SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 20. 5. 2015  
COM(2015) 204 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
o povinnom ozna čovaní krajiny pôvodu alebo miesta pôvodu v prípade nespracovaných 
potravín, jednozložkových výrobkov a zlož iek, ktoré predstavujú viac ako 50 % 
potraviny 
 
 
2 
 OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................... .. 2 
2. Povinné a dobrovo ľné označovanie ............................................................................. 3  
3. Vymedzenie pojmov týkajúcich sa predmetných potravín .......................................... 3  
4. Prehľad situácie v odvetví a dodávate ľskom reťazci ................................................... 4  
4.1. Prehľad situácie v potravinárskom odvetví EÚ ........................................................... 4  
4.2. Prehľad situácie v dodávate ľskom reťazci v rámci výroby potravín........................... 4  
4.3. Používanie dobrovo ľného ozna čovania pôvodu a systémy kvality EÚ....................... 4  
5. Postoje spotrebite ľov k informáciám o pôvode potravín............................................. 5  
6. Možné scenáre a spôsoby ozna čovania pôvodu týkajúce sa ozna čovania pôvodu 
nespracovaných potravín, jednozložkovýc h výrobkov a zložiek, ktoré predstavujú 
viac ako 50 % potraviny............................................................................................... 6  
7. Analýza nákladov a prínosov jednotlivých scenárov................................................... 6  
7.1. Vplyv na správanie spotrebite ľov ................................................................................ 6  
7.2. Hospodárske vplyvy..................................................................................................... 7  
7.2.1.  Prevádzkové náklady PPP............................................................................................ 7  
7.2.2.  Vplyv na vnútorný trh a na medzinárodný obchod...................................................... 8  
7.2.3.  Administratívna zá ťaž podnikov.................................................................................. 8  
7.2.4.  Dodatočná záťaž verejných orgánov............................................................................ 8  
7.2.5.  Náklady pre spotrebite ľov............................................................................................ 9  
7.2.6.  Environmentálne vplyvy .............................................................................................. 9  
7.3. Náklady a prínosy vyplývajúce z rôznych scenárov.................................................... 9  
8. Závery ........................................................................................................................ 1 1 
 
3 
 1. Ú VOD 
V článku 26 ods. 5 a 6 nariadenia Eu rópskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 
o poskytovaní informácií o potravinách spotrebite ľom (ďalej len „nariadenie IPS“)1 
sa od Komisie vyžaduje, aby Európskemu pa rlamentu a Rade predložila súbor správ 
týkajúcich sa možnosti rozšíri ť povinné ozna čovanie pôvodu v prípade týchto 
kategórií potravín: 
a) iné druhy mäsa ako hovädzie, brav čové, ovčie, kozie a hydinové mäso; 
b) mlieko; c) mlieko, ktoré sa používa ako zložka v mlie čnych výrobkoch; 
d) nespracované potraviny; e) jednozložkové výrobky; f) zložky, ktoré predstavujú viac ako 50 % potraviny. Táto správa sa týka nespracovaných potravín, jednozložkových výrobkov a zložiek, 
ktoré predstavujú viac ako 50 % potraviny. 
Podľa článku 26 ods. 7 nariadenia IPS sa má v tejto správe uvádza ť analýza: 
– potreby spotrebite ľa byť informovaný, 
– uskutočniteľnosti daného ozna čovania a 
– nákladov a prínosov zavedenia pred metných opatrení vrátane právnych 
vplyvov na vnútorný trh a vpl yvu na medzinárodný obchod. 
Táto správa vychádza najmä z výsledkov ex ternej štúdie objednanej GR SANTE, 
ktorú uskuto čnilo Konzorcium pre hodnotenie potravinového re ťazca (FCEC)
2 a 
analyzujú sa v nej výsledky prieskumov a prípadových štúdií týkajúcich sa spotrebite ľov.  
GR GROW vykonalo test týkajúci sa MSP,  ktorého výsledky sú zahrnuté v štúdii 
FCEC. 
                                                
 
1  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011 z 25. októbra 2011 o poskytovaní 
informácií o potravinách spotrebite ľom (Ú. v. EÚ L 304, 22.11.2011, s. 18). 
2  Štúdia o povinnom ozna čovaní krajiny pôvodu alebo miesta pôvodu v prípade nespracovaných 
potravín, jednozložkových výrobkov a zložiek, ktoré predstavujú viac ako 50 % potraviny – kone čná 
správa – Konzorcium pre hodnotenie potravinového re ťazca (Food Chain Eval uation Consortium, 
FCEC):   
http://ec.europa.eu/food/food/labellingnutrition/foodlabelling/index_en.htm . 
 
