Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje program Kopernikus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010 /* COM/2013/0312 final/2 - 2013/0164 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Kopernikus je nový názov európskeho programu monitorovania Zeme, GMES (Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť). Kopernikus alebo skôr jeho predchodca bol zriadený ako program EÚ nariadením GMES (EÚ) č. 911/2010. Zahŕňa všetky činnosti na zabezpečenie nepretržitého poskytovania presných a spoľahlivých údajov a informácií o environmentálnych a bezpečnostných otázkach pre používateľov zodpovedných za tvorbu politík, ich vykonávanie a monitorovanie v EÚ a v členských štátoch. Kopernikus je zameraný na zabezpečovanie nepretržitého, nezávislého a spoľahlivého prístupu k údajom a informáciám z pozorovaní pre Európu. Cieľom investícií EÚ je odstrániť medzery v pozorovaní, poskytnúť prístup k existujúcim prínosom a umožniť rozvoj operačných služieb. Kopernikus zahŕňa šesť služieb: monitorovanie morského prostredia, atmosféry, pôdy a zmeny klímy, ako aj podporu riadenia v núdzových situáciách a podporu bezpečnosti. Kopernikus využíva údaje zo satelitov a senzorov in situ, ako sú bóje, balóny alebo vzdušné senzory, s cieľom poskytovať včasné a spoľahlivé informácie s pridanou hodnotou a predpovede napríklad na podporu poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, využitia pôdy a urbanistického plánovania, boja proti lesným požiarom, reakcie na katastrofy, námornej dopravy alebo monitorovania znečistenia vzduchu. Kopernikus takisto prispieva k hospodárskej stabilite a rastu podnecovaním komerčného uplatnenia (tzv. nadväzujúcich služieb) v mnohých rôznych odvetviach prostredníctvom úplného a otvoreného prístupu k údajom z pozorovaní a k informačným produktom programu Kopernikus. Zároveň je jedným z programov, ktoré majú byť zabezpečené v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, a vzhľadom na jeho prínosy pre široké spektrum politík Únie bol zahrnutý do iniciatívy priemyselnej politiky Európa 2020. Zodpovednosť za financovanie využívania a obnovy vesmírnej infraštruktúry vytvorenej pomocou finančných prostriedkov EÚ a medzivládnych finančných prostriedkov nemožno vzhľadom na vynaložené náklady optimálne zabezpečiť na úrovni jednotlivých členských štátov. V oblasti vesmírneho pozorovania na účely operačnej meteorológie európske štáty zhromaždili svoje zdroje na rozvoj a využívanie meteorologických satelitov v rámci Európskej organizácie pre využitie meteorologických satelitov (EUMETSAT). Európske štáty takisto vyvinuli demonštrátory environmentálnych satelitov, a to buď prostredníctvom Európskej vesmírnej agentúry (ESA), alebo prostredníctvom národných vesmírnych agentúr. Nemohli sa však dohodnúť na spolupráci, pokiaľ ide o financovanie podporovaných operačných programov v oblasti environmentálneho monitorovania. Potreba pokračovania v takýchto pozorovaniach je čoraz naliehavejšia vzhľadom na rastúci politický tlak na verejné orgány, aby prijali informované rozhodnutia v oblasti životného prostredia, bezpečnosti a zmeny klímy, a vzhľadom na potrebu dodržiavania medzinárodných dohôd. Pokiaľ ide o služby s celoeurópskym a celosvetovým pokrytím, členské štáty nemôžu dostatočne dosahovať ciele navrhovanej akcie, pretože vstupy z jednotlivých členských štátov je potrebné zhromaždiť na európskej úrovni. Poskytovanie ostatných služieb (napríklad máp núdzových situácií alebo tematických máp monitorovania krajiny s obmedzenejším geografickým rozsahom) možno lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ z dvoch dôvodov. Po prvé, jednotnejšie a centralizovanejšie spravovanie vstupných údajov z vesmírnych senzorov alebo senzorov in situ umožní úspory z rozsahu. Po druhé, koordinované poskytovanie služieb pozorovania Zeme na úrovni členských štátov pomáha predchádzať duplicite a zlepšuje monitorovanie vykonávania právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia na základe transparentných a objektívnych kritérií. Iba porovnateľné informácie získané na úrovni členských štátov umožnia zaistiť účinné vykonávanie právnych predpisov v oblasti životného prostredia, ktoré sa v mnohých prípadoch naozaj týkajú problémov, ktoré nepodliehajú hraniciam, teda medzinárodných problémov. Prostredníctvom akcie na európskej úrovni sa okrem toho vytvoria úspory z rozsahu, čo bude viesť k efektívnejšiemu využívaniu verejných finančných prostriedkov. Akcia na úrovni EÚ teda jednoznačne bude viesť k pridanej hodnote. Od začiatku dosiahlo celkové financovanie pridelené na jeho rozvoj zo strany EÚ a ESA úroveň vyše 3,2 miliardy EUR. Veľká časť rozpočtu GMES bola určená na vývoj pozorovacích satelitov: sentinelov. Tento vývoj bol financovaný prostredníctvom príspevku od Komisie vo výške 738 miliónov EUR na program ESA pre zložku GMES vesmír (GSC). Do konca roku 2013 je program Kopernikus financovaný siedmym rámcovým programom týkajúcim sa vesmíru a programom GMES a jeho počiatočnej prevádzky. Keďže Kopernikus bude pripravený začať svoju operačnú fázu, začínajúc rokom 2014 bude potrebné nové nariadenie. V súlade s cieľmi oznámenia Program zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020[1] sa týmto novým nariadením lepšie vymedzí riadenie programu, najmä úloha Komisie, ciele programu a ukazovatele, ktoré umožnia účinné monitorovanie jeho vykonávania a zabezpečia plynulý prechod zo súčasných činností. Navrhované nariadenie zahŕňa aj ustanovenia o zavedení primeraných finančných postupov, najmä pre veľkú časť programu, ktorá sa má vykonávať nepriamo. V súvislosti so zjednodušením a „inteligentnou reguláciou“ treba poznamenať, že Kopernikus sa zameriava na zvýšenie kvality právnych predpisov prostredníctvom poskytovania nástrojov monitorovania založených na dôkazoch. Komisia vo svojom oznámení s názvom Rozpočet stratégie Európa 2020 [COM(2011) 500 v konečnom znení z 29. júna 2011] naznačila, že vzhľadom na obmedzenia rozpočtu EÚ bolo navrhnuté, aby bol GMES v období rokov od 2014 do 2020 financovaný mimo viacročného finančného rámca. Tento návrh Parlament zamietol v uznesení P7_TA(2012)0062 zo 16. februára 2012. V záveroch Európskej rady zo 7. – 8. februára 2013 o viacročnom finančnom rámci (VFR) sa predpokladá, že program by mal byť financovaný v podokruhu 1a finančného rámca s maximálnou úrovňou záväzkov 3 786 miliónov EUR (ceny z roku 2011), ktoré budú stanovené v nariadení o VFR. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Od vytvorenia úradu Európskej komisie pre GMES v roku 2006 prebiehal v rámci GMES postupný proces konzultácií so zainteresovanými stranami. Tento proces konzultácií odštartovaný oznámením s názvom GMES: od konceptu k realite[2]najskôr viedol k prijatiu oznámenia z roku 2008 „GMES: záleží nám na väčšej bezpečnosti našej planéty“[3]. Ďalšie konzultácie sa uskutočnili s cieľom pripraviť návrh Komisie na nariadenie o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013)[4] a oznámenie s názvom Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti (GMES): Výzvy a ďalšie kroky v oblasti zložky „vesmír“[5]. Od nadobudnutia účinnosti nariadenia GMES v roku 2010 konzultácie členských štátov a používateľov pokračujú prostredníctvom nových správnych orgánov zriadených samotným nariadením: výboru GMES a užívateľského fóra zloženého zo zástupcov verejných používateľov. Konzultácie potvrdili záujem a potrebu programu Kopernikus a – v súčasnosti, keď sa naozaj stáva programom EÚ – sa tento program sústreďuje na rôzne projektové riešenia, najmä pre služby Kopernikus. Zainteresované strany poukázali na skutočnosť, že nepretržitá a zaručená dostupnosť informácií pochádzajúcich zo služieb Kopernikus je základom pre úspech programu a pre to, aby sa plne prejavili jeho výhody. V roku 2011 sa uskutočnilo posúdenie vplyvu a hlavné závery boli uverejnené v dokumente SEK(2011) 867 v konečnom znení z 28. júna 2011, ktorý bol pripojený k návrhu Komisie týkajúcemu sa viacročného finančného rámca, KOM(2011) 500. Posúdenie vplyvu je v súčasnosti upravené, pričom sa zohľadnili odporúčania výboru pre posudzovanie vplyvu. Čo sa od roku 2011 zmenilo, sú politické úvahy o užitočnosti financovania programu Kopernikus v rámci VFR. Komisia preto usudzuje, že teraz je čas na podanie formálneho návrhu. Treba však poznamenať, že tento návrh bolo potrebné opätovne prispôsobiť sume dohodnutej vo viacročnom finančnom rámci, ktorým bol pôvodný návrh Komisie znížený o viac než 2 miliardy EUR. S cieľom zachovať poskytovanie služieb musela Komisia obmedziť nový rozvoj zložky vesmír s cieľom obnoviť a modernizovať kapacitu na pozorovanie. ESA preberie zodpovednosť za rozvoj novej generácie sentinelov. Otázka vlastníctva aktív zložky vesmír programu Kopernikus je dôležitá a nemožno ju zvažovať nezávisle od práv a zodpovednosti, ktoré z takéhoto vlastníctva vlastníkovi vyplývajú. Vlastník má najvyššie možné práva vrátane práva používania, prevodu a likvidácie. Pri určovaní, či akceptovať vlastníctvo aktív zložky vesmír, treba rozlišovať dve fázy: Počas prvej fázy, t. j. súčasného viacročného finančného rámca bola EÚ iba prispievateľom k programu ESA v rozsahu približne 30 % a chýbali jej finančné prostriedky na prevzatie vedúcej úlohy pri vytváraní zložky vesmír programu Kopernikus. Navyše finančné prostriedky EÚ boli zväčša rozpočtové prostriedky siedmeho rámcového programu a neboli určené na financovanie operačného programu na trvalej báze. EÚ preto počas uvedenej fázy nebola schopná prevziať vlastníctvo. Druhá fáza sa začne budúcim viacročným finančným rámcom. Prinesie základnú zmenu v tom, že EÚ teraz bude schopná financovať 100 % väčšiny častí zložky vesmír programu Kopernikus, ako aj pozemný segment a náklady na prevádzku satelitov. V tomto novom kontexte, ako sa uvádza v článku 18, bude treba preskúmať vlastníctvo satelitov. V nariadení sa predpokladá možnosť, že vlastníctvo od ESA by mohla prevziať EÚ alebo osobitne určený orgán či fond. Vzhľadom na prevod vlastníctva bude treba posúdiť možnosti a zohľadniť relevantné faktory, ako aj prevádzku satelitov; zákonné vlastníctvo údajov; podmienky prístupu k údajom a hodnotu aktív. Uvedené možnosti sa budú zohľadňovať iba vtedy, ak sa bude zdať, že nevýhody vlastníctva EÚ prevažujú nad výhodami. Prevod vlastníctva z EÚ by sa mohol uskutočniť iba prostredníctvom delegovaného aktu. Mohlo by sa takisto uvažovať o mechanizme nákupu údajov. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU So zreteľom na článok 189 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa návrh týka nového nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program Kopernikus. Je zameraný na tieto hlavné aspekty: 1. zmena názvu na Kopernikus, 2. riadenie GMES v jeho operačnej fáze s cieľom umožniť Komisii, aby delegovala činnosti na viacero prevádzkovateľov, 3. financovanie v období rokov 2014 – 2020. 4. VPLYV NA ROZPOČET Vo finančnom výkaze pripojenom k tomuto návrhu nariadenia sú stanovené orientačné rozpočtové prostriedky, ktoré sú v súlade s viacročným finančným rámcom na obdobie rokov 2014 – 2020 s maximálnou úrovňou záväzkov 3 786 miliónov EUR v cenách z roku 2011, ktoré sú rovnocenné s úrovňou 4 291 miliónov EUR v súčasných cenách. 5. NEPOVINNÉ PRVKY Komisia môže prijímať delegované akty na dosiahnutie určitých cieľov stanovených v návrhu. 