Na tento účel by bolo dôležité aktívne zvyšovať informovanosť v tretích krajinách s ohľadom na pochopenie požiadaviek mechanizmu CBAM a ich dodržiavanie. EÚ bude navyše spolupracovať s tretími krajinami, ktorých obchod do EÚ bude týmto nariadením dotknutý, s cieľom skúmať možnosti dialógu a spolupráce, pokiaľ ide o vykonávanie konkrétnych prvkov mechanizmu. Mala by preskúmať aj možnosti uzatvorenia dohôd s cieľom zohľadňovať ich mechanizmus stanovovania cien uhlíka.

Ako je uvedené v Európskej zelenej dohode, mechanizmus CBAM by zabezpečil, že cena dovážaného tovaru bude presnejšie zohľadňovať jeho obsah uhlíka. Toto opatrenie je navrhnuté tak, aby bolo v súlade s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“), ako aj s inými medzinárodnými záväzkami Únie. Predsedníčka von der Leyenová navyše zdôraznila, že „[u]hlík musí mať svoju cenu, pretože príroda už túto cenu platiť nemôže. Tento mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach by mal motivovať zahraničných výrobcov a dovozcov z EÚ, aby znížili emisie uhlíka“.

Ako súčasť balíka Fit for 55 sa navrhuje aj revízia EU ETS. Zahŕňa to rozšírenie EU ETS na námornú dopravu, ako aj zavedenie obchodovania s emisnými kvótami v odvetviach budov a cestnej dopravy. Vyššia ambícia navrhovaných zmien EU ETS v oblasti klímy sa však prejavuje hlavne v prísnejšom strope emisií, čo znamená, že celkový počet dostupných kvót klesne. Prísnejší strop emisií znamená silnejší signál o cene uhlíka. Cieľ klimatickej neutrality EÚ a rozhodnutie zvýšiť ambíciu v oblasti klímy do roku 2030 takisto vedú k prehodnoteniu existujúcich opatrení proti riziku úniku uhlíka. Predovšetkým, hoci bezodplatné prideľovanie emisných kvót účinne zabraňuje rizikám úniku uhlíka, oslabuje signál o cene uhlíka pre priemysel Únie v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami.

V kontexte balíka Fit for 55 nie je mechanizmus CBAM samostatným opatrením. Je to opatrenie politiky v oblasti klímy zamerané na zachovanie integrity ambície EÚ v oblasti klímy smerujúcej ku konečnému cieľu, ktorým je klimatická neutralita. Úlohou mechanizmu CBAM je riešiť riziko úniku uhlíka a posilniť systém EU ETS. Existuje teda silný vzájomný vzťah medzi EU ETS a mechanizmom CBAM.

Zároveň sa očakáva, že keď Únia zvýši svoje ambície v oblasti klímy, zväčšia sa rozdiely oproti úrovni opatrení tretích krajín v oblasti klímy, čo v prípade EÚ povedie k zvýšeniu riziko úniku uhlíka. Vyplývalo by to z čoraz ambicióznejších cieľov EÚ týkajúcich sa znižovania emisií GHG, ktoré by mali znížiť celkový počet kvót ETS. V dôsledku toho sa posilní signál o cene uhlíka z EU ETS, ktorý stimuluje výrobcov v Únii, aby znižovali emisie, ale zväčšia sa rozdiely voči krajinám bez mechanizmov stanovovania cien uhlíka. Okrem toho aj celkové bezodplatné prideľovanie kvót časom klesne v súlade so znížením emisného stropu.

Pokiaľ má značný počet medzinárodných partnerov EÚ politický prístup, ktorý nevedie k rovnakej úrovni ambícií v oblasti klímy, ako má Únia, a pretrvávajú rozdiely v cene uplatnenej na emisie GHG, existuje riziko úniku uhlíka. K úniku uhlíka dochádza, ak z dôvodu odlišných úrovní ambícií týkajúcich sa politík v oblasti klímy podniky pôsobiace v určitých priemyselných odvetviach alebo pododvetviach presunuli výrobu do iných krajín s menej prísnymi emisnými obmedzeniami, alebo ak dovoz z týchto krajín pre rozdiely v politike v oblasti klímy nahradil rovnocenné výrobky, pri ktorých sa produkuje menej emisií GHG. Pritom by hrozilo oslabenie účinnosti politík EÚ zameraných na znižovanie emisií a mohlo by to viesť aj k zvyšovaniu ich celkových emisií v celosvetovom meradle, čím by sa ohrozilo zníženie emisií GHG, ktoré je naliehavo potrebné, ak má svet udržať globálnu priemernú teplotu výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia.

Na splnenie zníženia uvedených emisií GHG v súlade s európskym právnym predpisom v oblasti klímy navrhuje Komisia do júla 2021 podľa potreby revidovať všetky relevantné nástroje politiky v balíku Fit for 55, ktorý obsahuje najmä preskúmanie odvetvových právnych predpisov v oblasti klímy, energetiky, dopravy a daňového systému. Mechanizmus kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) oznámený v Európskej zelenej dohode je súčasťou tohto balíka a poslúži ako základný prvok súboru nástrojov EÚ na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej EÚ do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou tým, že sa zameria na riešenie rizík úniku uhlíka vyplývajúcich z vyššej ambície Únie v oblasti klímy. Európsky parlament prijal v marci 2021 rezolúciu, v ktorej podporuje zavedenie mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach zlučiteľného s pravidlami WTO.