4 
 2. P OVINNÉ A DOBROVO ĽNÉ OZNA ČOVANIE  
V súčasnosti platné pravidlá týkajúce sa povinného ozna čovania pôvodu existujú v 
niekoľkých sektoroch, medzi kt oré patria sektory medu3, ovocia a zeleniny4, 
rybárstva5 (okrem rybárskych produktov ako sp racované alebo konzervované ryby), 
hovädzieho mäsa a výrobkov z neho6, olivového oleja7, vinárstva8, vajec9 a 
dovážanej hydiny10. 
Nariadením IPS sa zaviedlo povinné ozna čovanie pôvodu čerstvého, chladeného 
alebo mrazeného mäsa z ošípaných, oviec, kôz a hydiny, ktorého podmienky sa stanovujú vo vykonávacom nariadení Komisie (EÚ) č. 1337/2013
11. 
Okrem týchto pravidiel týkajúcich sa povinného ozna čovania pôvodu môžu PPP z 
vlastnej iniciatívy uvádza ť označenie krajiny alebo oblasti pôvodu za predpokladu, 
že dodržiavajú uplatnite ľné ustanovenia nariadenia IPS. 
3. V YMEDZENIE POJMOV TÝKAJÚCICH SA PREDMETNÝCH POTRAVÍN  
Pojem „nespracované potraviny“ je vymedze ný v nariadení IPS. Tento pojem sa týka 
potravín, ktoré neboli podrobené spracovaniu a zah ŕňa výrobky, ktoré boli delené, 
rozkúskované, oddelené, nakráj ané na plátky, vykostené, jemne rozomleté, zbavené 
kože, mleté, narezané, o čistené, orezané, lúpané, drvené, chladené, mrazené, hlboko 
zmrazené alebo rozmrazené. Za nespracované výrobky sa považuje napríklad múka, 
ryža či sekané zeleninové šaláty. 
                                                 
3  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára 
spoločná organizácia trhov s po ľnohospodárskymi výrobkami (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 1671). 
4  Nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spolo čnej organizácie 
poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre ur čité poľnohospodárske výrobky 
(nariadenie o jednotnej spolo čnej organizácii trhov) a vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 
543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplat ňovania nariadenia Rady (ES) 
č. 1234/2007, pokia ľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (Ú. v. EÚ L 157, 
15.6.2011, s. 1 – 163). 
5  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1379/2013 z 11. decembra 2013 o spolo čnej 
organizácii trhov s produktmi rybolovu a akvakultúry (Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 1). 
6  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1760/2000 zo 17. júla 2000, ktorým sa zria ďuje 
systém identifikácie a registrácie hovädzieho dobytka, o ozna čovaní hovädzieho mäsa a výrobkov z 
hovädzieho mäsa (Ú. v. ES L 204, 11.8.2000, s. 1). 
7  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 29/2012 z 13. januára 2012 o obchodných normách na 
olivový olej (Ú. v. EÚ L 12, 14.1.2012, s. 14 – 21). 
8  Nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spolo čnej organizácie 
poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre ur čité poľnohospodárske výrobky 
(nariadenie o jednotnej spolo čnej organizácii trhov). 
9  Nariadenie Komisie (ES) č. 589/2008 z 23. júna 2008, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá 
vykonávania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 o obchodných normách pre vajcia (Ú. v. EÚ L 163, 
24.6.2008, s. 6 – 23). 
10  Nariadenie Komisie (ES) č. 543/2008 zo 16. júna 2008, ktorým sa zavádzajú podrobné pravidlá 
uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 o obchodných normách pre hydinové mäso (Ú. v. EÚ 
L 157, 17.6.2008, s. 46 – 87). 
11  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 1337/2013 z 13. decembra 2 013, ktorým sa stanovujú 
pravidlá pre uplat ňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1169/2011, pokia ľ ide o 
uvedenie krajiny pôvodu alebo miesta pôvodu pre čerstvé, chladené a mrazené mäso z ošípaných, oviec, 
kôz a hydiny (Ú. v. EÚ L 335, 14.12.2013, s. 19). 
 
