SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o priebežnom hodnotení programu Erasmus Mundus II (2009 – 2013) /* COM/2012/0515 final */





OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o priebežnom hodnotení programu Erasmus Mundus II (2009 – 2013) Error! Bookmark not defined. 1........... ÚVOD........................................................................................................................... 3 2........... SÚVISLOSTI EXTERNÉHO HODNOTENIA............................................................. 3 3........... EXTERNÉ HODNOTENIE.......................................................................................... 4 3.1........ Podmienky hodnotenia.................................................................................................... 4 3.2........ Metodika....................................................................................................................... 4 3.3........ Zistenia hodnotiteľa........................................................................................................ 4 3.3.1..... Novinky v EM II:........................................................................................................... 4 3.3.2..... Ostatné všeobecné zistenia.............................................................................................. 6 3.3.3..... Relevantnosť.................................................................................................................. 6 3.3.4..... Účinnosť........................................................................................................................ 7 3.3.5..... Udržateľnosť.................................................................................................................. 7 3.3.6..... Efektívnosť..................................................................................................................... 7 3.3.7..... Riadenie programu: návrh a štruktúra............................................................................... 8 4........... HLAVNÉ ODPORÚČANIA EXTERNÉHO HODNOTENIA...................................... 9 4.1........ Všeobecné odporúčania týkajúce sa relevantnosti:........................................................... 9 4.2........ Všeobecné odporúčania týkajúce sa účinnosti:................................................................. 9 4.3........ Všeobecné odporúčania týkajúce sa udržateľnosti:.......................................................... 9 4.4........ Všeobecné odporúčania týkajúce sa efektívnosti:........................................................... 10 5........... ZÁVERY KOMISIE................................................................................................... 10 1. ÚVOD Európska komisia začala priebežné hodnotenie programu Erasmus Mundus II (ďalej len „EM“) na základe požiadaviek rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1298/2008/ES zo 16. decembra 2008[1] týkajúceho sa programu Erasmus Mundus. Účelom tohto hodnotenia bolo posúdiť relevantnosť, účinnosť, udržateľnosť a efektívnosť programu s osobitnou pozornosťou venovanou novinkám zavedeným vo fáze II programu. Toto hodnotenie sa vzťahovalo na všetky tri akcie (akcia 1, akcia 2 a akcia 3) počas obdobia vykonávania v rokoch 2009 – 2011. Hodnotenie viedla riadiaca skupina, ktorú tvorili zástupcovia generálnych riaditeľstiev Európskej komisie (pre vzdelávanie a kultúru; rozvoj a spoluprácu – Europe Aid a rozšírenie), Európskej služby pre vonkajšiu činnosť a Výkonnej agentúry pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru, pričom do programu EM sú zapojené všetky uvedené strany. Úplné znenie hodnotenia je k dispozícii na tejto adrese: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. Táto správa o priebežnom hodnotení sa predkladá na základe článku 13 rozhodnutia o EM. Vychádza zo zistení priebežného hodnotenia EM II o dosiahnutých výsledkoch a o kvalitatívnych aspektoch vykonávania programu. V tejto správe je uvedené stanovisko Komisie k hlavným záverom a odporúčaniam priebežného hodnotenia. Tieto závery a odporúčania vychádzajú z rozsiahleho prieskumu a pohovorov medzi účastníkmi EM a hlavnými zainteresovanými stranami. 