Vedúce postavenie Európskej únie na medzinárodnej úrovni musí ísť ruka v ruke s odvážnymi opatreniami na domácej úrovni. Na splnenie cieľa klimaticky neutrálnej EÚ do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou je potrebné, aby Únia zvýšila svoje ambície pre nadchádzajúcu dekádu a aktualizovala rámec politík v oblasti klímy a energetiky. Začatie tohto procesu sa plánuje už v rámci existujúcej legislatívy EÚ. Ako sa navyše uvádza v Európskej zelenej dohode, Komisia navrhla nový cieľ EÚ do roku 2030 znížiť emisie skleníkových plynov (ďalej len „GHG“) minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990 na základe komplexného posúdenia vplyvu. Tento cieľ bol schválený Európskou radou a oznámený do Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, čím sa stal medzinárodne záväzným. Európsky právny predpis v oblasti klímy, tak ako bol dohodnutý so spoluzákonodarcami, stanovuje nový cieľ do roku 2030, pričom sa klimatická neutralita EÚ stáva právne záväzným cieľom.

Pokiaľ ide o správu uvedeného opatrenia, udelenie právomoci príslušným vnútroštátnym orgánom by maximálne zvýšilo účinnosť jeho vykonávania a presadzovania, pretože by sa zohľadnili vnútroštátne skúsenosti s riadením EU ETS. Systém, v ktorom príslušné vnútroštátne orgány v oblasti klímy zohrávajú hlavnú úlohu, do veľkej miery odzrkadľuje nastavenie, ktoré sa takmer desať rokov úspešne používa v systéme EU ETS.

Obsah uhlíka vo výrobkoch je základným prvkom mechanizmu CBAM, pretože ukazuje emisie GHG (ako ekvivalent oxidu uhličitého, ďalej len „CO2e“) uvoľnené pri ich výrobe v zahraničí. Používa sa preto, aby sa s dovážanými výrobkami nezaobchádzalo menej priaznivo ako s domácimi výrobkami vyrobenými v zariadeniach systému EU ETS. Pretože zariadenia zahrnuté do EU ETS podliehajú cene uhlíka posúdenej podľa ich skutočných emisií, dovážané výrobky v rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM by takisto mali byť posudzované na základe ich skutočných emisií GHG. Aby sa však podniky mohli prispôsobiť takémuto prístupu, na začiatok sa navrhuje prechodné obdobie bez finančnej kompenzácie.

Navrhované pokrytie výrobkov mechanizmom CBAM je ohraničené odvetviami a emisiami, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, ktorého pokrytie odvetví je zasa založené na rôznych kvantitatívnych a kvalitatívnych kritériách spojených s environmentálnymi cieľmi EU ETS a rozsah pôsobnosti mechanizmu CBAM by sa mal stanoviť odkazom na určitý tovar jeho zatriedením v kombinovanej nomenklatúre. To splní účel, ktorým je dané opatrenie motivované, a to zabezpečiť zmiernenie rizík úniku uhlíka v určitých energeticky náročných odvetviach. Mechanizmus CBAM stavia na klimatickej logike systému EU ETS a začína sa odvetviami, v ktorých sú emisie v absolútnych číslach najvyššie, teda tam, kde by mal najväčší význam.

Nie je to v protiklade s prenesením vykonávania a presadzovania na príslušné vnútroštátne orgány, malo by sa to však obmedziť na vykonávanie a presadzovanie.

Ak by sa mechanizmus CBAM navyše neuplatňoval jednotne, stimuloval by správanie, ktoré by viedlo k odkloneniu obchodu a výberu najvhodnejšej jurisdikcie, keďže vývozcovia z tretích krajín by dovážali tovar cez jurisdikcie EÚ, ktoré uplatňujú mechanizmus CBAM najzhovievavejšie.

Zavedením mechanizmu CBAM v celej EÚ sa vytvorí spoločný a jednotný rámec na zabezpečenie ekvivalencie medzi politikou stanovovania cien uhlíka uplatňovanou na vnútornom trhu EÚ a politikou stanovovania cien uhlíka uplatňovanou na dovoz. Jeho účel je čisto environmentálny a má cezhraničný rozmer, takže členské štáty k nemu nemôžu pristupovať samostatne. Mechanizmus CBAM by mal byť vzhľadom na svoju environmentálnu povahu a v záujme zabránenia odkloneniu obchodu efektívnejší, ak by sa uplatňoval jednotným spôsobom na úrovni Únie, mal by odzrkadľovať EU ETS a byť navrhnutý tak, aby bol zlučiteľný s pravidlami WTO.

Únia od roku 1992 pracuje na hľadaní spoločných riešení a presadzovaní globálnych opatrení na boj proti zmene klímy. Opatrenia na úrovni EÚ by sa konkrétnejšie mali zamerať na nákladovo efektívne dosiahnutie dlhodobých klimatických cieľov a zároveň na zabezpečenie spravodlivosti a environmentálnej integrity. Zavedenie spoľahlivého riadenia s cieľom dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu pomôže zaručiť, že EÚ vytrvá na ceste k naplneniu tohto cieľa.

Existujúcim mechanizmom na riešenie rizika úniku uhlíka je bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a v niektorých prípadoch finančné opatrenia na kompenzáciu nepriamych emisných nákladov z dôvodu zvyšovania cien elektrickej energie spôsobeného systémom EU ETS (nepriame náklady na emisie). Mechanizmus CBAM je alternatívou k uvedeným opatreniam, a preto by ich časom mal nahradiť. Aby sa však výrobcovia, dovozcovia a obchodníci mohli prispôsobiť novému režimu, zníženie prideľovania bezodplatných kvót by sa malo vykonávať postupne, kým sa bude mechanizmus CBAM zavádzať, aby sa zabránilo ich kumulovaniu.