5 
 V nariadení IPS sa však neuvádza žiad ne vymedzenie pojmu „jednozložkové 
výrobky“. Na ú čely tejto správy sa pod takýmito výrobkami rozumejú výrobky, ktoré 
obsahujú len jednu zložku alebo suro vinu. Príkladmi takýchto výrobkov, vyrobených 
bez pridania prídavných látok alebo soli,  sú cukor, paradajkový pretlak, rastlinné 
oleje rovnakého rastlinného pôvodu alebo mrazené zemiakové hranol čeky. 
V nariadení IPS sa neuvádza ani žia dne vymedzenie pojmu „zložky, ktoré 
predstavujú viac ako 50 % potravi ny“, ani vymedzenie toho, na čo sa vzťahuje 
hraničná hodnota 50 % (objem, hmotnos ť a pod.). Medzi zložky spadajúce do tejto 
kategórie by mohli patri ť napríklad paradajky v paradajkovej omá čke, ovocie v 
ovocných š ťavách či múka obsiahnutá v chlebe  (pekárenské odvetvie). 
4. P REHĽAD SITUÁCIE V ODVETVÍ A DODÁVATE ĽSKOM RE ŤAZCI  
4.1. Preh ľad situácie v potravinárskom odvetví EÚ 
Odvetvie potravín a nápojov EÚ dosahuj e obrat vo výške 1 048 miliárd EUR, 
vytvára pridanú hodnotu v objeme 206 m iliárd EUR a zamestnáva 4,2 milióna ľudí, 
vďaka čomu sa stáva najvä čším výrobným odvetvím a popredným 
„zamestnávate ľom“ v EÚ. 
V tomto odvetví pôsobí 286 000 podnikov, z ktorých až 99 % sú MSP (vrátane 
mikropodnikov). 
4.2. Preh ľad situácie v dodávate ľskom reťazci v rámci výroby potravín 
PPP z EÚ si vo vä čšine potravinárskych odvetví obsta rávajú suroviny z viacerých 
zdrojov. Komodity, ako je ká va alebo múka, si kvôli zac hovaniu požadovanej kvality 
výrobku a zabráneniu rozdielom vzh ľadom na sezónnos ť vyžadujú rôzne zdroje 
surovín. Ďalším kľúčovým parametrom je cena, v záujme minimalizovania nákladov 
sa často mení aj pôvod suroviny. Pod ľa štúdie FCEC pri použití viacerých zdrojov 
surovín až 50 % PPP trikrát ro čne alebo ešte častejšie strieda miesta pôvodu svojich 
zložiek. So zvyšujúcou sa komplexnos ťou a rafinovanos ťou dodávate ľského reťazca 
sa čoraz viac komplikuje aj ozna čovanie pôvodu. 
Pokiaľ ide o vysledovate ľnosť vyžadovanú v zmysle právnych predpisov EÚ o 
bezpečnosti potravín12, PPP musia by ť schopní identifikova ť svojich priamych 
dodávateľov a zákazníkov. Daná vysledovate ľnosť v rámci re ťazca („jeden krok 
dopredu a jeden dozadu“) je zvy čajne jediným možným spôsobom realizácie 
vysledovate ľnosti a len 29 % PPP rámec tejto požiadavky prekra čuje vytvorením ešte 
komplexnejšieho systému vysledovate ľnosti. 
4.3. Používanie dobrovo ľného ozna čovania pôvodu a systémy kvality EÚ 
Z konzultácií so zainteresovanými stranami  vyplynulo, že v rámci potravinárskeho 
odvetvia, na ktoré sa daná správa vz ťahuje, sa dobrovo ľné označovanie pôvodu 
                                                 
12  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú 
všeobecné zásady a požiadavky  potravinového práva, zria ďuje Európsky úrad pre bezpe čnosť potravín 
a stanovujú postupy v záležitostiach bezpe čnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1). 
 
6 
 používalo len zriedka. Takéto syst émy sa používajú len pri menšej časti celkového 
objemu výroby daného výrobku (napríklad < 1 % celkového trhu s kávou), a najmä v 
prípade segmentu s vysokou hodnotou. Výrobky ozna čené logom systému kvality 
EÚ, ako je napr. chránené ozna čenie pôvodu (CHOP), chránené zemepisné 
označenie (CHZO) alebo zaru čená tradi čná špecialita (ZTŠ), nie sú vo vä čšine 
kategórií potravín uvedených v sp ráve zastúpené v markantnom po čte. Takéto 
označenia nepredstavujú vždy ozna čenia pôvodu surovín, môžu však súvisie ť 
napríklad s regionálnym know-how a odkazova ť na miesto výroby. 
5. P OSTOJE SPOTREBITE ĽOV K INFORMÁCIÁM O PÔVODE POTRAVÍN  
Zo spotrebite ľského prieskumu vyplýva, že ozna čovanie pôvodu patrí medzi aspekty 
ovplyvňujúce správanie spotrebite ľov a radí sa hne ď za takými faktormi, ako sú 
cena, chu ť, dátum spotreby a dátum minimá lnej trvanlivosti, praktickos ť a/alebo 
vzhľad výrobku. 
Zdá sa, že v prípade výrobkov analyzovaných v predmetnej štúdii je záujem o 
označovanie pôvodu všeobecne nižší. Na priek tomu o takéto ozna čovanie prejavili 
záujem až tri štvrtiny spotrebite ľov zaradených do dotazníka v rámci štúdie FCEC. 
Podľa štúdie FCEC spotrebitelia vyjadrili záujem o uvádzanie miesta 
poľnohospodárskej výroby, ktoré považujú za ro vnako dôležité ako uvádzanie miesta 
výroby. Pri objas ňovaní konkrétnych prípadov však spotrebitelia jasne uprednost ňujú 
informácie týkajúce sa miesta výroby. 
Prevažná vä čšina opýtaných by uprednostnila info rmácie o pôvode na úrovni krajiny. 
Pokiaľ ide o dôvody záujmu spotrebite ľov o ozna čovanie pôvodu, medzi členskými 
štátmi existujú významné rozdiely. Pod ľa 42,8 % respondentov z EÚ by sa 
označovanie pôvodu využívalo aj na uprednost ňovanie vnútroštátne či miestne 
vyrobených potravín pred potravinami s iným pôvodom. 12,9 % spotrebite ľov z EÚ 
si myslí, že ú čelom ozna čovania pôvodu je zaru čenie kvality potravinových 
výrobkov. V prípade 12,8 % spotrebite ľov stoja za záujmom o dané ozna čovanie 
dôvody súvisiace so životným prostredím. 10,8 % spotrebite ľov by sa v ďaka 
označovaniu pôvodu cítilo istejšie, pokia ľ ide o bezpe čnosť potravín, ktoré nakupujú. 
Je však potrebné poznamena ť, že zatiaľ čo niektoré z uvedených dôvodov záujmu o 
označovanie pôvodu potravín možno považova ť za oprávnené (napr. podpora 
miestnej výroby, vlastnosti výrobku a environmentálne otázky), iné uvádzané dôvody nie sú primerané. Ide konkrétne o prípad, ke ď sa pôvod výrobku dáva do 
súvisu s jeho bezpe čnosťou – výrobky vyrobené kdeko ľvek v EÚ alebo dovezené do 
EÚ totiž musia by ť „bezpečné“. Hlavným cie ľom právnych predpisov EÚ v oblasti 
potravín je predsa zaisti ť bezpečnosť potravín. Z auditov, ktoré vykonali zodpovedné 
útvary Komisie (Potravinový a vete rinárny úrad Generálneho riadite ľstva pre zdravie 
a bezpečnosť potravín) v členských štátoch, vyplynuli dostato čné dôkazy týkajúce sa 
trvale vysokej úrovne bezpe čnosti potravín zaistenej v ďaka vykonávaniu právnych 
predpisov EÚ. Obdobne sa vykonávajú aj  audity v tretích krajinách s cie ľom 
zabezpečiť, aby vyvážané výrobky sp ĺňali bezpečnostné normy EÚ. 
 
