PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia /* SWD/2012/0253 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh odporúčania Rady týkajúceho sa validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia Toto posúdenie vplyvu sprevádza návrh odporúčania Rady týkajúceho sa validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia. 1. Vymedzenie problému Rýchle hospodárske a technologické zmeny a častejšia zmena zamestnania tlačia jednotlivcov k tomu, aby si zvyšovali kvalifikácie a získavali všeobecnejšie zručnosti. V tejto súvislosti sa musí v systémoch vzdelávania, odbornej prípravy a kvalifikácií uznávať celý rad vzdelávacích skúseností (nadobudnutých formálnym a neformálnym vzdelávaním a informálnym učením) pomocou prístupu založeného na výsledkoch vzdelávania. To možno uskutočniť validáciou neformálneho vzdelávania a informálneho učenia. Táto zásada bola prijatá v odporúčaní o európskom kvalifikačnom rámci (EQF) z roku 2008, ktoré táto iniciatíva dopĺňa. Validácia skúseností nadobudnutých neformálnym vzdelávaním a informálnym učením má veľa výhod pre: – jednotlivcov: väčšia zamestnateľnosť, lepšia perspektíva profesionálneho rastu, vyššie mzdy, druhá šanca pre osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, lepší prístup k formálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave, väčšia motivácia učiť sa a väčšia sebadôvera, – hospodárstvo: obyvateľstvo s lepšími zručnosťami, lepšie zosúladenie zručností s potrebami trhu práce, prenosnosť zručností medzi spoločnosťami a odvetviami a vyššia miera mobility na európskom trhu práce. To všetko prispieva ku konkurencieschopnejšej európskej ekonomike a intenzívnejšiemu hospodárskemu rastu, – spoločnosť ako celok: obyvateľstvo a pracovná sila s vyššou kvalifikáciou a lepší prístup k ďalšiemu vzdelávaniu pre znevýhodnené skupiny, ako aj inkluzívnejší trh práce. V posúdení vplyvu sa označili dva hlavné problémy, ktorým treba venovať pozornosť: (1) Validačné možnosti sú vo väčšine členských štátov obmedzené a nevyužívané v plnej miere. Podľa aktualizácie Európskeho registra validácie neformálneho učenia a informálneho vzdelávania z roku 2010 neponúkali Cyprus, Grécko a Maďarsko takmer žiadne možnosti validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia. Bulharsko, Lotyšsko, Malta a Poľsko nedávno prijali opatrenia v prospech zavedenia systémov validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia, no samotný validačný systém v týchto krajinách je stále v počiatočnom štádiu. V Rakúsku, Belgicku, Českej republike, Estónsku, Taliansku, Írsku, Litve, na Slovensku a v Slovinsku validačné systémy existujú v jednom alebo viacerých odvetviach a využíva ich len malý počet jednotlivcov. Takisto v krajinách s rozvinutejším validačným systémom, ako sú Dánsko, Nemecko, Luxembursko, Rumunsko, Španielsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo, je miera využitia validácie stále pomerne obmedzená. V dôsledku obmedzených a v plnej miere nevyužívaných možností zostávajú mnohé zručnosti neviditeľné a ich potenciál sa nevyužíva v plnej miere v prospech jednotlivcov, hospodárstva, či spoločnosti ako celku. Medzi tri faktory obmedzujúce dostupnosť a využívanie validačných systémov patria: nedôvera vo validačné systémy, postupy a výsledky (potvrdené v rámci verejnej konzultácie, ktorá sa konala na účely tejto iniciatívy), slabá informovanosť o možnostiach validácie v krajinách, kde validačné možnosti existujú (takisto potvrdené v rámci verejnej konzultácie), ako aj kultúrne a názorové prekážky pri validácii neformálneho učenia a informálneho vzdelávania. Prvým dvom faktorom sa venuje pozornosť v tejto iniciatíve. (2) Nedostatočná porovnateľnosť a spojitosť medzi validačnými prístupmi členských štátov. Nerovnomerná dostupnosť a rozdiely, ktoré v súčasnosti vládnu medzi národnými validačnými politikami a praktikami, obmedzujú porovnateľnosť a transparentnosť validačných