Okrem uvedených aktivít sa útvary Komisie zapojili do rozsiahlych dvojstranných konzultácií so subjektmi verejného sektora v EÚ a tretích krajinách, s obchodnými združeniami, jednotlivými spoločnosťami a MVO. Cielené konzultácie vykonával súčasne externý dodávateľ, ktorý uskutočnil celkovo 25 hĺbkových rozhovorov s vrcholovými manažérmi a združeniami z odvetví základných materiálov, s výrobcami, MVO a tvorcami politík. Uskutočnili sa dve kolá rozhovorov. Ako prvý krok sa v počiatočnom štádiu uskutočnilo 17 neformálnych rozhovorov určených na identifikáciu relevantných problematických bodov a otvorených otázok na ďalší výskum. V druhom kroku sa uskutočnilo ďalších osem rozhovorov s cieľom overiť, či s názormi a obavami z neformálnych rozhovorov súhlasí aj širšia skupina zainteresovaných strán. Z priemyslu pochádzalo 17 zainteresovaných strán, z MVO päť a z inštitúcií členských štátov pochádzali tri.

Pokiaľ ide o problém úniku uhlíka, väčšina respondentov uvádza, že ide o skutočný problém a že mechanizmus CBAM môže vyriešiť únik uhlíka, podporiť spotrebu nízkouhlíkových výrobkov v EÚ a stimulovať zavádzanie nízkouhlíkových technológií a ambicióznych politík v oblasti klímy v tretích krajinách. V otázke účinnosti súčasných opatrení v kontexte EU ETS a pravidiel štátnej pomoci na obmedzenie úniku uhlíka a v otázke schopnosti iných regulačných opatrení znížiť emisie GHG majú spoločnosti, obchodné združenia a subjekty verejného sektora kladný názor, kým občania a iné zainteresované strany sú kritickejší. Respondenti navrhujú, že mechanizmus CBAM by sa mal zamerať na výrobky z činností, ktoré už sú obsiahnuté v EU ETS (najmä tie s najvyšším rizikom úniku uhlíka) a mal by sa vzťahovať na celé hodnotové reťazce.

Výberom politickej možnosti 4 pre materiálne výrobky a emisného faktora uhlíka pre elektrickú energiu by sa zaviedol primeraný mechanizmus na riešenie zmeny klímy tým, že sa znížia emisie GHG v Únii a zabráni sa tomu, aby sa tieto emisie nahradili emisiami mimo Únie. Okrem toho postupné rušenie bezodplatného prideľovania kvót v rámci EU ETS v dotknutých odvetviach v kombinácii s postupným zavádzaním mechanizmu CBAM by zabezpečilo opatrný a predvídateľný prechod pre podniky a orgány.

Pokiaľ ide o elektrickú energiu, uprednostnenou možnosťou je uplatňovanie mechanizmu CBAM na základe emisného faktora uhlíka, a to aj s možnosťou, aby dovozcovia preukazovali nižšie emisie. Obe možnosti prispievajú k zmierneniu rizík úniku uhlíka tým, že strednodobo v blízkosti hraníc EÚ odrádzajú od výstavby zariadení na výrobu energie s vysokými emisiami uhlíka, ktoré by mohli nahradiť generátory v EÚ vystavené rastúcim nákladom na emisie oxidu uhličitého. Možnosť založená na emisnom faktore uhlíka sa však javí omnoho účinnejšia na zamedzenie úniku uhlíka a udržiava administratívne náklady na nízkej úrovni.

Systém založený na skutočných emisiách dovážaného tovaru zabezpečuje spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie so všetkým dovážaným tovarom a tesnú koreláciu s EU ETS. Systém mechanizmu CBAM však bude potrebné doplniť o možnosť založiť výpočty na súbore štandardných hodnôt, ktoré sa použijú v situáciách, keď nie sú dostupné dostatočné údaje o emisiách. Navyše počas začiatočnej prechodnej fázy, keď dovozcovia ešte nemusia byť schopní predkladať údaje o skutočných emisiách, ktoré systém požaduje, by sa mohla uplatňovať aj štandardná hodnota. Túto možnosť bude potrebné koncipovať tak, aby plne rešpektovala medzinárodné záväzky EÚ, najmä pravidlá WTO, a preto bude potrebné zabezpečiť, aby pri uplatňovaní štandardnej hodnoty dovozcovia v každom prípade dostali príležitosť preukázať na svojich skutočných emisiách, že ich výkonnosť je lepšia než takáto hodnota. Navyše s ohľadom na postupné zavádzanie mechanizmu CBAM a zodpovedajúce rušenie bezodplatných kvót bude potrebné zabezpečiť, aby dovoz nebol v žiadnej chvíli znevýhodnený oproti domácej výrobe EÚ.

Na základe uvedeného sa v posúdení vplyvu dospelo k názoru, že možnosť 4 poskytuje jasné prínosy v porovnaní so všetkými ostatnými hodnotenými možnosťami. Navrhlo sa preto, aby sa mechanizmus CBAM zaviedol na vybrané výrobky vo forme certifikátov CBAM na základe skutočných emisií. Navrhuje sa aj zavádzať mechanizmus CBAM postupne, súčasne so zodpovedajúcim znižovaním prideľovaných bezodplatných kvót v zodpovedajúcich zariadeniach systému EU ETS. Táto politická možnosť zabezpečí vysokú mieru účinnosti mechanizmu CBAM.