7 
 Dôkazy týkajúce sa vôle spotrebite ľov zaplati ť si za informácie o pôvode sú 
rozptýlené a niekedy protichodné, čo možno pripísa ť skresleniu údajov v dôsledku 
použitej metodiky. Z predchádzajúcich štúdií venovaných „platobnej ochote“ spotrebite ľov je zrejmé, že napriek záujmu o da né informácie spotrebitelia nie sú 
kvôli týmto informáciám ochotní nakupova ť výrobky za vyššiu cenu
13. Podľa 
odhadov uvedených v štúdii FCEC však ochota spotrebite ľov platiť za výrobky 
analyzované v danej štúdii dosahuje vysokú úrove ň (+ 30 % za informácie na úrovni 
EÚ, + 40 až 50 % za informácie na úrovni krajiny). Zárove ň treba poznamena ť, že 
existuje zna čný rozdiel medzi úmyslami a skuto čným správaním spotrebite ľov. 
6. M OŽNÉ SCENÁRE A SPÔSOBY OZNA ČOVANIA PÔVODU TÝKAJÚCE SA OZNA ČOVANIA 
PÔVODU NESPRACOVANÝCH POTRAVÍN , JEDNOZLOŽKOVÝCH VÝROBKOV A 
ZLOŽIEK , KTORÉ PREDSTAVUJÚ VIAC AKO 50 %  POTRAVINY  
Na účely tejto správy sa anal yzujú tieto scenáre: 
– Scenár 1: dobrovo ľné označovanie pôvodu ( status quo ), 
– Scenár 2: povinné ozna čovanie pôvodu na úrovni členského štátu EÚ/krajiny 
mimo EÚ alebo na úrovni členského štátu EÚ/tretej krajiny, 
– Scenár 3: povinné ozna čovanie pôvodu s uvedením členského štátu alebo tretej 
krajiny, 
– Scenár 4: povinné ozna čovanie iných zemepisných celkov (regiónov). 
Pri scenároch 2, 3 a 4 sa pri pre troch hlavných kategóriách výrobkov skúmali rôzne 
možnosti: 
– Možnosť a) – miesto výroby: pôvod by sa vymedzil v Colnom kódexe, t. j. išlo 
by o krajinu, v ktorej sa výrobok úplne  získal alebo kde sa vykonala jeho 
posledná podstatná zmena, 
– Možnosť b) – miesto po ľnohospodárskej výroby hlavných su rovín, t. j. miesto 
zberu ovocia, zeleniny a obilnín, ale bo v prípade spracovaných produktov 
rybolovu miesto rybolovu, 
– Možnosť c) – kombinácia obidvoch vyššie uvedených možností . 
7. A NALÝZA NÁKLADOV A  PRÍNOSOV JEDNOTLIVÝCH SCENÁROV  
7.1. Vplyv na správanie spotrebite ľov 
V scenári 1 by rozsah informác ií o pôvode závisel od spotrebite ľského dopytu. Ceny 
potravín sa neovplyvnia. Táto možnos ť by vyhovovala spotrebite ľom, ktorí cenám 
potravín prikladajú ve ľký význam. Nové pravidlá o dobrovo ľnom ozna čovaní 
                                                 
13  Správa Európskemu parlamentu a Rade o povinnom ozna čovaní krajiny pôvodu alebo miesta pôvodu v 
prípade mäsa, ktoré sa používa ako zložka [COM(2013)755]. 
 
