DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Situácia v oblasti potravinovej bezpečnosti na svete sa prudko zhoršuje a mnohé postihnuté krajiny patria k najmenej rozvinutým krajinám alebo krajinám s nízkym príjmom a nedostatkom potravín.

Pred tým, ako ruská vojenská agresia voči Ukrajine zhoršila celosvetovú potravinovú neistotu, trpelo takmer 193 miliónov ľudí (takmer o 40 miliónov viac než v predchádzajúcom roku) v 53 krajinách/územiach akútnou potravinovou neistotou a potrebovalo naliehavú pomoc. Ruská vojenská agresia voči Ukrajine viedla k drastickému zníženiu dodávok obilia na svetové trhy, pretože čiernomorské trasy sú zablokované a na obilné silá sa zámerne útočí. Svetové ceny potravín rýchlo rastú a sú najvyššie za posledných tridsať rokov. Nárast cien energie zvyšuje ceny poľnohospodárskych vstupov (najmä hnojív), prepravy a v konečnom dôsledku aj potravín. Toto zdražovanie zhoršuje makroekonomický výhľad v situácii, keď sa fiškálny priestor už zmenšil v dôsledku pandémie COVID-19. To by mohlo viesť k ďalšiemu zvýšeniu počtu krajín v dlhovej tiesni a/alebo nachádzajúcich sa v kríze platobnej bilancie. V zraniteľných regiónoch ešte viac zhoršujú situáciu konflikty a suchá. Medzi najzraniteľnejšie krajiny patria najmenej rozvinuté krajiny a krajiny s nízkymi príjmami. Ako sa v posledných desaťročiach ukázalo pri povstaniach, potravinový cenový šok spôsobuje nestabilitu a konflikty.

Politickú naliehavosť podpory najviac ohrozených krajín zdôraznila Európska rada vo svojich záveroch z 24. – 25. marca, v ktorých vyzvala Komisiu, aby uprednostnila prácu na svetovej potravinovej bezpečnosti a cenovej dostupnosti, a to najmä podporou potravinovej bezpečnosti a poľnohospodárstva na Ukrajine a v najzraniteľnejších a najohrozenejších tretích krajinách. Európska rada následne vo svojich záveroch z 30. – 31. mája 2022 vyzvala Komisiu, aby preskúmala možnosť mobilizácie rezerv z Európskeho rozvojového fondu na podporu najviac postihnutých partnerských krajín. Finančné prostriedky v rámci geografického piliera Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce – Globálna Európa (NDICI – Globálna Európa) sú v plnej miere naplánované a približne 3 miliardy EUR sú už vyčlenené na programy v oblasti poľnohospodárstva, výživy, vody a sanitácie. Okrem toho bolo v roku 2022 pôvodne pridelených približne 520 mil. EUR africkým, karibským a tichomorským (AKT) krajinám v rámci rozpočtu na humanitárnu pomoc, z čoho značná časť sa venuje potravinovej neistote a súvisiacim potrebám. Vzhľadom na rozsah potrieb a prípadné dôsledky by sa však mali na podporu partnerských krajín mobilizovať dodatočné finančné prostriedky. Dostupné prostriedky v rámci rozpočtu EÚ sú veľmi obmedzené (rezerva na vznikajúce výzvy a priority NDICI – Globálna Európa sa v roku 2022 v plnej miere využije v reakcii na iné naliehavé priority a pôvodný rozpočet na humanitárnu pomoc na rok 2022 zameraný na potravinovú bezpečnosť a súvisiace potreby v krajinách AKT, ktoré boli identifikované pred začiatkom ruskej vojenskej agresie na Ukrajine, je takmer úplne realizovaný) a vzhľadom na vplyv v rôznych partnerských krajinách AKT by mobilizácia finančných prostriedkov, ktorých viazanosť bola v rámci z 10. a 11. Európskeho rozvojového fondu (ERF) zrušená, mohla EÚ a jej členským štátom umožniť posilniť ich podporu a prispieť k úsiliu o riešenie krízy v oblasti potravinovej bezpečnosti, ktorú ešte zhoršila ruská vojenská agresia voči Ukrajine v rámci prístupu tímu Európa.

Cieľom tohto návrhu rozhodnutia Rady je získať povolenie Rady použiť finančné prostriedky, ktorých viazanosť bola v rámci 10. a 11. ERF zrušená, na financovanie opatrení na riešenie potravinovej krízy a hospodárskeho šoku v krajinách AKT po ruskej vojenskej agresii voči Ukrajine vo výške do 600 000 000 EUR, z toho 488 000 000 EUR z 10. ERF a 112 000 000 EUR z 11. ERF.

Z týchto finančných prostriedkov až 582 000 000 EUR prispeje na financovaniu opatrení a až 18 000 000 EUR pokryje podporné výdavky, ktoré vzniknú Komisii.

Tieto finančné prostriedky sa použijú v prospech najviac postihnutých partnerských krajín, pričom osobitná pozornosť sa bude venovať najzraniteľnejším a najohrozenejším krajinám, najmä na zabezpečenie:

·makroekonomickej podpory (100 miliónov EUR),

·podpory výroby potravín a odolnosti potravinových systémov (350 miliónov EUR),

·humanitárnej pomoci (150 miliónov EUR).

Pokiaľ ide o podporu výroby potravín a odolnosti potravinových systémov, EÚ bude podporovať investície do miestnych výrobných kapacít ako súčasť udržateľných vodných a agropotravinárskych systémov založených na agroekologických prístupoch vrátane diverzifikácie poľnohospodárskych hodnotových reťazcov a výroby potravín. Na zacielenie pomoci na vybrané krajiny by sa mohli použiť tieto kritériá:

·(vyššia) úroveň potravinovej neistoty a podvýživy partnerov;

·ohrozenie partnerov v dôsledku ruskej agresie voči Ukrajine, najmä na základe ich podielu na dovoze potravín na ich HDP;

·makroekonomická zraniteľnosť partnerov, ktorá by sa mohla stanoviť na základe pomeru ich dlhu k HDP, medzinárodných rezerv/krytia dovozu v mesiacoch a ratingu analýzy udržateľnosti dlhu;

·prípadný vplyv financovania z prostriedkov Únie v partnerských krajinách alebo regiónoch, ktorý sa posudzuje najmä prostredníctvom rozsahu na zvýšenie relevantnej výroby a intervencií na zvýšenie odolnosti.

Opatreniami financovanými v rámci tohto návrhu sa podporí reakcia EÚ v oblasti globálnej potravinovej bezpečnosti, ktorá bola vypracovaná na žiadosť Európskej rady. Táto reakcia zahŕňa okamžité a strednodobé opatrenia na preukázanie partnerom na celom svete, že EÚ poskytuje integrovanú, komplexnú a rýchlu podporu pri riešení vplyvu, ktorý má na nich vojna. Reakcia EÚ v oblasti globálnej potravinovej bezpečnosti operacionalizuje rôzne prvky opatrení – ako sa predpokladá v rámci FARM a Globálnej aliancie G7 – a poskytuje potrebnú podporu skupine OSN pre globálnu krízovú reakciu.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky