DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU Dňa 29. júna 2011 Komisia prijala návrh nadchádzajúceho viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020: Rozpočet stratégie Európa 2020[1]. Hlavnými charakteristickými znakmi nasledujúceho súboru programov je zjednodušenie realizácie politík, zameranie na výsledky a väčšie využívanie podmienenosti. Zjednodušenie sa stanovilo ako rozhodujúci cieľ oznámenia o preskúmaní rozpočtu EÚ,[2] programu inteligentnej regulácie[3] a uvedeného oznámenia o nadchádzajúcom viacročnom finančnom rámci. Zo skúseností vyplýva, že pravidlá upravujúce výdavkové programy v súčasnom programovom období sa vzhľadom na ich rôznosť a roztrieštenosť často považujú za zbytočne komplikované a náročné z hľadiska ich vykonávania a kontroly. To spôsobuje príjemcom, ako aj Komisii a členským štátom veľké administratívne zaťaženie, ktoré môže mať nechcený efekt odradenia od účasti, zvýšenia chybovosti a oneskorenia vykonávania. To znamená, že sa potenciálne výhody programov EÚ nerealizujú v plnej miere. Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a budúci Európsky fond námorného a rybného hospodárstva (EFNRH) (ďalej len „fondy SSR“) presadzujú vzájomne sa dopĺňajúce ciele politiky a na ich riadení sa podieľajú členské štáty a Komisia. Je preto dôležité maximalizovať účinnosť všetkých štrukturálnych nástrojov z hľadiska realizácie celkových a čiastkových cieľov stanovených v programoch a optimalizovať synergický účinok a efektívnosť rôznych nástrojov. To sa dosiahne prostredníctvom správnych podmienok politického, regulačného a inštitucionálneho rámca pre fondy, zvýšeného dôrazu na výsledky a pokroku v monitorovaní celkových a čiastkových cieľov dohodnutých v programoch, ako aj čo najvyššou harmonizáciou pravidiel realizácie a požiadaviek kontroly. Za daných okolností toto nariadenie poskytuje spoločný súbor základných pravidiel. Je rozdelené na dve časti. V prvej časti je stanovený súbor spoločných ustanovení vzťahujúcich sa na všetky štrukturálne nástroje, ktoré patria do spoločného strategického rámca. Tieto ustanovenia sa týkajú všeobecných zásad podpory, ako partnerstvo, viacúrovňové riadenie, rovnosť medzi mužmi a ženami, trvalá udržateľnosť a dodržiavanie platných právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych právnych predpisov. Tento návrh obsahuje aj spoločné prvky strategického plánovania a programovania vrátane zoznamu spoločných tematických cieľov odvodených od stratégie Európa 2020, ustanovenia o spoločnom strategickom rámci na úrovni Únie a o zmluvách o partnerstve, ktoré sa majú uzatvoriť s každým členským štátom. Stanovuje sa v ňom spoločný prístup na posilnenie orientácie politiky súdržnosti, politiky rozvoja vidieka a politiky v oblasti rybného hospodárstva a námorných záležitostí na výsledky, a preto obsahuje ustanovenia týkajúce sa podmienenosti a kontroly výkonnosti, ale aj mechanizmy monitorovania, podávania správ a hodnotenia. Spoločné ustanovenia o využívaní fondov spoločného strategického rámca sú stanovené aj vo vzťahu k pravidlám oprávnenosti a osobitná úprava je stanovená pre finančné nástroje a miestny rozvoj pod vedením spoločenstva. Aj niektoré úpravy v oblasti riadenia a kontroly sú spoločné pre všetky fondy SSR. Druhá časť obsahuje osobitné ustanovenia pre EFRR, ESF a KF. Zahŕňajú ustanovenia týkajúce sa poslania a cieľov politiky súdržnosti, finančného rámca, osobitných úprav v oblasti plánovania a podávania správ, významných projektov a spoločných akčných plánov. V druhej časti sa stanovujú požiadavky na systémy riadenia a kontroly v oblasti politiky súdržnosti a podrobnejšie sa preberajú osobitné opatrenia na kontrolu a finančné riadenie. Komisia zároveň zabezpečí zachovanie synergií dosiahnutých prostredníctvom zjednodušenia a harmonizácie prvého piliera (EPZF – Európsky poľnohospodársky záručný fond) a druhého piliera (EPFRV) spoločnej poľnohospodárskej politiky. Preto sa zachová silné prepojenie medzi EPZF a EPFRV a posilnia sa štruktúry, ktoré sa už v členských štátoch zaviedli. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Konzultácie a odborné poradenstvo Nariadenie vychádza z rozsiahlych konzultácií so zainteresovanými stranami vrátane členských štátov, regiónov, sociálnych a hospodárskych partnerov, akademických odborníkov a medzinárodných inštitúcií v kontexte prípravy návrhu pre každý štrukturálny fond pre finančný rámec na obdobie 2014 – 2020. Ako vstupné údaje boli použité výsledky hodnotenia ex post programov na obdobie 2000 – 2006, ako aj široká škála štúdií a odborného poradenstva. Odborné poradenstvo pre nasledujúci rámec politiky súdržnosti poskytla skupina na vysokej úrovni zaoberajúca sa budúcnosťou politiky súdržnosti, ktorá sa stretla desaťkrát v období rokov 2009 – 2011 a predstavovala neformálnu platformu zriadenú na podporu práce Komisie pri vytváraní budúceho smerovania politiky súdržnosti, ako aj prostredníctvom pracovnej skupiny pre podmienenosť, ktorá sa stretla trikrát na začiatku roku 2011. Verejná konzultácia záverov piatej správy o súdržnosti sa uskutočnila medzi 12. novembrom 2010 a 31. januárom 2011. Celkovo bolo prijatých 444 príspevkov. Súhrn výsledkov bolo uverejnený 13. mája 2011[4]. Verejné konzultácie o budúcnosti rozvoja vidieka sa konali medzi 23. novembrom 2010 a 25. januárom 2011 a 12. januára 2011 sa vytvoril poradný výbor so zainteresovanými stranami.[5] Komisia celkovo prijala 517 príspevkov. Z príspevkov od organizácií prišlo 44 % z poľnohospodárskeho a spracovateľského sektora a 40 % od celoštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, environmentálnych organizácií, skupín odborníkov, ako aj výskumných ústavov, organizácií zaoberajúcich sa rozvojom, obchodného sektora a združení na ochranu spotrebiteľov. Medzi ostatné organizácie (12 %), ktoré sa zúčastnili na konzultáciách, patrili organizácie na ochranu zdravia, orgány na správu vodných zdrojov a zástupcovia občianskej spoločnosti. Pokiaľ ide o reformu spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, v apríli 2009 sa prijala zelená kniha[6], za ktorou nasledovali verejné konzultácie. Okrem verejných konzultácií sa usporiadalo približne 200 stretnutí s členskými štátmi, Poradným výborom pre rybolov a akvakultúru (ACFA) a regionálnymi poradnými radami, rybárskym priemyslom, spracovateľským sektorom a sektorom obchodu, odborovými zväzmi, mimovládnymi organizáciami a výskumníkmi. Medzi najvýznamnejšie patrili: i) dve stretnutia s členskými štátmi v Gente (12. – 14. septembra 2010) a v Noordwijku (9. – 11. marca 2011), počas ktorých sa prerokúvalo budúce financovanie, ii) špecializovaný seminár o budúcom EFRH (Európsky fond pre rybné hospodárstvo) s účasťou zainteresovaných strán zo sektora, odborových zväzov a členských štátov, ktorý sa usporiadal 13. apríla 2010 v Bruseli a iii) konferencia o budúcom miestnom rozvoji v oblastiach rybného hospodárstva, ktorá sa uskutočnila v Bruseli (12. – 13. apríla 2011). Z výsledkov rôznych verejných konzultácií možno vyvodiť mnoho spoločných záverov, ktoré potvrdili tieto skutočnosti: - väčšina zainteresovaných strán vyzývala k pokračujúcej finančnej podpore týchto politík, - podpora EÚ by sa mala sústrediť na mnoho priorít a rôzne politiky by mali byť zosúladené so stratégiou Európa 2020, - najmä vo vzťahu k politike súdržnosti zainteresované strany vyzývali k prístupom orientovaným na výsledky a výrazne podporili transparentnejší a jednoduchší súbor postupov finančného hospodárenia. Väčšina zainteresovaných strán vyzývala k integrovanejšiemu prístupu alebo k stratégiám prepojeným s ostatnými politikami a finančnými nástrojmi EÚ. Posúdenie vplyvu Tento návrh vychádza z troch posúdení vplyvu: jedno sa vykonalo spoločne pre EFRR, KF a ESF, jedno pre EPFRV a jedno pre EFNRH. V týchto posúdeniach vplyvu sa analyzovali otázky vrátane pridanej hodnoty EÚ, výkonnosti a výsledkov politík, ako aj zjednodušenie a zosúladenie pravidiel. Možnosti posudzované v posúdeniach vplyvu sa týkali: i) zlepšenia kapacity politík s cieľom poskytovať európsku pridanú hodnotu, ii) zvýšenia výkonu politík a iii) zjednodušenia – zníženia administratívnych nákladov a minimalizácie rizika chýb. Poskytovanie európskej pridanej hodnoty Na to, aby štrukturálne programy boli schopné poskytovať európsku pridanú hodnotu: a) musia sústrediť podporu na priority EÚ a zároveň b) musia byť koordinované s ostatnými politikami a finančnými nástrojmi EÚ. Stratégia Európa 2020 poskytuje jednoznačný súbor spoločných cieľov, ktoré zahŕňajú hlavné ciele a hlavné iniciatívy, ako presný rámec na určovanie priorít financovania. Zainteresované strany sa všeobecne zhodujú, pokiaľ ide o úlohu rôznych politík (politika súdržnosti, rozvoj vidieka a politika pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo), na miere prispievania k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020[7]. Pokiaľ ide o koncentráciu na priority EÚ, hodnotili sa možnosti ako flexibilný prístup ku koncentrácii prostredníctvom vyčlenenia finančných prostriedkov, viditeľnejšie a zrozumiteľnejšie prepojenie hlavných cieľov stratégie Európa 2020 s integrovanými usmerneniami, zabezpečenie kritického množstva pre ESF a po tretie, koncentrácia na priority EÚ iba v menej rozvinutých členských štátoch. Uprednostňovanou možnosťou je vytvorenie silného prepojenia na ciele stratégie Európa 2020, čo by prispelo k dosiahnutiu hlavných cieľov. Pokiaľ ide o koordináciu s ostatnými politikami a finančnými nástrojmi EÚ, skúmali sa možnosti ako voľné zosúladenie na základe nezáväzných strategických usmernení Spoločenstva, komplexnejšie zosúladenie s cieľmi stratégie Európa 2020 prostredníctvom spoločného strategického rámca a zmluvy o partnerstve a žiadne zosúladenie s inými politikami a finančnými nástrojmi EÚ nad rámec formálneho súladu. Opatrenia strategického plánovania, ktoré zahŕňajú spoločný strategický rámec na úrovni Únie, a zmluvy o partnerstve na vnútroštátnej úrovni, sa považujú za zabezpečujúce účinnú koordináciu medzi politikami a nástrojmi Únie. Zvýšenie výkonu politiky Účinnosť rôznych štrukturálnych nástrojov závisí od správneho politického, regulačného a inštitucionálneho rámca. V mnohých sektoroch je potrebná určitá kombinácia strategických a regulačných podmienok a verejných investícií na účinné riešenie prekážok rastu. Možnosti, ktoré sa v tejto súvislosti skúmali, sa týkali a) súčasného stavu (makrofiškálna podmienenosť v rámci KF, dodržiavanie postupov, súlad so sektorovými právnymi predpismi EÚ a strategickými rámcami aj za cenu ich nesystematického uplatňovania, žiadne ustanovenia súvisiace s výkonnosťou), b) podmienok ex ante , ktoré bolo potrebné splniť pred prijatím programov, a c) podmienok ex post , ktoré zahŕňajú rámec výkonnosti a výkonnostnú rezervu a d) sprísnenej makrofiškálnej podmienenosti a e) kombinácie možností. Uprednostňovanou možnosťou bola kombinácia možností, keďže táto možnosť by umožnila vyriešiť predpoklady nevyhnutné na účinné využívanie fondov SSR a poskytla by stimuly na dosiahnutie stanovených celkových a čiastkových cieľov a zosúladila by realizáciu programov so správou ekonomických záležitostí Únie. Zjednodušenie – zníženie administratívnych nákladov a minimalizácia rizika chýb Správne, účinné a efektívne riadenie štrukturálnych nástrojov vyžaduje primerané, účinné a transparentné systémy zahŕňajúce všetky príslušné správy. Tieto systémy musia zabezpečiť výber operácií vysokej kvality a účinnú realizáciu týchto operácií v záujme dosiahnutia cieľov politiky. Riadiace a kontrolné systémy musia zabezpečovať aj prevenciu a zisťovanie nezrovnalostí, vrátane podvodov, a tým primeranú istotu o správnosti výdavkov. Systém čerpania prostriedkov by mal byť pritom čo najjednoduchší a najefektívnejší, aby zabezpečil pre príjemcov efektívnu realizáciu a zníženie administratívnej záťaže. Skúmané možnosti politiky súdržnosti zahŕňali rôzne možnosti náhrady nákladov (založené na skutočných nákladoch a možnosti zjednodušených nákladov), elektronickú verejnú správu a vierohodnosť. Hlavné rozdiely medzi možnosťami sa týkajú úrovne zapojenia Komisie do hodnotenia riadiacich a kontrolných systémov, dostupnosti možností náhrady nákladov prepojených s výsledkami a hodnotenia mechanizmov podpory elektronickej verejnej správy v každodennom riadení finančných prostriedkov EÚ. Uprednostňovanou možnosťou je proporcionálny prístup, ktorý znamená opatrenia kontroly na základe rizika, dostupnosť širokej škály možností náhrady nákladov a vyspelú elektronickú štátnu správu na úrovni členských štátov a regiónov, pretože môže viesť k výraznému potenciálnemu zníženiu nákladov na kontroly a poklesu objemu práce, ako aj lepšie dodržiavať zásadu subsidiarity. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Opatrenie EÚ je odôvodnené na základe cieľov stanovených v článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj na základe zásady subsidiarity. Právo konať je stanovené v článku 175 ZFEÚ, v ktorom sa Únia vyslovene vyzýva, aby zaviedla túto politiku prostredníctvom štrukturálnych fondov, v spojení s článkom 177, v ktorom je vymedzená úloha KF. Ciele ESF, EFRR a KF sú vymedzené v článkoch 162, 176 a 177 ZFEÚ. Opatrenia týkajúce sa poľnohospodárstva a rybného hospodárstva sú odôvodnené v článkoch 38 a 39 ZFEÚ. V článku 174 ZFEÚ sa uvádza, že mimoriadna pozornosť sa musí venovať vidieckym regiónom, regiónom zasiahnutým zmenami v priemysle a regiónom závažne a trvalo znevýhodneným prírodnými a demografickými podmienkami, ako sú najsevernejšie regióny s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, ostrovné, cezhraničné a horské regióny. V článku 349 ZFEÚ sa uvádza, že je potrebné prijať osobitné opatrenia vzhľadom na hospodársku a sociálnu situáciu najvzdialenejších regiónov, ktorá je ovplyvnená určitými osobitnými charakteristikami, ktoré negatívne pôsobia na rozvoj týchto území. VPLYV NA ROZPOČET V návrhu viacročného finančného rámca Komisie sa plánuje na obdobie rokov 2014 – 2020 suma 376 miliárd EUR na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Navrhovaný rozpočet na obdobie 2014 – 2020 | mld. EUR | Menej rozvinuté regióny Prechodné regióny Rozvinutejšie regióny Územná spolupráca Kohézny fond Osobitný príspevok pre najvzdialenejšie a riedko osídlené regióny | 162,6 38,9 53,1 11,7 68,7 0,926 | Nástroj na prepojenie Európy pre dopravu, energetiku a IKT | 40 (a dodatočných 10 mld. EUR vyčlenených v rámci Kohézneho fondu) | *Všetky sumy v stálych cenách roku 2011 S cieľom zvýšiť prínos fondov SSR k dosahovaniu celkových cieľov stratégie Európa 2020 v návrhu Komisie sa stanovujú minimálne podiely ESF pre každú kategóriu regiónov. Uplatňovanie týchto podielov znamená, že minimálny celkový podiel pre ESF dosiahne 25 % rozpočtových prostriedkov vyčlenených na politiku súdržnosti, teda 84 mld. EUR. Je však dôležité poznamenať, že minimálna suma pridelená na ESF zahŕňa rozpočet na budúci návrh Komisie týkajúci sa potravinovej podpory pre znevýhodnené osoby. Návrh Komisie na financovanie EPFRV a EFNRH bude zahrnutý v pravidlách pre jednotlivé fondy. ZHRNUTIE OBSAHU NARIADENIA Spoločné ustanovenia vzťahujúce sa na všetky fondy SSR Všeobecné zásady Všeobecné zásady vzťahujúce sa na podporu všetkých fondov SSR budú zahŕňať partnerstvo a viacúrovňové riadenie, dodržiavanie platných právnych predpisov EÚ a vnútroštátnych právnych predpisov, podpora rovnosti mužov a žien a udržateľný rozvoj. V tomto kontexte bude Komisii v prípade ESF naďalej pomáhať výbor, ktorý je stanovený v článku 163 zmluvy a skladá sa z jedného zástupcu vlády, jedného zástupcu odborových organizácií a jedného zástupcu organizácií zamestnávateľov z každého členského štátu. Strategický prístup S cieľom maximalizovať vplyv politiky na dosahovanie európskych priorít Komisia navrhuje posilniť postup strategického plánovania. V rámci toho je v nariadení potrebné definovať zoznam tematických cieľov v súlade so stratégiou Európa 2020: 1) posilnenie výskumu, technologického rozvoja a inovácií, 2) zlepšenie prístupu k informáciám a komunikačným technológiám a zlepšenie ich využívania a kvality, 3) zvýšenie konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov a poľnohospodárskeho sektora (v prípade EPFRV) a sektora rybného hospodárstva a akvakultúry (v prípade EFNRH), 4) podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch, 5) podpora prispôsobovania sa zmenám klímy, predchádzania a riadenia rizík, 6) ochrana životného prostredia a presadzovanie efektívneho využívania zdrojov, 7) podpora udržateľnej dopravy a odstraňovanie prekážok v kľúčových sieťových infraštruktúrach, 8) podpora zamestnanosti a mobility pracovnej sily, 9) podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe, 10) investovanie do vzdelania, zručností a celoživotného vzdelávania, 11) zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správy. Celkové a čiastkové ciele priorít Únie v záujme inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu sa prostredníctvom spoločného strategického rámca pretransformujú na hlavné opatrenia pre EFRR, KF, ESF, EPFRV a EFNRH, ktorými sa zabezpečí integrované využívanie fondov SSR na dosahovanie spoločných cieľov. Zmluvy o partnerstve medzi Komisiou a jednotlivými členskými štátmi budú určovať záväzky partnerov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj záväzky Komisie. Budú nadväzovať na ciele stratégie Európa 2020 a na národné programy reforiem. Budú vytyčovať integrovaný prístup k územnému rozvoju podporovaný všetkými fondmi SSR a budú zahŕňať ciele založené na dohodnutých ukazovateľoch, strategických investíciách a mnohých podmienkach. Budú obsahovať záväzok každoročne vyhodnocovať dosiahnutý pokrok vo výročných správach o politike súdržnosti, politike rozvoja vidieka, ako aj v iných verejných správach. Podmienenosť a výkonnosť Na posilnenie výkonnosti budú zavedené nové ustanovenia o podmienenosti, aby financovanie z prostriedkov EÚ motivovalo členské štáty plniť celkové a čiastkové ciele stratégie Európa 2020. Podmienenosť bude mať podobu tak podmienok ex ante , ktoré musia byť zavedené pred poskytnutím prostriedkov z fondov, ako aj podmienok ex post , podľa ktorých bude uvoľnenie dodatočných prostriedkov z fondov závisieť na výkonnosti. Dôvodom posilňovania podmienok ex ante je zabezpečiť zavedenie podmienok potrebných na poskytovanie účinnej podpory z fondov. Zo skúseností z minulosti vyplýva, že účinnosť investícií financovaných z fondov bola v niektorých prípadoch oslabená prekážkami politických, regulačných a inštitucionálnych rámcov. Koncepcia podmienenosti nie je novou koncepciou v rámci politiky súdržnosti. Počas nadväzujúcich programových období sa zaviedlo niekoľko mechanizmov s cieľom maximalizovať účinnosť opatrení. Niektoré súvisia s riadiacimi a kontrolnými oblasťami, iné zas so strategickými a regulačnými rámcami, ako aj administratívnou kapacitou. Skúsenosti s uplatňovaním podmienok však naznačujú rozdiely medzi programami. Transparentnejšie a systematickejšie uplatňovanie je preto opodstatnené. Podmienky ex post posilnia zameranie na výkonnosť a dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020. Budú založené na dosahovaní míľnikov, ktoré sa týkajú výstupov a výsledkov súvisiacich s čiastkovými cieľmi stratégie Európa 2020 stanovenými pre programy v zmluve o partnerstve. Päť percent rozpočtu príslušných fondov sa vyčlení ako rezerva a na základe strednodobého preskúmania výkonnosti sa pridelí tým členským štátom, ktorých programy splnili určené čiastkové ciele. Neschopnosť splniť určené ciele môže okrem výkonnostnej rezervy viesť k pozastaveniu financovania z fondov a vážne zlyhanie pri plnení cieľov programu môže viesť k odobratiu prostriedkov. S cieľom zabezpečiť, aby účinnosť financovania z prostriedkov EÚ nebola oslabená nevhodnými makrofiškálnymi politikami, Komisia navrhuje posilniť pravidlá makrofiškálnej podmienenosti, ktorými sa riadia fondy, a zosúladiť ich s novými opatreniami na výkon Paktu stability a rastu, ktoré sa majú prijať ako súčasť šiesteho balíka správy ekonomických záležitostí. Ak členský štát prijíma finančnú pomoc v súlade s článkom 136 a 143 ZFEÚ, môže sa súčasne uplatniť vyššia miera spolufinancovania (o 10 percentuálnych bodov), čím sa zníži objem prostriedkov potrebných z vnútroštátnych rozpočtov v čase fiškálnej konsolidácie, pri zachovaní rovnakej celkovej úrovne financovania EÚ. Opatrenia v oblasti spoločného riadenia V návrhu sa predpokladá riadiaci a kontrolný systém, ktorý bude rovnaký naprieč nástrojmi spoločného riadenia a bude založený na spoločných zásadách. S cieľom posilniť záväzok členských štátov k riadnemu finančnému hospodáreniu sa zavedie nový vnútroštátny akreditačný systém. Harmonizovali sa postupy na podporu istoty Komisie, pokiaľ ide o správnosť výdavkov, a zaviedli sa nové spoločné prvky na posilnenie vierohodnosti, ako vyhlásenie hospodáriaceho subjektu o vierohodnosti a výročné zúčtovanie. Miestny rozvoj riadený spoločenstvom Členské štáty budú mať možnosť využiť spoločné postupy na prípravu, rokovanie, riadenie a vykonávanie, a budú v tom podporované predovšetkým tam, kde je potreba zlepšenia koordinácie investícií do ľudského kapitálu a infraštruktúry najväčšia. Spoločné strategické rámcové fondy musia riešiť viacero potrieb v oblasti rozvoja na subregionálnej a miestnej úrovni. S cieľom uľahčiť vykonávanie opatrení zameraných na viacero oblastí a sektorov Komisia navrhuje posilniť iniciatívy riadené spoločenstvom, uľahčiť vykonávanie integrovaných stratégií miestneho rozvoja a vytváranie miestnych akčných skupín na základe skúseností s prístupom podľa programu LEADER. Finančné nástroje Navrhuje sa, aby podpora určená podnikom a na projekty, ktorá podľa očakávaní prinesie významnú návratnosť investícií, bola okrem grantovej finančnej pomoci primárne poskytovaná prostredníctvom inovatívnych finančných nástrojov. Zatiaľ čo finančné nástroje zostanú podobné ako nástroje využívané v období 2007 – 2013, je potrebné zdôrazniť niekoľko zjednodušujúcich prvkov. Po prvé, Komisia ponúkne pripravené riešenia prostredníctvom prístupu k finančným nástrojom zriadeným na úrovni EÚ a modelov národných a regionálnych fondov založených na štandardných podmienkach stanovených Komisiou. Po druhé, návrh predstavuje presný rámec pre zavedenie týchto nástrojov a objasňuje nejasnosti, ktoré sa objavili v súvislosti s legislatívnym rámcom na obdobie 2007 – 2013, čo zvyšuje právnu istotu všetkých strán. Po tretie, finančné nástroje možno v budúcnosti použiť na všetky druhy investovania a pre všetky typy príjemcov, čím sa značne rozširujú možnosti využitia týchto inovatívnych nástrojov. Monitorovanie a hodnotenie Spoločné ustanovenia pre všetky spoločné strategické rámcové fondy v oblasti monitorovania a hodnotenia zahŕňajú úlohu a zloženie monitorovacieho výboru, výročné správy o vykonávaní, ročné revízne zasadnutia, správy o pokroku dosiahnutom pri realizácii ich zmlúv o partnerstve a hodnotenia ex ante a ex post . Zjednodušené a zefektívnené pravidlá oprávnenosti Mnohí príjemcovia, ktorí využívajú financovanie z rôznych nástrojov financovania Únie, čelia v súčasnom období rôznym pravidlám oprávnenosti, čo zvyšuje zložitosť riadenia, a tým tiež riziko chýb. Dôraz sa preto kládol na opatrenia na zabezpečenie, aby administratívne náklady boli primerané a aby sa znížilo administratívne zaťaženie spojené s riadením finančných prostriedkov EÚ príjemcami. Cieľom je čo najviac harmonizovať tieto základné pravidlá nástrojov, ktoré sa realizujú v rámci spoločného riadenia, aby sa znížila rozličnosť pravidiel uplatňovaných v praxi. Zjednodušené možnosti nákladových modelov, akými sú paušálne sadzby a jednorazové platby, poskytujú členským štátom prostriedky na zavedenie riadenia orientovaného na výkonnosť na úrovni jednotlivých operácií. Spoločné ustanovenia o vykonávaní zahŕňajú spoločné pravidlá o oprávnených výdavkoch, rôzne formy finančnej podpory, zjednodušené náklady a dĺžku trvania operácií. V návrhu sa ďalej predpokladá, že riadiaci a kontrolný systém bude založený na spoločných zásadách. V kontexte spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“) sa zachovajú a udržia súčasné pravidlá pre administratívne náklady a kontrolné systémy. Všeobecné ustanovenia vzťahujúce sa na EFRR, ESF a KF V časti III nariadenia sa vymedzuje poslanie a ciele politiky súdržnosti, zemepisné pokrytie podpory, finančné zdroje a zásady pomoci, plánovanie, hlavné projekty, spoločné akčné plány, územný rozvoj, monitorovanie a hodnotenie, informácie a komunikácia, oprávnenosť výdavkov a systémy riadenia a kontroly. Zemepisné pokrytie podpory To zahŕňa rozlišovanie vo vzťahu k menej rozvinutým regiónom, prechodným regiónom a