8 
 pôvodu by však zabránili uvedeniu spotrebite ľov do omylu, pokia ľ ide o skuto čný 
pôvod hlavnej zložky potraviny, pri ktorej sa uvádza istý pôvod, pretože v prípade 
iného pôvodu hlavnej zložky by sa táto informácia musela uvádza ť. 
Scenár 2 by spotrebite ľov uspokojil len vtedy, keby daný výrobok vnímali ako 
bezpečnejší alebo kvalitatívne lepší v porovnaní s krajinami mimo EÚ, čo však nie je 
isté. Táto úrove ň informácií sa navyše často považuje za príliš všeobecnú, a tak nie 
hodnu toho, aby dodato čné náklady na ňu niesli kone ční spotrebitelia, aj ke ď tieto 
dodatočné náklady môžu by ť nižšie ako pri scenároch 3 a 4. 
Očakáva sa, že scenár 3 povedie k vyššej spokojnosti spotrebite ľov, ale v porovnaní 
so scenárom č. 2 bude ma ť aj väčší vplyv na výrobné ná klady, a preto zárove ň 
prinesie výraznejšie zvýšenie ceny pre spotrebite ľov. Vplyv takéhoto ozna čovania 
pôvodu by mal za následok aj uprednost ňovanie domácich výrobkov. 
Zdá sa, že spotrebitelia nebudú považova ť štvrtý scenár za vhodnejší v porovnaní s 
možnosťou označovania pôvodu na úrovni krajiny. O čakáva sa, že táto možnos ť 
povedie k ove ľa vyšším dodato čným nákladom pre PPP, a teda aj k vyšším cenám 
pre spotrebite ľov. 
7.2. Hospodárske vplyvy 
Vzhľadom na skeptickos ť PPP vo či realizovate ľnosti scenára 4 a nedostatok 
výraznejšieho záujmu spotrebite ľov o tento scenár v porovnaní so scenárom č. 3 sa 
predložili údaje o hospodárskom vplyve len v súvislosti s prvými troma scenármi. 
Keďže sa štúdia zaoberá širokým spektr om kategórií potravín, nebolo možné 
predložiť súhrnné údaje o hospodárskom vplyve. Vy číslenie hospodárskych vplyvov 
sa preto ponechalo na úrovni konkrétnyc h prípadových štúdií a uvádza sa v štúdii 
FCEC. 
7.2.1. Prevádzkové náklady PPP 
V prípade scenára 1 by sa prev ádzkové náklady ponechali na sú časnej úrovni. Pod ľa 
scenárov 2 a 3 musia PPP, ktoré sa rozhodli pre jediné miesto pôvodu alebo 
obmedzený po čet miest pôvodu, čeliť dodatočným prevádzkovým nákladom 
(jednorazovým alebo opakovaným) vzh ľadom na potrebné úpravy obstarávacích 
postupov, systémov vysledovate ľnosti, výrobných postu pov, balenia a postupov 
týkajúcich sa odbytu. V rámci scen ára 3 sa prevádzkové náklady pod ľa odhadov 
zvýšia o 10 až 15 % v prípade odvetví, ktoré nevyužívajú ve ľa rôznych miest 
pôvodu, no vo viacerých prípadoch môžu dosiahnu ť až 30 %. 
Niektoré z týchto nákladov by sa mohli zmierni ť v prípade výberu scenára 2 , alebo v 
prípade realizácie scenára 3 s možnos ťou na ozna čení uvádza ť niekoľko krajín ( čím 
by sa pri danom výrobku povolilo uvádzanie viacerých miest pôvodu, alebo by sa zároveň povolilo ozna čovanie rôznych miest pôvodu, kt oré sa mohli postupne 
vyskytnúť v priebehu výroby).PPP takisto odhadujú možnos ť, ktorá si vyžaduje 
označovanie miesta výroby vo všeobecnos ti za menej nákladnú ako ozna čovanie 
miesta po ľnohospodárskej výroby, a to z dôvodu nižšieho po čtu výrobných miest v 
 
9 
 porovnaní s po čtom miest pôvodu surovín, ako aj z dôvodu potrebného menej 
rozsiahleho systému vysledovate ľnosti. 
7.2.2. Vplyv na vnútorný trh a na medzinárodný obchod 
V rámci scenára 2 sa neo čakáva ovplyvnenie vnútorného trhu, ke ďže sa v tomto 
scenári nezoh ľadňujú rozdiely medzi miestami pôvodu z jednotlivých členských 
štátov. V závislosti od reakcie spotrebite ľov na ozna čovanie pôvodu v EÚ/mimo EÚ, 
ako aj od prispôsobenia obstarávací ch postupov podnikaných PPP môže dôjs ť k 
ovplyvneniu medzinárodného obchodu, čo vyvoláva otázku platnosti 
medzinárodných obchodných dohôd v súvi slosti s niektorými výrobkami 
analyzovanými v danej štúdii, medzi ktor é patrí napríklad cukor. Tretie krajiny 
takisto zdôraznili svoje obavy týkajúce sa  potenciálneho pokl esu vývozu do EÚ z 
dôvodu dodato čných nákladov na výrobu a ozna čovanie, ako aj z dôvodu 
predpokladaného prechodu PPP z EÚ k dodávate ľom z EÚ. 
Okrem dosahu na medzinárodný obchod, ktorý je v prípade scenára 3 podobný 
vplyvu pri scenári 2, zo  scenára 3 vyplýva aj riziko  ovplyvnenia vnútorného trhu, 
pričom existuje možnos ť vytvorenia dodávate ľských reťazcov s prevažne domácimi 
potravinami, ke ďže takmer polovica respondentov uviedla, že by uprednostnila 
domáce výrobky. Hoci by o výrobky EÚ mohli ma ť záujem spotrebitelia na trhu EÚ, 
na základe tohto scenára by na medzinárodnom trhu PPP z EÚ negatívne poci ťovali 
dodatočnú záťaž a nepružnos ť obstarávacích postupov. 
7.2.3. Administratívna zá ťaž podnikov 
PPP, ktorí pracujú so surovinami rôzneho pôvodu, by museli znáša ť ďalšiu 
administratívnu zá ťaž v súvislosti so záznamami týkajúcimi sa pôvodu dodávaného 
tovaru a prispôsobovaním systému vysledovate ľnosti. Významnú časť dodatočnej 
záťaže by predstavovali fixné nákl ady, ktoré by negatívne poci ťovalo ove ľa viac 
MSP. Nepocítili by ich len tie MSP, ktoré získavajú suroviny z jedného miesta pôvodu alebo z obmedzeného po čtu miest pôvodu. 
Scenár 1 by viedol len k zanedbate ľnej administratívnej zá ťaži, ktorá by sa týkala len 
podnikov uvádzajúcich pôvod kone čnej potraviny, ktorý je iný ako pôvod jej 
základnej zložky (zložiek). Okrem toho z odhadov v rámci scenára 2 vyplýva oproti 
scenáru 3 celková nižšia zá ťaž, ktorá je nižšia v príp ade možnosti a) v porovnaní s 
možnosťou b).  
7.2.4. Dodato čná záťaž verejných orgánov 
Pokiaľ ide o verejné orgány, odhady zvýšen ia nákladov na kontrolu sa pod ľa 
jednotlivých členských štátov rôznia. Za pre dpokladu, že nedôjde k zvýšeniu 
finančných prostriedkov pride ľovaných kontrolným orgánom zo štátneho rozpo čtu, 
môžu tieto nové pravidlá vies ť k zníženiu frekvencie kontrol alebo k zmene priorít, 
čo by vzhľadom na absenciu analytickej metódy na kontrolu pôvodu potravín mohlo 
vyústiť do vyššieho rizika podvodu. 
 
10 
 7.2.5. Náklady pre spotrebite ľov 
Poskytovanie informácií o pôvode pravde podobne povedie k zvýšeným nákladom, 
ktoré sa zaiste prenesú najmä na spotrebite ľa (na základe štúdie FCEC). Pod ľa tejto 
štúdie bude význam tohto zvýš enia nákladov oscilova ť medzi málo významným 
zvýšením nákladov a výrazným zvýšením , v závislosti od danej potraviny, 
potravinárskeho odvetvia, ale aj konkrétneho členského štátu. 
Nie je pravdepodobné, že by v dôsledku scenár a 1 došlo k celkovému zvýšeniu cien. 
Daný scenár by mohol ma ť vplyv len na výrobky s dobrovo ľne uvedenými 
informáciami o pôvode. 
Scenár 3 (a v menšej miere aj scenár 2) by mohol v prípade zásadného nárastu 
nákladov vies ť k zníženiu spotreby potravinov ých výrobkov uvedených v správe, 
alebo k vyššiemu rozpo čtu spotrebite ľa určeného na nákup týchto potravín, pri čom 
často môže ís ť o základné potraviny. 
Treba poznamena ť aj to, že v prípade scenára č. 3 by domáci charakter 
potravinového re ťazca mohol ma ť vplyv na zamestnanos ť v dôsledku reorganizácie 
potravinárskeho výrobného re ťazca, čo by malo v istom smere pozitívny, v inom 
zase negatívny dosah. 
7.2.6. Environmentálne vplyvy 
Zavedenie záväzných pravidiel týkajúcich sa pôvodu informácií môže vies ť k nárastu 
objemu potravinového odpadu a nižšej energetickej ú činnosti vzh ľadom na 
niekoľkonásobný po čet výrobných liniek alebo šarží, množstvo rôznych 
potravinových výrobkov (skladované jednot ky) na trhu EÚ, ako aj distribu čných 
kanálov potrebných na ich dodávku. Tento vplyv by bol v prípade scenára 3 ove ľa 
výraznejší ako pri scenári 2, zatia ľ čo scenár 1 by nemal žiadny, alebo len minimálny 
vplyv. 
Scenáre 2 a 3 by sa však mohli poslúži ť pri stimulovaní spotreby výrobkov 
vyrábaných na miestnej úrovni, čo by mohlo ma ť vďaka obmedzeniu potenciálneho 
znečistenia z dopravy pozitívny vpl yv na životné prostredie. 
7.3. Náklady a prínosy vyplývajúce z rôznych scenárov 
V tejto tabu ľke sa uvádza súhrn výhod a nevýhod rôznych scenárov týkajúcich a 
označovania pôvodu. 
Scenáre Vplyv na spotrebite ľov podľa 
štúdie FCEC Hospodárske vplyvy pod ľa štúdie FCEC 
Scenár 1 – 
zachovanie 
dobrovoľného 
označovania 
pôvodu Náklady V tomto scenári sa nezaru čuje, že 
sa spotrebite ľom budú systematicky 
poskytova ť informácie o pôvode 
 Dodatočné prevádzkové náklady by sa 
obmedzili na minimum 
Obmedzená administratívna zá ťaž 
podnikov a verejných orgánov 
Žiadne alebo len obmedzené zvýšenie cien 
 