systémov. V dôsledku toho je pre občanov ťažké kombinovať výsledky vzdelávania nadobudnuté v rozdielnych situáciách, na rôznych úrovniach a v rôznych krajinách. Vytvárajú sa prekážky pre nadnárodnú mobilitu študentov a pracovníkov, ktorá je dnes potrebná na posilnenie hospodárskeho rastu. Európa 2020: stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu podčiarkuje potrebu flexibilnejších spôsobov vzdelávania a validáciu neformálneho vzdelávania a informálneho učenia pokladá podmienku na ich dosiahnutie. Validácia prispeje aj k dosiahnutiu hlavných cieľov EÚ vymedzených v stratégii Európa 2020, ktoré sa týkajú predčasného ukončenia štúdia, terciálneho vzdelávania, boja proti chudobe a vysokej miery zamestnanosti. 2. Analýza subsidiarity V článkoch 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Únia bude prispievať k rozvoju kvalitného vzdelávania a uskutočňovať politiku odborného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah výučby a organizáciu vzdelávacích systémov a odborného vzdelávania. V tejto iniciatíve sa odporúča, aby sa jednotlivé línie činností vykonávali na úrovni členských štátov s určitou podporou zo strany EÚ. Navrhujú sa v nej opatrenia, ktoré je potrebné vykonávať na úrovni členských štátov a na úrovni EÚ. Členské štáty budú naďalej v plnej miere zodpovedať za formu, vypracúvanie a vykonávanie svojich úprav (zákony, predpisy, kolektívne zmluvy) týkajúcich sa validácie výsledkov vzdelávania dosiahnutých neformálnym vzdelávaním a informálnym učením. Na úrovni EÚ sa zabezpečí koordinácia (najmä koordinácia s relevantnými európskymi nástrojmi) a podpora napr. formou organizovania aktivít zameraných na partnerské učenie. Opatrenia na oboch úrovniach sú doplnkové a zaručujú sa výsady členských štátov. 3. Ciele iniciatívy Všeobecné, konkrétne a operatívne ciele tejto iniciatívy sú tieto: Všeobecné ciele: (1) poskytnúť občanom vo všetkých členských štátoch možnosť validácie ich zručností nadobudnutých mimo formálnych systémov vzdelávania a odbornej prípravy; (2) poskytnúť občanom možnosť využívať svoje zvalidované zručnosti na pracovné účely, ako aj na účely vzdelávania v celej Európe. Konkrétne ciele: (3) zaviesť systémy validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia na vnútroštátnej úrovni prepojené s národným kvalifikačným rámcom; (4) stanoviť primeranú úroveň porovnateľnosti a spojitosti medzi národnými validačnými systémami prepojenými s národným kvalifikačným rámcom. Operatívne ciele: (5) podporiť národné kvalifikačné rámce tak, aby bolo možné získavať kvalifikácie pomocou formálnych programov, ako aj pomocou validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia; (6) poskytnúť mechanizmy identifikácie, dokumentácie a hodnotenia zabezpečenia kvality a mechanizmy validácie zručností získaných neformálnym vzdelávaním a formálnym učením, pričom sa využijú spoločné európske nástroje ako Europass, Európsky systém prenosu kreditov (ECTS) a Európsky systém kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu (ECVET); (7) umožniť jednotlivcom, aby ich zručnosti a kompetencie boli identifikované a zdokladované bez toho, aby sa premietli do formálnej kvalifikácie; (8) rozšíriť a zintenzívniť spoluprácu a výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi s podporou aktivít zameraných na partnerské učenie a európskych nástrojov na oznamovanie; (9) zlepšiť informovanosť o validačných možnostiach. 