rozvinutejším regiónom. Menej rozvinuté regióny : V súlade so ZFEÚ zostane podpora menej rozvinutých regiónov naďalej dôležitou prioritou politiky súdržnosti. Proces vyrovnávania rozdielov hospodársky a sociálne zaostávajúcich regiónov si vyžiada dlhodobé trvalé úsilie vo svete so zvyšujúcou sa neistotou. Táto kategória sa vzťahuje na tie regióny, ktorých HDP na obyvateľa je menší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-27. Prechodné regióny: Zavedie sa nová kategória regiónov – prechodné regióny, ktorá nahradí súčasný systém postupného zrušenia a zavedenia pomoci. Do tejto kategórie budú patriť všetky regióny s HDP na obyvateľa medzi 75 % a 90 % priemeru EÚ-27. Rozvinutejšie regióny: Kým opatrenia v menej rozvinutých regiónoch zostanú prioritou politiky súdržnosti, všetky členské štáty čelia dôležitým výzvam, akými je celosvetová hospodárska súťaž medzi znalostnými ekonomikami, prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo a prehlbujúca sa polarizácia spoločnosti v dôsledku súčasnej hospodárskej situácie. Táto kategória sa vzťahuje na tie regióny, ktorých HDP na obyvateľa je vyšší ako 90 % priemerného HDP krajín EÚ-27. Všetky regióny, ktorých HDP na obyvateľa v období rokov 2007 – 2013 bol nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa vzrástol na viac ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27, budú dostávať dve tretiny rozpočtových prostriedkov, ktoré im boli pridelené na roky 2007 – 2013. Pre všetky kategórie regiónov sa stanovia minimálne podiely podpory ESF (25 % pre konvergenčné regióny, 40 % pre prechodné regióny a 52 % pre konkurencieschopné regióny). KF pomôže členským štátom s HND na obyvateľa pod 90 % priemeru krajín EÚ-27 investovať do transeurópskych dopravných sietí a do životného prostredia. Časť príspevkov z Kohézneho fondu (10 miliárd EUR) bude viazaná na financovanie hlavných dopravných sietí v rámci nástroja na prepojenie Európy. Skúsenosti so súčasným finančným rámcom ukazujú, že mnohé členské štáty majú ťažkosti s prijímaním veľkého objemu prostriedkov EÚ v obmedzenom čase. Fiškálna situácia v niektorých členských štátoch okrem toho sťažila uvoľňovanie prostriedkov v rámci vnútroštátneho spolufinancovania. Komisia s cieľom posilniť schopnosť prijať finančné prostriedky navrhuje niekoľko krokov: - stanoviť maximálnu mieru pridelených prostriedkov na súdržnosť na 2,5 % HDP, - stanoviť stropy pre mieru spolufinancovania na úrovni každej prioritnej osi v operačných programoch na úrovni 85 % (alebo v určitých prípadoch 80 % a 75 %) v menej rozvinutých regiónoch a najvzdialenejších regiónoch, 60 % v prechodných regiónoch a 50 % v rozvinutejších regiónoch, - zahrnúť do zmlúv o partnerstve niektoré podmienky v súvislosti so zlepšením administratívnej kapacity. Posilnené strategické plánovanie orientované na výsledky Komisia navrhuje postup plánovania, ktorý je viac orientovaný na výsledky, s cieľom zabezpečiť, aby programy politiky súdržnosti mali jasnú logiku intervencie, boli orientované na výsledky a obsahovali primerané ustanovenia na integrovaný prístup k rozvoju a účinné využívanie fondov. Komisia predovšetkým navrhuje zaviesť spoločné akčné plány, ktoré predstavujú operácie zahŕňajúce skupinu projektov ako súčasť operačného programu, s konkrétnymi cieľmi, ukazovateľmi výsledkov a výstupmi dohodnutými medzi členským štátom a Komisiou. Poskytujú zjednodušený riadiaci a kontrolný systém orientovaný na výsledky. Zefektívnenie finančného riadenia a kontroly Riadiaci a kontrolný systém musí dosiahnuť rovnováhu medzi nákladmi na riadenie a kontrolu a súvisiacim rizikom. Úloha Komisie v rámci hodnotenia ex ante vnútroštátnych riadiacich a kontrolných systémov sa stane primeranejšou, keďže povinné hodnotenie Komisie vystrieda prístup založený na hodnotení rizika. Malé programy budú oslobodené od hodnotenia Komisie. Prístup založený na hodnotení rizika znižuje administratívne náklady súvisiace s malými programami a priebežnou správou. Zvyšuje tiež istotu, keďže zdroje Komisie sa môžu využiť účinnejšie a zamerať sa na rizikovejšie oblasti. Elektronická správa údajov môže predstavovať hlavný zdroj zníženia administratívneho zaťaženia a súčasne zvýšiť kontrolovateľnosť projektov a výdavkov. Preto sa navrhuje vyžadovať, aby všetky členské štáty zriadili takéto systémy do konca roku 2014, aby príjemcovia mohli poskytovať všetky informácie prostredníctvom elektronickej výmeny údajov. Jednou z problematík súvisiacou s finančným riadiacim systémom v programovom období 2007 – 2013 je všeobecné pravidlo, na základe ktorého sa všetky podklady jednotlivých operácií musia uchovávať tri roky po skončení daného programu. V návrhu sa preto predpokladá povinné ročné uzavretie ukončených operácií alebo výdavkov rámci ročného zúčtovania. Cieľom tohto návrhu je znížiť zaťaženie súvisiace s dlhým obdobím uchovávania dokumentov pre jednotlivých príjemcov a rizík spojených so stratou revízneho záznamu. 2011/0276 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva zahrnuté do spoločného strategického rámca a ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 177, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[8], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9], so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov[10], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: 1. V článku 174 zmluvy sa stanovuje, že Únia sa v záujme posilnenia hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti zameriava na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov, najmä vidieckych regiónov, regiónov zasiahnutých zmenami v priemysle a regiónov závažne a trvalo znevýhodnených prírodnými a demografickými podmienkami. V článku 175 zmluvy sa vyžaduje, aby Únia podporila dosiahnutie týchto cieľov prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu, usmerňovacej sekcie, Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, Európskej investičnej banky a ďalších finančných nástrojov. 2. V súlade so závermi Európskej rady zo 17. júna 2010, ktorými sa prijala stratégia Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, by Únia a členské štáty mali zabezpečovať dosahovanie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a súčasne podporovať harmonický rozvoj Únie a znižovať regionálne rozdiely. 3. S cieľom zlepšiť koordináciu a harmonizovať využívanie fondov, ktoré poskytujú podporu v rámci politiky súdržnosti, konkrétne Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Kohézneho fondu (KF) s fondmi určenými na rozvoj vidieka, konkrétne Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka (EPFRV), a pri sektore námorných záležitostí a rybného hospodárstva, konkrétne Európskeho fondu námorného a rybného hospodárstva (EFNRH), by sa pre všetky tieto fondy (ďalej len „fondy spoločného strategického rámca“ alebo „fondy SSR“) mali stanoviť spoločné ustanovenia. Okrem toho, toto nariadenie obsahuje ustanovenia, ktoré sú spoločné pre EFRR, ESF a KF, ale nevzťahujú sa na EPFRV a EFNRH. V dôsledku osobitostí, ktoré existujú pre každý fond SSR, by sa mali v samostatných nariadeniach určiť osobitné pravidlá pre jednotlivé fondy SSR, ako aj osobitné pravidlá uplatniteľné pre cieľ Európskej územnej spolupráce v rámci EFRV. 4. Pokiaľ ide o spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP), výrazné synergie sa už dosiahli prostredníctvom zjednodušenia a zosúladenia pravidiel riadenia a kontroly pre prvý pilier (EPZF – Európsky poľnohospodársky záručný fond) a druhý pilier (EPFRV) SPP. Preto by sa malo zachovať silné prepojenie medzi EPZF a EPFRV a posilniť štruktúry, ktoré sú už v členských štátoch zavedené. 5. Najvzdialenejšie regióny by mali mať prospech z osobitných opatrení a dodatočného financovania na vyváženie nedostatkov vyplývajúcich z faktorov uvedených v článku 349 zmluvy. 6. S cieľom zabezpečiť správny a jednotný výklad ustanovení a prispieť k právnej istote členských štátov a príjemcov je potrebné zadefinovať určité pojmy používané v nariadení. 7. Stanovilo sa, že toto nariadenie pozostáva z troch častí, z ktorých prvá obsahuje odôvodnenia a vymedzenie pojmov, druhá pravidlá uplatniteľné na všetky fondy SSR a tretia obsahuje ustanovenia, ktoré sa vzťahujú len na EFRV, ESF a KF („fondy“). 8. Podľa článku 317 zmluvy a so zreteľom na spoločné riadenie by sa mali určiť podmienky, za ktorých môže Komisia uplatniť svoju zodpovednosť za plnenie všeobecného rozpočtu Európskej únie, a mala by sa spresniť zodpovednosť, ktorá z tejto spolupráce vyplýva pre členské štáty. Tieto podmienky by mali umožniť Komisii uistiť sa, že členské štáty využívajú fondy SSR zákonne a správne, ako aj v súlade so zásadou riadneho finančného hospodárenia v zmysle nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“)[11]. Členské štáty a orgány, ktoré sa tento účel určili, by mali zodpovedať za vykonávanie programov na príslušnej územnej úrovni v súlade s inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom členského štátu. Tieto ustanovenia ďalej zabezpečujú, aby sa venovala pozornosť potrebe zaistiť komplementárnosť a konzistentnosť zásahu Únie, proporcionalitu administratívnych opatrení a zníženie administratívneho zaťaženia príjemcov finančných prostriedkov z fondov SSR. 9. Pre zmluvu o partnerstve a pre každý program osobitne by členský štát mal utvoriť partnerstvo so zástupcami príslušných regionálnych, miestnych, mestských a ostatných verejných orgánov; hospodárskych a sociálnych partnerov; a subjekty, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť, vrátane partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládnych organizácií a subjektov zodpovedných za presadzovanie rovnosti a nediskriminácie. Účelom tohto partnerstva je rešpektovať zásadu viacúrovňového riadenia, zabezpečiť, aby sa zainteresované strany stotožnili s plánovanými opatreniami, a vychádzať zo skúseností a know-how príslušných aktérov. Komisia by mala byť splnomocnená na prijímanie delegovaných aktov na zabezpečenie kódexu správania s cieľom zabezpečiť zapojenie partnerov do prípravy, vykonávania, monitorovania a hodnotenia zmlúv o partnerstve a programov konzistentným spôsobom. 10. Činnosti fondov SSR a nimi podporované operácie by mali byť v súlade s platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré sú priamo alebo nepriamo spojené s realizáciou operácie. 11. V súvislosti s úsilím Únie o posilnenie hospodárskej, územnej a sociálnej súdržnosti by sa Únia vo všetkých fázach využívania fondov SSR mala zamerať na odstraňovanie nerovností a presadzovanie rovnosti mužov a žien, ako aj na boj proti diskriminácii na základe rodu, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie. 12. Ciele fondov SSR by sa mali realizovať z pohľadu trvalo udržateľného rozvoja a snahy Únie o podporu cieľa ochrany a zlepšovania životného prostredia podľa článku 11 a 19 zmluvy, zohľadňujúc zásadu „znečisťovateľ platí“. Členské štáty by v súlade s ambíciou venovať najmenej 20 % rozpočtu Únie na tento cieľ poskytovať informácie o podpore cieľov v oblasti zmeny klímy s použitím metodiky prijatej Komisiou vykonávacím aktom. 13. S cieľom dosiahnuť čiastkové a celkové ciele stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu by sa podpora fondov SSR mala zamerať na obmedzený počet spoločných tematických cieľov. Presný rozsah každého z fondov SSR by mal byť stanovený v pravidlách pre jednotlivé fondy a môže byť obmedzený len na niektoré z tematických cieľov vymedzených v tomto nariadení. 14. Komisia by mala prijať delegovaným aktom spoločný strategický rámec, ktorý transformuje ciele Únie na kľúčové akcie pre fondy SSR s cieľom poskytnúť jasnejšie strategické usmernenie pre proces programovania na úrovni členských štátov a regiónov. Spoločný strategický rámec by mal uľahčiť sektorovú a územnú koordináciu zásahov Únie v rámci fondov SSR a s ostatnými relevantnými politikami a nástrojmi Únie. 15. Spoločný strategický rámec by mal preto stanoviť kľúčové oblasti podpory, územné výzvy na riešenie, ciele politiky, prioritné oblasti spolupráce, mechanizmy koordinácie a mechanizmy na zabezpečenie súladu a konzistencie s hospodárskymi politikami členských štátov a Únie. 16. Na základe spoločného strategického rámca, ktorý má prijať Komisia, by mal každý členský štát pripraviť v spolupráci s partnermi a s Komisiou zmluvu o partnerstve. Zmluva o partnerstve by mala transformovať prvky vymedzené v spoločnom strategickom rámci do vnútroštátneho kontextu a vymedzovať pevné záväzky na dosiahnutie cieľov Únie prostredníctvom programovania fondov SSR. 17. Členské štáty by sa mali zamerať na zabezpečenie výrazného príspevku k dosiahnutiu cieľov Únie v súlade so svojimi osobitnými vnútroštátnymi a regionálnymi potrebami rozvoja. Mali by sa vymedziť podmienky ex ante , ktoré zabezpečia zavedenie potrebných rámcových podmienok účinného využívania podpory Únie. Splnenie týchto podmienok ex ante by mala posúdiť Komisia v rámci jej hodnotenia zmluvy o partnerstve a programov. V prípadoch neplnenia podmienok ex ante by Komisia mala mať právomoc pozastaviť platby pre program. 