11 
 Scenáre Vplyv na spotrebite ľov podľa 
štúdie FCEC Hospodárske vplyvy pod ľa štúdie FCEC 
Prínosy Ceny potravín by sa zachovali na 
ich súčasnej úrovni s výnimkou 
prípadov, ke ď sa uplatňuje 
dobrovoľné označovanie pôvodu a 
keď sa líši pôvod základnej zložky 
Spotrebitelia, ktorí pôvodu výrobku 
neprikladajú osobitnú dôležitos ť, by 
nemuseli znáša ť dodatočné náklady 
súvisiace s ozna čovaním pôvodu 
Spotrebitelia zaujímajúci sa o 
pôvod výrobku sa môžu rozhodnú ť 
pre výrobky, na ktorých sa 
uvádzajú tieto informácie Nedošlo by k segmentácii vnútorného trhu, 
a teda ani k ovplyvneniu vnútorného obchodu v rámci EÚ 
Vďaka absencii ďalšej záťaže by sa mala 
zachovať konkurencieschopnos ť PPP z EÚ 
na medzinárodnom trhu 
Scenár 2 – povinné označovanie 
pôvodu na 
úrovni krajiny 
EÚ/krajiny 
mimo EÚ alebo na 
úrovni tretej 
krajiny Náklady Poskytnuté informácie o pôvode by 
nemali vysokú informa čnú hodnotu, 
pretože by boli príliš všeobecné 
Z týchto informácií by mohli 
vyplynúť ďalšie otázky týkajúce sa 
presnejšieho pôvodu potraviny, a to 
aj u spotrebite ľov, ktorí sa pôvodne 
o takéto informácie nezaujímali, čo 
by viedlo k ur čitej frustrácii 
Dodatočné náklady týkajúce sa 
označovania pôvodu sa 
pravdepodobne prenesú na 
spotrebite ľov Na strane PPP by vznikli isté prevádzkové 
náklady vzh ľadom na potrebu úprav v 
rámci dodávate ľského reťazca a výroby 
Vo väčšine odvetví sa tieto náklady budú 
podľa odhadov pohybova ť od 
zanedbate ľných až po stredne vysoké – v 
prípade možnosti a) a od stredne vysokých až po vysoké – v prípade možností b) a c) 
Ďalšia administratívna zá ťaž podnikov a 
verejných orgánov, avšak nižšia ako v prípade scenára 3 
 
 Prínosy V tomto scenári sa zaru čuje, že sa 
spotrebite ľom budú systematicky 
poskytova ť informácie o pôvode 
Možno ho vníma ť ako značku 
kvality a bezpe čnosti potravín Viac pružnosti v súvislosti s obstarávacími 
postupmi v porovnaní so scenárom 3 
Spolu s uznaným systémom EÚ týkajúcim 
sa kvality a bezpe čnosti potravín by tento 
scenár mohol prispie ť k zlepšeniu 
postavenia potravinových výrobkov z EÚ 
v rámci medzinárodného obchodu 
Scenár 3 – 
povinné označovanie 
pôvodu na 
úrovni členského 
štátu EÚ/tretej 
krajiny Náklady Vplyv cien za kone čný výrobok by 
bol výrazne vyšší než pri scenári 2 
Mohlo by to ma ť vplyv na rozpo čet, 
ktorý spotrebite ľ venuje na 
potraviny, ke ďže predmetná právna 
požiadavka by sa vz ťahovala na 
viaceré výrobky Všetky PPP by znášali isté prevádzkové 
náklady z dôvodu zdvojnásobenia skladovacích kapacít, fragmentácie 
výrobných postupov, komplexnejších 
systémov vysledovate ľnosti, zmien 
týkajúcich sa ozna čovania 
V štúdii FCEC sa odhaduje, že 
prevádzkové náklady sa zvýšia o 10 až 
15 % v prípade odvetví, ktoré nevyužívajú 
veľa rôznych miest pôvodu, no vo 
viacerých prípadoch môžu dosiahnu ť až 
30 % 
 