2. SÚVISLOSTI EXTERNÉHO HODNOTENIA Cieľom programu EM II (2009 – 2013) je zlepšiť kvalitu európskeho vysokoškolského vzdelávania, pomôcť zlepšiť profesijné vyhliadky študentov a podporovať dialóg a porozumenie medzi ľuďmi a kultúrami prostredníctvom medzinárodnej spolupráce a prispievať k udržateľnému rozvoju tretích krajín v oblasti vysokoškolského vzdelávania v súlade s cieľmi vonkajšej politiky EÚ. EM má rozpočet viac ako 950 miliónov EUR, z toho je z rozpočtu EÚ na vzdelávanie vyčlenených na akcie 1 a 3 približne 494 miliónov EUR a na akciu 2 pridelených 460 miliónov EUR z niekoľkých rôznych nástrojov financovania. Štruktúra programu: EM II 2009 – 2013 sa vykonávala prostredníctvom týchto akcií: – Akcia 1: Spoločné programy EM poskytujúce vysokú akademickú kvalitu na magisterskom a doktorandskom stupni vrátane vysokoškolských/postgraduálnych štipendií na účasť v týchto programoch; – Akcia 2: Partnerstvá EM medzi európskymi inštitúciami vysokoškolského vzdelávania a inštitúciami vysokoškolského vzdelávania v tretích krajinách vrátane systému vysokoškolských a postgraduálnych štipendií na mobilitu na všetkých akademických úrovniach. Táto akcia nahrádza predchádzajúci program „komponent vonkajšej spolupráce“; – Akcia 3: Podpora európskeho vysokoškolského vzdelávania prostredníctvom projektov na podporu príťažlivosti Európy ako cieľového miesta vzdelávania a svetového centra excelentnosti. Novinky v EM II: V rámci fázy II sa rozsah pôsobnosti programu EM rozšíril o tieto nové kľúčové rozmery: – rozšírenie spoločných programov na doktorandský stupeň; – ponuka štipendií pre európskych študentov; – integrovanie programu „komponent vonkajšej spolupráce“ do programu EM v rámci akcie 2 a rozšírenie jeho rozsahu pôsobnosti; – umožnenie inštitúciám vysokoškolského vzdelávania v tretích krajinách zapájať sa do spoločných programov EM. 3. EXTERNÉ HODNOTENIE 3.1. Podmienky hodnotenia Na základe výzvy na predkladanie ponúk[2] bol vykonaním hodnotenia poverený Inštitút pre verejnú politiku a riadenie (PPMI). Priebežné hodnotenie bolo zacielené na obdobie rokov 2009 – 2011, počas ktorého sa konalo viacero výziev na predkladanie návrhov na vykonávanie programu. Priebežné hodnotenie bolo zamerané na poskytnutie odpovedí na hodnotiace otázky týkajúce sa relevantnosti a prínosu, efektívnosti, účinnosti, udržateľnosti a pridanej hodnoty EÚ daného programu. V priebežnom hodnotení sa uvádzajú vzhľadom na každú z hodnotiacich otázok konkrétne odporúčania, ako ďalej zlepšiť logiku, ciele, návrh, vykonávanie a výsledky z hľadiska Komisie, príjemcov a možných žiadateľov. 3.2. Metodika Použitá metodika sa začína súborom 45 hodnotiacich otázok a podotázok/operačných otázok. Na zodpovedanie otázok boli vymedzené jasné ukazovatele a kritériá posúdenia. 