôd. EÚ by z toho čerpala aj v budúcnosti, najmä pri príprave akčného plánu pre európsku demokraciu a aktu o digitálnych službách.

Opatrenia Od platforiem sa bude žiadať, aby každý mesiac sprístupnili správu o svojich politikách a opatreniach zameraných proti šíreniu dezinformácií o ochorení COVID-19, ktorá bude obsahovať: ·Iniciatívy na podporu vierohodného obsahu na úrovni EÚ aj členských štátov. Platformy by mali poskytovať údaje o opatreniach v prospech šírenia informácií od vnútroštátnych a medzinárodných zdravotníckych agentúr, vnútroštátnych orgánov a orgánov EÚ, ako aj profesionálnych médií. ·Iniciatívy a nástroje na zlepšenie informovanosti používateľov. Platformy by mali poskytovať údaje o plnení svojich politík, aby o nich používatelia vedeli, ak sa stretnú s dezinformáciami. ·Manipulatívne správanie. Platformy by mali nahlasovať všetky prípady manipulácie so sociálnymi médiami a operácie zlomyseľného ovplyvňovania, ako aj koordinované nedôveryhodné správanie zistené pri poskytovaní služieb. Platformy by mali spolupracovať aj s členskými štátmi a inštitúciami EÚ a zjednodušiť im posudzovanie a identifikáciu dezinformačných kampaní a operácií ovplyvňovania. ·Údaje o reklamných tokoch v súvislosti s dezinformáciami o ochorení COVID-19. Signatári kódexu by mali poskytnúť údaje o politikách, ktoré zaviedli na obmedzenie reklamy spojenej s dezinformáciami o ochorení COVID-19, podľa možnosti rozdelené podľa členských štátov. Takéto údaje by mali poskytovať aj prevádzkovatelia platforiem a reklamných sietí, a to s cieľom obmedziť uverejňovanie reklamných oznamov na webových sídlach tretích strán, ktoré využívajú dezinformácie o ochorení COVID-19 na prilákanie príjmov z reklamy. Komisia bude dôrazne povzbudzovať ostatné príslušné zainteresované subjekty, ktoré ešte kódex nepodpísali, aby sa zapojili do spomínaného monitorovacieho programu na dobrovoľnom základe.

5.2.Podpora overovateľov faktov a výskumných pracovníkov

Základným predpokladom nášho prístupu k spoľahlivým informáciám a pluralite názorov je overovanie faktov. Počas krízy COVID-19 sa jasne ukázalo, že online platformy by mali poskytovať viac údajov o povahe, rozsahu a vplyve dezinformácií a porovnávať a hodnotiť účinnosť prijatých opatrení. Nedávno rozbehlo činnosť Európske stredisko pre monitorovanie digitálnych médií (EDMO) s cieľom prispieť k vytvoreniu cezhraničnej multidisciplinárnej komunity nezávislých overovateľov faktov a akademických výskumných pracovníkov, ktorí budú spolupracovať s príslušnými zainteresovanými stranami na zisťovaní, analýze a odhaľovaní potenciálnych dezinformačných hrozieb, a to aj pokiaľ ide o COVID-19. V tejto súvislosti je nevyhnutné, aby sa na výskumné účely a v záujme lepšieho pochopenia dezinformačných hrozieb a trendov rozšíril prístup k súhrnným dátovým súborom platforiem, ktoré majú pôvod v pandémii COVID-19. Okrem toho je na zisťovanie, analyzovanie a odhaľovanie dezinformácií a operácií ovplyvňovania zo zahraničia na celom území EÚ potrebná špeciálna výskumná infraštruktúra. To všetko by sa malo uskutočniť v súlade s platným regulačným rámcom pre ochranu údajov a ďalšie oblasti.

Opatrenia ·Komisia vyzýva platformy, aby rozšírili a zintenzívnili spoluprácu s overovateľmi faktov a aby organizáciám vo všetkých členských štátoch EÚ, ako aj v jej susedstve, aktívne poskytovali prístup k svojim programom overovania faktov vo všetkých jazykoch. ·Komisia bude podporovať overovanie a faktov a výskumné činnosti okrem iného aj činnosťou Európskeho strediska pre monitorovanie digitálnych médií (EDMO). Prispeje tak nezávislej multidisciplinárnej komunite zameranej na dezinformácie o ochorení COVID-19 svojou technologickou infraštruktúrou s nástrojmi a službami. EDMO by zároveň mohlo pomáhať verejným orgánom vo výskume a vytvoriť vhodné prepojenia na systém včasného varovania. ·Komisia vyzýva platformy, aby sa so strediskom EDMO dohodli na vytvorení rámca, ktorý s cieľom zlepšiť odhaľovanie a analýzu dezinformácií poskytne akademickým výskumným pracovníkom prístup k údajom príslušných platforiem v súlade s ochranou súkromia. ·Komisia zváži otvorenie zdrojových údajov niektorých nástrojov, ktoré vyvinula s cieľom odhaliť zavádzajúce tvrdenia a nespoľahlivé online zdroje, aby ich mala komunita overovateľov k dispozícii.