2013/0164 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa zriaďuje program Kopernikus a ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 911/2010 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 189 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[6], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[7], konajúc v súlade riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť (Global Monitoring for Environment and Security – GMES) bola iniciatíva monitorovania Zeme realizovaná pod vedením Únie v spolupráci s členskými štátmi a Európskou vesmírnou agentúrou (ESA). Počiatky GMES sa datujú do mája 1998, keď inštitúcie zapojené do rozvoja vesmírnych činností v Európe vydali spoločné vyhlásenie, známe ako „Bavenský manifest“.. V manifeste sa požadoval dlhodobý záväzok k rozvoju služieb vesmírneho monitorovania životného prostredia s využitím európskych zručností a technológií a ich ďalším rozvojom. V roku 2005 Únia uskutočnila strategickú voľbu rozvoja nezávislej európskej kapacity na pozorovanie Zeme s cieľom zabezpečovať služby v oblasti životného prostredia a bezpečnosti[8], ktorej výsledkom napokon bolo nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 911/2010 z 22. septembra 2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke (2011 – 2013)[9]. (2) Kopernikus by sa mal považovať za európsky príspevok k budovaniu globálneho systému systémov pozorovania Zeme (GEOSS) vyvíjaného v rámci Skupiny pre pozorovanie Zeme (GEO). (3) Na základe výsledkov tejto iniciatívy bol nariadením (EÚ) č. 911/2010 zriadený európsky program monitorovania Zeme (GMES) a stanovené pravidlá týkajúce sa vykonávania jeho počiatočnej prevádzky. (4) Zatiaľ čo program zriadený nariadením (EÚ) č. 911/2010 by mal pokračovať v novom viacročnom finančnom rámci, skratka „GMES“ by sa mala zmeniť na „Kopernikus“ s cieľom zjednodušiť komunikáciu so širokou verejnosťou. Komisia zaregistrovala obchodnú značku, aby ju inštitúcie Únie mohli používať a aby bolo možné udeľovať licencie ostatným zainteresovaným používateľom, najmä poskytovateľom základných služieb. (5) Ciele programu Kopernikus sú poskytovať presné a spoľahlivé informácie v oblasti životného prostredia a bezpečnosti prispôsobené potrebám používateľov a podporovať ostatné politiky Únie, najmä v súvislosti s vnútorným trhom, dopravou, životným prostredím, energetikou, civilnou ochranou, spoluprácou s tretími krajinami a humanitárnou pomocou. Program sa opiera o spôsobilosti existujúce v Európe, ktoré sú doplnené o nové spoločne vytvorené aktíva. (6) Program Kopernikus by sa mal realizovať v súlade s inými relevantnými nástrojmi a akciami Únie, najmä v oblasti životného prostredia a zmeny klímy a nástrojmi v oblasti bezpečnosti, ochrany osobných údajov, konkurencieschopnosti a inovácie, súdržnosti, výskumu, dopravy, hospodárskej súťaže a medzinárodnej spolupráce, spolu s európskym programom pre globálne navigačné satelitné systémy (GNSS). Pomocou údajov programu Kopernikus by sa mal zachovávať súlad s referenčnými vesmírnymi údajmi členských štátov a podporovať rozvoj infraštruktúry pre priestorové informácie v Únii stanovenej v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2007/2/ES zo 14. marca 2007, ktorou sa zriaďuje Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európskom spoločenstve (INSPIRE)[10]. Prostredníctvom programu Kopernikus sa takisto doplní spoločný systém environmentálnych informácií (SSEI) a činnosti Únie v oblasti zásahov v núdzových situáciách. (7) Kopernikus je program, ktorý sa má realizovať v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Má byť prínosom pre širokú škálu politík Únie a prispieť k dosiahnutiu cieľov stratégie Európa 2020, najmä prostredníctvom rozvoja účinnej politiky v oblasti kozmického priestoru na zabezpečenie nástrojov na riešenie niektorých hlavných globálnych problémov a splnenie cieľov v oblasti zmeny klímy a energetickej udržateľnosti. (8) Program Kopernikus môže ťažiť z výsledkov dosiahnutých v rámci programu Horizont 2020, rámcového programu Únie pre výskum a inovácie na obdobie rokov 2014 – 2020, najmä prostredníctvom jeho činností v oblasti výskumu a inovácií týkajúcich sa budúcich technológií pozorovania Zeme a používania diaľkových prieskumných technológií, vzdušných a in situ, a údajov s cieľom reagovať na hlavné spoločenské problémy. (9) V záujme dosiahnutia týchto cieľov by sa mal program Kopernikus opierať o autonómnu kapacitu Únie pre vesmírne pozorovanie a zabezpečovať operačné služby v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a bezpečnosti. Takisto by mal využívať dostupné údaje in situ, konkrétne údaje poskytované členskými štátmi. Poskytovanie operačných služieb závisí od dobrého fungovania a bezpečnosti zložky vesmír programu Kopernikus. Zvyšujúce sa riziko zrážky s inými satelitmi a vesmírnym odpadom predstavuje najvážnejšiu hrozbu pre zložku vesmír programu Kopernikus. Program Kopernikus by preto mal podporovať akcie zamerané na znižovanie rizík, najmä prostredníctvom prispievania k programu zriadenému rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady [XXX], ktorým sa zriaďuje program na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru[11]. (10) Maximálne finančné krytie potrebné na akcie programu Kopernikus (2014 – 2020) predstavuje 3 786 miliónov EUR v cenách z roku 2011, ktoré sú pridelené v rámci samostatnej rozpočtovej kapitoly pod hlavou 2 okruhu 1a všeobecného rozpočtu Únie. Personálne a administratívne výdavky Komisie súvisiace s koordináciou programu Kopernikus by sa mali financovať z rozpočtu Únie. (11) Vzhľadom na zlepšujúce sa vykonávanie programu Kopernikus a jeho dlhodobé plánovanie by Komisia mala prijať ročný pracovný program v súlade s prioritami, cieľmi a stratégiami viacročného plánu. (12) Kopernikus by mal vychádzať z používateľských potrieb, a preto si vyžaduje nepretržité a účinné zapájanie používateľov, najmä pokiaľ ide o vymedzovanie a validáciu požiadaviek na služby. (13) Medzinárodný rozmer programu Kopernikus má osobitný význam pri výmene údajov a informácií, ako aj v súvislosti s prístupom k pozorovacej infraštruktúre. Takýto výmenný systém je nákladovo efektívnejší ako systémy kupovania údajov a posilňuje globálny rozmer programu. (14) V Dohode o EHP a v rámcových dohodách s kandidátskymi a potenciálnymi kandidátskymi krajinami sa stanovuje účasť týchto krajín na programoch Únie. Účasť tretích krajín a medzinárodných organizácií by sa mala umožniť uzatvorením príslušných medzinárodných dohôd. (15) Členské štáty, tretie krajiny a medzinárodné organizácie by mali mať možnosť prispievať na programy na základe príslušných dohôd. (16) Celkovú zodpovednosť za program Kopernikus by mala niesť Komisia. Mala by vymedziť svoje priority a ciele a zabezpečiť celkovú koordináciu programu a dohľad nad ním. (17) Pri zohľadnení rozmeru partnerstva programu Kopernikus a s cieľom zabrániť duplicite technických poznatkov by sa vykonávanie programu malo delegovať na subjekty s príslušnou technickou a odbornou kapacitou. (18) Ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou akcie a špecifickou expertízou organu Únie, môže sa Komisia pri vykonávaní programu Kopernikus opierať o príslušné agentúry Únie, ako je Európska environmentálna agentúra (EEA), Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex), Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) a Satelitné stredisko Európskej únie (EUSC) alebo o iný príslušný orgán, na ktorý možno potenciálne delegovať činnosti podľa článku 58 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie[12]. Pri výbere orgánu Únie treba náležite zohľadniť nákladovú efektívnosť poverenia uvedenými úlohami, ako aj vplyv na štruktúru riadenia orgánu a na jeho finančné a personálne zdroje. (19) Na účely dosiahnutia cieľa programu Kopernikus udržateľným spôsobom je potrebné koordinovať činnosti rôznych partnerov zapojených do programu Kopernikus a vyvinúť, zaviesť a prevádzkovať služby a kapacitu na pozorovanie, ktoré spĺňajú požiadavky používateľov. V tejto súvislosti by mal Komisii pri zabezpečovaní koordinácie príspevkov Únie, členských štátov a medzivládnych agentúr do programu Kopernikus pomáhať výbor, pričom by sa čo najlepšie využívali existujúce kapacity a zisťovali nedostatky, ktoré treba riešiť na úrovni Únie. Mal by takisto pomáhať Komisii pri monitorovaní dôsledného vykonávania programu Kopernikus. (20) Činnosť prevádzkovateľov, na ktoré Komisia delegovala úlohy, by sa takisto mala merať prostredníctvom ukazovateľov výkonnosti. Pomocou nich by Európsky parlament a Rada mohli sledovať pokrok pri operáciách a vykonávaní programu Kopernikus. (21) Údaje a informácie získané v rámci programu Kopernikus by sa používateľom mali sprístupniť úplne, otvorene a bezplatne, aby sa podporilo ich používanie a výmena a aby sa posilnili trhy v oblasti pozorovania Zeme v Európe, a najmä nadväzujúce odvetvie s cieľom umožniť rast a tvorbu pracovných miest. (22) V prípade, že prístup k údajom a informáciám programu Kopernikus alebo tretích strán alebo ich používanie môže ohrozovať bezpečnosť Únie a jej členských štátov alebo ohrozovať ich vonkajšie vzťahy, by Komisia mala obmedziť ich dostupnosť alebo udeľované licencie. (23) Otázka vlastníctva aktív zložky vesmír programu Kopernikus je dôležitá a nemožno ju posudzovať oddelene od práv a povinností, ktoré z takéhoto vlastníctva vlastníkovi vyplývajú. Na to, aby Únia mala právo používania, prevodu a disponovania, musí sa stať vlastníkom. V prípade satelitov typu Sentinel z vlastníctva vyplýva najmä právo rozhodovať o politike v oblasti údajov a riadiť jej vykonávanie, vyberať model, ktorý sa bude používať, a prevádzkovateľa sentinelov a uzatvárať medzinárodné dohody s tretími krajinami okrem iného o sprístupňovaní satelitných údajov. (24) Finančné záujmy Únie by sa počas celého výdavkového cyklu mali chrániť primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania a prešetrovania nezrovnalostí, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a tam, kde je to vhodné, prostredníctvom správnych a peňažných sankcií v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 966/2012. (25) V záujme zvýšenia hodnoty programu Kopernikus pre používateľov by Komisii mali pomáhať zástupcovia stredných a koncových používateľov, odborníci z členských štátov vrátane odborníkov z príslušných vnútroštátnych agentúr alebo nezávislí odborníci. (26) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia v súvislosti s prijímaním ročného pracovného programu, viacročného plánu na obdobie rokov 2014 – 2020 a opatrení na podporu zbližovania členských štátov pri používaní údajov a informácií programu Kopernikus a ich prístupe k technológii a rozvoju pozorovania Zeme, by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[13]. (27) V záujme informovania členských štátov a dodržiavania nestrannosti pri rozhodovaní by sa pri prijímaní opatrení na podporu zbližovania členských štátov v súvislosti s používaním údajov a informácií programu Kopernikus a ich prístupom k technológiám a rozvoju pozorovania Zeme mal uplatniť konzultačný postup. Postup preskúmania by sa mal použiť pri prijímaní ročného pracovného programu a viacročného plánu na obdobie rokov 2014 – 2020 za predpokladu, že tento akt sa vzťahuje na program so značným vplyvom. (28) S cieľom zohľadniť možné bezpečnostné riziká, ako aj šírku pásma a iné technické obmedzenia, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala delegovať na Komisiu, a to pokiaľ ide o požiadavky na údaje potrebné pre operačné služby, podmienky a postupy týkajúce sa prístupu k údajom a informáciám programu Kopernikus, ako aj ich registrácie a používania, podmienky a postupy prenosu a používania satelitných údajov prenášaných do prijímacích staníc, ktoré nie sú súčasťou programu Kopernikus, a na archiváciu údajov a informácií programu Kopernikus, špecifické technické kritériá potrebné na predchádzanie narušeniu systému údajov a informácií programu Kopernikus a kritériá týkajúce sa obmedzenia šírenia údajov a informácií programu Kopernikus v dôsledku konfliktu práva alebo bezpečnostných záujmov, ako aj kritériá týkajúce sa vykonávania posúdenia bezpečnosti. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie, a to aj na odbornej úrovni. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by mala Komisia zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (29) Akcie financované v rámci tohto nariadenia by sa mali monitorovať a hodnotiť, aby sa mohli vykonať úpravy a zabezpečil sa nový rozvoj. (30) Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie programu Kopernikus, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, pretože bude zahŕňať aj celoeurópsku kapacitu a bude závisieť od koordinovaného poskytovania služieb vo všetkých členských štátoch, ktoré sa musí koordinovať na úrovni Únie, ale z dôvodov rozsahu akcie ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenej v uvedenom článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedeného cieľa. (31) Treba preto zrušiť nariadenie (EÚ) č. 911/2010, aby sa vytvoril primeraný rámec na riadenie, financovanie a na zabezpečenie úplne funkčného programu Kopernikus od roku 2014, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa stanovuje program Únie pre pozorovanie Zeme s názvom Kopernikus a pravidlá jeho vykonávania. Článok 2 Všeobecné ciele 1. Všeobecné ciele, ku ktorým prispieva Program Kopernikus, sú tieto: a) ochrana životného prostredia a poskytovanie podpory úsiliu o civilnú ochranu a bezpečnosť; b) podpora stratégie rastu Európa 2020 prispievaním k cieľom inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu; predovšetkým prispieva k hospodárskej stabilite a rastu prostredníctvom podnecovania komerčného uplatnenia. 2. Pôvodné údaje a informácie získané prostredníctvom vesmírnych pozorovaní, ako aj z dostupných údajov in situ („údaje a informácie programu Kopernikus“) sú presné a spoľahlivé, poskytované na dlhodobom a udržateľnom základe a zodpovedajú požiadavkám skupín používateľov programu Kopernikus. Prístup k týmto údajom je úplný, otvorený a bezplatný v súlade s podmienkami vymedzenými v tomto nariadení alebo na základe tohto nariadenia. 3. Na účely odseku 2 sú skupiny používateľov programu Kopernikus vymedzené ako skupiny používateľov zahŕňajúce európske vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány poverené vymedzením, vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v článku 4 ods. 1. 4. Dosahovanie cieľov uvedených v odseku 1 sa meria pomocou týchto výsledných ukazovateľov: a) údajov a informácií sprístupnených v súlade s príslušnými požiadavkami na poskytovanie služieb v oblasti životného prostredia, civilnej ochrany a bezpečnosti; b) prenikania na trh a konkurencieschopnosti európskych nadväzujúcich prevádzkovateľov. Článok 3 Konkrétne ciele 1. V záujme dosiahnutia všeobecných cieľov opísaných v článku 2 sa program Kopernikus zameriava na potreby používateľov a zabezpečuje operačné služby uvedené v článku 4 ods. 1. Tento cieľ sa meria používaním údajov a informácií meraných prostredníctvom vývoja počtu používateľov, objemu vyhľadaných údajov a informácií s pridanou hodnotou, ako aj prostredníctvom rozširovania distribúcie medzi členskými štátmi; 2. Program Kopernikus zabezpečuje udržateľný a spoľahlivý prístup k vesmírnym pozorovaniam z autonómnej kapacity Únie pre pozorovanie Zeme a opiera sa o existujúce aktíva a schopnosti, ktoré sa v prípade potreby dopĺňajú. Tento cieľ sa meria dokončením vesmírnej infraštruktúry v súvislosti s rozmiestnenými satelitmi a údajmi, ktoré produkujú. Článok 4 Rozsah služieb programu Kopernikus Služby programu Kopernikus uvedené v článku 3 ods. 1 ods. zahŕňajú: 1. Operačné služby: a) Službou monitorovania atmosféry sa zabezpečujú informácie o kvalite ovzdušia na európskej úrovni a o chemickom zložení atmosféry na celosvetovej úrovni. Poskytujú sa najmä informácie pre systém monitorovania kvality ovzdušia na miestnej a vnútroštátnej úrovni, čo by malo prispieť k monitorovaniu klimatických premenných chemického zloženia atmosféry; b) Službou monitorovania morského prostredia sa zabezpečujú informácie o fyzickom stave a dynamike ekosystémov oceánov a morí pre oblasť svetového oceánu a európske regionálne oblasti; c) Službou monitorovania krajiny sa zabezpečujú informácie na podporu environmentálneho monitorovania biodiverzity, pôdy, vody, lesov a prírodných zdrojov na celosvetovej a miestnej úrovni, ako aj na všeobecnú realizáciu politiky životného prostredia, poľnohospodárstva, energetiky, urbanistického plánovania, infraštruktúry a dopravy; d) Službou monitorovania zmeny klímy sa zabezpečujú informácie s cieľom zvýšiť znalostnú základňu na podporu politík na adaptáciu a zmiernenie. To prispieva najmä k poskytovaniu základných klimatických premenných (ECV), analýz klímy a predpovedí na časovej a priestorovej úrovni súvisiacich so stratégiami adaptácie a zmiernenia pre jednotlivé odvetvové a spoločenské oblasti prínosu Únie; e) Službou zásahov v núdzových situáciách sa zabezpečujú informácie pre zásahy v núdzových situáciách v súvislosti s rôznymi druhmi katastrof vrátane meteorologického nebezpečenstva, geofyzikálneho nebezpečenstva, katastrof náhodne alebo úmyselne spôsobených človekom a iných humanitárnych kríz, ako aj činnosti v súvislosti s predchádzaním núdzovým situáciám, pripravenosťou na ne, zásahmi a obnovou; f) Bezpečnostnou službou sa zabezpečujú informácie na riešenie problémov Európy v oblasti bezpečnosti, na zlepšenie kapacít na predchádzanie krízam, pripravenosť na ne a zásahy, najmä pri kontrole hraníc a námornej kontrole, ale aj pri podpore vonkajších činností Únie, prostredníctvom zisťovania a monitorovania transregionálnych bezpečnostných hrozieb, posúdenia rizík a systémov včasného varovania, mapovania a monitorovania hraničných oblastí; 2. Rozvojové činnosti týkajúce sa zlepšovania kvality a výkonnosti operačných služieb vrátane ich vývoja a adaptácie, ako aj predchádzania alebo zmierňovania operačných rizík; 3. Podporné činnosti pozostávajúce z opatrení na podporu používania operačných služieb používateľmi a následného uplatnenia, ako aj komunikácie a činností súvisiacich so šírením. Článok 5 Zložka vesmír V rámci zložky vesmír programu Kopernikus sa zabezpečujú vesmírne pozorovania na účely plnenia cieľov uvedených v článkoch 2 a 3, pričom primárne slúži pre operačné služby uvedené v článku 4 ods. 1. Zložka vesmír programu Kopernikus zahŕňa tieto činnosti: a) zabezpečovanie vesmírnych pozorovaní vrátane: – prevádzky vesmírnej infraštruktúry programu Kopernikus, ktorá zahŕňa stanovovanie úloh týkajúcich sa satelitov, monitorovanie a kontrolu satelitov, prijímanie a spracúvanie, archivovanie a šírenie údajov a nepretržitú kalibráciu a validáciu, – zabezpečovania údajov in situ na účely kalibrácie a validácie vesmírnych pozorovaní, – poskytovania, archivácie a šírenia údajov tretích strán z vesmírnych misií, ktoré dopĺňajú vesmírnu infraštruktúru programu Kopernikus, – údržby vesmírnej infraštruktúry programu Kopernikus, b) činnosti v súvislosti s reakciou na vyvíjajúce sa potreby používateľov vrátane: – identifikácie nedostatkov v pozorovaní a špecifikácie nových vesmírnych misií na základe požiadaviek používateľov, – rozvoja zameraného na modernizáciu a doplnenie zložky vesmír programu Kopernikus, ktorá zahŕňa projektovanie a obstarávanie nových prvkov vesmírnej infraštruktúry, c) prínos k ochrane satelitov pred rizikami zrážky. Článok 6 Zložka in situ Zložka in situ programu Kopernikus zahŕňa tieto činnosti: a) koordináciu a harmonizáciu zberu a poskytovania údajov in situ, poskytovanie údajov in situ pre operačné služby vrátane údajov in situ tretích strán na medzinárodnej úrovni; b) technickú pomoc Komisii v súvislosti s požiadavkami služby na údaje z pozorovaní in situ; c) spoluprácu s prevádzkovateľmi in situ na podporu súdržnosti vývojových činností týkajúcich sa pozorovacej infraštruktúry a sietí in situ. Článok 7 Financovanie 1. Maximálna výška finančných prostriedkov vyčlenených na program Kopernikus na obdobie rokov 2014 – 2020 predstavuje 3 786 miliónov EUR v cenách z roku 2011. 2. Rozpočtové prostriedky každoročne schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov stanovených vo viacročnom finančnom rámci. Rozpočtové záväzky na činnosti, ktoré prekračujú viac ako jeden finančný rok, možno rozpísať do ročných splátok na niekoľko rokov. 3. Z finančných prostriedkov na program Kopernikus možno pokryť náklady na prípravné činnosti, monitorovanie, kontrolu, audit a hodnotenie, ktoré sú priamo potrebné na riadenie programu Kopernikus a dosiahnutie jeho cieľov, najmä na štúdie, zasadnutia, informačné a komunikačné akcie, ako aj výdavky spojené so sieťami IT zameranými na spracúvanie informácií a výmenu údajov. Prostriedky pridelené na komunikačné činnosti podľa tohto nariadenia môžu takisto primerane prispieť k zabezpečovaniu inštitucionálnej komunikácie týkajúcej sa politických priorít Únie. 4. Úlohy zverené iným orgánom podliehajú postupu uvedenému v článkoch 164 a 165 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Článok 8 Pracovný program Komisie Komisia prijme pracovný program v súlade s článkom 84 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania, na ktorý sa odkazuje v článku 20 ods. 3 tohto nariadenia. Článok 9 Spolupráca s členskými štátmi 1. Komisia spolupracuje s členskými štátmi s cieľom zlepšiť výmenu údajov a informácií medzi nimi a zvýšiť objem údajov a informácií sprístupnených pre program Kopernikus. 2. Komisia môže prijať opatrenia na podporu zbližovania členských štátov v súvislosti s používaním údajov a informácií programu Kopernikus a ich prístupom k technológiám a rozvoju pozorovania Zeme. Takéto opatrenia nesmú narúšať voľnú hospodársku súťaž. Tieto vykonávacie akty sa prijmú v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 20 ods. 2. Článok 10 Medzinárodná spolupráca 1. Únia zastúpená Komisiou môže uzatvárať dohody s týmito tretími krajinami: a) krajinami Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO), ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o EHP, v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP; b) kandidátskymi krajinami, ako aj potenciálnymi kandidátskymi krajinami v súlade s príslušnými rámcovými dohodami alebo protokolmi k dohode o pridružení, ktorými sa stanovujú všeobecné zásady a podmienky týkajúce sa účasti týchto krajín na programoch Únie, c) Švajčiarskom, ostatnými tretími krajinami neuvedenými v písmenách a) a b) a medzinárodnými organizáciami v súlade s dohodami, ktoré uzatvorila Únia s týmito tretími krajinami alebo medzinárodnými organizáciami podľa článku 218 ZFEÚ, v ktorých sú stanovené podmienky a podrobné pravidlá ich účasti. 2. Tretie krajiny alebo medzinárodné organizácie môžu programu poskytnúť finančnú podporu alebo materiálne príspevky. Finančná podpora sa považuje za vonkajší pripísaný príjem v súlade s článkom 20 ods. 2 nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012. Finančná podpora a materiálne príspevky sa prijímajú podľa podmienok dohody uzatvorenej s príslušnou treťou krajinou alebo medzinárodnou organizáciou. Článok 11 Úloha Komisie 1. Komisia nesie celkovú zodpovednosť za program. Vymedzuje priority a ciele programu a dohliada nad jeho vykonávaním, najmä pokiaľ ide o náklady, harmonogram a plnenie. 2. Komisia v mene Únie a v rámci svojich právomocí riadi vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, pričom zabezpečuje koordináciu programu Kopernikus s činnosťami na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni a na úrovni Únie. 3. Komisia koordinuje príspevky od členských štátov určené na operačné poskytovanie služieb a dlhodobú dostupnosť údajov z pozorovacích infraštruktúr potrebných na zabezpečovanie služieb. 4. Komisia zabezpečí komplementárnosť a súlad programu Kopernikus s ostatnými relevantnými politikami, nástrojmi, programami a akciami Únie. 5. Komisia zachováva transparentnú a pravidelnú účasť používateľov a konzultácie s nimi, čo umožní identifikáciu požiadaviek používateľov na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni. 6. Komisia v súlade s článkom 21 prijme delegované akty týkajúce sa ustanovenia požiadaviek na údaje potrebných pre operačné služby, čím zabezpečí ich rozvoj. 