3.3. Zistenia hodnotiteľa 3.3.1. Novinky v EM II: – Spoločné doktorandské programy EM: Spoločné magisterské a doktorandské programy financované v rámci akcie 1 mali výraznú pridanú hodnotu, pretože pomohli absolventom uspieť počas hľadania práce a/alebo ďalších výskumných pozícií. Medzinárodné skúsenosti a medzikultúrne znalosti by sa mohli považovať za najdôležitejší prínos, ktorým sa študenti EM líšili od iných absolventov. Zahrnutie doktorandskej a postdoktorandskej spolupráce do EM II bola jedna z najúspešnejších inovácií vo fáze II, ktorá motivovala mnohé prestížne vysokoškolské inštitúcie, aby sa zapojili. – Nová akcia 2 EM Akcia 2 s osobitnými cieľmi súvisiacimi so spoluprácou s tretími krajinami bola zahrnutá v rámci návrhu programu, ktorým sa riešil potenciálny konflikt medzi udržateľným rozvojom tretích krajín (akcia 2) a podporou excelentnosti (akcia 1). EM II bol teda navrhnutý tak, aby nedochádzalo k „úniku mozgov“. Táto nová akcia zahŕňa dve oblasti: jednu pre rozvojové krajiny (1. oblasť) a jednu pre industrializované krajiny (2. oblasť). Z pohovorov s inštitucionálnymi a individuálnymi prijímateľmi, ako aj z prípadovej štúdie vyplýva, že spolupráca a excelentnosť sa viac dopĺňajú ako si odporujú. Príjemcovia z tretích krajín oceňujú veľký pozitívny vplyv spolupráce na kapacity inštitúcií vysokoškolského vzdelávania (IVV) vo svojich krajinách. Zainteresované strany z tretích krajín však zdôrazňovali potrebu obojstrannejších vzťahov medzi IVV z EÚ a tretích krajín. – Ponuka štipendií pre študentov z EÚ Táto nová fáza programu EM celkovo ponúkla pridanú hodnotu pre študentov z EÚ pri hľadaní práce alebo ďalších výskumných pozícií (keďže táto možnosť bola predtým iba pre študentov z tretích krajín). Medzinárodné skúsenosti a medzikultúrne znalosti sú dôležitým prínosom EM, ktorý sa teraz poskytuje aj študentom z EÚ. V rámci akcie 1 sa však granty pre európskych študentov môžu považovať za najmenej úspešné novinky programu (granty kategórie B pre študentov z EÚ neboli dostatočne hodnotné, aby prilákali študentov). Okrem toho z toho vyplýva, že na prilákanie európskych študentov je nevyhnutná primeraná informovanosť. Prilákať európskych študentov do mobility v súvislosti s akciou 2 bolo takisto výzvou. Oslovení zástupcovia partnerských inštitúcií v 2. oblasti akcie 2 (industrializované krajiny) pevne verili, že mobilita do/z industrializovaných tretích krajín by sa mala v budúcich programoch EM zachovať, pretože sa ňou podporuje excelentnosť a poskytuje významné príležitosti na budovanie vzťahov s IVV vo veľkých hospodárstvach po celom svete. – Umožnenie IVV z tretích krajín zúčastňovať sa na akcii 1 programu ako plnohodnotným partnerom Táto novinka ponúkla IVV v tretích krajinách príležitosti podeliť sa v rámci konzorcia o celoeurópsky návrh spoločných programov. Spolupráci medzi EÚ a mimoeurópskymi IVV bráni rôznorodosť národných systémov vysokoškolského vzdelávania. Problematickými prvkami pre mimoeurópske IVV, pokiaľ ide o účasť na programe EM, sú nariadenia, otázky správy, obmedzené zdroje a špecifiká súvisiace s rôznymi oblasťami. IVV, ktoré nie sú z EÚ, a partneri z EÚ riešia prekážky spojené s rôznorodosťou národných systémov, správne otázky, koordináciu konzorcií, udelené alebo spoločné diplomy a rozdielnosť nákladov na vzdelávanie v rámci celého konzorcia. Výzvy sa vo všeobecnosti prekonali ad hoc, v budúcnosti však budú potrebné systémovejšie opatrenia na ich riešenie. Inštitucionálni príjemcovia vyjadrili vzhľadom na EM II svoje nadšenie, pokiaľ ide o vplyv programu na posilnenie medzinárodných väzieb medzi európskymi inštitúciami a inštitúciami z tretích krajín. Z príkladov jasne vyplýva, že kapacita programu je užitočná vzhľadom na internacionalizáciu vysokoškolských systémov zúčastnených krajín (nárast príležitostí na medziinštitucionálnu spoluprácu na medzinárodnej úrovni). 