SK Úradný vestník Európskej únie C 54/65

Stanovisko Výboru regiónov „Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb (CCCTB)“

2012/C 54/10

VÝBOR REGIÓNOV

— teší skutočnosť, že od vzniku Európskej únie sa zdaňovaniu podnikov venovala osobitná pozornosť ako dôležitému prvku pri vytváraní vnútorného trhu;

— zastáva názor, že by to zjednodušilo záležitosti pre podniky, keby mohli vybavovať výpočet daňového základu len s jednou daňovou správou, ktorá navyše bude kompetentná pre všetky otázky alebo spory súvisiace s týmto daňovým základom. Takisto by to pre nich predstavovalo úsporu administratívnych nákladov, keby prišli do kontaktu len s jedným orgánom zodpovedným za určenie daňového základu, a nie s 27;

— žiada Komisiu, aby posúdila vplyv opatrenia, pri ktorom sa daňové straty môžu prenášať bez časového obmedzenia, a aby preskúmala, aké možné opatrenia by mohli zabrániť zneužitiu;

— domnieva sa však, bez toho aby priamo spochybnil samotný princíp smernice, že návrh by sa mal preskúmať so zreteľom na potrebu a) dostačujúcich kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov, ktoré by umožnili riadne zhodnotiť dosah takéhoto cezhraničného návrhu na oblasť subsidiarity; b) ďalších informácií o celkovom vplyve CCCTB; a c) analýzy vplyvu návrhu na miestne a regionálne orgány.

Spravodajca Gusty GRAAS (LU/ALDE), člen rady obce Bettembourg Referenčný dokument Návrh smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) KOM(2011) 121 v konečnom znení

I. ÚVOD

VÝBOR REGIÓNOV

1. teší skutočnosť, že od vzniku Európskej únie sa zdaňovaniu podnikov venovala osobitná pozornosť ako dôležitému prvku pri vytváraní vnútorného trhu;

2. domnieva sa, že rozmach cezhraničných hospodárskych aktivít často naráža na veľké množstvo rôznych pravidiel, najmä v daňovej oblasti, čo je v prvom rade najväčšou prekážkou pre malé a stredné podniky, ako aj pre rozvoj vnútorného trhu;

3. takisto upriamuje pozornosť na oznámenie Komisie o zdaňovaní podnikov z roku 1990 (SEK(90) 601), ktoré bolo na počiatku niekoľkých dôležitých opatrení v oblasti priameho zdaňovania, ako napríklad smernica o zlúčeniach 90/434/EHS, smernica o materských a dcérskych spoločnostiach 90/435/EHS a arbitrážny dohovor 90/436/EHS. O desaťročie neskôr doplnila zoznam európskych daňových opatrení smernica o úrokoch a licenčných poplatkoch 2003/49/ES;

4. s potešením konštatuje, že od roku 2000 sa Komisia vrátila s ambicióznejšou politikou v oblasti zdaňovania, ktorou sa snaží pokryť všetky činnosti podnikov na úrovni EÚ spoločným konsolidovaným základom dane z príjmov právnických osôb. Túto „novú“ ambíciu Komisia opätovne potvrdila v oznámeniach z roku 2003 (KOM(2003) 726) a 2055 (KOM(2005) 702;

5. konštatuje, že vyhlásenia Komisie sa skonkretizovali v novembri 2004 vytvorením pracovnej skupiny s poslaním preštudovať zavedenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb (pracovná skupina CCCTB);

6. sa oboznámil s činnosťou pracovnej skupiny CCCTB, a najmä s pracovným dokumentom s názvom „CCCTB: návrh technického rámca“ (CCCTB/WP/57), ktorý je vo veľkej miere technickým základom návrhu smernice Rady o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) zo 16. marca 2011 (KOM(2011) 121 v konečnom znení), ktorý je predmetom tohto stanoviska;

II. POSÚDENIE NÁVRHU

7. zastáva názor, že by to zjednodušilo záležitosti pre podniky, keby mohli vybavovať výpočet daňového základu len s jednou daňovou správou, ktorá navyše bude kompetentná pre všetky otázky alebo spory súvisiace s týmto daňovým základom. Takisto by to pre nich predstavovalo úsporu administratívnych nákladov, keby prišli do kontaktu len s jedným orgánom zodpovedným za určenie daňového základu, a nie s 27;