V súlade s prístupmi uplatnenými na materiálne výrobky sa musí stanoviť referenčná hodnota emisií viazaných v dovážanej elektrickej energii v súvislosti so stanovením zodpovedajúcich povinností v rámci mechanizmu CBAM. Pre elektrickú energiu sa používajú dve alternatívne možnosti na určenie referenčnej hodnoty pre viazané emisie, konkrétne a) priemerná intenzita emisií GHG mixu elektrickej energie EÚ a b) priemerný emisný faktor GHG mixu elektrickej energie EÚ. Ako v prípade iných možností, dovozcovia by stále mali možnosť dokázať, že úroveň emisií z ich zariadenia je nižšia ako uvedené referenčné hodnoty.

Predpokladá sa, že náklady na dodržiavanie predpisov sa zvýšia dovozcom v Únii, ktorí by podliehali povinnostiam súvisiacim s mechanizmom CBAM. To je možné urobiť buď na základe štandardnej hodnoty, alebo poskytnutím overených informácií o skutočných emisiách. Hoci by sa monitorovanie týchto skutočných emisií uskutočňovalo mimo Únie, na dovozcoch spočíva zodpovednosť – a tým aj náklady –, aby príslušným orgánom poskytli overenie ýkajúce sa tohto monitorovania. V prípade možností 1, 2, 3, 4 a 5, keď sa emisie deklarujú so štandardnou hodnotou, nie je potrebné monitorovanie emisií z výrobného procesu, preto aj vzniknuté náklady sú obmedzené. Ak sa však dovozcovia rozhodnú požiadať o používanie skutočných emisií z výrobného procesu, monitorovaním vzniknú podniku dodatočné náklady. Pri možnosti 6 sa štandardné hodnoty musia určiť tak pre materiály, ako aj vyrobený tovar. Administratívne úsilie je relatívne nízke pre výrobcov materiálov v EÚ, čo znamená, že výrobcovia nemusia preukazovať uhlíkovú náročnosť svojej výroby.

Mechanizmus CBAM sa bude uplatňovať na dovoz tovaru pri cene uhlíka, ktorú stanoví systém EU ETS prostredníctvom systému aukcií. Účtovanie dovozcom by vychádzalo buď zo štandardnej hodnoty, alebo zo skutočných emisií viazaných na dovoz. Možnosť preukázať, že uhlíková efektívnosť ich výrobku je lepšia ako štandardná hodnota, by zvýšila zložitosť systému, ale ponúka aj stimuly na zníženie emisií pre podiel materiálov vyvážaných do EÚ.

Možnosť 5 je variantom možnosti 3 s rozšíreným rozsahom pôsobnosti pozdĺž hodnotového reťazca. Materiály s vysokými emisiami uhlíka, ktoré sú súčasťou polovýrobkov a hotových výrobkov, by boli pokryté v celom hodnotovom reťazci. V prípade dovozu by mechanizmus CBAM opäť vychádzal zo skutočných emisií výrobcov z tretích krajín.

Možnosť 4 by sa uplatňovala rovnako ako možnosť 3. Pozostáva z odovzdávania certifikátov CBAM o dovážaných výrobkoch. Táto možnosť však zohľadňuje aj desaťročné obdobie postupného zavádzania, ktoré by sa začalo v roku 2026 a počas ktorého by sa postupne upúšťalo od bezodplatného prideľovania kvót v rámci EU ETS každoročným znižovaním o 10 percentuálnych bodov a postupne by sa zavádzal mechanizmus CBAM. Počas tohto obdobia by bol mechanizmus CBAM znížený úmerne k množstvu bezodplatných kvót pridelených v danom odvetví.

Druhou možnosťou je uplatniť na dovoz systém, ktorý kopíruje režim EU ETS uplatniteľný na domácu výrobu. Táto možnosť prináša – podobne ako pri systéme kvót v rámci EU ETS – odovzdávanie certifikátov (ďalej len „certifikáty CBAM“) dovozcami na základe intenzity viazaných emisií výrobkov, ktoré dovážajú do Únie, a zakúpených za cenu, ktorá zodpovedá kvótam EU ETS v danom čase. Tieto certifikáty nebudú prepojené so systémom kvót EU ETS, ale budú odzrkadľovať cenu týchto kvót na zabezpečenie koherentného prístupu k stanovovaniu cien v rámci EU ETS. Vnútroštátne orgány v oblasti klímy budú spravovať predaj certifikátov CBAM a dovozcovia budú týmto orgánom povereným riadením mechanizmu CBAM predkladať vyhlásenia o overených viazaných emisiách v dovážaných výrobkoch a odovzdávať počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá deklarovaným emisiám. Takéto vyhlásenie a odovzdávanie sa uskutoční – podobne ako v prípade EU ETS – pri ročnom zosúladení údajov, ktoré sa uskutoční v roku nasledujúcom po roku dovozu na základe ročných objemov dovozu. Intenzita emisií uhlíka výrobkov by vychádzala zo štandardných hodnôt; dovozcovia by však dostali príležitosť v čase ročného zosúladenia údajov požiadať o zníženie mechanizmu CBAM na základe svojich individuálnych emisných parametrov. Mali by takisto nárok požiadať o zníženie mechanizmu CBAM za každú cenu uhlíka zaplatenú v krajine výroby (na ktorú sa pri vývoze neposkytuje rabat ani iná kompenzácia).

Prvou možnosťou pre mechanizmus CBAM je dovozná uhlíková daň, ktorú by dovozca zaplatil pri vstupe výrobkov do EÚ. Daň by vyberal colný úrad na hraniciach na základe dane, ktorá by zohľadňovala cenu uhlíka v Únii v kombinácii s nastavenou uhlíkovou náročnosťou výrobkov. Dovozcovia by mali možnosť požiadať o zníženie povinnosti v rámci mechanizmu CBAM na základe svojej individuálnej uhlíkovej stopy a prípadnej ceny uhlíka, ktorú zaplatili v krajine výroby.

Kapitola IV obsahuje ustanovenia týkajúce sa certifikátov CBAM. V článkoch 20 až 24 sa stanovujú podrobné pravidlá o životnom cykle certifikátov CBAM od ich predaja po kontrolu ich odovzdávania alebo prípadné spätné odkúpenie a ich konečné zrušenie. Článok 20 sa podrobne zaoberá predajom certifikátov príslušnými orgánmi. V článku 21 je uvedený výpočet ceny certifikátov, ktorý vykonáva Komisia každý týždeň. V článku 22 sú stanovené postupy na zabezpečenie toho, aby každý schválený deklarant splnil svoju povinnosť a odovzdal certifikáty do národného registra. V článku 23 sa stanovuje právo schváleného deklaranta požiadať príslušný orgán o spätné odkúpenie obmedzeného počtu certifikátov CBAM, ktoré mu zostávajú na účte po odovzdaní. Napokon v článku 24 sa stanovuje, že do 30. júna v každom roku je príslušný orgán povinný zrušiť certifikáty zostávajúce na účte každého deklaranta po odovzdaní a prípadnom spätnom odkúpení.

Kapitola II obsahuje ustanovenia o povinnostiach a právach deklarantov tovaru. Konkrétnejšie sú sem zahrnuté ustanovenia o podmienkach pre žiadosť o povolenie na dovoz tovaru CBAM (články 4 a 5), povinnosť schváleného deklaranta predkladať do 31. mája každého roku výročné vyhlásenie CBAM, ako aj obsah uvedeného vyhlásenia (článok 6), zásady výpočtu emisií viazaných v tovare dovezenom do EÚ v predchádzajúcom kalendárnom roku (článok 7, ako je ďalej uvedené v prílohe III) a postup overovania týchto emisií akreditovanými overovateľmi (článok 8, ktorý dopĺňajú požiadavky na podávanie správ a zásady overovania uvedené v prílohách IV a V). Uvádzajú sa tu aj zásady zohľadňovania ceny uhlíka zaplatenej v tretích krajinách (článok 9). A napokon podľa článku 10 má prevádzkovateľ zariadenia v tretej krajine možnosť požiadať Komisiu o zaradenie do centrálnej databázy. Po registrácii sa prevádzkovateľ môže rozhodnúť poskytnúť informácie o overených viazaných emisiách schválenému deklarantovi. Schválený deklarant môže poskytnuté informácie použiť na splnenie povinnosti deklarovať overené informácie o viazaných emisiách pri dovoze tovaru vyrobeného v zariadení zaregistrovanom v centrálnej databáze do Únie.

Komisia zabezpečí, aby sa zaviedli mechanizmy monitorovania a hodnotenia fungovania mechanizmu CBAM vrátane jeho presadzovania proti podvodným praktikám a vyhodnotí ho vo vzťahu k hlavným politickým cieľom. Keďže je mechanizmus CBAM jedným z politických návrhov v rámci balíka Fit for 55, monitorovanie a hodnotenie by bolo možné vykonávať v súlade s inými politikami tohto balíka.

Väčšina príjmov plynúcich z mechanizmu CBAM bude smerovať do rozpočtu EÚ. Na mimoriadnom zasadnutí Európskej rady, ktoré sa konalo 17. – 21. júla 2020 sa lídri EÚ dohodli na nástroji obnovy NextGenerationEU. Nástroj poskytne EÚ potrebné prostriedky na riešenie výziev vyvolaných pandémiou COVID-19 a podporí investície na zelenú a digitálnu transformáciu. Komisia si bude môcť na finančných trhoch požičať na jej financovanie až 750 miliárd EUR. V tejto súvislosti sa Európsky parlament, Rada a Komisia dohodli, že „inštitúcie [budú] pracovať na zavedení dostatočných nových vlastných zdrojov s cieľom pokryť sumu zodpovedajúcu očakávaným výdavkom súvisiacim so splácaním“ nástroja NextGenerationEU. Komisia sa zaviazala, že predloží návrhy týkajúce sa nových vlastných zdrojov, medzi ktoré by mal patriť mechanizmus CBAM, v prvom polroku 2021.

Skutočnosť, že mechanizmus CBAM sa spočiatku zavedie na dovoz niekoľkých základných materiálov a výrobkov zo základných materiálov, má za následok, že dotknuté budú hlavne veľké podniky. Preto praktický vplyv opatrení súvisiacich s dovozom by sa v praxi dotkol MSP len v obmedzenej miere, a to aj napriek tomu, že tento vplyv by bol relatívne vyšší než v prípade veľkých podnikov, ak by sa porovnával dovezený objem. Z tohto dôvodu sa v posúdení vplyvu nevykonal test MSP ani osobitná konzultácia s MSP, hoci názory MSP a dôsledky pre ne sa posudzovali ako súčasť online verejnej konzultácie Komisie.

(22)V rámci EU ETS celkový počet vydaných kvót (strop) určuje ponuku emisných kvót a poskytuje istotu, pokiaľ ide o maximálne emisie GHG. Cena uhlíka je určená rovnováhou medzi touto ponukou a dopytom na trhu. Nedostatok je potrebný, aby existoval cenový stimul. Keďže nie je možné stanoviť strop pre počet certifikátov CBAM, ktoré budú dovozcom k dispozícii, ak by dovozcovia mali možnosť previesť certifikáty CBAM do budúcnosti a obchodovať s nimi, výsledkom by mohli byť situácie, v ktorých by už cena certifikátov CBAM neodrážala vývoj ceny v EU ETS. Oslabilo by to stimul dekarbonizácie medzi domácim a dovážaným tovarom, uprednostnilo únik uhlíka a oslabilo hlavný klimatický cieľ mechanizmu CBAM. Viedlo by to aj k rozdielnym cenám pre prevádzkovateľov z rôznych krajín. Obmedzenia možností obchodovať s certifikátmi CBAM a prenášať ich do budúcnosti sú preto odôvodnené potrebou zabrániť mareniu účinnosti a klimatického cieľa mechanizmu CBAM, ako aj potrebou zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie s prevádzkovateľmi z rôznych krajín. Týmto nariadením by sa však mal ustanoviť systém, v ktorom orgány môžu spätne odkúpiť určitý počet nadbytočných certifikátov od dovozcov s cieľom uchovať pre dovozcov možnosť optimalizovať svoje náklady. Taká suma je stanovená na úrovni, ktorá umožňuje dovozcom primeranú maržu na využitie pákového efektu na svoje náklady počas platnosti certifikátov, pričom sa zachová celkový účinok prenosu ceny a zabezpečí zachovanie environmentálneho cieľa opatrenia.

(19)Hoci EU ETS stanovuje absolútny strop emisií GHG z činností v jeho rozsahu pôsobnosti a umožňuje obchodovateľnosť kvót (tzv. systém stropov a obchodovania), mechanizmus CBAM by nemal stanoviť kvantitatívne obmedzenia na dovoz, aby sa zabezpečilo, že obchodné toky nebudú obmedzené. Navyše, kým EU ETS sa uplatňuje na zariadenia so sídlom v Únii, mechanizmus CBAM by sa mal uplatňovať na určitý tovar dovezený na colné územie Únie.

(17)Emisie GHG, ktoré má mechanizmus CBAM regulovať, by mali zodpovedať emisiám GHG, na ktoré sa vzťahuje príloha I k EU ETS v smernici 2003/87/ES, konkrétne oxid uhličitý (ďalej len „CO2“), prípadne aj oxid dusný (N2O) a úplne fluórované uhľovodíky (PFC). Mechanizmus CBAM by sa mal od začiatku uplatňovať na priame emisie týchto GHG z výroby tovaru až do času dovozu na colné územie Únie a po skončení prechodného obdobia a ďalšom posúdení by sa mal uplatňovať aj na nepriame emisie, a tak odzrkadľovať rozsah pôsobnosti EU ETS.

(15)Aby sa v prípade budúcich dohôd z mechanizmu CBAM vylúčili tretie krajiny alebo územia, ktoré sú plne integrované v systéme EU ETS alebo sú s ním prepojené, v súlade s článkom 290 ZFEÚ by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty, pokiaľ ide o zmenu zoznamu krajín v prílohe II. Naopak, tieto tretie krajiny alebo územia by mali byť vylúčené zo zoznamu v prílohe II a mali by podliehať mechanizmu CBAM v prípade, že nebudú účinne účtovať cenu ETS za tovar vyvezený do Únie.

(13)Ako nástroj na ochranu pred únikom uhlíka a na zníženie emisií GHG by mal mechanizmus CBAM zabezpečiť, aby dovážané výrobky podliehali regulačnému systému, ktorý uplatňuje náklady na emisie oxidu uhličitého rovnocenné s tými, ktoré by boli inak znášané v rámci EU ETS. Mechanizmus CBAM je opatrenie v oblasti klímy, ktoré by malo zabrániť riziku úniku uhlíka a podporiť ambicióznejší cieľ Únie na zmiernenie zmeny klímy a zabezpečiť zlučiteľnosť s pravidlami WTO.

(11)Mechanizmus CBAM by mal nahradiť tieto existujúce mechanizmy odlišným riešením rizika úniku uhlíka: zabezpečením ekvivalentného stanovovania cien uhlíka pre dovoz a domáce výrobky. Na zabezpečenie postupného prechodu zo súčasného systému bezodplatných kvót na mechanizmus CBAM by sa mal mechanizmus CBAM zavádzať postupne, kým sa postupne nezrušia bezodplatné kvóty v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje mechanizmus CBAM. Kombinované a prechodné uplatňovanie bezodplatne prideľovaných kvót EU ETS a mechanizmu CBAM by v žiadnom prípade nemalo viesť k zvýhodňovaniu tovaru Únie v porovnaní s tovarom dovezeným na colné územie Únie.

(10)Existujúce mechanizmy, ktoré sa zameriavajú na riešenie rizika úniku uhlíka v odvetviach a pododvetviach, v ktorých hrozí únik uhlíka, sú prechodné bezodplatné prideľovanie kvót EU ETS a finančné opatrenia na vykompenzovanie nepriamych emisných nákladov, ktoré vznikajú z premietania vzniknutých z nákladov súvisiacich s emisiami GHG do cien elektrickej energie resp. stanovených v článku 10a ods. 6 a článku 10b smernice 2003/87/ES. Bezodplatné prideľovanie kvót v rámci EU ETS však oslabuje signál o cene, ktorý systém poskytuje zariadeniam prijímajúcim kvóty v porovnaní s úplným obchodovaním s kvótami formou aukcie, a teda ovplyvňuje stimuly pre investície do ďalšieho znižovania emisií.

(9)Iniciatíva týkajúca sa mechanizmu kompenzácie uhlíka na hraniciach (ďalej len „mechanizmus CBAM“) je súčasťou balíka Fit for 55. Uvedený mechanizmus má slúžiť ako základný prvok súboru nástrojov EÚ na dosiahnutie cieľa klimaticky neutrálnej Únie do roku 2050 v súlade s Parížskou dohodou tým, že sa zameria na riešenie rizík úniku uhlíka vyplývajúcich z vyššej ambície Únie v oblasti klímy.

(8)Pokiaľ má značný počet medzinárodných partnerov EÚ politický prístup, ktorý nevedie k rovnakej úrovni ambícií v oblasti klímy, existuje riziko úniku uhlíka. K úniku uhlíka dochádza, ak z dôvodu nákladov súvisiacich s politikami v oblasti klímy podniky pôsobiace v niektorých priemyselných odvetviach alebo pododvetviach presunú výrobu do iných krajín alebo ak by dovoz z týchto krajín nahradil rovnocenné výrobky, pri ktorých sa produkuje menej emisií GHG. Mohlo by to viesť k zvyšovaniu ich celkových emisií v celosvetovom meradle, čo by ohrozilo znižovanie emisií GHG, ktoré je naliehavo potrebné, ak má svet udržať globálnu priemernú teplotu výrazne pod hodnotou 2 °C v porovnaní s hodnotami z predindustriálneho obdobia.

(7)Únia presadzuje ambicióznu politiku v oblasti klímy a zaviedla regulačný rámec na dosiahnutie svojho cieľa znížiť emisie GHG do roku 2030. Medzi právne predpisy, ktorými sa vykonáva uvedený cieľ, patrí okrem iného smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami GHG v Únii (ďalej len „EU ETS“), ktorá prináša harmonizované stanovovanie cien emisií GHG na úrovni Únie pre energeticky náročné odvetvia a pododvetvia, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/842, ktorým sa zavádzajú vnútroštátne ciele znižovania emisií GHG do roku 2030, a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/841, v ktorom sa od členských štátov vyžaduje kompenzácia emisií GHG z využívania pôdy odstraňovaním emisií z atmosféry.

(5)Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 sa v právnych predpisoch zakotvil cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality v rámci celého hospodárstva do roku 2050. V nariadení sa stanovuje aj záväzný záväzok Únie znížiť do roku 2030 emisie GHG minimálne o 55 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990.

(23)Vzhľadom na to, že sa mechanizmus CBAM uplatňuje na dovoz tovaru na colné územie Únie, a nie na zariadenia, určité úpravy a zjednodušenia by bolo potrebné uplatniť aj na režim mechanizmu CBAM. Jedno z takýchto zjednodušení by malo pozostávať z deklaratívneho systému, v ktorom by dovozcovia mali nahlasovať celkové overené emisie GHG viazané v tovare dovezenom v danom kalendárnom roku. Mal by sa uplatňovať aj odlišný harmonogram v porovnaní s cyklom dodržiavania podmienok systému EU ETS, aby sa zabránilo potenciálnym zbrzdeniam vyplývajúcim z povinností akreditovaných overovateľov podľa tohto nariadenia a EU ETS.

(24)Pokiaľ ide o sankcie, členské štáty by mali uplatňovať pokuty za porušenie tohto nariadenia a zabezpečiť ich vykonávanie. Výška týchto pokút by mala byť totožná s pokutami uplatňovanými v rámci Únie v prípade porušenia systému EU ETS podľa článku 16 ods. 3 a 4 smernice 2003/87/ES.

(25)Kým EU ETS sa uplatňuje na určité výrobné procesy a činnosti, mechanizmus CBAM by sa mal zamerať na zodpovedajúci dovoz tovarov. Vyžaduje si to jasnú identifikáciu dovážaného tovaru prostredníctvom jeho zatriedenia tovaru v kombinovanej nomenklatúre (ďalej len „KN“) a jeho prepojenie s viazanými emisiami GHG.

(26)Pokrytie výrobkov v rámci mechanizmu CBAM by malo odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, pretože ten vychádza z kvantitatívnych a kvalitatívnych kritérií prepojených s environmentálnym cieľom smernice 2003/87/ES a je najkomplexnejším regulačným systémom emisií GHG v Únii.

(27)Stanovením vymedzenia výrobkov pre mechanizmus CBAM, ktoré bude odrážať činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, by sa pomohlo zaistiť aj to, aby sa dovážané výrobky neznevýhodňovali oproti výrobkom domáceho pôvodu.

(28)Hoci konečným cieľom mechanizmu CBAM je široké pokrytie výrobkov, bolo by rozumné začať s vybraným počtom odvetví s relatívne homogénnymi výrobkami, kde existuje riziko úniku uhlíka. Odvetvia Únie považované za vystavené riziku úniku uhlíka sú uvedené v delegovanom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2019/708.

(29)Tovar, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mal vybrať po dôkladnej analýze jeho významu z hľadiska kumulovaných emisií GHG a rizika úniku uhlíka v zodpovedajúcich odvetviach EU ETS, pričom sa obmedzí zložitosť a administratívna záťaž. Skutočný výber by mal konkrétne zohľadniť základné materiály a základné výrobky, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS, s cieľom zabezpečiť, aby bol dovoz energeticky náročných výrobkov do Únie v rovnakom postavení ako výrobky EÚ, pokiaľ ide o stanovovanie cien uhlíka v rámci EU ETS a aby sa zmiernilo riziko úniku uhlíka. Ďalšími relevantnými kritériami pre zúženie výberu by mali byť: po prvé, význam odvetví z hľadiska emisií, najmä to, či odvetvie patrí medzi najväčších súhrnných producentov emisií GHG; po druhé, vystavenie odvetvia značnému riziku úniku uhlíka, ako sa vymedzuje podľa smernice 2003/87/ES; po tretie, potreba uviesť do rovnováhy široké pokrytie, pokiaľ ide o emisie GHG, pri obmedzení zložitosti a administratívneho úsilia.