18. Pre každý program by sa mal vymedziť výkonnostný rámec s cieľom monitorovať v priebehu celého programového obdobia pokrok v dosahovaní čiastkových a celkových cieľov stanovených pre každý program. Komisia v spolupráci s členskými štátmi by mala preskúmať výkonnosť v rokoch 2017 a 2019. Mala by naplánovať výkonnostnú rezervu a prideliť ju v roku 2019 tam, kde boli dosiahnuté čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci. Pre programy Európskej územnej spolupráce by výkonnostná rezerva nemala existovať z dôvodu ich rozmanitosti a medzinárodnej povahy. V prípadoch výrazného zaostávania v dosahovaní míľnikov alebo cieľov by Komisia mala byť schopná pozastaviť platby pre program, alebo na konci programového obdobia požiadať o finančné opravy s cieľom zabezpečiť, aby sa rozpočet Únie nevyužíval zbytočne alebo neefektívne. 19. Vytvorenie užšieho prepojenia medzi politikou súdržnosti a hospodárskym riadením Únie zabezpečí, aby sa účinnosť výdavkov v rámci fondov SSR opierala o zdravé hospodárske politiky a aby fondy SSR mohli byť v prípade potreby presmerované na riešenie hospodárskych problémov, ktorým krajina čelí. Tento proces musí byť postupný a začať zmenou zmluvy o partnerstve a programov, aby sa podporili odporúčania Rady na riešenie makroekonomických nerovnováh a sociálnych a hospodárskych problémov. Pokiaľ aj napriek intenzívnejšiemu využívaniu fondov SSR členský štát neprijme účinné opatrenia v súvislosti so správou hospodárskych záležitostí, Komisia by mala mať právo pozastaviť všetky platby a záväzky alebo ich časť. Rozhodnutia o pozastavení by mali byť primerané a účinné a mali by zohľadniť vplyv jednotlivých programov na riešenie hospodárskej a sociálnej situácie v príslušnom členskom štáte a predošlé zmeny a doplnenia zmluvy o partnerstve. Komisia by pri rozhodovaní o pozastavení platieb mala rešpektovať aj rovnaké zaobchádzanie s členskými štátmi, berúc do úvahy najmä vplyv pozastavenia platieb na hospodárstvo dotknutého členského štátu. Pozastavenie platieb by sa malo zrušiť a finančné prostriedky opäť sprístupniť dotknutému členskému štátu ihneď ako členský štát prijme potrebné opatrenie. 20. S cieľom zabezpečiť zameranie na dosiahnutie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, mali by sa vymedziť spoločné prvky pre všetky programy. Na zabezpečenie zosúladenia programových opatrení pre fondy SSR, by sa mali zosúladiť postupy pre schvaľovanie a zmenu a doplnenie programov. Plánovanie by malo zabezpečiť súlad so spoločným strategickým rámcom a zmluvou o partnerstve, koordináciu fondov SSR, a to navzájom, ako aj s ostatnými existujúcimi finančnými nástrojmi a Európskou investičnou bankou. 21. Na základe zmluvy sa k cieľom hospodárskej a sociálnej súdržnosti pridala územná súdržnosť a preto je zvlášť nevyhnutné zaoberať sa úlohou miest, funkčných geografických oblastí a subregionálnych oblastí, ktoré čelia osobitným zemepisným alebo demografickým problémom. Na tento účel, s cieľom lepšie mobilizovať potenciál na miestnej úrovni, je potrebné posilniť a uľahčiť rozvoj riadený spoločenstvom stanovením spoločných pravidiel a úzkou koordináciou všetkých fondov SSR. Zodpovednosť za realizáciu stratégií miestneho rozvoja by sa v podstate mala prideliť miestnym akčným skupinám, ktoré zastupujú záujmy spoločenstva. 22. Finančné nástroje majú rastúci význam, pokiaľ ide o ich pákový efekt na fondy SSR, ich schopnosť kombinovať rôzne formy verejných a súkromných zdrojov na podporu cieľov verejnej politiky, a pretože vďaka revolvingovým formám financovania je takáto podpora v dlhodobom horizonte udržateľnejšia. 23. Finančné nástroje podporované fondmi SSR by sa mali využiť na riešenie konkrétnych potrieb trhu nákladovo efektívnym spôsobom a v súlade s cieľmi programov a nemali by vytláčať súkromné financovanie. Z tohto dôvodu by sa k rozhodnutiu financovať podporné opatrenia prostredníctvom finančných nástrojov malo dospieť na základe analýzy ex ante . 24. Finančné nástroje by sa mali vytvoriť a zaviesť tak, aby podporovali výraznú účasť investorov zo súkromného sektora a finančných inštitúcií na základe primeraného znášania rizika. Na to, aby boli finančné nástroje pre súkromný sektor dostatočne atraktívne, musia byť vytvorené a zavedené flexibilným spôsobom. Riadiace orgány by mali preto navrhnúť čo najprimeranejšie formy zavedenia finančných nástrojov, aby sa spĺňali osobitné potreby cieľových regiónov v súlade s cieľmi príslušných programov. 25. Riadiace orgány by mali mať možnosť poskytovať prostriedky z programov na finančné nástroje zriadené na úrovni Únie alebo na nástroje zriadené na úrovni regiónov. Riadiace orgány by mali mať tiež možnosť zaviesť finančné nástroje priamo, prostredníctvom konkrétnych fondov alebo cez fondy fondov. 26. Výška prostriedkov poskytovaných z fondov SSR na finančné nástroje by mala vždy zodpovedať výške potrebnej na realizáciu plánovaných investícií a platieb konečným príjemcom vrátane nákladov a poplatkov na riadenie, určenej na základe podnikateľských plánov a prognóz toku hotovosti na vopred stanovené obdobie, ktoré však nesmie byť dlhšie ako dva roky. 27. Je potrebné stanoviť osobitné pravidlá týkajúce sa súm, ktoré budú prijateľné ako oprávnené náklady v čase ukončenia programov, aby sa zaistilo účinné využívanie súm vrátane nákladov a poplatkov na riadenie, vyplácaných z fondov SSR na finančné nástroje na investície a platby konečným príjemcom. Je tiež potrebné stanoviť osobitné pravidlá týkajúce sa opätovného použitia zdrojov pridelených na podporu z fondov SSR, vrátane využitia odkázaných zdrojov po ukončení programov. 28. Členské štáty by mali monitorovať programy, aby vedeli zhodnotiť ich realizáciu a pokrok pri napĺňaní cieľov programu. Na tento účel by sa mali zriadiť monitorovacie výbory a ich zloženie a funkcie by sa mali vymedziť pre fondy SSR. Na to, aby sa uľahčila koordinácia medzi fondmi SSR, mali by sa zriadiť spoločné monitorovacie výbory. S cieľom zabezpečiť účinnosť by mali mať monitorovacie výbory možnosť vydávať odporúčania riadiacim orgánom, pokiaľ ide o realizáciu programu, a mali by sledovať činnosti vykonané v nadväznosti na ich odporúčania. 29. Zosúladenie mechanizmov monitorovania a podávania správ, pokiaľ ide o fondy SSR, je nevyhnutné na zjednodušenie mechanizmov riadenia na všetkých úrovniach. Dôležité je zabezpečiť primerané požiadavky na podávanie správ, ale aj dostupnosť komplexných informácií o dosiahnutom pokroku v kľúčových bodoch preskúmania. Preto je potrebné, aby požiadavky na podávanie správ odzrkadľovali potreby informácií v daných rokoch a boli zosúladené s načasovaním preskúmaní výkonnosti. 30. S cieľom monitorovať pokrok dosiahnutý v realizácii programov by sa každý rok malo konať revízne zasadnutie členského štátu a Komisie. Členský štát a Komisia by však mali mať možnosť dohodnúť sa na nezorganizovaní takéhoto stretnutia, aby nedochádzalo k zbytočnému administratívnemu zaťaženiu. 31. Členské štáty by mali predkladať správy o pokroku dosiahnutom pri realizácii svojich zmlúv o partnerstve, aby Komisia mohla sledovať pokrok v napĺňaní cieľov Únie. Na základe týchto správ by Komisia mala vypracovať strategickú správu o pokroku v roku 2017 a 2019. 32. S cieľom zlepšiť kvalitu vykonávania a vytvárania programov a stanoviť dosah programov v súvislosti s cieľmi stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a prípadne v súvislosti s HDP a nezamestnanosťou je potrebné vyhodnotiť účinnosť, efektívnosť a dosah pomoci z fondov SSR. V tomto zmysle treba spresniť zodpovednosti členských štátov a Komisie. 33. S cieľom zlepšiť kvalitu a vytváranie všetkých programov a overiť splniteľnosť celkových a čiastkových cieľov by sa malo vykonať hodnotenie ex ante každého programu. 34. Orgán zodpovedný za prípravu programu by mal pripraviť plán hodnotenia. Počas programového obdobia by riadiace orgány mali vykonávať hodnotenia posudzujúce účinnosť a vplyv programu. O výsledkoch hodnotení by mali byť informovaní monitorovací výbor a Komisia, aby uľahčovali rozhodnutia týkajúce sa riadenia. 35. Mali by sa vykonať hodnotenia ex post s cieľom posúdiť účinnosť a efektivitu fondov SSR a ich vplyv na celkové ciele fondov SSR a stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. 36. Bolo by vhodné vymedziť druhy akcií, ktoré sa môžu uskutočniť na podnet Komisie a členských štátov vo forme technickej pomoci s podporou z fondov SSR. 37. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie prostriedkov Únie a zabrániť nadmernému financovaniu operácií generujúcich príjem, je potrebné stanoviť pravidlá výpočtu príspevku z fondov SSR na operáciu generujúcu príjem. 38. Mal by sa stanoviť počiatočný a konečný dátum pre oprávnenosť výdavkov, aby sa na využívanie fondov SSR v celej Únii vzťahovalo jednotné a spravodlivé pravidlo. V záujme uľahčenia vykonávania programov je vhodné stanoviť, že počiatočný dátum pre oprávnenosť výdavkov môže byť pred 1. januárom 2014, ak dotknutý členský štát predloží program pred týmto dátumom. S cieľom zabezpečiť účinné využívanie fondov EÚ a znížiť riziko pre rozpočet EÚ je potrebné zaviesť obmedzenia na podporu pre ukončené operácie. 39. V súlade so zásadou subsidiarity a s výnimkami stanovenými v nariadení(-iach) (EÚ) č. […] [nariadenia o EFRR, ESF, KF, EÚS, EPFRV, EFNRH] by členské štáty mali prijať vnútroštátne predpisy pre oprávnenosť výdavkov. 40. S cieľom zjednodušiť využívanie fondov SSR a znížiť riziko chýb a zároveň v prípade potreby umožniť rozlíšenie špecifík politiky je vhodné vymedziť formy podpory, zosúladené podmienky poskytovania grantov a paušálneho financovania, osobitné pravidlá oprávnenosti na granty a osobitné podmienky uplatniteľnosti operácií v závislosti od miesta. 41. V záujme účinnosti, spravodlivosti a trvalo udržateľného vplyvu intervencie z fondov SSR by mali existovať ustanovenia, ktoré zaručia, že investície do podnikov a infraštruktúr sú trvalé, a zabránia využitiu fondov SSR na neoprávnené zvýhodnenie. Zo skúseností vyplýva, že dostatočne dlhé obdobie je minimálne päť rokov s výnimkou prípadov, v ktorých pravidlá štátnej pomoci predpokladajú iné obdobie. Zo všeobecnej požiadavky trvalosti je vhodné vylúčiť opatrenia, ktoré spadajú do rozsahu pomoci z ESF, a opatrenia, ktoré nezahŕňajú investovanie do výroby alebo investovanie do infraštruktúry, pokiaľ tieto požiadavky nevyplývajú z uplatniteľných pravidiel štátnej pomoci, a je vhodné vylúčiť príspevky do alebo z finančných nástrojov. 42. Členské štáty by mali prijať primerané opatrenia, aby zabezpečili správne vytvorenie a fungovanie svojich systémov riadenia a kontroly s cieľom poskytnúť istotu, pokiaľ ide o zákonné a regulárne využívanie fondov SSR. Preto by sa mali vymedziť povinnosti členských štátov v súvislosti so systémami riadenia a kontroly programov a v súvislosti so zabránením, zisťovaním a opravou nezrovnalostí a porušení právnych predpisov Únie. 43. V súlade so zásadami spoločného riadenia by hlavnú zodpovednosť za vykonávanie a kontrolu operácií v rámci programov mali niesť členské štáty prostredníctvom svojich riadiacich a kontrolných systémov. S cieľom posilniť účinnosť kontroly nad výberom a realizáciou operácií a fungovaním riadiaceho a kontrolného systému by sa mali vymedziť funkcie riadiaceho orgánu. 44. S cieľom zabezpečiť riadne predbežné potvrdenie zriadenia a navrhnutia hlavných systémov riadenia a kontroly by členské štáty mali vymenovať akreditačný orgán, ktorý bude zodpovedný za udeľovanie a odoberanie akreditácií riadiacich a kontrolných orgánov. 