8. upozorňuje, že koncepcia jedného kontaktného miesta (hlavný daňový orgán) nesmie viesť k tomu, aby si koncerny mohli vyberať slobodne svoje sídlo v celej Európe, ako je to prakticky v prípade koncernov, ktorých materská spoločnosť má sídlo v treťom štáte;

9. berie na vedomie, že podľa Komisie konsolidácia zdaniteľných výsledkov by bola riešením problematiky transferového oceňovania a tiež by predstavovala podstatnú úsporu, pokiaľ ide o administratívne náklady pre podniky, keďže celoeurópske transakcie by už nemuseli byť predmetom správ transferového oceňovania. Konsolidácia by tiež bola riešením problematiky úľav pri cezhraničných stratách;

10. konštatuje, že v návrhu sa okrem iného výslovne uvádza, že účelom predmetného návrhu „nie je ovplyvniť daňové príjmy, ani vplyv rozdelenia základov dane medzi členské štáty EÚ (…)“, avšak prirodzeným a logickým výsledkom CCCTB je zosúladenie daňových sadzieb z príjmu právnických osôb;

11. pripomína, že cieľom návrhu je zaviesť spoločné pravidlá na určenie daňového základu právnických osôb, ktoré budú spadať pod tento systém. Ak by tieto právnické osoby tvorili skupinu, spoločný daňový základ by sa okrem toho určil podľa spoločného základu;

12. zdôrazňuje, že súčasný návrh nezahŕňa harmonizáciu daňových sadzieb a že členské štáty si budú uplatňovať vlastné daňové sadzby na podiel z daňového základu daňových poplatníkov. Malo by sa však uvažovať o zavedení minimálnej sadzby dane, ktorá by však mala byť stanovená tak mierne, aby poskytovala dostatočný priestor pre zdravú konkurenciu v oblasti daní medzi členskými štátmi;

13. zdôrazňuje, že smernica by sa uplatňovala na spoločnosti vytvorené v súlade s právnymi predpismi členského štátu, ktoré (i) majú jednu z podôb uvedených v prílohe I smernice a (ii) vzťahuje sa na ne jedna z daní z príjmov právnických osôb uvedených v prílohe II alebo podobná daň, ktorá sa zaviedla neskôr. („spoločnosti so sídlom“). Smernica by sa okrem toho uplatňovala na spoločnosti vytvorené v súlade s právnymi predpismi tretej krajiny, ak (i) majú podobnú formu, ako niektorá z foriem uvedených v prílohe I (1) a (ii) ak sa na ne vzťahuje jedna z daní z príjmov právnických osôb uvedených v prílohe II (spoločnosti – nerezidenti);

14. kladie si otázku, či by sa na osobné spoločnosti nemal vzťahovať rovnaký systém ako na CCCTB;

15. konštatuje, že na spoločnosti so sídlom a spoločnosti – nerezidentov sa budú vzťahovať predpisy uvedené v návrhu len vtedy, ak sa tieto spoločnosti rozhodnú, že ich budú uplatňovať;

16. zdôrazňuje skutočnosť, že ak sa na spoločnosť vzťahuje systém ustanovený v tejto smernici, prestávajú sa na ňu vzťahovať vnútroštátne úpravy dane z príjmu právnických osôb vo všetkých záležitostiach, ktoré sú regulované touto smernicou, pokiaľ nie je uvedené inak;

17. s uspokojením konštatuje, že odpočítateľné výdavky zahŕňajú aj náklady na výskum a vývoj a náklady vzniknuté pri získavaní vlastného imania alebo dlhového kapitálu na účely podnikania. Nesúhlasí s okamžitým odpočtom nákladov súvisiacich s nadobúdaním trvalých hospodárskych aktív;

18. navrhuje, aby pravidelné poplatky týkajúce sa ochrany životného prostredia a znižovania objemu skleníkových plynov boli takisto považované za odpočítateľné výdavky;