4. Možnosti politiky Možnosť 1 (základný scenár): Táto možnosť predstavuje zachovanie súčasného stavu, ktorý možno zhrnúť takto: – validácia neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa zohľadňuje v európskych politikách zameraných na vzdelávanie a odbornú prípravu, mládež a aktívne občianstvo; – v existujúcich európskych nástrojoch, najmä v odporúčaní o EQF, sa apeluje na to, aby sa poskytla možnosť validácie skúseností nadobudnutých neformálnym vzdelávaním a informálnym učením bez toho, aby bol uvedený spôsob; – spoločné európske zásady validácie prijaté v Rade v roku 2004, európske usmernenia k validácii vydané Európskym strediskom pre rozvoj odborného vzdelávania (CEDEFOP), ako aj dostupné financovanie prostredníctvom programu v oblasti celoživotného vzdelávania, budúceho programu „Erasmus pre všetkých“ a Európskym sociálnym fondom budú v členských štátoch naďalej relevantné ako podporné nástroje pre validačnú politiku a prax; – validácia je súčasťou politickej agendy vo väčšine členských štátov, no len v niekoľkých členských štátoch sa vykonáva komplexne; – členské štáty si vymieňajú skúsenosti s validáciou podľa otvorenej metódy koordinácie (najmä v poradnej skupine pre EQF). Možnosť 2 (odporúčanie Rady týkajúce sa vykonávania validácie): V možnosti 2 sa členským štátom, zúčastneným stranám a Komisii navrhujú politické a praktické opatrenia vo forme odporúčania Rady, ako bolo oznámené v hlavných iniciatívach stratégie Európa 2020 „Mládež v pohybe“ a „Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta“. . V odporúčaní sú členské štáty vyzvané, aby zaviedli mechanizmy validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia prepojené s národnými kvalifikačnými rámcami. Uvedené mechanizmy by mali zahŕňať mechanizmy zabezpečenia kvality, umožniť prenosnosť výsledkov vzdelávania pomocou štandardizovaných dokumentačných nástrojov, zlepšiť informovanosť o možnostiach validácie, umožniť prístup k validácii najmä znevýhodneným skupinám, zabezpečiť jednotlivcom primerané usmernenie a v neposlednom rade poskytnúť jednotlivcom možnosť podrobiť sa auditu zručností do troch mesiacov od identifikovania potreby. V odporúčaní sa zdôrazňuje potreba zapojiť zúčastnené strany na trhu práce (napr. zaznamenávať výsledky vzdelávania dosiahnuté na pracovisku), ako aj poskytovateľov vzdelávania a odbornej prípravy (napr. poskytnúť možnosť získania prístupu k formálnemu vzdelávaniu a odbornej príprave) a tretí sektor (napr. MVO/dobrovoľnícke organizácie). Odporúčanie bude doplnené intenzívnejšou spoluprácou v oblasti validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia v rámci existujúcej poradnej skupiny pre EQF ako štruktúra otvorenej metódy koordinácie. V odporúčaní sa od Komisie žiada, aby pravidelne aktualizovala Európsky register a Európske usmernenia k validácii neformálneho vzdelávania a informálneho učenia a podporila vykonávanie odporúčania tak, že bude organizovať aktivity zamerané na efektívne partnerské učenie. Očakáva sa, že odporúčanie Rady bude schválené v roku 2012 a od roku 2013 začnú členské štáty a Európska komisia zavádzať navrhnuté mechanizmy. Možnosť 3 (nová otvorená metóda koordinácie venovaná validácii s cieľom vytvoriť Európsku chartu kvality validácie): Podľa možnosti 3 budú členské štáty spolupracovať v rámci novej otvorenej metódy koordinácie (OMK) osobitne venovanej validácii s cieľom vytvoriť Európsku chartu kvality validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia. Európska charta kvality bude formulovaná tak, že sa zameria na tieto línie: postupy validácie so zabezpečením kvality, normy kvality pre hodnotiacich, usmernenia a poradenstvo, prístup k validácii, zapojenie zúčastnených strán, špecifické cieľové skupiny a európska dimenzia validácie. Európska charta kvality bude stavať na európskych (t. j. Európske usmernenia a Spoločné európske zásady validácie), ako aj na vnútroštátnych iniciatívach (verejných aj súkromných), ktoré súvisia so zabezpečením kvality v oblasti validácie. Európska charta kvality bude prispievať k budovaniu dôvery a istoty medzi členskými štátmi. Nový proces OMK bude pozostávať z nového súboru mechanizmov podávania správ zo strany členských štátov a monitorovania pokroku zo strany Komisie. Mechanizmy OMK venovanej validácii by sa mali zaviesť v roku 2012 a následne, v roku 2014, by sa mala schváliť Európska charta kvality validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia. Jej vykonávanie sa začne v roku 2015. 