45. Mali by sa stanoviť právomoci a povinnosti Komisie pri overovaní účinného fungovania systémov riadenia a kontroly a pri vyžadovaní, aby členský štát prijal opatrenie. Komisia by mala mať tiež právomoc vykonávať audity zamerané na otázky súvisiace s riadnym finančným riadením, aby mohla dospieť k záverom týkajúcim sa výkonnosti fondov. 46. Rozpočtové záväzky Únie by sa mali realizovať každoročne. V záujme zabezpečenia účinného riadenia programov je potrebné stanoviť spoločné pravidlá pre žiadosti o priebežné platby, vyplácanie ročného zostatku a prípadne záverečnej platby bez toho, aby boli dotknuté osobitné pravidlá, ktoré sa vyžadujú v prípade každého z fondov SSR. 47. Zálohové platby na začiatku programov zabezpečujú, aby členský štát mal prostriedky na poskytovanie podpory príjemcom pri vykonávaní programu od schválenia programu. Z tohto dôvodu je potrebné prijať ustanovenia pre prvé zálohové platby z fondov SSR. Zálohové platby by sa mali úplne zúčtovať pri ukončení programu. 48. S cieľom chrániť finančné záujmy Únie by mali byť k dispozícii časovo obmedzené opatrenia, ktoré by umožnili poverenému povoľovaciemu úradníkovi prerušiť platby, ak existuje dôkaz o závažných nedostatkoch v riadení systémov riadenia a kontroly, dôkaz o nezrovnalosti týkajúcej sa žiadosti o platbu alebo o nepredložení dokladov na účel zúčtovania. 49. S cieľom zabezpečiť, aby sa výdavky spolufinancované z rozpočtu Únie v príslušnom rozpočtovom roku použili v súlade s uplatniteľnými pravidlami, mal by sa vytvoriť vhodný rámec pre ročné zúčtovanie. V tomto rámci by akreditované subjekty mali predložiť Komisii pre každý program vyhlásenie o zabezpečení riadenia spolu s potvrdenou ročnou účtovnou závierkou, súhrnnou správou o kontrolách, stanoviskom nezávislého audítora a kontrolnou správou. 50. S cieľom chrániť rozpočet Únie bude Komisia možno musieť vykonať finančné opravy. Na zabezpečenie právnej istoty pre členské štáty je dôležité vymedziť okolnosti, za ktorých porušenie právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov povedie k finančným opravám Komisiou. S cieľom zabezpečiť, aby sa finančné opravy, ktoré môže Komisia uložiť členskému štátu, vzťahovali na ochranu finančných záujmov EÚ, mali by sa obmedziť na prípady, v ktorých sa porušenie právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov priamo alebo nepriamo týka oprávnenosti, regulárnosti, riadenia alebo kontroly operácií a príslušných výdavkov. V snahe zabezpečiť proporcionalitu je potrebné, aby Komisia pri rozhodovaní o finančnej oprave posúdila povahu a závažnosť porušenia. 51. S cieľom podporiť finančnú disciplínu je náležité zadefinovať podmienky pre zrušenie viazanosti akejkoľvek časti záväzku tvoriaceho súčasť programu, osobitne ak sa suma môže vyňať zo zrušenia viazanosti, a to najmä v prípade, ak oneskorenie vo vykonávaní spôsobili okolnosti nezávislé od dotknutej strany, nezvyčajné alebo nepredvídateľné okolnosti a okolnosti, ktorých následkom sa napriek preukázanému úsiliu nemožno vyhnúť. 52. Dodatočné všeobecné ustanovenia sú potrebné v súvislosti s osobitným fungovaním fondov. Najmä s cieľom zvýšiť ich pridanú hodnotu a zlepšiť ich prínos k prioritám stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu by sa malo fungovanie týchto fondov zjednodušiť a zamerať na ciele Investovanie do rastu a zamestnanosti a Európska územná spolupráca. 53. Dodatočné ustanovenia pre osobitné fungovanie EPFRVR a EFNRH sú stanovené v príslušných právnych predpisoch pre dané sektory. 54. S cieľom presadiť ciele zmluvy týkajúce sa hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti by sa v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti mali podporiť všetky regióny. Aby sa poskytovala vyvážená a postupná podpora a odzrkadľovala úroveň hospodárskeho a sociálneho rozvoja, zdroje z EFRR a ESF by sa v súlade s týmto cieľom mali rozdeliť medzi tri rôzne kategórie regiónov, a to medzi menej rozvinuté regióny, prechodné regióny a rozvinutejšie regióny podľa ich hrubého domáceho produktu (HDP) na obyvateľa vo vzťahu k priemernému HDP v EÚ. Na zabezpečenie trvalej udržateľnosti investícií zo štrukturálnych fondov by mali regióny, ktorých HDP na obyvateľa bol v období rokov 2007 – 2013 nižší ako 75 % priemerného HDP krajín EÚ-25 v referenčnom období, ale ktorých HDP na obyvateľa vzrástol na viac ako 75 % priemerného HDP v EÚ-27, dostávať dve tretiny rozpočtových prostriedkov, ktoré im boli pridelené na roky 2007 – 2013. Členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND) na obyvateľa je nižší ako 90 % priemeru Únie, by mali v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti získavať príspevok z KF. 55. Mali by sa stanoviť objektívne kritériá na určovanie regiónov a oblastí oprávnených na získanie podpory z fondov. Na tieto účely by malo určovanie prioritných regiónov a oblastí na úrovni Únie vychádzať zo spoločného systému klasifikácie regiónov zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 z 26. mája 2003 o zostavení spoločnej nomenklatúry územných jednotiek pre štatistické účely (NUTS)[12]. 56. S cieľom zriadiť primeraný finančný rámec by Komisia mala prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť orientačné ročné rozdelenie dostupných rozpočtových záväzkov na základe objektívnej a transparentnej metódy, aby sa prostriedky sústredili do zaostávajúcich regiónov vrátane regiónov, ktoré dostávajú prechodnú podporu. 57. Je potrebné stanoviť limity týchto zdrojov na cieľ „Investovanie do rastu a zamestnanosti“ a prijať objektívne kritériá ich prideľovania regiónom a členským štátom. S cieľom povzbudiť potrebné urýchlenie rozvoja infraštruktúry v doprave a energetike, ako aj rozvoja informačných a komunikačných technológií naprieč Úniou je potrebné zriadiť Nástroj na prepojenie Európy. Vyčlenenie ročných finančných prostriedkov z fondov a súm prevedených z Kohézneho fondu na Nástroj na prepojenie Európy určitému členskému štátu by malo byť obmedzené do výšky stanovenej na základe schopnosti daného členského štátu prijímať tieto finančné prostriedky. Okrem toho, v súlade s hlavným cieľom zmierňovania chudoby je potrebné presmerovať systém na podporu potravín pre znevýhodnené osoby s cieľom podporovať sociálne začlenenie a harmonizovaný rozvoj Únie. Plánuje sa mechanizmus, ktorý prevedie prostriedky do tohto nástroja a zabezpečí, aby tieto prostriedky pozostávali z rozpočtových prostriedkov ESF prostredníctvom implicitného zodpovedajúceho zníženia minimálneho percentuálneho podielu zo štrukturálnych fondov, ktorý sa prideľuje na ESF v každej krajine. 58. S cieľom posilniť zameranie na výsledky a dosiahnutie celkových a čiastkových cieľov stratégie Európa 2020 bude päť percent finančných prostriedkov určených na cieľ Investovanie do rastu a zamestnanosti vyčlenených ako výkonnostná rezerva pre každý fond a každú kategóriu regiónu v každom členskom štáte. 59. Pokiaľ ide o fondy a s cieľom zabezpečiť primerané pridelenie finančných prostriedkov na každú kategóriu regiónov by sa prostriedky nemali presúvať medzi menej rozvinutými regiónmi, prechodnými regiónmi a rozvinutejšími regiónmi s výnimkou náležite opodstatnených okolností súvisiacich s dosahovaním jedného alebo viacerých tematických cieľov, a nie vo vyššej sume ako sú 2 % z celkového množstva finančných prostriedkov pridelených danej kategórii regiónu. 60. Ak sa má zabezpečiť skutočný vplyv na hospodárstvo, pomoc z fondov by nemala nahrádzať verejné výdavky alebo rovnocenné štrukturálne výdavky členských štátov v zmysle tohto nariadenia. Okrem toho, v záujme zabezpečiť, aby pomoc z fondov prihliadala na širší hospodársky kontext, sa výška verejných výdavkov určí s ohľadom na všeobecnú makroekonomickú situáciu, v ktorej sa financovanie uskutočňuje na základe ukazovateľov uvedených v stabilizačných a konvergenčných programoch, ktoré členské štáty predkladajú každý rok v súlade s nariadením (ES) č. 1466/1997 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[13]. Preverovanie zásady doplnkovosti Komisiou by sa vzhľadom na výšku pridelených finančných prostriedkov malo zamerať na členské štáty, v ktorých minimálne 15 % obyvateľstva žije v menej rozvinutých regiónoch a prechodných regiónoch. 61. Je nevyhnutné prijať dodatočné ustanovenia týkajúce sa plánovania, riadenia, monitorovania a kontroly operačných programov podporovaných fondmi. V operačných programoch by sa mali určiť prioritné osi, ktoré by zodpovedali tematickým cieľom, mala by sa vypracovať dôsledná logika zásady na riešenie zistených potrieb rozvoja a stanoviť rámec pre hodnotenie výkonnosti. Programy by mali zahŕňať aj ostatné prvky potrebné na podchytenie účinnej a efektívnej realizácie týchto fondov. 62. Podpora z KF a EFRR by sa v spoločných operačných programoch mohla kombinovať s podporou z ESF v rámci cieľa rastu a zamestnanosti, aby sa zlepšila komplementárnosť a zjednodušilo vykonávanie. 63. Veľké projekty predstavujú podstatnú časť výdavkov Únie a často sú strategicky dôležité vo vzťahu k dosiahnutiu výsledkov stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Preto je opodstatnené, aby operácie podstatných rozmerov naďalej podliehali súhlasu Komisie podľa tohto nariadenia. V záujme zabezpečenia jasnosti je vhodné na tento účel definovať obsah veľkého projektu. Komisia by mala mať ďalej možnosť odmietnuť podporu pre veľký projekt, ak poskytnutie takejto podpory nie je opodstatnené. 64. Aby členské štáty dostali možnosť vykonávať časť operačného programu s využitím prístupu orientovaného na výsledky, je vhodné vytvoriť spoločný akčný plán pozostávajúci z niekoľkých akcií, ktoré má príjemca vykonať, aby prispel k cieľom operačného programu. S cieľom zjednodušiť a posilniť orientáciu fondov na výsledky by riadenie spoločného akčného plánu malo vychádzať výhradne zo spoločne dohodnutých čiastkových cieľov, výstupov a výsledkov vymedzených v rozhodnutí Komisie o prijatí spoločného akčného plánu. Kontrola a audit spoločného akčného plánu by mali byť tiež obmedzené podľa plnenia týchto čiastkových cieľov, výstupov a výsledkov. Preto je potrebné stanoviť pravidlá jeho prípravy, obsahu, prijatia, finančného riadenia a kontroly spoločných akčných plánov. 65. Keď stratégia mestského a územného rozvoja vyžaduje integrovaný prístup, keďže zahŕňa investície z viac ako jednej prioritnej osi jedného alebo viacerých operačných programov, akcia podporovaná fondmi by sa mala vykonať ako integrovaná územná investícia v rámci operačného programu. 66. Je potrebné prijať osobitné pravidlá týkajúce sa funkcií monitorovacieho výboru a výročných správ o vykonávaní operačných programov podporovaných z fondov. Dodatočné ustanovenia pre osobitné fungovanie EPFRV sú stanovené v príslušných právnych predpisoch platných pre dané odvetvie. 67. S cieľom zabezpečiť dostupnosť dôležitých a aktuálnych informácií o vykonávaní programu, je potrebné, aby členské štáty pravidelne poskytovali Komisii kľúčové údaje. Aby nedochádzalo k dodatočnému zaťaženiu členských štátov, tieto údaje by mali byť obmedzené na nepretržite zhromažďované údaje a ich prenos by sa mal realizovať prostredníctvom elektronickej výmeny údajov. 68. V súlade s článkom 175 zmluvy Komisia predkladá Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov každé tri roky správy o súdržnosti týkajúce sa pokroku dosiahnutého v napĺňaní hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie. Je potrebné stanoviť obsah tejto správy. 69. Považuje sa za vhodné, aby Komisia v spolupráci s členskými štátmi vykonala hodnotenie ex post fondov s cieľom získať informácie o výsledkoch a vplyve financovaných opatrení na príslušnej úrovni. Potrebné sú aj osobitné ustanovenia na vytvorenie postupu pre schvaľovanie plánov hodnotení fondov. 70. Je dôležité upozorniť verejnosť na úspechy fondov Únie. Občania majú právo vedieť, do čoho sa investujú finančné zdroje Únie. Občania majú právo vedieť, ako sa finančné zdroje Únie investujú. Zodpovednosť za zabezpečenie podávania príslušných informácií verejnosti by mali niesť riadiace orgány aj príjemcovia. Na zabezpečenie vyššej efektívnosti komunikácie so širokou verejnosťou a silnejších synergií medzi komunikačnými činnosťami vykonávanými na podnet Komisie musia prostriedky pridelené na komunikačné akcie podľa tohto nariadenia prispievať aj na financovanie oznamovania politických priorít Európskej únie, pokiaľ sa týkajú všeobecných cieľov tohto nariadenia. 