19. žiada Komisiu, aby posúdila vplyv opatrenia, pri ktorom sa daňové straty môžu prenášať bez časového obmedzenia, a aby preskúmala, aké možné opatrenia by mohli zabrániť zneužitiu;

20. zdôrazňuje skutočnosť, že systém CCCTB zavádza len osobitné pravidlá na výpočet základu dane pre spoločnosti a nie účtovné pravidlá. Návrh nemá vplyv na vnútroštátne pravidlá týkajúce sa finančného účtovníctva;

21. domnieva sa, že v záujme toho, aby sa v plnej miere dosiahol cieľ týkajúci sa zjednodušenia administratívy, zavedenie spoločného a konsolidovaného daňového základu by malo byť spojené so zavedením spoločných účtovných pravidiel;

22. konštatuje, že uplatňovanie súčasného kľúča na prisúdenie by malo za následok zníženie daňových príjmov 11 členských štátov na základe dobrovoľného CCCTB. Okrem toho, dobrovoľný CCCTB by viedol k zníženiu hrubého domáceho produktu a zníženiu zamestnanosti v 21 členských štátoch;

III. ROZDIELNE POSTOJE

23. pripomína, že právne predpisy o priamom zdaňovaní spadajú do rozsahu článku 115 Zmluvy o fungovaní EÚ (ZFEÚ), podľa ktorého Rada rozhoduje jednomyseľne v súlade s osobitným legislatívnym postupom a po konzultácii s Európskym parlamentom a Európskym hospodárskym a sociálnym výborom;

24. konštatuje, že niektoré z národných parlamentných snemovní zaslali predsedovi Európskeho parlamentu, predsedovi Rady a predsedovi Komisie odôvodnené stanoviská, v ktorých vyslovujú svoje obavy, že predmetný návrh nie je v súlade so zásadou subsidiarity;

IV. VPLYV NA MIESTNE A REGIONÁLNE SAMOSPRÁVY

25. konštatuje, že návrh sa nezameriava na miestne a regionálne dane a zaoberá sa len „daňami z príjmov právnických osôb uvedených v prílohe II“, ktorá v prílohe uvádza najmä hlavné priame dane uplatňované členskými štátmi na vnútroštátnej úrovni;

26. domnieva sa však, že návrh má veľký význam pre miestne a regionálne samosprávy, ktorých významnú časť príjmov tvoria (i) miestne a regionálne dane vyberané z vnútroštátneho daňového základu, alebo ešte častejšie (ii) podiel z vnútroštátneho zdanenia príjmov právnických osôb (2);

27. zastáva názor, že aj keď sa návrh priamo nezaoberá miestnymi a regionálnymi daňami, vo väčšine členských štátov budú ovplyvnené zavedením systému CCCTB. Aj keď to návrh nepredpisuje, je možné očakávať, že členské štáty, ktoré ponúknu svojim daňovníkom možnosť CCCTB, ho budú zrejme využívať aj na stanovenie miestnych a regionálnych daní; Ak by sa rozhodli inak, základ dane na miestnej a regionálnej úrovni by museli naďalej určovať podľa starých vnútroštátnych predpisov, čím by sa samozrejme v zásadnej miere zredukovali výhody systému CCCTB;

28. myslí si, že je potrebné sa prioritne zaoberať týmto aspektom návrhu smernice, najmä preto, že prílohy II a III môžu viesť k rôznym interpretáciám. Príloha III totiž obsahuje zoznam neodpočítateľných daní, ktoré majú niekedy čisto miestny alebo regionálny charakter. Ak by sa o daňových základoch rozhodovalo na vnútroštátnej úrovni, malo by zmysel zahrnúť do rozsahu pôsobnosti smernice aj miestne/regionálne dane, aby ich daňový základ zostal podobný základu, o ktorom sa rozhodne na európskej úrovni a ktorý sa bude uplatňovať na vnútroštátnej úrovni. Na druhej strane, ak sa spoločnosť rozhodne pre jednotné daňové priznanie na európskej úrovni a daňové príjmy sa potom prerozdelia, je potrebné, aby sa miestnym/regionálnym orgánom vrátilo, čo im patrí;

29. zastáva názor, že treba preto jasne vymedziť situácie, v ktorých má CCCTB vplyv na spoločný daňový systém miestnych alebo regionálnych orgánov;

30. so zreteľom na skutočnosť, že všetky úpravy dane z príjmu právnických osôb môžu mať vplyv na regióny a miestne spoločenstvá, vyjadruje poľutovanie nad tým, že presné informácie o vplyve na miestne a regionálne samosprávy v takejto smernici chýbajú;

V. ZÁVERY

31. výbor chráni záujmy miestnych a regionálnych samospráv, a preto sa domnieva, že je potrebné vypracovať podrobnú analýzu vplyvu na rozpočty obcí a regiónov predtým, ako vstúpi do platnosti návrh smernice CCCTB;

32. vyslovuje sa preto za vytvorenie ad hoc pracovnej skupiny zloženej z členov VR, Komisie a miestnych a regionálnych daňových orgánov, ktorá bude mať za úlohu vypracovať túto analýzu;

33. domnieva sa, že všetky členské štáty by sa mali viac zaoberať dôsledkami návrhu smernice a v čo najkratšom čase predložiť Komisii svoje pripomienky a komentáre, ktoré sa budú opierať o odborné a nezávislé štúdie;

34. myslí si, že väčšia daňová harmonizácia bude mať účinok len vtedy, ak CCCTB vstúpi do platnosti vo všetkých členských štátoch;

35. kladie si otázku, či možnosť voľby systému stanovená smernicou nebude mať za následok väčšiu administratívnu záťaž pre podniky, ako aj pre daňové správy, a následne sa pýta, či by nebolo potrebné pre túto možnosť voľby stanoviť len jedno prechodné obdobie. Výbor regiónov si okrem toho kladie otázku, či by sa spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb (CCCTB) po revízii textu a po skončení tohto prechodného obdobia nemal stať povinným, a to aspoň pre podniky určitej veľkosti;

36. navrhuje, aby sa zavedenie CCCTB uskutočnilo jedným krokom, lebo len tak sa dajú v plnom rozsahu dosiahnuť všetky zjednodušenia spojené s harmonizáciou;

37. vyslovuje sa za revíziu kľúča na prisúdenie, tak aby sa viac zohľadnila ekonomická situácia jednotlivých členských štátov;

38. vzhľadom na finančné problémy, s ktorými v súčasnosti zápasí Európa, ako aj na ich negatívny vplyv na príjmy z daní a zamestnanosť, ktoré zdôraznila aj Komisia vo svojom hodnotení vplyvu a iných štúdiách, si kladie otázku, či je vhodný čas na to, aby sa teraz; realizovala takáto dôležitá etapa harmonizácie v daňovej oblasti;

39. domnieva sa, že návrh smernice musí vo väčšom rozsahu odkazovať na pravidlá vnútroštátnej jurisdikcie v oblasti právnych postupov;

40. berie na vedomie vôľu európskych podnikov zjednodušiť ich daňové postupy, kompenzovať ich straty v rámci medziskupiny a odstrániť dvojité zdaňovanie a nadmerné zdaňovanie, ktoré ich postihuje v súčasnom systéme;

41. obáva sa však, že to bude mať veľmi rozdielne dôsledky v jednotlivých členských štátoch, ktoré však budú väčšinou negatívne, pokiaľ ide o daňové príjmy, ako aj rast a zamestnanosť;

42. kladie si otázku, či systém CCCTB bude celkovo pre podniky zjednodušením alebo naopak zdrojom daňového plánovania, a teda zdrojom ďalších ťažkostí. Podniky budú musieť okrem 27 platných systémov podrobne preštudovať aj tento systém z dôvodu jeho voliteľného charakteru a pravidelne prehodnocovať, či tento systém využiť alebo nie (3);

43. pýta sa, či neexistujú menej zložité alternatívy systému CCCTB, najmä pre malé a stredné podniky, pokiaľ ide o cezhraničné vyrovnávanie strát. V tejto súvislosti odkazuje na oznámenie Komisie KOM(2006) 824;