5. Posúdenie vplyvov Primerané opatrenia prijaté členskými štátmi, ktorých súčasťou bude vytvorenie viacerých validačných možností, na základe ktorých sa umožní plné využívanie dostupných vedomostí, zručností a kompetencií, bude mať významné hospodárske a sociálne vplyvy. Vplyvy na životné prostredie budú len obmedzené. Keďže nie sú k dispozícii žiadne spoľahlivé údaje, sociálne, hospodárske a iné vplyvy boli preskúmané z kvalitatívneho hľadiska ako potenciálne vplyvy. Pre každý potenciálny vplyv sa vykonalo porovnanie so základným scenárom. Najdôležitejšie hospodárske a sociálne vplyvy zavedenia komplexných systémov validácie sú tieto: – lepšie využívanie zručností dostupných na trhu práce a rozvíjanie viacerých zručností pozitívne prispeje k hospodárskemu rastu a zamestnanosti, – začlenenie všetkých dostupných zručností do rozhodovania o prijatí do zamestnania a do procesu pracovných zmien povedie k lepšiemu prístupu na trh práce a uľahčí zmenu zamestnania, – lepšie uznávanie predchádzajúcich vzdelávacích skúseností zo strany inštitúcií vzdelávania a odbornej prípravy zlepší prístup k ďalšiemu vzdelávaniu, – vďaka viacerým validačným možnostiam sa zlepšia a viac zviditeľnia informácie o dostupných zručnostiach, – prostredníctvom validácie existujúcich zručností, ako aj lepšieho prístupu k ďalšiemu vzdelávaniu sa u pracovníkov dosiahne vyššia úroveň vzdelania, – vďaka vyšším kvalifikáciám sa môžu vytvoriť lepšie pracovné podmienky, – vytvorenie viacerých možností pre validáciu neformálneho vzdelávania a informálneho učenia pre znevýhodnené skupiny prispeje k zlepšeniu situácie z hľadiska rovnosti a sociálneho začlenenia, – väčšia mobilita pracovníkov v celej Európe bude prospešná pre hospodársky rast. Uskutočnenie očakávaných vplyvov bude závisieť od mnohých faktorov ako napr. konkrétne vykonávanie odporúčaných opatrení (možnosť 2) členskými štátmi a spôsob, akým členské štáty budú účinne pracovať na vytvorení Európskej charty kvality validácie (možnosť 3). Predpokladá sa, že súbor odporúčaní určených členským štátom podľa možnosti 2 bude mať viac okamžitých vplyvov na vytváranie validačných možností ako novovytvorená OMK uvedená v možnosti 3, ktorá nezahŕňa súbor odporúčaní pre členské štáty. Súčasný vývoj národných kvalifikačných rámcov bude profitovať z opatrení navrhnutých podľa možnosti 2, ktorých konkrétne výsledky bude možné dosiahnuť už v roku 2013. Okamžité vplyvy sú relevantné aj pre včasné dosahovanie cieľov stratégie Európa 2020 a preto očakávané okamžité vplyvy dostali prednosť pred vplyvmi očakávanými v dlhodobejšom časovom horizonte. Skutočné náklady na zavádzanie validačných mechanizmov závisia od množstva faktorov ako napr. pripravenosť súčasného systému (existujúca infraštruktúra: inštitúcie a postupy a normy hodnotenia a osvedčovania), rozsah validačných opatrení (zameranie sa na všetky povolania alebo na špecifické povolania) a cieľové skupiny validácie (všetci občania alebo špecifické cieľové skupiny). Na základe dostupných faktov sa úplné náklady na validačný potup, ktorý vedie k úplnej alebo čiastočnej kvalifikácii, pohybujú od 800 do 1 800 EUR v závislosti od krajiny, typu a stupňa kvalifikácie. Investícia do validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia vedie k ušetreniu nákladov na formálne vzdelávanie a odbornú prípravu jednotlivcov, ktorí získajú kvalifikáciu na základe svojho vzdelávania nadobudnutého neformálnym vzdelávaním a informálnym učením bez toho, aby potrebovali ďalšie formálne vzdelávanie a/alebo odbornú prípravu. Výsledné čisté náklady na validáciu sa musia zvážiť vo vzťahu k prínosom validácie. V hodnotení vplyvu sa predpokladá, že v prípade všetkých troch možností prínosy validácie ako celok prevýšia čisté náklady na validáciu napr. v podobe vyššej zamestnateľnosti, lepšej perspektívy profesionálneho rastu, lepšieho zosúladenia zručností s potrebami trhu práce, posilnenia hospodárskeho rastu, lepšieho sociálneho začlenenia. 6. Porovnanie možností Možnosť 2, t. j. odporúčanie Rady týkajúce sa vykonávania validácie, sa pokladá za najúčinnejšiu a najefektívnejšiu možnosť. Možnosť 2 je takisto v najväčšom súlade s cieľmi politík EÚ a má najsilnejšie pozitívne vplyvy na hospodárstvo a spoločnosť. Podľa možnosti 1 sa očakáva, že súčasná situácia sa bude meniť len pomaly, čo znamená, že dostupnosť a využívanie validácie skúseností nadobudnutých neformálnym vzdelávaním a informálnym učením budú naďalej obmedzené a v celej Európe bude pri validácii stále chýbať aj porovnateľný a koherentný prístup. Pokiaľ ide o možnosť 3 (nová OMK), predpokladá sa, že v porovnaní so základným scenárom povedie k zlepšeniu z hľadiska účinnosti a efektívnosti vplyvov a ich súladu so širšími cieľmi politík EÚ. Zavedenie novej OMK však vedie k vytváraniu dodatočných štruktúr a dodatočných mechanizmov podávania správ, čím sa zvyšuje administratívne zaťaženie a náklady pre členské štáty. Vzhľadom na to, že táto možnosť sa opiera výlučne o OMK, vedie aj k väčšej neistote, pokiaľ ide o konkrétne činnosti, ktoré vykonávajú členské štáty na svojom území, ako aj o časový rámec takýchto opatrení. Možnosť 2 má okrem pozitívnych vplyvov, účinnosti, efektívnosti a súladu s politikami EÚ aj tieto hlavné výhody: – zaplní „validačnú medzeru“, ktorá v súčasnosti existuje v rámci dostupných európskych nástrojov, akými sú EQF, Europass a kreditné systémy. Doplní najmä chýbajúce prepojenie v európskom kvalifikačnom rámci, v ktorom je stanovená podpora validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia bez ďalšieho usmernenia k jej vykonávaniu, – navrhuje konkrétne praktické opatrenia zamerané na vykonávanie validácie v členských štátoch, – odporúčanie Rady, ako právny nástroj, predstavuje záväzok členských štátov, pokiaľ ide o uvedené opatrenia, z ktorých väčšinu bude potrebné realizovať na vnútroštátnej úrovni a prispôsobiť národnému kontextu, – výslovne zapája príslušné zainteresované strany (zainteresované strany na trhu práce, mládežnícke/dobrovoľnícke organizácie, inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy) do rozvíjania validačných systémov, – členské štáty budú aj naďalej spolupracovať v rámci súčasných štruktúr OMK, najmä v rámci poradnej skupiny pre EQF, ktoré predstavujú jednoduchšiu realizačnú štruktúru v porovnaní so štruktúrou predpokladanou v možnosti 3, – vytvorí nový a silnejší politický základ pre spoluprácu v oblasti validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia. 7. Monitorovanie a hodnotenie V zmysle uvedenej iniciatívy sa monitorovanie bude vykonávať pomocou existujúcich nástrojov. Tým sa obmedzia náklady na monitorovanie a členským štátom sa zníži administratívna záťaž. Európsky register validácie, ktorý patrí pod zodpovednosť Komisie a CEDEFOP-u, sa bude ďalej konsolidovať a posilňovať s cieľom monitorovať vykonávanie odporúčania Rady v členských štátoch. Každoročná správa CEDEFOP-u o vývoji národných kvalifikačných rámcov v Európe sa bude využívať na hodnotenie pokroku dosiahnutého v členských štátoch pri zavádzaní validácie neformálneho vzdelávania a informálneho učenia ako spôsobu nadobudnutia kvalifikácie. Členské štáty budú referovať o vykonávaní odporúčania formou vnútroštátnych správ o pokroku, ktoré sú súčasťou plánu v kontexte strategického rámca pre vzdelávanie a odbornú prípravu do roku 2020 (nasledujúci rok podávania správ: 2014). V neposlednom rade sa v iniciatíve plánuje posilniť partnerské učenie, do ktorého sa zapoja vládne subjekty a zainteresované strany a ktoré bude zamerané na výmenu skúseností a ukážku osvedčených postupov. Vzhľadom na úzke prepojenie medzi odporúčaním a európskym kvalifikačným rámcom je najvhodnejším subjektom pre tieto činnosti poradná skupina pre EQF. Externé hodnotenie vykonávania odporúčania sa má podľa plánu uskutočniť do štyroch rokov od jeho prijatia.