12 
 Scenáre Vplyv na spotrebite ľov podľa 
štúdie FCEC Hospodárske vplyvy pod ľa štúdie FCEC 
Administratívna zá ťaž PPP a kontrolných 
orgánov by bola vyššia než pri scenári 2 
V dôsledku tohto scenára by došlo 
k výraznejšej segmentácii trhu v rôznych 
potravinárskych odvetviach a potravinový dodávateľský reťazec by nadobudol 
domáci charakter, čo by sa mohlo prejavi ť 
v nižšej konkurencieschopnosti na medzinárodnom trhu 
Prínosy V tomto scenári sa zaru čuje, že sa 
spotrebite ľom budú systematicky 
poskytova ť informácie o pôvode 
Zlepšenie dôvery spotrebite ľov v 
potraviny Vďaka uprednost ňovaniu domácich 
potravín by daný scenár mohol slúži ť na 
podporu domáceho predaja  
Scenár 4 – povinné označovanie 
pôvodu na 
nižšej úrovni 
(regióny)  Záujem spotrebite ľov nie je vyšší 
ako pri scenári 3 Výraznejší vplyv ako pri scenári 3 
8. Z ÁVERY  
V súvislosti s faktormi ovplyv ňujúcimi nákupné rozhodnutia spotrebite ľov, záujem 
spotrebite ľov o ozna čovanie pôvodu sa zara ďuje za aspekty, ako sú cena, chu ť, 
dátum spotreby/minimálnej trvanlivosti, praktickos ť a/alebo vzh ľad výrobku. Aj ke ď 
o označovanie pôvodu pri nespracovaných potra vinách, jednozložkových výrobkoch 
a zložkách predstavujúcich viac ako 50 % potraviny prejavujú záujem dve tretiny až 
tri štvrtiny spotrebite ľov, ich informovanos ť je nižšia ako v príp ade takých kategórií 
potravín ako mäso, mäsové výrobky alebo mlie čne výrobky. 
Spotrebitelia spájajú informácie o pôvode  výrobku s rôznymi aspektmi, ako sú 
kvalita, bezpe čnosť či environmentálne otázky. Zárove ň tvrdia, že by si kupovali 
domáce výrobky s cie ľom podpori ť hospodárstvo svojej krajiny, tu sa však medzi 
členskými štátmi vyskytujú zna čné rozdiely. Uprednostnili by informácie o pôvode 
na úrovni krajiny v porovnaní s informáciam i na úrovni EÚ/mimo EÚ a ako sa zdá, 
prejavujú vä čší záujem o miesto výroby v porovnaní s miestom po ľnohospodárskej 
výroby suroviny. 
Nespracované potraviny, jednozložkové výr obky a zložky, ktoré predstavujú viac 
ako 50 % potraviny, sú kategórie potravín zah ŕňajúce podstatne odlišné výrobky, v 
prípade ktorých sa výrazne líši záujem spotrebite ľov o informácie o pôvode a 
hospodársky vplyv zavedenia povinného ozna čovania pôvodu. 
 
13 
 Zo správania re ťazcov zaoberajúcich sa danými tromi kategóriami potravín 
analyzovaných v správe vyplýva, že pôvod zložiek sa často mení vzh ľadom na snahu 
zachovať nízke nákupné ceny, ako aj kvalitu kone čného výrobku. Povinné 
označovanie pôvodu na úrovni EÚ a dokonca ešte viac na úrovni krajiny predstavuje 
náročnú úlohu, ktorú treba zrealizova ť v mnohých potravinárskych oblastiach, čo 
povedie k podstatnému zvýšeniu výrobnýc h nákladov, ktoré sa napokon prenesú na 
spotrebite ľov. 
Dobrovoľné označovanie pôvodu predstavuje scenár, ktorý by trh narušil najmenej, a 
pritom by sa v ďaka nemu podarilo udrža ť výrobné náklady na sú časnej úrovni. 
Nepriniesol by síce uspokojivé riešenie spotrebite ľských požiadaviek týkajúcich sa 
systematických informácií o pôvode, spotreb itelia by sa však mohli v prípade záujmu 
rozhodnú ť pre potraviny, na ktorých PPP dobrovo ľne uvádzajú informácie o pôvode. 
V dôsledku povinného ozna čovania pôvodu na úrovni EÚ ( členský štát EÚ/krajina 
mimo EÚ alebo členský štát EÚ/tretia krajina) síce dôjde k menej významnému 
nárastu výrobných nákladov a menšej zá ťaži pre PPP a príslušné orgány členských 
štátov, no spokojnos ť spotrebite ľov nedosiahne takú úrove ň ako pri povinnom 
označovaní pôvodu na úrovni krajiny. Na rozdiel od ozna čovania pôvodu na úrovni 
EÚ, označovanie pôvodu na úrovni krajiny by ma lo zásadný vplyv na vnútorný trh, v 
prípade niektorých trhov s možným z výšením spotreby miestnych potravín. 
Obidva scenáre zaoberajúce sa povinným ozna čovaním pôvodu na úrovni EÚ aj na 
úrovni krajiny by mohli ma ť vplyv na medzinárodné dodávky potravín, a zasahova ť 
tak do platných obchodných dohôd s tretími krajinami. Dodato čnými pravidlami 
označovania sa môže zníži ť konkurencieschopnos ť PPP z EÚ na medzinárodnom 
trhu. PPP z tretích krajín sa pritom obávajú možných dodato čných výrobných 
nákladov a poklesu objemu vývozu do EÚ , pretože spotrebitelia by mohli 
uprednostni ť potraviny s pôvodom v EÚ. 
Na záver možno konštatova ť, že povinné ozna čovanie pôvodu by pre príslušné 
orgány členských štátov najmä v sú časnom hospodárskom prostredí predstavovalo 
ďalšiu záťaž, ak by museli čeliť prípadným novým kontrol ným úlohám vyplývajúcim 
z daných dodato čných požiadaviek. 
Vzhľadom na uvedené skuto čnosti, ako aj politiky Komisie týkajúce sa lepšej 
právnej regulácie, sa ako vhodná alternatíva javí dobrovo ľné označovanie pôvodu 
popri uplat ňovaní existujúcich režimov povinného ozna čovania pôvodu v prípade 
konkrétnych potravín alebo kategórií potravín. V ďaka predmetnému ozna čovaniu sa 
zachová sú časná úrove ň predajných cien a spotrebitelia si budú môc ť v prípade 
záujmu stále vybra ť výrobok so špecifickým pôvodom. Toto ozna čovanie však 
pritom nebude ma ť vplyv na konkurencieschopnos ť PPP, ani na vnútorný trh a 
medzinárodný obchod.