7. Komisia uvoľní finančné zdroje na financovanie programu Kopernikus. Článok 12 Prevádzkovatelia 1. Komisia môže, čiastočne alebo úplne, v prípade, že je to náležite odôvodnené na základe osobitnej povahy akcie a konkrétnych odborných poznatkov orgánu Únie, poveriť úlohami vykonávania opísanými v článku 4 príslušné orgány Únie. Takýmito agentúrami sú: a) Európska environmentálna agentúra (EEA); b) Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex); c) Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA); d) Satelitné stredisko Európskej únie (EUSC). 2. Pri výbere orgánu Únie sa bude náležite zohľadňovať nákladová účinnosť poverenia uvedenými úlohami a vplyv na štruktúru riadenia, ako aj na finančné a ľudské zdroje daného orgánu. 3. Úlohy plnenia rozpočtu výnimočne zverené príslušným orgánom Únie podľa tohto článku sú zahrnuté do pracovného programu uvedeného orgánu Únie na informačné účely. 4. Komisia môže, čiastočne alebo úplne, poveriť Európsku vesmírnu agentúru (ESA) úlohami rozvoja zložky vesmír opísanými v článku 5 písm. b). 5. Komisia môže, čiastočne alebo úplne, poveriť agentúru ESA a Európsku organizáciu pre využitie meteorologických satelitov (EUMETSAT) operačnými úlohami zložky vesmír opísanými v článku 5 písm. a). 6. Komisia môže, čiastočne alebo úplne, poveriť prevádzkovateľov poskytujúcich služby uvedené v článku 4 činnosťami zložky in situ opísanými v článku 6. Článok 13 Dohľad nad prevádzkovateľmi Sťažnosti týkajúce sa uzatvárania zmlúv alebo udeľovania grantov prevádzkovateľmi pri vykonávaní dohody o delegovaní alebo pracovného programu možno predkladať Komisii. Takéto sťažnosti sa však môžu vzťahovať iba na úmyselné protiprávne konanie, hrubé zanedbanie alebo podvod a môžu sa predkladať až po vyčerpaní všetkých prostriedkov postihu prevádzkovateľa. Článok 14 Politika v oblasti údajov a informácií programu Kopernikus Údaje a informácie programu Kopernikus sa sprístupnia na úplnom, otvorenom a bezplatnom základe, pričom sa na ne vzťahujú tieto obmedzenia: a) podmienky udeľovania licencií týkajúce sa údajov a informácií tretích strán; b) formáty šírenia, charakteristiky a prostriedky distribúcie; c) bezpečnostné záujmy a vonkajšie vzťahy Únie alebo jej členských štátov; d) riziko narušenia systému, prostredníctvom ktorého sa získavajú údaje a informácie programu Kopernikus, a to z bezpečnostných alebo technických dôvodov. Článok 15 Obmedzenia a podmienky prístupu a používania 1. Komisia môže prijímať delegované akty v súlade s článkom 21, pokiaľ ide o: a) podmienky a postupy, ktoré sa vzťahujú na prístup, registráciu a používanie údajov a informácií programu Kopernikus vrátane formátov, charakteristík a prostriedkov šírenia; b) podmienky a postupy prenosu a používania satelitných údajov prenášaných na prijímacie stanice, ktoré nie sú súčasťou programu Kopernikus; c) podmienky a postupy archivácie údajov a informácií programu Kopernikus; d) špecifické technické kritériá potrebné na zabránenie narušeniu systému údajov a informácií programu Kopernikus vrátane prioritného prístupu; e) kritériá obmedzenia šírenia údajov a informácií programu Kopernikus z dôvodu konfliktu práva alebo bezpečnostných záujmov; f) kritériá vykonávania posúdenia bezpečnosti. 2. Komisia stanoví príslušné licencie pre údaje a informácie programu Kopernikus a tretích strán a stiahne satelitné údaje do prijímacích staníc, ktoré nie sú súčasťou programu Kopernikus, v súlade s týmto nariadením a delegovanými aktmi uvedenými v odseku 1. Článok 16 Ochrana bezpečnostných záujmov 1. Komisia najprv vykoná posúdenie bezpečnosti údajov a informácií programu Kopernikus, aby zistila, ktoré údaje a informácie sú nevyhnutné pre ochranu záujmov Únie alebo národnej bezpečnosti. 2. Členské štáty a tretie krajiny podieľajúce sa na programe Kopernikus podľa článku 10 môžu požiadať Komisiu o vykonanie nového posúdenia bezpečnosti, ak si vývoj v oblasti bezpečnosti takéto nové posúdenie vyžaduje. 3. Ak nie je možné najprv uskutočniť posúdenie bezpečnosti v období zhromažďovania a tvorby údajov a informácií programu Kopernikus, Komisia môže vykonať posúdenie bezpečnosti na mieste. 4. Komisia v individuálnych prípadoch vydá pokyny týkajúce sa obmedzení šírenia údajov a informácií programu Kopernikus na základe kritérií prijatých podľa článku 15 ods. 1 písm. f). V naliehavých prípadoch sa pokyny Komisie prijmú v čo najkratšom čase, ktorý je potrebný na zabezpečenie účinnosti. Komisia prijme opatrenie, ktoré najmenej narúša ciele programu Kopernikus a politiku v oblasti údajov a informácií programu Kopernikus. Jej pokyny sú primerané, a to aj pokiaľ ide o včasnosť a teritoriálny rozsah, a zohľadňuje sa v nich ochrana ohrozených bezpečnostných záujmov vzhľadom na dostupnosť údajov a informácií z iných zdrojov. Článok 17 Ochrana finančných záujmov Únie 1. Komisia prijme primerané opatrenia, aby zabezpečila ochranu finančných záujmov Únie pri vykonávaní akcií financovaných v rámci tohto programu, a to uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek ďalším nelegálnym činnostiam, prostredníctvom účinných kontrol, a v prípade zistenia nezrovnalostí vymáhaním neoprávnene vyplatených súm a prípadne aj účinnými, primeranými a odrádzajúcimi správnymi a peňažnými sankciami. 2. Komisia alebo jej zástupcovia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie v rámci tohto programu. 3. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) môže vykonávať vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste v súlade s ustanoveniami a postupmi stanovenými v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) a v nariadení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou o grante alebo rozhodnutím o grante či v súvislosti so zmluvou financovanou v rámci tohto programu nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. 4. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, platí, že dohody o spolupráci s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, zmluvy, dohody o grante a rozhodnutia o grante vyplývajúce z vykonávania tohto programu musia obsahovať ustanovenia, ktoré Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľujú právo na vykonávanie takýchto auditov a vyšetrovaní v rámci ich príslušných právomocí. Článok 18 Vlastníctvo 1. Únia alebo špecificky určený orgán alebo fond je vlastníkom všetkých hmotných aj nehmotných aktív vytvorených alebo vyvinutých v rámci programu Kopernikus na základe dohôd uzatvorených s tretími stranami, ak je to vhodné, v súvislosti s existujúcimi vlastníckymi právami. 2. Podmienky vzťahujúce sa na prevod vlastníctva na Úniu sa stanovia v dohodách uvedených v odseku 1. 3. Komisia prijme delegované akty v súlade s článkom 21 s cieľom stanoviť podmienky akéhokoľvek následného prevodu vlastníctva z Únie. Delegovaným aktom sa na základe transparentných a objektívnych dôvodov určí následný orgán alebo fond, čo nesmie viesť ku konfliktu záujmov. Článok 19 Pomoc Komisii 1. Komisii môžu pomáhať zástupcovia koncových používateľov, nezávislí odborníci, najmä v otázkach bezpečnosti, a zástupcovia príslušných národných agentúr, najmä národných vesmírnych agentúr, s cieľom poskytnúť jej potrebné technické a vedecké poznatky a spätnú väzbu používateľov. Článok 20 Postup výboru 1. Komisii pomáha výbor (ďalej len „výbor programu Kopernikus“). Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 3. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 21 Vykonávanie delegovania právomoci 1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku. 2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 15 ods. 1 a článku 18 ods. 3 sa Komisii udeľuje od 1. januára 2014 na dobu neurčitú. 3. Delegovanie právomoci môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Odvolanie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po uverejnení uvedeného rozhodnutia v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. 5. Delegované akty prijaté podľa článku 15 ods. 1 a článku 18 ods. 3 nadobudnú účinnosť, len ak Európsky parlament alebo Rada voči nim nevzniesli námietku v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia uvedených aktov Európskemu parlamentu a Rade alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. Článok 22 Hodnotenie 1. Najneskôr do 30. júna 2018 Komisia vypracuje hodnotiacu správu o dosahovaní cieľov všetkých úloh financovaných v rámci programu Kopernikus na úrovni ich výsledkov a vplyvov, o ich európskej pridanej hodnote a o efektívnosti využívania zdrojov. Hodnotenie sa zaoberá najmä otázkou, či sú všetky ciele naďalej relevantné, ako aj prínosom opatrení k cieľom opísaným v článkoch 2 a 3. 2. Komisia vykoná hodnotenie uvedené v odseku 1 v úzkej spolupráci s prevádzkovateľmi a skupiny používateľov programu Kopernikus preskúmajú účinnosť a efektívnosť programu Kopernikus a jeho prínos k cieľom uvedeným v článkoch 2 a 3. Komisia oznámi výsledky týchto hodnotení Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. 3. Komisia môže v prípade potreby využiť pomoc nezávislých subjektov pri uskutočňovaní hodnotenia spôsobov vykonávania projektov, ako aj vplyvu ich vykonávania, aby posúdila, či sa dosiahli ciele vrátane cieľov v oblasti ochrany životného prostredia. 4. Komisia môže požadovať, aby členský štát, predložil osobitné hodnotenie akcií a súvisiacich projektov financovaných podľa tohto nariadenia alebo v prípade potreby poskytol informácie a potrebnú pomoc na uskutočnenie hodnotenia takýchto projektov. Článok 23 Zrušenie Nariadenie (EÚ) č. 911/2010 sa zrušuje. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie. Článok 24 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU 1.1. Názov návrhu 1.2. Príslušná oblasť politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu 1.4. Ciele 1.5. Trvanie a finančný vplyv 1.6. Trvanie a finančný vplyv 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Príspevky od tretích strán 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU 1.1. Názov návrhu Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje európsky program monitorovania Zeme (Kopernikus) 1.2. Príslušná oblasť politiky v rámci ABM/ABB[14] Hlava 02: Podnik Kapitola 02 06: Kopernikus 1.3. Druh návrhu ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[15] þ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele Kopernikus je nový názov európskeho programu monitorovania Zeme, GMES (Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť). Zahŕňa všetky činnosti na zabezpečenie nepretržitého poskytovania presných a spoľahlivých údajov a informácií o environmentálnych a bezpečnostných otázkach pre používateľov zodpovedných za tvorbu, vykonávanie a monitorovanie politík v EÚ a členských štátoch. Kopernikus je zameraný na zabezpečovanie nepretržitého, nezávislého a spoľahlivého prístupu k údajom a informáciám z pozorovaní pre Európu. Kopernikus je program, ktorý sa má realizovať v rámci stratégie Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Vzhľadom na jeho príspevok k rastu a hospodárskej stabilite, ktorý sa má dosiahnuť podnecovaním komerčného uplatnenia s pridanou hodnotou, je program súčasťou iniciatívy v oblasti priemyselnej politiky v rámci stratégie Európa 2020[16]. Program Kopernikus prispieva k týmto všeobecným cieľom: a) ochrana životného prostredia a poskytovanie podpory úsiliu o civilnú ochranu a bezpečnosť; b) podpora stratégie rastu Európa 2020 prispievaním k cieľom inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu; predovšetkým prispieva k hospodárskej stabilite a rastu prostredníctvom podnecovania komerčného uplatnenia. Skupiny používateľov programu Kopernikus sú vymedzené ako skupiny používateľov zahŕňajúce európske, vnútroštátne, regionálne alebo miestne orgány poverené vymedzením, vykonávaním, presadzovaním alebo monitorovaním verejnej služby alebo politiky v oblastiach uvedených v článku 4 ods. 1 nariadenia. Medzi skupiny, ktorých sa to najviac týka, patria: – verejné orgány na európskej, národnej, regionálnej a miestnej úrovni (ako používatelia a prispievatelia) vrátane orgánov v tretích krajinách (ako sú účastnícke krajiny a krajiny využívajúce napríklad iniciatívu GMES a Afrika), – nadväzujúce odvetvie, najmä MSP a – koncoví používatelia (regionálne a miestne orgány, verejné inštitúcie vrátane univerzít, výskumných centier, dokonca aj jednotliví občania používajúci verejné služby zabezpečované prostredníctvom programu Kopernikus), zákazníci v nadväzujúcom odvetví. 