6.Zabezpečenie slobody prejavu a pluralitnej demokratickej diskusie

V súčasnej kríze COVID-19 sa ukázalo, že niektoré opatrenia určené na potlačenie „infodémie“ by sa mohli vnútri aj mimo Európskej únie zneužiť na oslabenie základných práv a slobôd alebo na politické účely. Preto treba zachovať ostražitosť a držať sa našich základných práv a spoločných hodnôt, ktoré by mali tvoriť os našej reakcie na COVID-19. V tejto súvislosti zohrávajú kľúčovú úlohu pri potláčaní dezinformácií a informovaní občanov slobodné a pluralitné médiá.

Sloboda prejavu a právo médií a občianskej spoločnosti kontrolovať opatrenia štátu sú počas tejto krízy ešte dôležitejšie ako doteraz: verejné orgány by sa nemali menej zodpovedať z dôvodu, že uplatňujú núdzové právomoci. Verejné orgány musia zabezpečiť transparentnosť svojej práce, aby sa zvýšila dôvera občanov a umožnila kontrola rozhodovania. Voľný tok informácií prispieva k ochrane života a zdravia a umožňuje a podporuje sociálne, hospodárske, politické a iné politické diskusie a rozhodovanie. Napokon demokracia ukazuje svoju pravú silu v časoch krízy.

Počas krízy sa vyskytli problémy v súvislosti so slobodou prejavu vrátane správ o tom, že novinári, organizácie občianskej spoločnosti a akademickí pracovníci sú vo svojom prístupe k informáciám obmedzovaní, že takýto prístup sa zbytočne odďaľuje, bezpečnosť novinárov je vo zvýšenom ohrození, čelia hrozbám a zastrašovaniu alebo boli omylom obvinení zo šírenia dezinformácií.

Od začiatku krízy Komisia pozorne monitoruje núdzové opatrenia členských štátov a ich súlad so zmluvou a všeobecne s právom EÚ, najmä s Chartou základných práv. Niekoľko členských štátov už v súvislosti s dezinformáciami prijalo trestné a iné ustanovenia a jeden členský štát zaviedol nový trestný čin šírenia dezinformácií v núdzovom stave. Ak zákony tieto trestné činy vymedzujú príliš široko a s neprimeranými sankciami, môže to zmenšiť ochotu zdrojov hovoriť s novinármi, viesť k autocenzúre a vyvolať osobitné obavy o slobodu prejavu.

Komisia spolufinancovala s podporou Európskeho parlamentu sériu projektov zameraných na mapovanie hrozieb a rizík pre slobodu a pluralitu médií, podporu investigatívnej žurnalistiky a poskytovanie pomoci novinárom v núdzi.

Kríza COVID-19 poukázala na rozhodujúcu úlohu slobodných a nezávislých médií, ktoré občanom poskytujú základnú službu v podobe spoľahlivých, overených informácií, a tak prispievajú k záchrane životov. Kríza však ďalej zhoršila už aj tak zložitú hospodársku situáciu v tomto sektore v dôsledku dramatického poklesu príjmov z reklamy, a to aj napriek, tomu že publikum je početnejšie. Situácia je obzvlášť zložitá v prípade zraniteľných menších subjektov a miestnych a regionálnych médií. Tým sa oslabuje celý mediálny ekosystém EÚ a jeho rozmanitosť. Balík Komisie na obnovu a nápravu škôd by podporou platobnej schopnosti a financovaním súdržnosti pomohol riešiť bezprostredné potreby likvidity a zároveň cez Program InvestEU, Kreatívna Európa a program Horizont Európa by posilnil digitálne investície a odolnosť tohto sektora.

Kríza COVID-19 výrazne prehĺbila podobné problémy, akým čelia nezávislé médiá, ktoré ako štíty chránia demokraciu a ľudské práva na celom svete. EÚ bude monitorovať vývoj v súlade s akčným plánom pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024. EÚ bude venovať osobitnú pozornosť situácii vo svojom východnom a južnom susedstve a na západnom Balkáne.

Vyvstávajú tak otázky, či sú médiá a občianska spoločnosť schopné plnohodnotne zohrať svoju úlohu v boji proti dezinformáciám a mylným informáciám.

EÚ musí zintenzívniť politickú a praktickú podporu nezávislých médií a novinárov u seba doma aj vo svete, a zároveň pomáhať organizáciám občianskej spoločnosti monitorovať a podávať správy o obmedzovaní slobody prejavu a občianskeho priestoru.