71. S cieľom zabezpečiť šírenie informácií o úspechoch fondov a úlohe Únie v nich a v záujme informovania potenciálnych príjemcov o možnostiach financovania je potrebné v tomto nariadení vymedziť podrobné pravidlá týkajúce sa opatrení na informovanie a publicitu, ako aj určité technické vlastnosti takýchto opatrení. 72. S cieľom posilniť prístup k informáciám o možnostiach financovania a príjemcoch projektov, ako aj transparentnosť takýchto informácií, by v každom členskom štáte mala byť dostupná jednotná webová stránka alebo webový portál, ktorý by poskytoval informácie o všetkých operačných programoch, vrátane zoznamu operácií, ktoré sú v rámci každého operačného programu podporované. 73. Je potrebné určiť prvky na úpravu úrovne spolufinancovania z fondov na operačné programy, a to najmä preto, aby sa zvýšil multiplikačný účinok zdrojov Únie. Takisto je potrebné stanoviť maximálnu mieru spolufinancovania podľa kategórie regiónov s cieľom rešpektovať zásadu spolufinancovania prostredníctvom vhodnej úrovne vnútroštátnej podpory. 74. Je potrebné, aby členské štáty vymenovali riadiaci orgán, certifikačný orgán a funkčne nezávislý audítorský orgán pre každý jeden operačný program. S cieľom poskytnúť členským štátom flexibilitu pri zostavovaní kontrolných systémov, je vhodné poskytnúť možnosť, aby funkcie certifikačného orgánu vykonával riadiaci orgán. Členský štát by mal mať tiež možnosť poveriť sprostredkovateľské subjekty na vykonávanie určitých úloh riadiaceho orgánu alebo certifikačného orgánu. Členský štát by v tomto prípade mal jasne vymedziť ich príslušné zodpovednosti a funkcie. 75. Riadiaci orgán nesie hlavnú zodpovednosť za účinnú a efektívnu realizáciu fondov, a teda plní podstatný počet funkcií súvisiacich s riadením a monitorovaním programu, finančným riadením a kontrolami, ako aj s výberom projektu. Jeho zodpovednosti a funkcie by mali byť vymedzené. 76. Certifikačný orgán by mal zostavovať a predkladať Komisii žiadosti o platbu. Mal by vypracúvať účtovné závierky, osvedčovať úplnosť, presnosť a správnosť účtovných závierok a skutočnosť, že výdavky zadané do účtov zodpovedajú uplatniteľným pravidlám Únie a vnútroštátnym pravidlám. Jeho zodpovednosti a funkcie by mali byť vymedzené. 77. Orgán auditu by mal zabezpečiť, aby sa audity riadiacich a kontrolných systémov vykonávali za použitia vhodnej vzorky operácií a účtovnej závierky. Jeho zodpovednosti a funkcie by mali byť vymedzené. 78. S cieľom zohľadniť špecifickú organizáciu systémov riadenia a kontroly v prípade EFRR, ESF a KF a vzhľadom na potrebu zabezpečiť primeraný prístup sa na udeľovanie a odoberanie akreditácie riadiaceho orgánu a certifikačného orgánu vyžadujú osobitné ustanovenia. 79. Bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie týkajúce sa finančnej kontroly, by sa mala v tejto oblasti zosilniť spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou a mali by sa stanoviť kritériá, ktoré Komisii v rámci jej stratégie kontroly vnútroštátnych systémov umožnia určiť úroveň záruky, ktorú má dostať od vnútroštátnych kontrolných orgánov. 80. V prípade EFRR, ESF a KF sú okrem spoločných pravidiel pre finančné riadenie potrebné dodatočné ustanovenia. Najmä vzhľadom na zabezpečenie primeranej istoty pre Komisiu pred ročným zúčtovaním by sa žiadosti o priebežné platby mali uhrádzať vo výške 90 % z výslednej sumy, ktorá vyplýva z uplatňovania miery spolufinancovania pre každú prioritnú os stanovenú v rozhodnutí, ktorým sa prijíma operačný program, na oprávnené výdavky na danú prioritnú os. Zvyšné sumy by sa členským štátom mali vyplatiť po ročnom zúčtovaní za predpokladu dosiahnutia primeranej istoty, pokiaľ ide o oprávnenosť výdavkov za rok, na ktorý sa vzťahuje zúčtovanie. 81. V snahe zabezpečiť, že príjemcovia dostanú podporu čo najskôr, a posilniť istotu Komisie je vhodné vyžadovať, aby žiadosti o platby obsahovali iba výdavky, na ktoré sa príjemcom vypláca podpora. S cieľom zabezpečiť, aby mal členský štát dostatok prostriedkov na fungovanie v rámci týchto opatrení, malo by sa každý rok počítať so zálohovou platbou. Táto zálohová platba by sa mala každý rok zúčtovať pri uzatváraní účtov. 82. S cieľom zabezpečiť vhodné uplatňovanie všeobecných pravidiel o zrušení záväzku, v pravidlách stanovených pre fondy by sa malo podrobne uviesť, ako sa určujú termíny pre zrušenie záväzku a ako sa vypočítavajú príslušné sumy. 83. S cieľom zabezpečiť jasný základ a právnu istotu týchto mechanizmov, treba vymedziť podrobný postup pre ročnú účtovnú závierku uplatniteľný na fondy. Dôležité je stanoviť, aby členský štát mal možnosť vymedziť vo svojom ročnom zúčtovaní sumu, ktorá je predmetom prebiehajúceho postupu s orgánom auditu. 84. Proces každoročného uzatvárania účtov by malo sprevádzať každoročné uzatváranie ukončených operácií (pre EFRR a KF) alebo výdavkov (pre ESF). S cieľom znížiť náklady spojené s konečným uzavretím operačných programov, znížiť administratívne zaťaženie príjemcov a poskytnúť právnu istotu by ročná závierka mala byť povinná, čím by sa obmedzila lehota, počas ktorej je potrebné udržiavať podporné dokumenty a počas ktorej možno vykonávať audity operácií a ukladať finančné opravy. 85. S cieľom ochrany finančných záujmov Únie a poskytnutia prostriedkov na zabezpečenie účinného vykonávania programu by mali byť k dispozícii opatrenia, na základe ktorých by Komisia mohla prerušiť platby na úrovni prioritnej osi alebo operačného programu. 86. Je vhodné stanoviť v súvislosti s fondmi osobitné mechanizmy a postupy pre finančné opravy vykonávané členskými štátmi a Komisiou s cieľom poskytnúť členským štátom právnu istotu. 87. Frekvencia auditov operácií by mala byť úmerná rozsahu podpory Únie z fondov. Mal by sa znížiť najmä počet vykonávaných auditov, ak celkové oprávnené náklady neprevyšujú 100 000 EUR. Napriek tomu by malo byť možné uskutočniť audit kedykoľvek, ak existuje dôkaz o nezrovnalosti alebo podvode, alebo po uzavretí ukončenej operácie ako súčasť kontrolovanej vzorky. Na to, aby bola táto úroveň auditu vykonávaného Komisiou primeraná riziku, Komisia by mala byť schopná znížiť svoju audítorskú prácu v súvislosti s operačnými programami v prípade, že neexistujú závažné nedostatky, alebo v prípade, že sa možno spoľahnúť na orgán auditu. 88. S cieľom doplniť a zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa na Komisiu malo delegovať právo prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy v súvislosti s kódexom správania, pokiaľ ide o ciele a kritériá na podporu vykonávania partnerstva, prijatie spoločného strategického rámca, dodatočné pravidlá rozdeľovania výkonnostnej rezervy, vymedzenie oblasti a obyvateľstva, ktoré sú zahrnuté do stratégie miestneho rozvoja, podrobné pravidlá pre finančné nástroje (hodnotenie ex ante , kombinovanie pomoci, oprávnenosť, druhy nepodporovaných aktivít), pravidlá týkajúce sa určitých typov finančných nástrojov zriadených na vnútroštátnej, regionálnej, nadnárodnej alebo cezhraničnej úrovni, pravidlá týkajúce sa dohôd o financovaní, prevod a správa aktív, opatrenia riadenia a kontroly, pravidlá týkajúce sa žiadostí o platbu a zriadenie systému kapitalizácie ročných splátok, definíciu paušálnej sadzby pre operácie generujúce príjmy, definíciu paušálnej sadzby uplatňovanej na nepriame náklady na granty na základe existujúcich metód a zodpovedajúcich sadzieb uplatniteľných pre politiky Únie, povinnosti členských štátov týkajúce sa postupu oznamovania nezrovnalostí a vymáhania neoprávnene vyplatených súm, modality výmeny informácií o operáciách, opatrenia pre primeraný audit trail, podmienky vnútroštátneho auditu, akreditačné kritériá pre riadiace orgány a certifikačné orgány, určenie spoločne uznávaných nosičov dát a kritériá pre stanovenie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť. Komisia by mala byť splnomocnená meniť a dopĺňať prílohu V s cieľom riešiť budúce potreby prispôsobenia sa. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie aj na úrovni odborníkov. 89. Komisia by pri príprave a vypracovávaní delegovaných aktov mala zaručiť súbežné, včasné a primerané odosielanie relevantných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. 90. Pokiaľ ide o všetky fondy SSR, Komisia by mala byť splnomocnená prijímať prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutia, ktorými sa schvaľujú zmluvy o partnerstve, rozhodnutia o pridelení výkonnostnej rezervy, rozhodnutia, ktorými sa pozastavujú platby súvisiace s hospodárskymi politikami členských štátov a v prípade zrušenia viazania rozhodnutia, ktorými sa menia a dopĺňajú rozhodnutia, ktorými sa prijímajú programy, a pokiaľ ide o fondy, rozhodnutia, ktorými sa identifikujú regióny a členské štáty spĺňajúce kritérium investovania do rastu a zamestnanosti, rozhodnutia, ktorými sa stanovuje ročné rozdelenie viazaných rozpočtových prostriedkov pre členské štáty, rozhodnutia, ktorými sa stanovuje suma, ktorá má byť presunutá z pridelených finančných prostriedkov z KF od každého členského štátu na Nástroj na prepojenie Európy, rozhodnutia, ktorými sa stanovuje suma, ktorá má byť presunutá z pridelených finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov od každého členského štátu na potraviny pre znevýhodnené osoby, rozhodnutia, ktorými sa prijímajú a menia a dopĺňajú o operačné programy, rozhodnutia o hlavných projektoch, rozhodnutia o pozastavení platieb a rozhodnutia o finančných opravách. 91. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie tohto nariadenia, vykonávacie právomoci v súvislosti s metodikou týkajúcou sa cieľov v oblasti zmeny klímy, so štandardnými podmienkami na monitorovanie finančných nástrojov, s jednotnými podmienkami týkajúcimi sa monitoringu a poskytovania informácií z monitorovania finančných nástrojov, metodikou výpočtu čistých príjmov z projektov generujúcich príjmy, so systémom elektronickej výmeny údajov medzi členskými štátmi a Komisiou, s modelom operačného programu pre fondy, nomenklatúrou kategórií intervencií, formou poskytovania informácií o významných projektoch a metodikou, ktorá sa má použiť na vykonanie analýzy nákladov a prínosov hlavných projektov, so vzorom spoločného akčného plánu, vzorom výročných a záverečných správ o vykonávaní, s určitými technickými charakteristikami opatrení na informovanie a publicitu a so súvisiacimi pokynmi, s pravidlami o výmene informácií medzi príjemcami a riadiacimi orgánmi, certifikačnými orgánmi, orgánmi auditu a sprostredkovateľskými subjektmi, so vzorom vyhlásenia o hospodárení, so vzormi pre stratégiu auditu, so stanoviskom a s výročnou kontrolnou správou a s metodikou výberu vzoriek, pravidlami týkajúcimi sa používania údajov zhromaždených počas auditov a so vzorom žiadostí o platbu by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[14]. 92. Toto nariadenie nahrádza nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999[15]. Uvedené nariadenie by sa preto malo zrušiť. 93. Keďže členské štáty nemôžu sami dostatočne dosiahnuť cieľ tohto nariadenia, a to znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosti najviac znevýhodnených regiónov alebo ostrovov, najmä vidieckych regiónov, regiónov zasiahnutých zmenami v priemysle a regiónov závažne a trvalo znevýhodnených prírodnými a demografickými podmienkami, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku sa toto nariadenie neuplatňuje nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa, PRIJALI TOTO NARIADENIE: ČASŤ I PREDMET ÚPRAVY A VYMEDZENIE POJMOV Článok 1 Predmet úpravy Toto nariadenie stanovuje spoločné pravidlá platné pre Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Európsky sociálny fond (ESF), Kohézny fond (KF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond námorného a rybného hospodárstva (EFNRH), ktoré fungujú na základe spoločného strategického rámca („fondy SSR“). Vymedzujú sa v ňom aj opatrenia potrebné na zabezpečenie účinnosti fondov SSR a ich vzájomnej koordinácie a koordinácie s ďalšími nástrojmi Únie. V tomto nariadení sa stanovujú aj všeobecné pravidlá, ktorými sa riadia EFRR, ESF (ďalej spoločne len „štrukturálne fondy“) a KF. V nariadení sa vymedzujú úlohy, prioritné ciele a organizácia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu („fondy“), kritériá oprávnenosti členských štátov a regiónov na podporu z fondov SSR, dostupné finančné prostriedky a kritériá ich prideľovania. Pravidlá stanovené v tomto nariadení sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia uvedené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. […]/2012 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky[16] („nariadenie o SPP“) a osobitné ustanovenia uvedené v týchto nariadeniach: 94. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. /2012 o Európskom fonde regionálneho rozvoja, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006[17] („nariadenie o EFRR“); 95. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. /2012 o Európskom sociálnom fonde, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1081/2006[18] („nariadenie o ESF“); 96. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. /2012, ktorým sa zriaďuje Kohézny fond a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1084/2006[19] („nariadenie o KF“); 97. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. /2012 o Európskej územnej spolupráci[20] („nariadenie o EÚS); 98. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. /2012 o Európskom poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1698/2005[21] („nariadenie o EPFRV“), a 99. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. /2012 o Európskom fonde námorného a rybného hospodárstva, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1198/2006[22] („nariadenie o EFNRH“). Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa na finančné nástroje podporované z fondov SSR uplatňujú vymedzenia pojmov finančných nástrojov stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách, ak nie je v tomto nariadení uvedené inak. Okrem toho sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: 100. „stratégia Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ znamená ciele a spoločné zámery usmerňujúce činnosť členských štátov a Únie uvedené v oznámení Komisie Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, obsiahnuté v záveroch prijatých Európskou radou 17. júna 2010 ako príloha I (Nová európska stratégia pre zamestnanosť a rast, hlavné ciele EÚ), v odporúčaní Rady z 13. júla 2010 o hlavných smeroch hospodárskych politík členských štátov a Únie[23] a v rozhodnutí Rady z 21. októbra 2010 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov[24] a akúkoľvek revíziu týchto zámerov a spoločných cieľov; 101. „spoločný strategický rámec“ znamená dokument, ktorým sa transformujú ciele a plánované úlohy stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu do základných opatrení pre fondy SSR, ktorým sa stanovujú základné opatrenia pre každý tematický cieľ, ktoré sa majú podporiť v rámci jednotlivých fondov SSR, a mechanizmy na zabezpečenie súdržnosti a jednotnosti programovania fondov SSR s hospodárskou politikou a politikou zamestnanosti členských štátov a Únie; 102. „pravidlá pre jednotlivé fondy“ znamenajú ustanovenia uvedené v časti III tohto nariadenia alebo stanovené na jej základe, alebo v osobitných alebo všeobecných nariadeniach, ktorými sa riadi jeden alebo viaceré fondy SSR uvedené alebo vymenované v treťom pododseku článku 1; 103. „programovanie“ znamená proces organizovania, rozhodovania a prideľovania finančných prostriedkov v niekoľkých fázach určených na realizáciu spoločného opatrenia Únie a členských štátov na viacročnom základe s cieľom plniť stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu; 104. „program“ znamená „operačný program“ uvedený v časti III tohto nariadenia a v nariadení o EFNRH a „program rozvoja vidieka“ uvedený v nariadení o EPFRV; 105. „priorita“ znamená „prioritnú os“ uvedenú v časti III tohto nariadenia a „prioritu Únie“ uvedenú v nariadení o EFNRH a nariadení o EPFRV; 106. „operácia“ znamená projekt, zmluvu, opatrenie alebo súbor projektov, ktorý bol vybraný riadiacimi orgánmi príslušných programov alebo na ich zodpovednosť a ktorý prispieva k napĺňaniu cieľov priority alebo priorít, na ktorú sa vzťahuje; v súvislosti s finančnými nástrojmi operáciu tvoria finančné príspevky z programu na finančné nástroje a následná finančná podpora, ktorú poskytujú tieto finančné nástroje; 107. „príjemca“ je verejný alebo súkromný orgán zodpovedný za začatie alebo za začatie a vykonávanie operácií. V kontexte štátnej pomoci pojem „príjemca“ znamená orgán, ktorému je poskytnutá pomoc; v kontexte finančných nástrojov pojem „príjemca“ znamená orgán, ktorý uplatňuje finančný nástroj; 108. „konečný príjemca“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá dostáva finančnú podporu z finančného nástroja; 109. „štátna pomoc“ znamená pomoc v zmysle článku 107 ods. 1 zmluvy, ktorá na účely tohto nariadenia zahŕňa tiež pomoc de minimis v zmysle nariadenia Komisie (ES) č. 1998/2006 z 15. decembra 2006 o uplatňovaní článkov 87 a 88 zmluvy na pomoc de minimis[25], nariadenia Komisie (ES) č. 1535/2007 z 20. decembra 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES na pomoc de minimis v sektore poľnohospodárskej výroby[26] a nariadenia Komisie (ES) č. 875/2007 z 24. júla 2007 o uplatňovaní článkov 87 a 88 Zmluvy o ES, pokiaľ ide o pomoc de minimis v sektore rybného hospodárstva, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1860/2004[27]; 110. „ukončená operácia“ znamená operáciu, ktorá bola fyzicky ukončená alebo plne vykonaná a všetky s ňou súvisiace platby boli uhradené príjemcami a príjemcom bol vyplatený príslušný verejný príspevok; 111. „verejná podpora“ znamená akúkoľvek finančnú podporu na financovanie operácie, ktorá pochádza z rozpočtu vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych verejných orgánov, rozpočtu Únie súvisiaceho s fondmi SSR, rozpočtu verejnoprávnych subjektov alebo rozpočtu združení verejných orgánov alebo verejnoprávnych subjektov; 112. „verejnoprávny orgán“ predstavuje akúkoľvek inštitúciu, ktorá sa spravuje verejným právom v zmysle článku 1 ods. 9 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES[28], a akékoľvek európske zoskupenie územnej spolupráce (EZÚS) zriadené v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1082/2006[29] bez ohľadu na to, či príslušné vnútroštátne vykonávacie ustanovenia považujú EZÚS za verejnoprávny orgán alebo súkromnoprávny subjekt; 113. „dokument“ znamená papier alebo elektronické médium s informáciami relevantnými v rámci tohto nariadenia; 114. „sprostredkovateľský subjekt“ znamená každý verejný alebo súkromný subjekt, ktorý koná pod vedením riadiaceho alebo certifikačného orgánu alebo ktorý vykonáva povinnosti v mene takéhoto orgánu vo vzťahu k príjemcom vykonávajúcim operácie; 115. „stratégia miestneho rozvoja“ znamená ucelený súbor operácií s cieľom splniť miestne ciele a uspokojiť miestne potreby, ktoré prispievajú k plneniu stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a ktoré sa realizujú v rámci partnerstva na primeranej úrovni; 116. „priebežné ukončenie“ znamená ukončenie operácií v dôsledku ročného zúčtovania pred celkovým ukončením programu; 117. „zmluva o partnerstve“ znamená dokument pripravený členským štátom spolu s partnermi v súlade s prístupom viacúrovňového riadenia, ktorý stanovuje stratégiu, priority a podmienky členského štátu na využívanie fondov SSR efektívnym a účinným spôsobom s cieľom dodržiavať stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ktorý schvaľuje Komisia po hodnotení a dialógu s členským štátom; 118. „kategória regiónov“ znamená začlenenie regiónov do kategórie „menej rozvinuté regióny“, „prechodné regióny“ alebo „vyspelejšie regióny“ podľa článku 82 ods. 2; 119. „žiadosť o platbu“ znamená žiadosť o platbu alebo vyhlásenie o výdavkoch, ktoré predložil členský štát Komisii; 120. „EIB“ znamená Európsku investičnú banku, Európsky investičný fond alebo akúkoľvek dcérsku spoločnosť Európskej investičnej banky; 121. „MSP“ znamená mikropodnik, malý alebo stredný podnik v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES alebo jeho následných zmien a doplnení. 122. „účtovný rok“ znamená na účely časti III obdobie od 1. júla do 30. júna s výnimkou prvého účtovného roka, v súvislosti s ktorým znamená obdobie od dátumu začiatku oprávnenosti výdavkov do 30. júna 2015. Posledný účtovný rok je od 1. júla 2022 do 30. júna 2023; 123. „finančný rok“ znamená na účely časti III obdobie od 1. januára do 31. decembra. ČASŤ IISPOLOČNÉ USTANOVENIA PLATNÉ PRE FONDY SSR HLAVA IZásady podpory Únie pre fondy SSR Článok 3 Rozsah pôsobnosti Pravidlá vymedzené v tejto časti sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia uvedené v časti III. Článok 4 Všeobecné zásady 1. Fondy SSR poskytujú podporu pre napĺňanie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu prostredníctvom viacročných programov, ktoré dopĺňajú národné, regionálne a miestne opatrenia, so zreteľom na integrované usmernenia a odporúčania pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a príslušné odporúčania Rady prijaté podľa článku 148 ods. 4 zmluvy.. 2. Komisia a členské štáty zabezpečujú, aby bola pomoc z fondov SSR konzistentná s politikami a prioritami Únie a komplementárna s inými nástrojmi Únie. 3. Podpora z fondov SSR sa poskytuje v úzkej spolupráci Komisie s členskými štátmi. 4. Členské štáty a nimi poverené orgány na tento účel sú zodpovedné za vykonávanie programov a plnenie ich úloh podľa tohto nariadenia a pravidiel pre jednotlivé fondy na príslušnej územnej úrovni v súlade s inštitucionálnym, právnym a finančným rámcom členského štátu a v súlade s týmto nariadením a pravidlami pre jednotlivé fondy. 5. Pri opatreniach týkajúcich sa uplatňovania a využívania fondov SSR, a najmä finančných a administratívnych prostriedkov potrebných na využívanie fondov, ktoré súvisia s podávaním správ, hodnotením, riadením a kontrolou, sa zohľadňuje zásada proporcionality vzhľadom na výšku pridelenej podpory. 6. Komisia a členské štáty zabezpečujú v súlade so svojimi príslušnými zodpovednosťami koordináciu medzi fondmi SSR a s inými politikami a nástrojmi Únie vrátane tých, ktoré tvoria rámec vonkajších opatrení Únie. 7. Časť rozpočtu Únie pridelená fondom SSR sa plní prostredníctvom spoločného riadenia členských štátov a Komisie v súlade s článkom 53 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách, s výnimkou sumy z KF prevedenej na Nástroj na prepojenie Európy, ktorý je uvedený v článku 84 ods. 4, a inovatívnych činností na podnet Komisie uvedených v článku 9 nariadenia o EFRR a s výnimkou technickej pomoci na podnet Komisie. 8. Komisia a členské štáty uplatňujú zásadu riadneho finančného hospodárenia v súlade s článkom 27 nariadenia o rozpočtových pravidlách. 9. Komisia a členské štáty zabezpečujú účinnosť fondov SSR, a to najmä prostredníctvom monitorovania, podávania správ a hodnotenia. 10. Komisia a členské štáty vykonávajú svoje úlohy súvisiace s fondmi SSR s cieľom znížiť administratívne zaťaženie príjemcov. Článok 5 Partnerstvo a viacúrovňové riadenie 1. V rámci zmluvy o partnerstve a v rámci každého programu vytvorí členský štát partnerstvo s týmito partnermi: 124. príslušnými regionálnymi, miestnymi, mestskými a ostatnými orgánmi verejnej správy; 125. hospodárskymi a sociálnymi partnermi; a 126. subjektmi, ktoré zastupujú občiansku spoločnosť vrátane partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládnych organizácií a subjektov zodpovedných za podporu rovnosti a nediskriminácie. 2. V súlade s prístupom viacúrovňového riadenia členské štáty zapoja partnerov do prípravy zmlúv o partnerstve a správ o dosiahnutom pokroku, ako aj do prípravy, vykonávania, monitorovania a hodnotenia programov. Partneri sa zúčastňujú monitorovacích výborov programov. 3. Komisia je oprávnená prijať delegované akty v súlade s článkom 142 s cieľom zabezpečiť Európsky kódex správania, v ktorom sa stanovia ciele a kritériá na podporu vykonávania partnerstva a na uľahčenie využívania informácií, skúseností, výsledkov a osvedčených postupov medzi členskými štátmi. 4. Aspoň raz za rok Komisia v prípade každého fondu SSR prerokuje využívanie podpory z fondov SSR s organizáciami zastupujúcimi partnerov na úrovni Únie. Článok 6 Súlad s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi Operácie financované z fondov SSR sú v súlade s platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Článok 7 Podpora rovnosti mužov a žien a nediskriminácie Členské štáty a Komisia zabezpečia, aby sa v priebehu prípravy a vykonávania programov podporovala rovnosť mužov a žien a začlenenie hľadiska rodovej rovnosti. Členské štáty a Komisia prijmú primerané opatrenia na to, aby zabránili akejkoľvek diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, náboženstva alebo vierovyznania, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie počas prípravy a vykonávania programov. Článok 8 Udržateľný rozvoj Ciele fondov SSR sa uskutočňujú v rámci trvalo udržateľného rozvoja a podpory cieľa Únie ochraňovať a zlepšovať životné prostredie podľa článku 11 zmluvy, pričom sa zohľadňuje zásada „znečisťovateľ platí“. Členské štáty a Komisia zabezpečia, aby sa v priebehu prípravy a vykonávania zmlúv o partnerstve a programov podporovali požiadavky na ochranu životného prostredia, efektívnosť zdrojov, zmierňovanie zmien klímy a prispôsobovanie sa im, odolnosť voči prírodným katastrofám a predchádzanie riziku a jeho riadenie. Členské štáty poskytnú informácie o podpore cieľov v oblasti zmien klímy pomocou metodiky prijatej Komisiou. Komisia prijme túto metodiku prostredníctvom vykonávacieho aktu. Vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom prešetrovania uvedenom v článku 143 ods. 3. HLAVA II STRATEGICKÝ PRÍSTUP KAPITOLA ITematické ciele pre fondy SSR a spoločný strategický rámec Článok 9 Tematické ciele Z každého fondu SSR sa podporujú tieto tematické ciele v súlade s ich poslaním, aby sa prispelo k stratégii Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu: 127. posilnenie výskumu, technologického rozvoja a inovácií, 128. zlepšenie prístupu k informáciám a ku komunikačným technológiám a zlepšenie ich využívania a kvality, 129. zvýšenie konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov, sektora poľnohospodárstva (v prípade EPFRV) a sektora rybného hospodárstva a akvakultúry (v prípade EFNRH), 130. podpora prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vo všetkých sektoroch, 131. podpora prispôsobovania sa zmenám klímy, predchádzania a riadenia rizika, 132. ochrana životného prostredia a presadzovanie efektívnosti zdrojov, 133. podpora udržateľnej dopravy a odstraňovanie prekážok v kľúčových sieťových infraštruktúrach, 134. podpora zamestnanosti a mobility pracovnej sily, 135. podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe, 136. investovanie do vzdelania, zručností a celoživotného vzdelávania, 137. zvyšovanie inštitucionálnych kapacít a efektivity verejnej správ. Tematické ciele sa prevedú do priorít špecifických pre každý fond SSR a vymedzia sa v pravidlách pre jednotlivé fondy. Článok 10 Spoločný strategický rámec S cieľom presadiť harmonický, vyvážený a trvalo udržateľný rozvoj Únie sa celkové a čiastkové ciele stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu pretransformujú prostredníctvom spoločného strategického rámca do kľúčových činností fondov SSR. Článok 11 Obsah Spoločný strategický rámec zavedie: 138. pre každý tematický cieľ kľúčové činnosti, ktoré budú podporované z každého fondu SSR; 139. kľúčové územné výzvy mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí, ako aj oblastí s osobitnými územnými charakteristikami uvedenými v článkoch 174 a 349 zmluvy, ktoré sa riešia fondmi SSR; 140. horizontálne zásady a ciele politiky pre využívanie fondov SSR; 141. prioritné oblasti v rámci spolupráce pre každý z fondov SSR, v prípade potreby so zreteľom na stratégie pre makroregióny a prímorské oblasti; 142. mechanizmy koordinácie medzi fondmi SSR a s ostatnými príslušnými politikami a nástrojmi Únie vrátane vonkajších nástrojov pre spoluprácu; 143. mechanizmy na zabezpečenie súladu a konzistencie programovania fondov SSR s konkrétnymi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a s príslušnými odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy. Článok 12 Prijatie a preskúmanie Komisia je splnomocnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 142 o spoločnom strategickom rámci do 3 mesiacov od prijatia tohto nariadenia. V prípade významných zmien stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu Komisia preskúma a v prípade potreby prijme prostredníctvom delegovaného aktu v súlade s článkom 142 revidovaný spoločný strategický rámec. Do 6 mesiacov od prijatia revidovaného spoločného strategického rámca členské štáty v prípade potreby navrhnú zmeny a doplnenia zmlúv o partnerstve a programov, aby zabezpečili ich súlad s revidovaným spoločným strategickým rámcom. KAPITOLA IIZmluva o partnerstve Článok 13 Príprava zmluvy o partnerstve 144. Každý členský štát pripraví zmluvu o partnerstve na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. 145. Členské štáty vypracujú zmluvu o partnerstve v spolupráci s partnermi uvedenými v článku 5. Zmluva o partnerstve sa pripraví na základe dialógu s Komisiou. 146. V zmluve o partnerstve sa upravuje všetka podpora poskytnutá z fondov SSR príslušnému členskému štátu. 147. Každý členský štát zašle svoju zmluvu o partnerstve Komisii do 3 mesiacov od prijatia spoločného strategického rámca. Článok 14 Obsah zmluvy o partnerstve Zmluva o partnerstve musí obsahovať: 148. opatrenia zabezpečujúce súlad so stratégiou Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu vrátane: i) analýzy rozdielov a potrieb v oblasti rozvoja vzhľadom na tematické ciele a kľúčové činnosti definované v spoločnom strategickom rámci a čiastkové ciele stanovené v odporúčaniach Rady pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 a príslušných odporúčaniach Rady podľa článku 148 ods. 4 zmluvy; ii) súhrnnej analýzy hodnotení ex ante programov, na základe ktorej sa odôvodní výber tematických cieľov a orientačné pridelenie finančných prostriedkov z fondov SSR; iii) zhrnutia hlavných výsledkov očakávaných pre každý z fondov SSR v prípade každého tematického cieľa; iv) orientačného rozdelenia podpory Únie podľa tematického cieľa na vnútroštátnej úrovni pre každý z fondov SSR, ako aj celkovú orientačnú sumu podpory plánovanej na ciele súvisiace so zmenami klímy; v) hlavných prioritných oblastí spolupráce v prípade potreby so zreteľom na stratégie pre makroregióny a prímorské oblasti; vi) horizontálnych zásad a cieľov politiky pre využívanie fondov SSR; vii) zoznamu programov v rámci EFRR, ESF a KF s výnimkou programov v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce a zoznamu programov v prípade EPFRV a EFNRH spolu s príslušnými orientačnými pridelenými finančnými prostriedkami podľa fondu SSR a roku; 149. integrovaný prístup k územnému rozvoju podporovaný z fondov SSR, ktorý vymedzuje: i) mechanizmy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ktoré zabezpečujú koordináciu medzi fondmi SSR a inými finančnými nástrojmi Únie alebo vnútroštátnymi finančnými nástrojmi s EIB; ii) opatrenia na zabezpečenie integrovaného prístupu na využívanie fondov SSR, s cieľom územného rozvoja mestských, vidieckych, pobrežných a rybárskych oblastí a oblastí s osobitnými územnými charakteristikami, predovšetkým opatrenia na uplatňovanie článkov 28, 29 a 99, v prípade potreby doplnené o zoznam miest, ktoré sa majú zapojiť do platformy rozvoja miest, ako sa uvádza v článku 8 nariadenia o EFRR; 150. integrovaný prístup k riešeniu osobitných potrieb zemepisných oblastí najviac postihnutých chudobou alebo potrieb cieľových skupín, ktorým najviac hrozí diskriminácia alebo vylúčenie, s osobitným dôrazom na marginalizované skupiny obyvateľstva, a v prípade potreby vrátane orientačných pridelených finančných prostriedkov pre príslušné fondy SSR; 151. opatrenia na zabezpečenie efektívneho vykonávania, vrátane: i) konsolidovanej tabuľky míľnikov a čiastkových cieľov stanovených v rámci programov pre rámec výkonnosti uvedený v článku 19 ods. 1 spolu s metodikou a mechanizmom na zabezpečenie súladu medzi programami a fondmi SSR; ii) súhrnného hodnotenia plnenia predbežných podmienok a činností, ktoré sa majú vykonať na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a časového plánu ich vykonania v prípade, že predbežné podmienky neboli splnené; iii) informácií potrebných na overenie ex ante súladu s pravidlami o doplnkovosti, ako sa definujú v časti III tohto nariadenia; iv) činností vykonaných s cieľom zapojiť partnerov a ich úlohy v rámci prípravy zmluvy o partnerstve a správy o dosiahnutom pokroku, ako sa stanovuje v článku 46 tohto nariadenia; 152. opatrenia na zabezpečenie efektívneho využívania fondov SSR vrátane: i) posúdenia, či je potrebné posilniť administratívnu kapacitu orgánov a prípadne príjemcov, a činností, ktoré je potrebné vykonať na tento účel; ii) zhrnutia plánovaných činností a zodpovedajúcich cieľov programov s cieľom dosiahnuť zníženie administratívneho zaťaženia príjemcov; iii) hodnotenia existujúcich systémov elektronickej výmeny údajov a plánovaných činností s cieľom umožniť, aby sa všetky výmeny informácií medzi príjemcami a orgánmi zodpovednými za riadenie a kontrolu programov vykonávali výlučne formou elektronickej výmeny údajov. Článok 15 Prijatie a zmena a doplnenie zmluvy o partnerstve 1. Komisia posúdi súlad zmluvy o partnerstve s týmto nariadením, so spoločným strategickým rámcom a s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a odporúčaniami Rady prijatými podľa článku 148 ods. 4 zmluvy pri zohľadnení hodnotení ex ante programov a predloží pripomienky do 3 mesiacov od dátumu predloženia zmluvy o partnerstve. Členský štát poskytne všetky potrebné dodatočné informácie a v prípade potreby upraví zmluvu o partnerstve. 2. Komisia prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie o schválení zmluvy o partnerstve najneskôr šesť mesiacov po jej predložení členským štátom za predpokladu, že všetky pripomienky Komisie boli uspokojujúco zohľadnené. Zmluva o partnerstve nenadobudne platnosť pred 1. januárom 2014. 3. Ak členský štát navrhne zmenu a doplnenie zmluvy o partnerstve, Komisia vykoná posúdenie v súlade s odsekom 1 a v prípade potreby prijme prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnutie o schválení zmeny a doplnenia. KAPITOLA IIITematická koncentrácia, podmienky ex ante a preskúmanie výkonnosti Článok 16 Tematická koncentrácia Členské štáty v súlade s pravidlami pre jednotlivé fondy zameriavajú podporu na opatrenia, ktoré prinášajú najvyššiu pridanú hodnotu, pokiaľ ide o stratégiu Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu s cieľom riešiť výzvy definované v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny podľa článku 121 ods. 2 zmluvy a v príslušných odporúčaniach Rady prijatých podľa článku 148 ods. 4 zmluvy a s ohľadom na celonárodné a regionálne potreby. Článok 17 Podmienky ex ante 153. Podmienky ex ante sa vymedzia pre každý fond SSR v pravidlách pre jednotlivé fondy. 154. Členské štáty posúdia, či sú uplatniteľné podmienky ex ante splnené. 155. V prípade podmienok ex ante , ktoré nie sú splnené v deň predloženia zmluvy o partnerstve, členské štáty v zmluve o partnerstve uvedú súhrn činností, ktoré sa majú vykonať na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, a časový plán ich vykonávania s cieľom zabezpečiť ich splnenie najneskôr dva roky po prijatí zmluvy o partnerstve alebo do 31. decembra 2016, podľa toho, čo nastane skôr. 156. Členské štáty podrobne opíšu činnosti súvisiace so splnením podmienok ex ante , vrátane časového plánu ich vykonania, v príslušných programoch. 157. Komisia posúdi poskytnuté informácie o plnení podmienok ex ante v rámci jej hodnotenia zmluvy o partnerstve a programov. Pri prijímaní programu môže rozhodnúť o pozastavení všetkých alebo niektorých priebežných platieb určených na program do uspokojivého ukončenia činností na splnenie podmienok ex ante . Ak činnosti na splnenie podmienok ex ante nebudú ukončené v rámci lehoty stanovenej pre daný systém, predstavuje to základ pre pozastavenie platieb Komisiou. 158. Odseky 1 až 5 sa neuplatňujú na programy v rámci cieľa Európskej územnej spolupráce. Článok 18 Výkonnostná rezerva Päť percent finančných prostriedkov pridelených pre každý fond SSR a členský štát s výnimkou finančných prostriedkov pridelených na cieľ Európska územná spolupráca a na hlavu V nariadenia EFNRH tvorí výkonnostnú rezervu, ktorá sa má prideliť v súlade s ustanoveniami článku 20. Článok 19 Preskúmanie výkonnosti 1. Komisia v spolupráci s členskými štátmi skontroluje výkonnosť programov v každom členskom štáte v roku 2017 a v roku 2019 s ohľadom na výkonnostný rámec stanovený v príslušnej zmluve o partnerstve a programoch. Spôsob vytvorenia výkonnostného rámca a prideľovania výkonnostnej rezervy sa uvádza v prílohe I. 2. Počas týchto kontrol sa preskúma dosiahnutie čiastkových c