3.3.2. Ostatné všeobecné zistenia Toto priebežné hodnotenie bolo užitočné na lepšie porozumenie konečným cieľom príjemcov EM II: – Príjemcovia akcie 1 uviedli, že excelentnosť v oblasti výučby a výskumu bola hlavným cieľom ich vybraných projektov. – Príjemcovia 1. oblasti akcie 2 zdôrazňovali spoluprácu, mobilitu a budovanie kapacít. – Zainteresované strany, ktoré sa zúčastnili na 2. oblasti akcie 2, uviedli, že akademická excelentnosť bola pre zapojené inštitúcie ústrednou motiváciou. Program EM prispel k posilneniu konkurenčnej výhody Európy vo vysokoškolskom vzdelávaní tým, že pomohol vysokoškolským systémom, aby ponúkali homogénnejší obraz v rámci spoločných programov. Ciele programu EM II boli v súlade s iniciatívami politiky a politickými prioritami EÚ. EM II by sa však v budúcnosti mal viac zameriavať na zamestnateľnosť mladých ľudí, ako sa zdôrazňuje v stratégii Európa 2020. Program síce poskytuje pre absolventov cenné profesijné zručnosti, skutočná zamestnateľnosť však zostala v rôznych regiónoch a oblastiach nevyvážená. 3.3.3. Relevantnosť Ciele programu EM II ostali vysoko relevantné aj napriek tomu, že potreby cieľových skupín a zainteresovaných strán boli dosť rôznorodé. Oba spoločné programy (akcia 1) a mobilita (akcia 2) prispievajú k podpore excelentnosti, budovaniu kapacít a rozvoju medzinárodnej spolupráce. Príjemcovia z tretích krajín zdôraznili, že program má potenciál prispieť k budovaniu kapacít ich IVV. Riziko „úniku mozgov“ z tretích krajín pretrvalo, zainteresované strany z tretích krajín však navrhli aj to, že by sa prvky vývoja mohli posilniť zabezpečením vyváženejších a obojstrannejších vzťahov medzi účastníkmi z EÚ a tretích krajín. Program EM II bol úzko prepojený s inými programami EÚ a dopĺňal ich, konkrétne: program celoživotného vzdelávania (LLP), Tempus, Alfa, Edulink a Akcie Marie Curie. 3.3.4. Účinnosť Napriek tomu, že program prispel k strategickým politikám EÚ, jeho vplyv na bolonský proces bol zmiešaný a líšil sa v rôznych krajinách. Prínos bol veľmi významný v tretích krajinách, najmä v susedských krajinách a najmä v oblasti právnych predpisov potrebných na uznanie spoločných diplomov a mechanizmov na uznanie kreditov. Uznáva sa však, že vzhľadom na tieto otázky by sa malo v rámci EÚ a v tretích krajinách vyvinúť dodatočné úsilie. Program celkovo významne prispieva k posilňovaniu medzinárodnej orientácie zúčastnených inštitúcií, proces by sa však mal vnímať v širšom kontexte medzinárodnej spolupráce a mali by sa v rámci neho zohľadniť rôzne situácie v rámci IVV. Program sa považuje za iniciatívu s „jemnou silou“ na zmenu postojov a názorov tvorcov politík a zainteresovaných strán. Účastníci EM II v niektorých prípadoch už mali dlhotrvajúce záväzky v súvislosti s medzinárodnou spoluprácou. V hodnotení sa vzhľadom na tému zaznamenaných ťažkostí zistili tri skupiny prekážok týkajúcich sa mobility: 1) prekážky súvisiace s rôznorodosťou národných systémov vysokoškolského vzdelávania; 2) prekážky súvisiace s návrhom programu; 3) prekážky súvisiace s administratívnou záťažou a spolufinancovaním (konzorciá EM obyčajne prenechávajú ústrednú správu a riadenie svojim koordinujúcim inštitúciám. Tieto inštitúcie sa snažia zabezpečiť administratívnu a finančnú účinnosť, ktorá zahŕňa identifikáciu možných zdrojov spolufinancovania). 3.3.5. Udržateľnosť Zúčastnené inštitúcie boli zvyčajne vysoko internacionalizované a mali zamestnancov zodpovedných za riadenie medzinárodných projektov, takmer polovica príjemcov však hlásila nedostatok ľudských zdrojov na zvládnutie pracovného zaťaženia vyplývajúceho zo spoločného projektu EM. Zúčastnené inštitúcie boli všeobecne pripravené na znižovanie finančných prostriedkov EÚ, ale dúfali, že bude postupné. Značka EM umožnila inštitúciám, ktoré sú síce vo svojej oblasti vynikajúce, ale nie sú medzinárodne prestížne, prístup k vonkajšiemu financovaniu a jednoduchšiemu uznávaniu ich kurzov. Umožnenie, aby si predchádzajúci príjemcovia ponechali značku po skončení obdobia financovania, by zvýšilo udržateľnosť ich kurzov. Podpora programov a využívanie výsledkov by mohlo zlepšiť udržateľnosť projektov EM. Združenie EMA (EM Alumni Association, združenie absolventov EM) je osobitne motivované a aktívne v podpore programu a rozvoja identity absolventov EM. Jeho činnosti šírenia informácií sa väčšinou uskutočňovali vo forme propagácie programu, nie propagácie Európy ako študijnej destinácie. 