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu Kopernikus má prispievať k cieľom stratégie Európa 2020 týmito spôsobmi: – prostredníctvom „ekologickejšieho hospodárstva efektívnejšie využívajúceho zdroje“, t. j. najmä prostredníctvom ochrany a riadenia environmentálnych zdrojov a ekosystémov a biodiverzity, dosahovaním efektívnosti v dôsledku lepšieho presadzovania politík EÚ, ako je doprava, napríklad prostredníctvom monitorovania ľadu, čo umožní zlepšenie lodných trás, v oblasti poľnohospodárstva, napríklad prostredníctvom podpory inteligentného hospodárenia so znižovaním potrieb účastníkov, v oblasti energetiky prostredníctvom merania slnečného žiarenia potrebného na výrobu fotovoltaickej energie, – prostredníctvom „konkurencieschopnejšieho hospodárstva“ ako hlavnej iniciatívy politiky v oblasti priemyslu a kozmického priestoru je Kopernikus zameraný na zvyšovanie konkurencieschopnosti priemyslu EÚ a jeho technologickej úrovne v oblasti kozmického priestoru a iných oblastiach, konkrétne je zameraný na tvorbu podnikového potenciálu pre MSP prostredníctvom podnecovania inovácií v nadväzujúcom odvetví, vytvárania nových služieb, pričom sa opiera o informácie programu Kopernikus, – prostredníctvom „hospodárstva založeného na znalostiach“, cieľom programu Kopernikus je prispievať k lepšiemu porozumeniu globálnych problémov, program podporuje rozvoj výskumu a vedy prostredníctvom poskytovania nevyhnutných údajov, – prostredníctvom „hospodárstva založeného na inovácii“ Kopernikus umožňuje vytváranie vysoko inovačných nadväzujúcich služieb. Je zameraný na vytváranie partnerstiev medzi výskumnými a obchodnými spoločenstvami a môže stanovovať kritériá prenosu z oblasti výskumu a vývoja do oblasti obchodu, – prostredníctvom „hospodárstva s vysokou mierou zamestnanosti“, Kopernikus vytvára dodatočný potenciál nových pracovných miest prostredníctvom podnecovania dodatočného dopytu po vysokokvalifikovaných pracovníkoch, – prostredníctvom „hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti“, t. j. prostredníctvom potreby novej pozemnej infraštruktúry, najmä v EÚ-12, vytváraním nového obchodného potenciálu pre MSP vo všetkých členských štátoch EÚ Kopernikus podnieti tie krajiny, ktoré zaostávajú v územnotechnických alebo núdzových službách, a teda prispeje k dosiahnutiu cieľa vyššej súdržnosti medzi členskými štátmi. Služby Kopernikus sú, ako to vyplýva z vymedzenia, celoeurópske a zodpovedajú európskym požiadavkám. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Program Kopernikus zahŕňa tieto konkrétne ciele: Konkrétny cieľ č. 1: Služby Kopernikus Služba monitorovania krajiny programu Kopernikus bude zameraná na službu periodického mapovania krajinnej pokrývky na európskej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni a na činnosti dynamického monitorovania krajiny. Služba monitorovania morského prostredia programu Kopernikus bude poskytovať informácie o fyzickom stave ekosystémov oceánov a morí pre oblasť svetového oceánu a európske regionálne oblasti. Oblasti použitia námorných služieb Kopernikus zahŕňajú námornú bezpečnosť, morské prostredie a pobrežné regióny, morské zdroje, ako aj sezónne meteorologické predpovede a monitorovanie klímy. Environmentálna služba monitorovania atmosféry programu Kopernikus zabezpečí monitorovanie kvality ovzdušia na európskej úrovni a chemického zloženia atmosféry na celosvetovej úrovni. Poskytuje najmä informácie systémom monitorovania kvality ovzdušia na miestnej a vnútroštátnej úrovni a mala by prispievať k monitorovaniu klimatických premenných chemického zloženia atmosféry. Služba monitorovania zmeny klímy programu Kopernikus umožní prispôsobovať sa jej dôsledkom a zmierňovať ich. Mala by prispieť najmä k poskytovaniu základných klimatických premenných (ECV), analýz klímy a predpovedí v rozsahu dôležitom na prispôsobenie sa zmene klímy a jej zmierňovanie a k poskytovaniu príslušných služieb. Služba zásahov v núdzových situáciách programu Kopernikus zabezpečí kombináciu máp a/alebo rôznych úrovní vopred spracovaných údajov získaných na podporu aktérov zasahujúcich v núdzových situáciách na medzinárodnej, európskej, vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni v prípade katastrof, ako sú búrky, požiare, povodne, zemetrasenia, sopečné výbuchy, katastrofy úmyselne spôsobené človekom alebo iné humanitárne krízy. Službu možno využiť v rámci celého cyklu krízového riadenia: pri činnostiach v súvislosti s predchádzaním núdzovým situáciám, pripravenosťou na ne, zásahmi a obnovou. Bezpečnostná služba programu Kopernikus poskytne užitočné informácie na riešenie problémov, ktorým čelí Európa v oblasti bezpečnosti, najmä pri kontrole hraníc, námornom dohľade a podpore vonkajších akcií EÚ. V rámci zložky in situ programu Kopernikus sa zabezpečia pozorovania prostredníctvom zariadení vo vzduchu, na mori a na zemi pre dané oblasti služieb. Na poskytovanie služieb je potrebný prístup k referenčným údajom. Hoci ide predovšetkým o zodpovednosť členských štátov, program môže prispieť k cezhraničnej harmonizácii údajov in situ v rámci EÚ a k ďalšiemu zberu údajov in situ mimo EÚ. Činnosťami budú poverené subjekty zodpovedné za služby. Zahrnuté sú aj horizontálne činnosti, ktoré podporujú celkové riadenie finančných prostriedkov pridelených podľa tohto nariadenia, zabezpečujú dohľad nad vykonávaním všetkých činností programu, najmä v súvislosti s nákladmi, harmonogramom a plnením ustanovením primeraných nástrojov a štruktúrnych opatrení potrebných na zisťovanie, kontrolu, zmierňovanie a monitorovanie rizík spojených s programom; vzťahy s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami; činnosti týkajúce sa podávania správ členským štátom; koordinácia s činnosťami na vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako aj na úrovni Únie, predovšetkým GEOSS; koordinácia dobrovoľných príspevkov členských štátov; zabezpečovanie komplementárnosti a súladu programu s inými relevantnými politikami, nástrojmi a akciami Únie; zisťovanie potrieb používateľov a monitorovanie ich realizácie. Konkrétny cieľ č. 2: Pozorovanie vesmíru V rámci zložky vesmír programu Kopernikus sa zabezpečia udržateľné vesmírne pozorovania na účely služieb programu Kopernikus. Sú tu zahrnuté operácie špecializovanej vesmírnej infraštruktúry (t. j. sentinelových satelitov); prístup k misiám tretích strán; šírenie údajov; technická pomoc Komisii v súvislosti so spájaním požiadaviek na údaje pre služby, identifikáciu nedostatkov v pozorovaní, spoluúčasť na špecifikácii nových vesmírnych misií. Rozvojové činnosti zahŕňajú projektovanie a obstarávanie nových prvkov vesmírnej infraštruktúry; poskytovanie technickej podpory Komisii pri preklade požiadaviek na služby do špecifikácií nových vesmírnych misií s podporou prevádzkovateľov vesmírnej infraštruktúry; koordináciu rozvoja kozmických aktivít vrátane vývoja zameraného na modernizáciu a doplnenie zložky vesmír programu Kopernikus. 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Plánuje sa rozvoj služieb na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti systému a uspokojenie nových potrieb používateľov, ktoré zatiaľ neboli vyjadrené. Výhodou je, že program Kopernikus je naďalej schopný udržateľným spôsobom konzistentne reagovať na potreby používateľov, čím zvyšuje využívanie zo strany používateľov a rozvoj nadväzujúcich trhov. Hospodársky vplyv: Vývoj nových produktov a nových služieb podnieti inováciu výrobkov a procesov, a teda bude mať dlhodobý vplyv na európsky priemysel. Úplná kontinuita služieb programu Kopernikus by výrazne prispela k prudkému rastu konkurencieschopnosti priemyslu a k vzniku komerčne životaschopných podnikov. Vplyv na životné prostredie: Dostupnosťou dlhodobých služieb programu Kopernikus sa podporí cieľ, aby Európa v oblasti zmeny klímy zohrávala kľúčovú úlohu. Takisto sa zabezpečí skutočné partnerstvo v GEOSS. Sociálny vplyv: Vytvorili by sa nové pracovné miesta, a to nielen v odvetví satelitov a v oblasti výskumu a vývoja, ale aj v podnikoch prepojených s vývojom nových technológií na pozorovanie Zeme a v súvisiacich odvetviach a službách. Ešte väčší význam má skutočnosť, že udržateľný záväzok umožní rozvoj nadväzujúcich služieb tam, kde by bol vplyv na zamestnanosť výrazný. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Dosahovanie cieľov sa bude merať pomocou ukazovateľov ako: a) údaje a informácie s pridanou hodnotou sprístupnené v súlade s podmienkami plnenia na úrovni služby; b) používanie údajov a informácií merané prostredníctvom vývoja počtu používateľov, objemu vyhľadaných údajov a informácií s pridanou hodnotou a prostredníctvom rozširovania distribúcie medzi členskými štátmi; c) prenikanie na trh a konkurencieschopnosť európskych nadväzujúcich prevádzkovateľov. Zavedú sa konkrétne nástroje na účely pravidelného merania týchto parametrov, najmä prostredníctvom zahrnutia konkrétnych požiadaviek do dohôd o delegovaní a/alebo do zmlúv, ktoré sa uzatvoria s prevádzkovateľmi. Vo viacerých medzníkoch programu sa zabezpečia štúdie ad hoc na meranie miery spokojnosti (potenciálnych) používateľov, ako aj prenikania na trhy a vplyvu programu Kopernikus na konkurencieschopnosť nadväzujúceho odvetvia. Okrem toho sa predpokladá, že veľká časť vykonávania programu sa bude delegovať na tretie strany. Dohody o delegovaní budú zahŕňať ciele a ukazovatele, ktoré umožnia monitorovanie plnenia zo strany prevádzkovateľov. Tieto ukazovatele budú slúžiť aj na celkové monitorovanie programu. Patrí medzi ne: – zavedenie šiestich služieb na operačnej úrovni, pričom do roku 2017 bude zavedených všetkých šesť služieb, – plnenie v rámci rozpočtu a plánovanie informácií o službách, ako sa stanovuje v dohodách o delegovaní a/alebo v zmluvách s prevádzkovateľmi, – počet používateľov služieb a miera ich spokojnosti, – rozvoj nadväzujúceho odvetvia, v ktorom sa využívajú údaje a informácie programu Kopernikus, – spustenie a využívanie plánovaných satelitov alebo nástrojov vrátane včasného poskytovania údajov z pozorovaní vo vhodnom formáte pre identifikovaných používateľov podľa plánu, na ktorom sa dohodne v dokumente s dlhodobým scenárom pre zložku vesmír, – vymedzenie a rozvoj v rámci rozpočtu a plánovanie nových satelitov a príslušného pozemného segmentu, ako sa stanovuje v dlhodobom scenári a v dohodách o delegovaní, ktoré sa uzatvoria s agentúrou ESA. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Nedostatočne spoľahlivé informácie o stave Zeme pre verejných používateľov Za posledných tridsať rokov EÚ, Európska vesmírna agentúra (ESA) a príslušné členské štáty vynaložili v oblasti výskumu a vývoja v súvislosti s pozorovaním Zeme značné úsilie s cieľom rozvíjať infraštruktúru a predoperačné služby pozorovania Zeme. Mnoho existujúcich služieb pozorovania Zeme v Európe je však nevyhovujúcich z dôvodu nedostatočnej infraštruktúry a nedostatočných záruk, pokiaľ ide o ich dostupnosť v dlhodobom horizonte. Údaje poskytované prostredníctvom služieb existujúcich v súčasnosti buď nezahŕňajú všetky parametre, ktoré tvorcovia politík potrebujú[17], alebo nie sú poskytované na nepretržitej a udržateľnej báze, najmä pre obmedzenú životnosť služby alebo základnej pozorovacej infraštruktúry v dôsledku rozpočtových a/alebo technických obmedzení. Neschopnosť riešiť tento problém bude mať rozsiahle krátkodobé a dlhodobé dôsledky. Z krátkodobého hľadiska napríklad nebudú v prípade prírodných katastrof k dispozícii žiadne mapy na účely civilnej ochrany a z dlhodobého hľadiska nebudú mať tvorcovia politík k dispozícii nevyhnutné údaje o zmene klímy. Riziko pre nadväzujúce investície Program Kopernikus zaviedol na základe financií podľa nariadenia o počiatočnej prevádzke na obdobie rokov 2011 – 2013 súbor operačných činností. Prostredníctvom existujúceho programu, ktorý zahŕňa počiatočnú prevádzku, sa urobil prvý krok smerom k systému pozorovania Zeme. Stále je však časovo obmedzený (t. j. na obdobie rokov 2011 – 2013). Toto riziko narušenia predstavuje najväčšiu obavu zo strany koncových používateľov, ako sú verejné orgány, ale takisto zo strany poskytovateľov nadväzujúcich služieb, pretože tí pravdepodobne nebudú významne investovať na nevyspelých, rizikových trhoch a budú sa stretávať s dodatočnými ťažkosťami pri zhromažďovaní kapitálu. Riziko pre inovačný potenciál Narušenie by takisto znamenalo, že investície do výskumu a vývoja sa nepremenili na inovácie. Potenciál uvoľniť inovačné kapacity spojené s programom Kopernikus, ktoré predstavujú najmä inovácie v súvislosti so službami, ostane nevyužitý. To by bolo poľutovaniahodné, najmä ak sa vezme do úvahy, že inovačná politika EÚ by sa mala viac zameriavať na odvetvie služieb, ako vyplýva z rôznych štúdií[18]. Vplyv na zamestnanosť Systémy satelitných aplikácií sú hlavným zdrojom príjmu pre európsky vesmírny priemysel (3,1 miliardy EUR) a hlavnou vývoznou oblasťou (1,13 miliardy EUR)[19]. Jedným z dvoch najvýznamnejších segmentov, pokiaľ ide o príjem, je pozorovanie Zeme (napríklad sentinely Kopernikus). V súčasnosti sa systémy pozorovania Zeme podieľajú na celkových príjmoch európskeho vesmírneho priemyslu zhruba 30 percentami. Okrem tohto priameho vplyvu na objem predaja v odvetví má Kopernikus významný vplyv na konkurencieschopnosť a ziskovosť európskeho vesmírneho výrobného priemyslu. Vývoz a predaj vo veľkej miere závisia od relatívnej konkurenčnej pozície sektora. Z uvedených dôvodov by mal byť vplyv programu Kopernikus na zamestnanosť v tomto odvetví významný, pričom sa odhaduje, že v období rokov 2015 – 2030 by išlo o 35 000 pracovných miest. 1.5.2. Pridaná hodnota zapojenia Európskej únie Právnym základom európskeho programu monitorovania Zeme (Kopernikus) je článok 189 ZFEÚ, ktorý umožňuje EÚ, aby vyvinula svoj vlastný vesmírny program. Článok 2 nariadenia č. 911/2010 o európskom programe monitorovania Zeme (GMES) a jeho počiatočnej prevádzke už obsahuje zoznam činností zahrnutých v programe. Realizácia programu Kopernikus je navyše strategickým cieľom stratégie Európa 2020. Zodpovednosť za financovanie využívania a obnovy vesmírnej infraštruktúry vytvorenej pomocou fondov EÚ a medzivládnych fondov nemožno vzhľadom na vzniknuté náklady optimálne zabezpečiť na úrovni jednotlivých členských štátov. V oblasti vesmírneho pozorovania na účely operačnej meteorológie európske štáty zhromaždili svoje zdroje na rozvoj a využívanie meteorologických satelitov v rámci Európskej organizácie pre využitie meteorologických satelitov (EUMETSAT). Európske štáty takisto vyvinuli demonštrátory environmentálnych satelitov, a to buď prostredníctvom ESA, alebo prostredníctvom národných vesmírnych agentúr. Nemohli sa však dohodnúť na spolupráci, pokiaľ ide o financovanie udržateľných operačných programov v oblasti environmentálneho monitorovania podobných programom v meteorológii. Potreba pokračovať v takýchto pozorovaniach je čoraz naliehavejšia vzhľadom na rastúci politický tlak na verejné orgány, aby prijali informované rozhodnutia v oblasti životného prostredia, bezpečnosti a zmeny klímy, a vzhľadom na potrebu dodržiavať medzinárodné dohody. Pokiaľ ide o služby s celoeurópskym alebo celosvetovým pokrytím, členské štáty nemôžu dostatočne dosahovať ciele navrhovanej akcie, pretože vstupy z jednotlivých členských štátov je potrebné zhromaždiť na európskej úrovni. Poskytovanie ostatných služieb (napríklad máp núdzových situácií alebo tematických máp monitorovania krajiny s obmedzenejším geografickým rozsahom) možno lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ z dvoch dôvodov. Po prvé, jednotnejšie a centralizovanejšie spravovanie vstupných údajov z vesmírnych senzorov alebo senzorov in situ umožní úspory z rozsahu. Po druhé, nekoordinované poskytovanie služieb pozorovania Zeme na úrovni členských štátov by viedlo k duplicite a skomplikovalo by alebo by dokonca znemožnilo monitorovanie vykonávania právnych predpisov EÚ v oblasti životného prostredia na základe transparentných a objektívnych kritérií. Ak nebude možné porovnávať informácie produkované na úrovni členských štátov, Komisia sa nebude môcť uistiť, či sa právne predpisy v oblasti životného prostredia realizujú správne vo všetkých členských štátoch. Okrem toho akciou na európskej úrovni sa vytvoria úspory z rozsahu, ktoré budú viesť k efektívnejšiemu využívaniu verejných finančných prostriedkov. Akcia na úrovni EÚ bude teda jednoznačne viesť k pridanej hodnote. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Toto nariadenie vychádza zo skúseností nadobudnutých počas vývoja programu Kopernikus ako iniciatívy v oblasti výskumu v priebehu posledných 12 rokov a fázy počiatočnej prevádzky v období rokov 2011 – 2013. Táto skúsenosť dokazuje, že hoci je na vývoj programu Kopernikus potrebné naďalej financovať výskum, je už nevyhnutné podporiť aj poskytovanie služieb pozorovania Zeme a prevádzku satelitov s cieľom zúročiť v plnej miere výhody doteraz vynaložených investícií a reagovať na uvedené potreby. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi. 1.5.4. Súdržnosť a možná súčinnosť s inými príslušnými nástrojmi V operačnej fáze bude Kopernikus schopný poskytovať informácie tvorcom politík, verejným orgánom, podnikom a európskym občanom. To znamená, že Kopernikus, ako nezávislý zdroj informácií EÚ, je zameraný na podporu všetkých relevantných politík, nástrojov a akcií Únie, pre ktoré je chápanie zmien na našej planéte rozhodujúce. Medzi príklady prínosu programu Kopernikus pre iné politiky EÚ patrí: · Politika medzinárodnej spolupráce: Rozšírenie služieb Kopernikus do Afriky predstavuje konkrétny prínos pre rozvojové politiky EÚ. Napríklad satelitné pozorovanie Zeme umožňuje monitorovanie stavu plodín počas poľnohospodárskej sezóny a rozvoj systému včasného varovania v oblasti bezpečnosti potravín pre ohrozené regióny v celosvetovom meradle. Okrem toho by mohli niektoré aplikácie programu Kopernikus tvorcom politík poskytnúť informácie o prírodných zdrojoch v Afrike. · Dopravná politika: Optimalizáciou lodných trás možno vďaka službe monitorovania morského prostredia programu Kopernikus minimalizovať spotrebu paliva a emisie. · Environmentálna politika: Služby Kopernikus poskytujú systematické alebo pravidelné informácie v rozličnom rozsahu, ktoré sú potrebné na monitorovanie stavu morského prostredia, atmosféry a pevniny na nepretržitej báze. V tejto súvislosti by environmentálne zábery získané prostredníctvom programu Kopernikus mohli poskytnúť základ na monitorovanie cieľov novej európskej stratégie v oblasti biodiverzity alebo slúžiť ako nástroj na monitorovanie efektívneho využívania zdrojov, ako je drevo, voda, nerasty, pôda, vzduch (kvalita) a množstvo iných zdrojov v európskom a celosvetovom meradle. · Humanitárna pomoc: Služby Kopernikus takisto zohrávajú významnú úlohu pri činnostiach súvisiacich so zásahmi v núdzových situáciách v rámci EÚ a mimo nej, pričom zabezpečujú aktualizované informácie, ktoré sú nevyhnutné pre subjekty zodpovedné za rozhodovanie, plánovanie operácií a pre zásahové skupiny. · Energetika: Kopernikus môže pre Európu zabezpečiť spoľahlivý zdroj informácií o solárnej energii a môže prispieť k monitorovaniu šírenia jadrových zbraní alebo k vyraďovaniu jadrových zariadení z prevádzky. · Regionálna politika: Na celoeurópskej úrovni poskytuje služba monitorovania krajiny programu Kopernikus produkty týkajúce sa krajinnej pokrývky a zmeny krajinnej pokrývky. Tieto informácie sú nevyhnutné na účely využívania krajiny a urbanistického plánovania; · Politika v oblasti zmeny klímy: Existuje viacero služieb Kopernikus, ktoré sa týkajú otázok zmeny klímy, ako je monitorovanie lesov a informácie o zásobách uhlíka v pôde, monitorovanie hladiny morí a ľadu, analýza skleníkových plynov a ich prúdenie. · Bezpečnosť: Kopernikus môže prispieť k hraničnému a námornému dozoru. V tomto rámci nadviazali GR ENTR a GR HOME od roku 2008 úzku spoluprácu. · Poľnohospodárstvo: Kopernikus by mohol prispieť k zlepšeniu včasného a presného monitorovania využívania poľnohospodárskej pôdy a jej zmien na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni prostredníctvom zabezpečovania spoločnej metodiky a ukazovateľov zahŕňajúcich rôzne časové, priestorové a tematické rozsahy. Spoločná poľnohospodárska politika by mohla využívať program Kopernikus na monitorovanie politiky vyňatia pôdy z produkcie. · Politika týkajúca sa morského prostredia: Kopernikus umožňuje pochopiť oceán, jeho dynamiku a jeho vplyv na zmenu klímy. Uplatnenie v tejto oblasti sa týka: námornej bezpečnosti, únikov ropy, riadenia morských zdrojov, zmeny klímy, sezónnych predpovedí, pobrežných činností, monitorovania ľadu a kvality vody. 1.6. Trvanie a finančný vplyv þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – þ Návrh/iniciatíva sú v platnosti od roku 2014 do roku 2020. – þ Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2020. ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, – a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[20] þ Priame hospodárenie na úrovni Komisie þ Nepriame hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – ¨ výkonné agentúry – þ subjekty zriadené spoločenstvami[21] – þ národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby – ¨ osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami þ Medzinárodné organizácie V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: Kopernikus sa opiera o spôsobilosti, ktoré sú v Európe k dispozícii, pričom sa vyhýba zbytočnej duplicite a naopak usiluje sa nájsť synergie medzi existujúcimi vnútroštátnymi alebo medzinárodnými spôsobilosťami. Okrem toho sa predpokladá, že Komisia nemá vnútornú pracovnú silu ani odborné poznatky na to, aby sama riadila tento veľmi zložitý operatívny systém systémov. Z toho dôvodu sa v súlade s cieľmi zjednodušovania a zlepšovania plnenia výdavkových programov EÚ navrhuje, aby sa veľké časti programu realizovali nepriamo v zmysle článku 58 nariadenia o rozpočtových pravidlách, pričom sa vykonávacie právomoci delegujú na viacero príslušných orgánov kompetentných v danej oblasti. Pri uplatňovaní dohôd o delegovaní Komisia naďalej ostáva zodpovedná za program, ale vykonávaciu zodpovednosť prenesie na niekoľko prevádzkovateľov. Komisia, ktorej pomáha výbor a nezávislí odborníci, sa bude zameriavať na vymedzenie programových rozhodnutí na vysokej úrovni a na monitorovanie ich vykonávania. Prevádzkovatelia budú musieť predkladať ročné pracovné programy a výročné správy o činnosti spolu s osvedčeniami o audite. Do roku 2013 bol vývoj zložky vesmír spolufinancovaný EÚ a agentúrou ESA prostredníctvom príspevku v siedmom rámcovom programe týkajúcom sa vesmíru a v rámci nariadenia o GMES a jeho počiatočnej prevádzke prostredníctvom programu agentúry ESA zložky vesmír GMES. Komisia v mene EÚ prispela jednou tretinou k celkovému rozpočtu programu GSC, t. j. približne 780 miliónmi z 2,4 miliardy EUR. Na tento účel bola v roku 2008 uzatvorená dohoda o delegovaní medzi EÚ, ktorú zastupovala Komisia, a agentúrou ESA. Táto dohoda bola uzatvorená v súlade s rámcovou dohodou medzi EÚ a ESA. Keďže sa uznáva, že ESA disponuje jedinečnými odbornými poznatkami a je jedinou agentúrou pre výskumné a vývojové činnosti vesmírnych programov na európskej úrovni, navrhuje sa, aby bola naďalej poverovaná vývojovými činnosťami, t. j. projektovaním, konštrukciou a obstarávaním satelitov a príslušného pozemného segmentu programu Kopernikus. Usudzuje sa, že ESA môže naďalej spolufinancovať vývojové činnosti, a to najmä vývoj novej