(30)Použitie prvého kritéria umožňuje vytvoriť zoznam týchto priemyselných odvetví, pokiaľ ide o kumulované emisie: železo a oceľ, rafinérie, cement, základné organické chemikálie a hnojivá.

(31)Toto nariadenie by sa však v tomto štádiu nemalo zaoberať určitými odvetviami uvedenými v delegovanom rozhodnutí Komisie (EÚ) 2019/708 vzhľadom na ich osobitné vlastnosti.

(32)Najmä organické chemikálie nie sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia vzhľadom na technické obmedzenia, ktoré neumožňujú jasne definovať viazané emisie dovezeného tovaru. Pre tento tovar je základným parametrom uplatniteľná referenčná hodnota v rámci EU ETS, ktorá neumožňuje jednoznačné prideľovanie emisií viazaných na jednotlivý dovážaný tovar. Cielenejšie prideľovanie pre organické chemikálie si bude vyžadovať viac údajov a hlbšiu analýzu.

(33)Podobné technické obmedzenia platia aj pre rafinérske výrobky, pri ktorých nemožno jednoznačne určiť emisie GHG pre jednotlivé výstupné výrobky. Relevantná referenčná hodnota v rámci EU ETS sa zároveň priamo nevzťahuje na konkrétne výrobky, ako je benzín, nafta alebo kerozín, ale na celý rafinérsky výstup.

(34)Hliníkové výrobky by však mali byť zahrnuté do mechanizmu CBAM, pretože sú do veľkej miery vystavené úniku uhlíka. Navyše pri viacerých priemyselných použitiach priamo konkurujú oceľovým výrobkom, pretože ich vlastnosti sa do veľkej miery podobajú vlastnostiam oceľových výrobkov. Zahrnutie hliníka má takisto svoj význam, pretože rozsah pôsobnosti mechanizmu CBAM sa môže rozšíriť, aby v budúcnosti pokryl aj nepriame emisie.

(35)Rúry a príslušenstvo k rúrkam by podobne mali byť zahrnuté do rozsahu pôsobnosti mechanizmu CBAM napriek ich nízkej úrovni viazaných emisií, pretože ich vylúčením by sa zvýšila pravdepodobnosť obchádzania zahrnutia oceľových výrobkov do pôsobnosti mechanizmu CBAM zmenou štruktúry obchodu na výrobky v nasledujúcej časti distribučného reťazca.

(36)Toto nariadenie by sa naopak nemalo uplatňovať na určité výrobky, ktorých výroba neprináša významné emisie, ako sú železný a oceľový šrot (pod číselným znakom KN 7204), ferozliatiny (číselný znak KN 7202) a určité hnojivá (v rámci číselného znaku KN 3105 60 00).

(37)Dovoz elektrickej energie by mal byť zahrnutý do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, pretože toto odvetvie je zodpovedné za 30 % celkových emisií GHG v Únii. Vyššia ambícia Únie v oblasti klímy by zvýšila rozdiel v nákladoch na emisie oxidu uhličitého medzi výrobou elektrickej energie v Únii a v zahraničí. Toto zvýšenie v kombinácii s pokrokom pri prepojení elektrizačnej sústavy Únie so susediacimi krajinami by zvýšilo riziko úniku uhlíka z dôvodu nárastu dovozu elektrickej energie, ktorej značná časť by sa vyrábala v uhoľných tepelných elektrárňach.

(38)Dovozcovia tovaru, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie, by nemali byť povinní plniť svoje povinnosti týkajúce sa mechanizmu CBAM podľa tohto nariadenia v čase dovozu, mali by sa uplatňovať osobitné administratívne opatrenia s cieľom zabezpečiť splnenie týchto povinností v neskoršom štádiu. Dovozcovia by preto mali byť oprávnení dovážať tovar v rámci mechanizmu CBAM po tom, ako im príslušný orgán zodpovedný za uplatňovanie tohto nariadenia udelí povolenie.

(39)Mechanizmus CBAM by mal byť založený na deklaratívnom systéme, v ktorom schválený deklarant, ktorý môže zastupovať viac než jedného dovozcu, každoročne predloží vyhlásenie o viazaných emisiách v tovare dovezenom na colné územie Únie a odovzdá počet certifikátov CBAM, ktorý zodpovedá deklarovaným emisiám.

(40)Schválený deklarant by mal mať možnosť požiadať o zníženie počtu certifikátov CBAM, ktoré má odovzdať, v závislosti od ceny uhlíka už zaplatenej za tieto emisie v iných jurisdikciách.

(41)Viazané deklarované emisie by mala overiť osoba akreditovaná vnútroštátnym akreditačným orgánom vymenovaným v súlade s článkom 4 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 alebo podľa vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2018/2067.

(42)Systém by mal prevádzkovateľom výrobných zariadení v tretích krajinách umožniť registráciu v centrálnej databáze a ich overené viazané emisie GHG z výroby tovaru sprístupniť schváleným deklarantom. Prevádzkovateľ by mal mať možnosť rozhodnúť sa nesprístupniť verejnosti svoje meno, adresu a kontaktné údaje v centrálnej databáze.