3.3.6. Efektívnosť Program sa vykonával efektívne. Z hodnotenia vyplývajú tieto podrobnosti o efektívnosti programu: – Väčšina plánovaných výsledkov programu sa má do roku 2013 dosiahnuť s nižšími nákladmi, ako sa pôvodne predpokladalo. – Výsledky programu sa dosahovali s podobnými alebo dokonca nižšími nákladmi ako v prípade podobných štipendijných programov. Celkovo z analýzy vyplýva, že dosiahnutie rovnakých výsledkov s nižšími finančnými prostriedkami nebolo problematické, pretože program sa vykonával efektívne v zmysle rozpočtu a výsledkov. – V druhej fáze EM sa zaviedli príslušné administratívne nástroje, ako napríklad výpočet vzniknutých nákladov na základe jednorazových platieb. Napriek tomu, že sa počet správ o činnosti počas vykonávania programu znížil, príjemcovia posúdili svoju účasť na EM z tohto hľadiska ako zaťažujúcu. 3.3.7. Riadenie programu: návrh a štruktúra Príjemcovia programu posúdili prípravu a vykonávanie projektov EM kladne až na rozsiahlu administratívnu záťaž. Príjemcovia uviedli, že sú možné ďalšie zjednodušenia (napr. správy o činnosti) vrátane nahradenia prístupu každoročného opätovného podávania žiadosti. Monitorovanie a hodnotenie projektu bolo primárne kvantitatívne. Potenciál projektu na posúdenie kvality EM sa v budúcnosti môže využiť aj na lepšie posúdenie kvality spoločných programov so zapojením expertov v daných oblastiach. Príjemcovia boli spokojní so službami Výkonnej agentúry pre vzdelávanie, audiovizuálny sektor a kultúru (EACEA) a informáciami a usmerneniami poskytnutými národnými štruktúrami, národnými kanceláriami programu Tempus a delegáciami Únie. Napriek tomu, že mechanizmy na výber projektov boli efektívne, nízke miery úspešnosti niektorých akcií a oblastí znížili dôveru cieľových skupín v transparentnosť výberu projektov. Rozdelenie zodpovedností medzi viaceré GR pri realizácii akcií 1 a 2, ako aj neprítomnosť jedného výboru zodpovedného za celý program, neprispieva k rozvoju synergií medzi akciami a programom. Nedostatočná strategická koordinácia je však do určitej miery vyvážená dobrou koordináciou na operačnej úrovni, keďže správa všetkých akcií patrí do zodpovednosti jedného oddelenia v rámci EACEA. Je potrebné menovať jeden výbor (vrátane zástupcov z GR EAC, GR DEVCO a iných generálnych riaditeľstiev a útvarov Európskej komisie) na riadenie programu po roku 2013. 4. HLAVNÉ ODPORÚČANIA EXTERNÉHO HODNOTENIA Všeobecné odporúčania 4.1. Všeobecné odporúčania týkajúce sa relevantnosti: Relevantnosť môže byť v súlade s odporúčaniami všeobecného hodnotenia posilnená prostredníctvom vyváženejších cieľov programu a posilnením prepojení medzi EM a inými programami EÚ v oblasti vysokoškolského vzdelávania. 4.2. Všeobecné odporúčania týkajúce sa účinnosti: V snahe zlepšiť účinnosť sú odporúčania v súvislosti s hodnotením zamerané na tieto hlavné otázky: zamestnateľnosť; vyváženosť programu medzi cieľmi v súvislosti s excelentnosťou, budovaním kapacít a geografickou účasťou; zapojenie zamestnávateľov; pomoc pri postupe vybavovania víz a mapovanie osvedčených postupov. Programové činnosti by v súvislosti so zamestnateľnosťou mohli byť otvorenejšie voči medzinárodnej mobilite a spolupráci v oblasti odborného vzdelávania, ktoré poskytujú inštitúcie vysokoškolského vzdelávania na odbornú prípravu vysokokvalifikovaných odborníkov. Zachovať a posilniť vyváženosť medzi cieľmi programu v súvislosti