generácie satelitov, namiesto obstarávania opakujúcich sa jednotiek, pri ktorých sa opakovane používa projekt už vyvinutých jednotiek. Navrhuje sa, aby boli ESA aj EUMETSAT poverené takisto prevádzkou vyvinutej infraštruktúry. ESA bude zodpovedná za prevádzku sentinelov 1, 2 a za spracovanie pozemnej časti sentinelu 3. Vzhľadom na to, že agentúra ESA disponuje projektmi a koordinuje projektovanie a obstarávanie pozemného segmentu, a vzhľadom na uznávanie jej odborných poznatkov získaných pri prevádzke mnohých vedeckých misií, je dobre vybavená na riadenie týchto úloh. Organizácia EUMETSAT bude poverená prevádzkou satelitov a nástrojov s osobitným významom pre atmosféru a morské prostredie, ktoré sú veľmi blízke, často identické, s jej vlastnou oblasťou pôsobenia. Treba pripomenúť, že sentinely 4 a 5 sú nástroje prepravované na vlastných satelitoch organizácie EUMETSAT. Navyše príjem, spracovanie a distribúcia údajov sa bude väčšinou vykonávať pomocou kapacít organizácie EUMETSAT, ktoré sa využívajú na mnohých misiách. Obe organizácie budú zodpovedné za prístup k pozorovaniam a za zabezpečovanie pozorovaní z podporných misií v oblasti svojej príslušnej odbornej spôsobilosti. Jedným z kľúčových produktov služby monitorovania Zeme je súhrnné a včasné hodnotenie krajinnej pokrývky a zmeny krajinnej pokrývky. Databázy programu Corine Land Cover (CLC) poskytujú časové rady informácií o krajinnej pokrývke a využívaní krajiny na európskom kontinente od roku 1990. Tieto časové rady umožňujú monitorovať zmeny na zemskom povrchu, ktoré sú dôsledkom vzájomného pôsobenia prírodných procesov a ľudských činností. Od roku 1994 program Corine vykonáva Európska environmentálna agentúra. Agentúra EEA je agentúra Európskej únie, ktorej úlohou je poskytovať spoľahlivé a nezávislé informácie o životnom prostredí subjektom zapojeným do vyvíjania, prijímania, vykonávania a hodnotenia environmentálnej politiky, ale aj všeobecnej verejnosti. Agentúra EEA je zodpovedná aj za koordináciu Európskej environmentálnej informačnej a monitorovacej siete (EIONET), v rámci ktorej národní experti prispievajú k zberu a validácii environmentálnych údajov. Počas počiatočnej prevádzky GMES (2011 – 2013) bola koordináciou celoeurópskych a miestnych zložiek služby monitorovania Zeme poverená EEA, pričom táto koordinácia sa realizovala prostredníctvom centralizovaného vykonávania cez obstarávanie prostredníctvom rámcových zmlúv a zmlúv o službách s poskytovateľmi služieb a prostredníctvom decentralizovaného vykonávania v rámci dohôd o grantoch s národnými agentúrami, ktoré sú priamymi zainteresovanými stranami agentúry EEA. Okrem toho treba poznamenať, že služba monitorovania Zeme sa vo veľkej miere opiera o merania in situ a zemepisné referenčné údaje. EEA má vhodné prostriedky na to, aby mohla riadiť svoje zariadenia prostredníctvom národných environmentálnych a/alebo kartografických agentúr. Z toho dôvodu pri zohľadnení zrejmých synergií, ktoré sú možné medzi programom Kopernikus a hlavnými zodpovednosťami agentúry EEA, ako aj jedinečnej pozície EEA ako koordinátora siete EIONET vo vzťahu k stranám zainteresovaným na programe Kopernikus, ktorými sú národné environmentálne agentúry, sa navrhuje, aby bolo vykonávanie týchto dvoch zložiek služby monitorovania Zeme naďalej delegované na agentúru EEA. Od roku 2008 prebiehajú činnosti na zavedenie Európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR) s cieľom posilniť kontrolu vonkajších schengenských hraníc, najmä južné námorné a východné pozemné hranice. EUROSUR poskytne členským štátom spoločný technický (infraštruktúra) a operačný rámec (pracovné postupy) s cieľom zvýšiť informovanosť o situácii na ich vonkajších hraniciach a zlepšiť schopnosť reakcie ich vnútroštátnych orgánov, ktoré vykonávajú dohľad nad hranicami EÚ. Jedným z dohodnutých cieľov je zaviesť spoločné uplatňovanie nástrojov dohľadu (satelitov, bezpilotných lietadiel, lietadiel ľahších ako vzduch atď.), pričom úlohu sprostredkovateľa bude zohrávať agentúra Frontex. Frontex je Európska agentúra pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie. Podporuje, koordinuje a rozvíja riadenie európskych hraníc. Pokiaľ ide o hraničnú kontrolu vykonávanú bezpečnostnou službou, aktívna spolupráca s agentúrou Frontex je prínosná. Agentúra Frontex sa zapojila do všetkých projektov siedmeho rámcového programu na prípravu tejto oblasti, ako aj do iných súvisiacich projektov siedmeho rámcového programu týkajúcich sa bezpečnostnej ochrany. Možno poznamenať, že potrebu, aby sa agentúra Frontex v súvislosti s týmito činnosťami opierala o program GMES/Kopernikus, Komisia uznala v návrhu nariadenia týkajúcom sa systému EUROSUR[22]. Navrhuje sa preto, aby bolo vykonávanie tejto oblasti delegované na agentúru Frontex. Pokiaľ ide o bezpečnostnú ochranu pri námornom dohľade, navrhuje sa, aby sa jej vykonávanie delegovalo na Európsku námornú bezpečnostnú agentúru (EMSA). Právomoci agentúry EMSA v skutočnosti zahŕňajú niektoré zodpovednosti v oblasti námornej bezpečnostnej ochrany a povinnosť pomáhať Komisii so súvisiacimi činnosťami. EMSA disponuje široko uznávanými odbornými poznatkami pri vykonávaní programu CLEANSeaNET, t. j. operačného programu námornej bezpečnosti, ktorý sa opiera o pozorovania Zeme. Takisto sa aktívne zapája do projektov výskumu a vývoja na prípravu bezpečnostnej služby programu Kopernikus. 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Zavedie sa systém monitorovania s cieľom zabezpečiť najvyššiu kvalitu výstupov a najefektívnejšie využívanie zdrojov. Monitorovanie bude prebiehať počas celého obdobia trvania programu. Bude sa opierať o pravidelné správy partnerov v oblasti vykonávania. 2.2. Systém riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Všetky riziká spojené s programom sa centrálne zaznamenajú v registri. Ku každému riziku sa priradí pravdepodobnosť výskytu a stupeň vplyvu. Register rizík bude obsahovať aj zoznam opatrení zameraných na zníženie pravdepodobnosti výskytu rizík. Riziká sa delia takto: · Technologické riziká: Napríklad družica využíva najmodernejšie technológie, ktoré ešte treba validovať a ktorých špecifikácie sa nepretržite vyvíjajú. · Priemyselné riziká: Na zavedení infraštruktúry sa zúčastňujú mnohé priemyselné subjekty vo viacerých krajinách; ich činnosti sa musia účinne koordinovať, aby vyústili do spoľahlivých a dokonale integrovaných systémov, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť. · Trhové riziko: Treba zabrániť tomu, aby technické výkony nižšie ako ohlásené, mali negatívny vplyv na používateľov a aby bola v dôsledku toho nevyužitá infraštruktúra. · Riziko neplnenia harmonogramu: Akékoľvek omeškanie pri vykonávaní by znamenalo ohrozenie príležitostí. · Riziká spojené s riadením: Riadenie programov si vyžaduje vzájomnú spoluprácu rôznych orgánov, a preto sa musí zaručiť náležitá stabilita a organizácia. Navyše je potrebné brať do úvahy rozdielne názory jednotlivých zapojených strán na niektoré hlavné otázky. V tejto súvislosti by sa malo zvážiť rozdelenie určitých rizík, najmä finančných a bezpečnostných, medzi subjekty, ktoré im môžu najlepšie čeliť. Okrem toho sa bude rozpočet programu z väčšej časti plniť v rámci nepriameho riadenia, prostredníctvom dohôd o delegovaní, a okrajovo centralizovaným spôsobom, pričom Komisia využije granty a verejné obstarávanie. Pre každý z týchto rôznych druhov výdavkov existujú iné riziká. Pri auditoch, ktoré vykonal Európsky dvor audítorov, a pri vlastných auditoch ex post Komisie sa zistili tieto hlavné riziká, ktoré sú platné pravdepodobne aj pre tento program: V prípade dohôd o delegovaní: Hlavné zistené riziká sa týkajú oprávnenosti prevádzkovateľov (subjektov, s ktorými Komisia uzatvorila dohodu o delegovaní), dodržiavania zmlúv (transponovania požiadaviek Komisie do zmluvnej dokumentácie), dodržiavania postupov (nedodržania postupov predpísaných Komisiou) a výkonnosti (nedosiahnutia vopred stanovených zámerov/cieľov). Uvedené druhy rizika sa budú riešiť pri zohľadnení týchto faktorov: · Významné aspekty procesu riadenia a kontroly vykonávajú prevádzkovatelia. · Komisia sa do veľkej miery musí spoľahnúť na systémy riadenia a kontroly prevádzkovateľov. · Dôležité je zabezpečiť primeranú úroveň kontrol v celom reťazci plnenia s jasne rozdelenými zodpovednosťami všetkých zapojených partnerov. V prípade grantov: Zložité pravidlá oprávnenosti nákladov a pomerne obmedzené odborné poznatky v oblasti finančného riadenia v prípade niektorých príjemcov môžu mať za následok vysoké riziko nesprávne vykazovaných nákladov (napríklad režijných nákladov a nákladov na vybavenie). V dôsledku neúplnej databázy informácií o príjemcoch, projektoch a vykazovaných nákladoch by sa mohlo sťažiť zisťovanie rizikových príjemcov a možnej duplicity nákladov alebo iných nezrovnalostí, čo by mohlo viesť k neúčinnému boju proti podvodom. V prípade verejného obstarávania: Nezistené chyby alebo neopravené nepresnosti v ponukách alebo súťažných podkladoch by mohli viesť k zlému plneniu zmluvy. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Na riešenie rôznych rizík, ktoré boli uvedené, sa plánujú rôzne metódy kontroly. 2.2.2.1. Dohody o delegovaní Informácie o nastavení vnútorného kontrolného systému Predpokladá sa systém riadenia a kontroly vychádzajúci z týchto opatrení: · posudzovania prevádzkovateľa ex ante, · monitorovania na základe rizika, a to aj na základe normalizovaného predkladania správ, · preventívnej akcie spočívajúcej v navrhovaní príslušnej oprávnenosti, dodržiavaní zmluvných podmienok, dodržiavaní postupu a v požiadavkách na výkonnosť, · zmluvných prostriedkov nápravy, ktoré umožňujú nápravné opatrenie v prípade chyby plnenia týkajúcej sa oprávnenosti, dodržiavania zmluvných podmienok, dodržiavania postupu a požiadaviek na výkonnosť, · kontroly ex ante týkajúce sa platieb vyplácaných GR na zverenské účty prevádzkovateľov, · zosúladenia záujmových opatrení, · účasti na riadení, · audítorských práv prístupu týkajúcich sa prevádzkovateľov, pridružených subjektov a finančných príjemcov, · úplného kontrolného záznamu (audit trail) vzťahujúceho sa na celý reťazec plnenia, · kontroly dodržiavania predpisov a výkonnosti vykonávané zástupcami Komisie, · budovania integrovaných záruk pri zohľadnení systému vnútorných kontrol a vnútorného auditu prevádzkovateľov a pridružených subjektov v oblastiach oprávnenosti, dodržiavania zmluvných podmienok, dodržiavania postupov a požiadaviek výkonnosti, · finančných výkazov auditovaných externými audítormi, · vyhlásení o vierohodnosti, ktoré hospodárske subjekty poskytujú raz za rok. Overenie správneho fungovania procesov sa zabezpečí prostredníctvom niekoľkých informačných kanálov, ako sú: znalosti manažmentu o stave vnútorných kontrolných systémov GR, ktoré sa získavajú každodennou prácou a skúsenosťami, formálny dohľad GR, nadväzujúce opatrenia a opatrenia monitorovania, · výsledkov ročného preskúmania ICS („úplné dodržiavanie základných požiadaviek“), · výsledkov vykonaných posúdení rizík, · kontroly ex ante a ex post vrátane správ o výnimkách a/alebo slabých miestach vnútornej kontroly, · výsledkov externých finančných auditov GR, · auditov a konzultácií vykonávaných oddelením vnútorného auditu GR, hodnotení programov vykonávaných vonkajšími hodnotiteľmi. Auditmi vykonávanými oddelením vnútorného auditu (IAC), Útvarom pre vnútorný audit (IAS) a Európskym dvorom audítorov (ECA) sa dosiahne ďalšia spätná väzba týkajúca sa primeranosti systému kontroly. Odhad nákladov a prínosov kontrol v rámci systému kontroly Usúdilo sa, že plánované kontroly sú v širšom zmysle v súlade s vymedzením vnútornej kontroly podľa modelu COSO vymedzenej ako „proces navrhnutý na poskytnutie primeranej istoty v oblasti dosahovania cieľov týkajúcich sa efektívnych a účinných operácií, spoľahlivosti finančného vykazovania a dodržiavania platných zákonov a iných právnych predpisov“. Náklady na kontroly sa odhadujú na komplexnom základe s pokrytím všetkých činností, ktoré sa priamo alebo nepriamo týkajú overovania práv hospodárskych subjektov a správnosti výdavkov. Ak je to možné, uvádzajú sa podrobne pre rôzne fázy riadenia a v súlade s opisom plánovaného systému kontroly. Úpravy zohľadňujúce očakávané zmeny nového návrhu zahŕňajú údaje pre zosúladenie záujmových opatrení a ďalších zmluvných prostriedkov nápravy umožňujúcich nápravné opatrenie v prípade chyby plnenia v oblasti požiadaviek. Posúdenie očakávanej úrovne rizika nedodržiavania platných pravidiel V rámci plánovaného systému kontroly sa bude očakávaná úroveň rizika nedodržiavania predpisov (vymedzená ako očakávané riziko chyby zákonnosti a správnosti na úrovni transakcií) udržiavať pod hodnotou 2 % na viacročnej báze, ale s nižšími nákladmi vďaka zmierňovaniu frekvencie a vplyvu rizika v dôsledku dodatočných zavádzaných opatrení. Očakáva sa, že miera chybovosti sa zníži vďaka objasneniu platných pravidiel vrátane požiadaviek SMART, ďalšiemu posilneniu zmluvných prostriedkov nápravy a lepšej harmonizácii záujmov. Predpokladá sa, že menšiu časť rozpočtu tohto programu možno plniť v rámci priameho centralizovaného hospodárenia (pozri ďalej) prostredníctvom grantov a verejného obstarávania. 2.2.2.2. Granty Informácie o nastavení vnútorného kontrolného systému Terajší vnútorný kontrolný rámec vychádza z vykonávania vnútorných noriem kontroly Komisie, postupov výberu najlepších projektov a ich transformácie na právne nástroje, projektového a zmluvného riadenia v celom životnom cykle projektu, kontrol pohľadávok ex ante vrátane prijatia osvedčení o audite, osvedčovania nákladových metodológií ex ante, auditov a opráv ex post, ako aj hodnotenia. Dokumentácia výziev na predloženie návrhov obsahuje podrobné usmernenia týkajúce sa pravidiel oprávnenosti, a najmä najčastejších chýb vo vzťahu k zamestnaneckým nákladom. Príjemcovia sa vyzývajú, aby poskytli dostatočne podrobné informácie o predpokladaných nákladoch už pri predkladaní návrhu, čím sa umožní overenie ex ante a zistenie možných chýb alebo nedorozumení a v prípade potreby uskutočnenie zmien pri vykonávaní alebo úprava dohody o grante. Tým sa výrazne zlepší právna istota príjemcov a zníži sa riziko chyby. Kontroly ex post sa budú vykonávať s cieľom určiť reprezentatívnu priemernú mieru chybovosti, ktorá sa bude vyskytovať vždy napriek školeniam, kontrolám a opravám ex ante. Stratégia auditu ex post pre výdavky v rámci programu bude vychádzať z finančného auditu transakcií v súlade s vymedzením odberu vzorky podľa menovej jednotky, s doplnením o vzorku na základe posúdenia rizika. Stratégia auditu ex post týkajúca sa zákonnosti a správnosti sa doplní o posilnené operačné hodnotenie a stratégiu proti podvodom. Odhad nákladov a prínosov kontrol v rámci systému kontroly Musí sa nájsť rovnováha medzi zvyšovaním príťažlivosti programu prostredníctvom znižovania kontrolného zaťaženia pre príjemcov (zvýšenie dôvery a rizikovosti pomocou paušálneho financovania, jednorazových platieb a stupníc jednotkových nákladov) na jednej strane a zabezpečením, aby miera neopravených chýb zostala taká nízka, ako je logicky možné, na strane druhej. GR ENTR zavedie nákladovo efektívny systém vnútornej kontroly, ktorý poskytne primeranú istotu, že riziko chyby je počas obdobia viacročných výdavkov na ročnom základe v rozsahu 2 – 5 %, s konečným cieľom dosiahnuť pri uzavretí viacročných programov reziduálnu mieru chybovosti so zohľadnením finančného vplyvu všetkých auditov, nápravných a vymáhacích opatrení čo najbližšie k 2 %. Cieľom stratégie auditu je poskytnúť spravodlivú a spoľahlivú predstavu o riziku chyby a účinne a efektívne preskúmať náznaky podvodu. Kontroly návrhov ex ante pred podpísaním dohody o grante a objasnenie pravidiel oprávnenosti by nemali spôsobiť výrazné predĺženie času do uzavretia zmluvy. Povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním každoročne predkladajú správy o nákladoch a prínosoch kontroly a Komisia predkladá správu legislatívnemu orgánu v rámci priebežného preskúmania o úrovni nedodržiavania predpisov, ktorá by sa mohla dosiahnuť. Posúdenie očakávanej úrovne rizika nedodržiavania platných pravidiel A. Terajšie zdroje chýb Na základe doterajších výsledkov sa určili opakujúce sa chyby v oblastiach ako: · náklady na zamestnancov: započítanie priemerných alebo rozpočtovaných nákladov (namiesto skutočných nákladov), nesplnenie povinnosti viesť primerané záznamy o čase vynaloženom na program, započítanie neoprávnených položiek (náklady riadiaceho majiteľa MSP), · iné priame náklady: k pravidelným zisťovaným chybám patrí uzatváranie subdodávateľských zmlúv bez predchádzajúceho povolenia alebo bez dodržania pravidiel výhodného pomeru medzi kvalitou a cenou atď., · nepriame náklady: v mnohých prípadov sú nepriame náklady percentuálnym podielom paušálneho financovania priamych nákladov, a preto je chyba v nepriamych nákladoch úmerná chybe v priamych nákladoch. B. Navrhované možnosti zjednodušenia Program bude využívať výhody opatrení na zjednodušenie, ktoré sú zahrnuté v trojročnom preskúmaní nariadenia o rozpočtových pravidlách. V tomto rámci Komisia využije možnosť prijať opatrenia na zjednodušenie, ako napríklad stupnice jednotkových nákladov pre riadiacich majiteľov MSP alebo použitie štandardných sadzieb na zamestnanecké náklady v súlade so zvyčajnými účtovnými zásadami príjemcov. C. Príspevok zmien v kontrole k zníženiu očakávanej úrovne nedodržiavania predpisov Východiskovým bodom je status quo na základe doteraz realizovaných auditov grantov v rámci siedmeho rámcového programu. Na základe predpokladov, že: · príjemcovia grantov v rámci budúceho programu Kopernikus sú podobní príjemcom, ktorí sa zúčastňovali na siedmom rámcovom programe a že · podľa odhadov ide pri jednej tretine zdrojov chýb o chyby vymenované v uvedenom bode B, sa očakáva, že opatrenia na zjednodušenie zahrnuté v nariadení o rozpočtových pravidlách budú viesť k zníženiu miery chybovosti. Ďalšie zníženie chýb sa očakáva na základe objasnenia pravidiel oprávnenosti ex ante. Záver: s prihliadnutím na všetky uvedené opatrenia je konečným cieľom dosiahnuť reziduálnu mieru chybovosti na konci životného cyklu čo najbližšie k 2 %. Tento scenár vychádza z predpokladu, že opatrenia na zjednodušenie nebudú podliehať podstatným úpravám v rozhodovacom procese. 2.2.2.3. Verejné obstarávanie Rámec vnútornej kontroly vychádzajúci z vykonávania noriem vnútornej kontroly Komisie, postupy verejného obstarávania na výber najlepších návrhov a riadenie zmlúv po celý čas projektu/platnosti zmluvy a kontroly ex ante faktúr a platieb zabránia tomu, aby reziduálne chyby predstavovali viac ako 2 %. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce alebo plánované preventívne a ochranné opatrenia. V rámci stratégie Komisie pre boj proti podvodom (CAFS)[23] a s pomocou úradu OLAF vo forme konzultácií a účasti Siete prevencie a odhaľovania podvodov v rámci OLAF (FPDNet) navrhlo GR ENTR vlastnú stratégiu pre boj proti podvodom (Anti Fraud Strategy, AFS), ktorá obsahuje opatrenia na prevenciu a odhaľovanie podvodov a nezrovnalostí interne, ako aj v prípade príjemcov a zmluvných strán. Stratégia AFS sa bude každoročne aktualizovať. V akčnom pláne stratégie AFS GR ENTR sa predpokladá, a to najmä v prípade grantov, vytvorenie centrálneho registra všetkých príjemcov (koordinátorov, partnerov, subdodávateľov a iných subjektov) a projektov (správ a výkazov nákladov). Táto databáza v kombinácii s plánovaným získaním kvalitných nástrojov analýzy údajov na zisťovanie ukazovateľov podvodov alebo tzv. červených indikátorov do veľkej miery zlepší príslušné kontrolné funkcie a schopnosti vykonávať audit. S cieľom zvýšiť znalosti a kapacity na vykonávanie preventívnych a účinných kontrol sa v akčnom pláne stratégie AFS GR ENTR predpokladá aj ponuka špecifických kurzov odbornej prípravy a usmerňovacieho materiálu. Okrem toho sa pripraví a realizuje aj stratégia kontroly na hodnotenie finančnej a technickej kapacity príjemcov, ako aj kategorizácia príjemcov podľa rizík na základe ukazovateľov podvodov, registrácie v nástrojoch IT a označenia, pokiaľ ide o audity ex ante/ex post. Okrem toho sa vypracujú aj postupy auditu a usmernenia pre rizikové audity ex post zamerané na možné prípady podvodov a nezrovnalostí. Táto stratégia AFS sa takisto lepšie zosúladí s normami vnútornej kontroly, najmä pokiaľ ide o vykonávanie posudzovania rizika, ako aj so stratégiami AFS iných GR a subjektov vymenovaných subdelegovaním. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov Požadované existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Okruh……………………………………..] || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 21 ods. 2 písm. b) nariadenia o rozpočtových pravidlách [1] || 02 01 04 04 – Výdavky na podporu európskeho programu monitorovania Zeme (Kopernikus) || NRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE [1] || 020601 – Operačné služby (Kopernikus) || DRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE [1] || 020602 – vesmírne pozorovania (Kopernikus) || DRP || ÁNO || NIE || ÁNO || NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || 1 || Inteligentný a inkluzívny rast GR pre podnikanie a priemysel || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || || || || || || || || 020601 || Záväzky || (1) || 58,500 || 179,721 || 189,426 || 197,952 || 208,610 || 283,691 || 210,291 || || 1 328,191 Platby || (2) || 29,215 || 195,417 || 188,779 || 197,673 || 207,871 || 266,906 || 231,030 || 11,300 || 1 328,191 020602 || Záväzky || (1) || 301,933 || 373,949 || 394,141 || 411,880 || 434,051 || 590,279 || 437,556 || || 2 943,789 Platby || (2) || 150,785 || 406,608 || 392,796 || 412,159 || 434,790 || 555,362 || 480,717 || 110,582 || 2 943,789 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[24] || || || || || || || || || 02010404 || || (3) || 2,500 || 2,700 || 2,700 || 2,800 || 2,900 || 2,900 || 3,000 || || 19,500 Rozpočtové prostriedky pre GR Enterprise SPOLU || Záväzky || = 1 + 1a + 3 || 362,933 || 556,370 || 586,267 || 612,632 || 645,561 || 876,870 || 650,847 || || 4 291,480 Platby || = 2 + 2a + 3 || 182,500 || 604,725 || 584,275 || 612,632 || 645,561 || 825,168 || 714,737 || 121,882 || 4 291,480 Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU GR: pre podnikanie a priemysel ||  Ľudské zdroje || 4,497 || 5,259 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 5,894 || 39,226  Ostatné administratívne výdavky || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 0,343 || 2,401 GR pre podnikanie a priemysel SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = platby spolu) || 4,840 || 5,602 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 6,237 || 41,627 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok 2021 || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca || Záväzky || 367,773 || 561,972 || 592,504 || 618,869 || 651,798 || 883,107 || 657,084 || || 4.333,107 Platby || 187,340 || 610,327 || 590,512 || 618,869 || 651,798 || 831,405 || 720,974 || 121,882 || 4,333,107 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov – þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Ciele || ROK 2014 || ROK 2015 || ROK 2016 || ROK 2017 || ROK 2018 || ROK 2019 || ROK 2020 || SPOLU KONKRÉTNY CIEĽ č. 1 Služby || 58,500 || 179,721 || 189,426 || 197,952 || 208,610 || 283,691 || 210,291 || 1 328,191 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Vesmír || 301,933 || 373,949 || 394,141 || 411,880 || 434,051 || 590,279 || 437,556 || 2 943,789 NÁKLADY SPOLU || 360,433 || 553,670 || 583,567 || 609,832 || 642,661 || 873,970 || 647,857 || 4 271,980 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1. Zhrnutie ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || SPOLU OKRUH 5 viacročného finančného rámca || || || || || || || || Ľudské zdroje || 4,497 || 5,259 || 5,8