44. zamýšľa sa nad úmernosťou opatrenia vzhľadom na počet európskych skupín, ktoré by z neho mali úžitok;

45. v každom prípade sa domnieva, že návrh smernice je neúplný, keďže nezahŕňa miestne a regionálne dane. Hrozí, že sa problémy presunú z vnútroštátnej úrovne na miestnu alebo regionálnu úroveň, pretože súčasné znenie návrhu zachováva pre miestne a regionálne dane rozdielne systémy a potrebu určiť daňový základ rôznym spôsobom. Vyslovuje sa preto za ustanovenie, ktoré by umožnilo začleniť miestne a regionálne dane, aby mohli členské štáty prijať príslušné potrebné opatrenia;

46. domnieva sa však, bez toho aby priamo spochybnil samotný princíp smernice, že návrh by sa mal preskúmať so zreteľom na potrebu a) dostačujúcich kvantitatívnych a kvalitatívnych ukazovateľov, ktoré by umožnili riadne zhodnotiť dosah takéhoto cezhraničného návrhu na oblasť subsidiarity; b) ďalších informácií o celkovom vplyve CCCTB; a c) analýzy vplyvu návrhu na miestne a regionálne orgány.

VI. ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

KOM(2011) 121 v konečnom znení

Článok 12

Odpočítateľné výdavky

Doplniť

Text navrhovaný Komisiou Pozmeňovací návrh VR Odpočítateľné výdavky zahŕňajú všetky náklady na predaj a výdavky bez odpočítateľnej dane z pridanej hodnoty, ktoré daňovníkovi vznikli v súvislosti zo získavaním alebo zabezpečením príjmu, vrátane nákladov na výskum a vývoj a nákladov vzniknutých pri získavaní vlastného imania alebo dlhového kapitálu na účely podnikania. Odpočítateľné výdavky zahŕňajú všetky náklady na predaj a výdavky bez odpočítateľnej dane z pridanej hodnoty, ktoré daňovníkovi vznikli v súvislosti zo získavaním alebo zabezpečením príjmu, vrátane nákladov na výskum a vývoj a nákladov vzniknutých pri získavaní vlastného imania alebo dlhového kapitálu na účely podnikania.

Zdôvodnenie

S cieľom účinne bojovať proti ničeniu životného prostredia a zmene klímy sa odporúča v zdaňovaní podnikov vytvoriť prvky, ktoré budú daňovníkov motivovať k väčším investíciám do ochrany životného prostredia.

Pozmeňovací návrh 2

KOM(2011) 121 v konečnom znení

Článok 133

Preskúmanie

Doplniť

Text navrhovaný Komisiou Pozmeňovací návrh VR Komisia päť rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice preskúma jej uplatňovanie a predloží správu Rade o fungovaní smernice. Správa bude zahŕňať predovšetkým analýzu vplyvu mechanizmu zriadeného v kapitole XVI tejto smernice o rozdelení základu dane medzi členské štáty. Komisia päť rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice preskúma jej uplatňovanie a predloží správu Rade o fungovaní smernice. Správa bude zahŕňať predovšetkým analýzu vplyvu mechanizmu zriadeného v kapitole XVI tejto smernice o rozdelení základu dane medzi členské štáty.

Zdôvodnenie

Nie je možné vylúčiť možnosť, že táto smernica bude mať výrazný vplyv na regióny a miestne samosprávy, je preto nevyhnutné, aby Komisia päť rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice zhodnotila aj jej vplyv na regionálne a miestne rozpočty.

V Bruseli 14. decembra 2011 Predsedníčka Výboru regiónov Mercedes BRESSO

(1) Komisia každoročne prijíma zoznam právnych foriem spoločností tretích krajín, pri ktorých sa vychádza z predpokladu, že majú podobnú formu (článok 3 návrhu).

(2) Pozri štúdiu Center for Strategy & Evaluation Services, „Local and Regional Corporate Taxes across the EU“, Briefing Paper, júl 2011.

(3) Pozri: Bettendorf Michael, P. Devereux, S. Loretz and Albert van der Horst, Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons, Vox, 20. marca 2011.