s excelentnosťou, rozvojom kapacít a geografickým zastúpením. Mali by sa poskytnúť stimuly, aby sa zahrnula širšia škála inštitúcií z kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín v programe a aby sa posilnili ich kapacity s cieľom zabezpečiť vyváženú mobilitu. Mali by sa podporovať osvedčené postupy týkajúce sa zapojenia zamestnancov a sú potrebné podporné činnosti v kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajinách. Keďže hlavné prekážky súvisia s administratívnymi otázkami, je dôležité, aby GR EAC pokračovalo v podpore opatrení Európskej komisie v záujme zjednodušenia postupu vybavovania víz pre príjemcov programov európskej mobility, ktoré sa v súčasnosti presadzuje prostredníctvom vydávania smerníc. Mali by sa zjednodušiť osvedčené postupy pre žiadateľov a príjemcov. 4.3. Všeobecné odporúčania týkajúce sa udržateľnosti: Príjemcovia EM majú veľkú spoločnú obavu, ktorou je zabezpečenie udržateľnosti. Odporúčania týkajúce sa udržateľnosti súvisia s lepším využitím obmedzených finančných prostriedkov EÚ. Užitočná môže byť aj výmena osvedčených postupov a integrovanejší program. Zatiaľ čo existuje riziko závislosti od finančných prostriedkov EÚ, je takisto pravdou, že žiadosti o financovanie z iných nástrojov si vyžadujú prehĺbenie a rozšírenie akademických sietí, čím sa prispieva k rozvoju kurzov excelentnosti a partnerstiev. Výmena osvedčených postupov je dôležitá, aby sa partnerom pomohlo posilniť ich mechanizmy uznávania a šetriť zdroje vynaložené na ich vývoj. 4.4. Všeobecné odporúčania týkajúce sa efektívnosti: V súlade s odporúčaniami priebežného hodnotenia by sa efektívnosť programu mohla zlepšiť prepojením finančných prostriedkov vyčlenených na každú akciu s jasne určenými cieľmi politiky, ktoré náležite zohľadňujú osobitné potreby rôznych svetových regiónov pri vymedzení priorít predmetov, úrovne intervencie – bakalárske, magisterské, doktorandské štúdium – mobilita zameraná na diplomy alebo na získanie kreditov a pod.; vďaka čomu sa zlepší monitorovanie a hodnotenie budúcich projektov a zefektívni podpora programov. Opätovne zvážiť rovnováhu medzi rôznymi akciami a ich oblasťami v programe po roku 2013 v súlade s jasne určenými cieľmi politík a so zreteľom na maximalizáciu príležitostí dosiahnuť úspech. Zlepšiť monitorovanie a hodnotenie budúcich projektov lepším vyvážením kvantitatívneho a kvalitatívneho posúdenia a zapojením expertov v oblasti do monitorovacích návštev a hodnotenia projektov. Pokračovať v projekte na posúdenie kvality EM a jeho lepšie prepojenie s projektovým monitorovaním. Zefektívniť podporu programu v rámci rôznych akcií, ktoré patria do programu po roku 2013, a zároveň udržať súčasný inštitucionálny rámec, ktorý zahŕňa výkonnú agentúru, národné štruktúry a delegácie Únie. 5. ZÁVERY KOMISIE Komisia súhlasí s celkovým posúdením hodnotiteľa, že program EM II poskytol silnú podporu a bol významným prínosom v súvislosti s procesom internacionalizácie európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania. Program je naďalej veľmi relevantný, pokiaľ ide o podporu excelentnosti, podporu medzinárodnej spolupráce, mobility a budovania akademických kapacít. Počas tejto prvej polovice programu EM (2009 – 2011) sa preukázala účinnosť programu v posilňovaní stratégie medzinárodnej orientácie zúčastnených inštitúcií, ako aj v zabezpečení udržateľnosti strategických činností vytvárania sietí. Z priebežného hodnotenia EM vyplýva, že program bol vykonaný efektívne, s veľmi dobrým pomerom nákladov a prínosov. V rámci troch akcií programu sa dosiahli vynikajúce výsledky v prípade IVV, študentov a akademických pracovníkov z členských štátov EÚ a tretích krajín. Akcia 1 prispela k zlepšeniu excelentnosti v oblasti výučby a učenia sa a podpory inštitucionálneho vytvárania sietí. Partnerstvá v rámci akcie 2 programu EM II predstavovali významnú podporu medzinárodnej spolupráce v oblasti vysokoškolského vzdelávania a boli celkom efektívne pri začleňovaní inštitúcií z tretích krajín ako členov medzinárodných partnerstiev na podporu akademickej mobility. Akcia 3 programu EM II bola účinná v zabezpečovaní súdržnosti a udržateľnosti celého programu. Program EM II bol navrhnutý tak, aby zahŕňal 4 novinky na vyriešenie niekoľkých nedostatkov, chýb a slabých stránok zistených počas predchádzajúcej fázy (2004 – 2008). Napriek tomu, že novinky si vyžadujú ďalšie zlepšenia, celkový výsledok je veľmi pozitívny, najmä pokiaľ ide o integráciu novej akcie 2 a aktívnejšiu účasť partnerov z tretích krajín v konzorciách a v štipendiách poskytovaných študentom z Európskej únie. Komisia si všíma zistenia uvedené v tomto hodnotení v prospech ďalších zlepšení, ktoré by sa mohli vykonať v druhej polovici programu a neskôr. Komisia predovšetkým víta odporúčanie 4.1 na zvýšenie relevantnosti posilnením prepojení medzi EM a inými programami EÚ v oblasti vysokoškolského vzdelávania. V tomto odporúčaní je vo veľkej miere premietnutá uprednostnená možnosť určená v posúdení vplyvu medzinárodného rozmeru akcií budúceho integrovaného programu v oblasti vysokoškolského vzdelávania na obdobie rokov 2014 – 2020. Uvedená možnosť (na základe ktorej Komisia vypracovala návrh budúceho programu Erasmus pre všetkých – integrovaného programu pre vzdelávanie, mládež a šport) je zameraná na posilnenie cieľov a vplyvu prostredníctvom koncentrácie a efektívnejšej štruktúry. Použitím tejto možnosti v návrhu budúceho integrovaného programu by sa mali vytvoriť potrebné prepojenia v rámci interných programov (medzi programami Erasmus a Erasmus Mundus) a medzi vonkajšími a vnútornými politikami a programami v oblasti vysokoškolského vzdelávania (Erasmus Mundus, Tempus, EDULINK, Alfa, Atlantis a pod.). Takisto sa očakáva, že sa tým posilnia prepojenia medzi mobilitou a partnerstvami (vrátane budovania kapacít a opatrení na podporu politiky) a poskytne podpora na zvýšenie celkovej kvality a relevantnosti vysokoškolského vzdelávania, zlepšenie prepojení medzi politikami a programami, sprevádzanie univerzít pri ich stratégiách internacionalizácie a modernizáciu vysokoškolského vzdelávania v krajinách mimo EÚ spolu s rozvojom ich ľudského kapitálu. Komisia súhlasí aj s odporúčaním 4.2 na zlepšenie účinnosti programu umožnením lepšej vyváženosti medzi excelentnosťou a budovaním kapacít (najmä prepojením vyčlenených finančných prostriedkov na každú akciu s jasne určenými cieľmi politík a so zohľadnením rôznych potrieb svetových regiónov), ďalším zapojením zamestnávateľov a zlepšením postupu vybavovania víz v čo najväčšej možnej miere. Pokiaľ ide o odporúčanie 4.3, Komisia už podporuje (a bude v tom pokračovať) udržateľnosť prostredníctvom rôznych iniciatív, ako sú zriadenie ochrannej známky Erasmus Mundus a vykonávanie zoskupenia, ktoré preskupí všetky osvedčené postupy v oblasti udržateľnosti v rámci programu Erasmus Mundus. Pokiaľ ide o odporúčanie 4.4, Komisia súhlasí, že je potrebné zlepšiť monitorovanie a hodnotenie projektov a zefektívniť podporu programu (so zreteľom na zlepšenie súčasného inštitucionálneho rámca, ktorý zahŕňa výkonnú agentúru, národné štruktúry a delegácie Únie). Toto sa vykoná v rámci budúceho integrovaného programu použitím nástrojov zavedených v jeho súčasnej fáze, najmä v projekte posúdenia kvality EM. [1] Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 83. [2] Obmedzená výzva na predkladanie ponúk v rámci viacnásobnej rámcovej zmluvy EAC/50/2009 na hodnotenie, podporu súvisiacu s hodnotením a posúdenie vplyvu.