[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 9.12.2010

KOM(2010) 728 v konečnom znení

2010/0362 (COD)

Návrh

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o zmluvné vzťahy v sektore mlieka a mliečnych výrobkov

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Po rozhodnutiach o preskúmaní stavu v novembri 2008 prešiel sektor mlieka a mliečnych výrobkov hlbokou krízou vzhľadom na nízky dopyt po mliečnych výrobkoch, ktorý nastal v dôsledku neobyčajne vysokých cien v roku 2007. Na prekonanie krízovej situácie sa osvedčili účinné prostriedky „záchrannej siete“. Kríza tiež odhalila niektoré nedostatky v orientácii trhu sektora mlieka a mliečnych výrobkov. Komisár pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka sa preto rozhodol vytvoriť skupinu odborníkov na vysokej úrovni pre mlieko ( High Level Experts' Group on Milk - HLG), ktorá má vypracovať strednodobý a dlhodobý regulačný rámec, ktorého cieľom je prispieť k stabilizácii trhu a príjmom výrobcov a zvýšiť transparentnosť v súlade s výsledkami preskúmania stavu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky. HLG sa stretla na desiatich zasadnutiach od októbra 2009 do júna 2010 a 15. júna 2010 vypracovala správu, ku ktorej bolo priložených 7 odporúčaní.

HLG vykonala dôkladné hodnotenie všetkých otázok a aspektov, ktorými sa návrh zaoberal. HLG, ktorej predsedal generálny riaditeľ Komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, bola zložená zo zástupcov všetkých členských štátov EÚ, a ako pozorovateľ sa zúčastnil zástupca sekretariátu Európskeho parlamentu. Skupina získala ústne aj písomné príspevky od hlavných európskych skupín zúčastnených strán v rámci mliekarenského dodávateľského reťazca: COPA-COGECA, Európska mliekarenská rada, European Coordination Via Campesina (zástupcovia poľnohospodárov), Európska mliekarenská asociácia (spracovatelia mlieka), EUCOLAIT (výkupcovia mlieka), EUROCOMMERCE (maloobchodníci) a BEUC (spotrebitelia). Skupina odborníkov na vysokej úrovni navyše získala príspevky od pozvaných akademických odborníkov, predstaviteľov tretích krajín (USA, Nový Zéland, Austrália a Švajčiarsko), vnútroštátnych orgánov pre hospodársku súťaž a útvarov Komisie (GR COMP a GR AGRI). 26. marca 2010 sa uskutočnila konferencia so zúčastnenými stranami, ktorou sa umožnilo, aby širšie publikum aktérov v dodávateľskom reťazci vyjadrilo svoje názory.

Správa a odporúčania, ktoré HLG predložila, preskúmala Rada a na zasadnutí 27. septembra 2010 sa prijali závery predsedníctva. V rámci týchto záverov sa od Komisie požaduje, aby do konca roka predložila svoju odpoveď na prvé tri odporúčania HLG (zmluvné vzťahy, vyjednávacia sila výrobcov a medziodvetvové organizácie) a urýchlene reagovala na odporúčanie HLG týkajúce sa transparentnosti.

Jeden z kľúčových aspektov práce HLG bol zameraný na oblasti, ktoré sa týkajú štruktúry trhu a jeho aktérov: zmluvné vzťahy, vyjednávacia sila, organizácie výrobcov a medziodvetvové organizácie. Súčasná štruktúra trhu značne zhoršila aspekty krízy v sektore mlieka v roku 2009 vzhľadom na skutočnosť, že proces reformy sa začal v sektore mlieka podstatne neskôr ako v iných odvetviach, a to v podstate až v roku 2003. Dlhodobá existencia stálych kvót a vysokých inštitučných cien s garantovaným odbytom mliečnych komodít vytvorili nepružnosť na trhu. Štrukturálna adaptácia bola často spomalená, aktéri vo výrobnom reťazci nedostávali podnety na to, aby reagovali na signály trhu, vrátane pohybu cien a stimuly týkajúce sa inovácií alebo nárastu produktivity. Reforma mliekarenského sektoru by mala odrážať rovnaké postupy ako v iných odvetviach, ktoré viedli k oveľa väčšej trhovej orientácii v rámci „slobody pestovania a chovu“. To by malo viesť k nárastu efektívnosti a umožniť odvetviam EÚ využívať možnosti trhu, a to v rámci EÚ aj mimo nej.

Podľa všetkého je potrebné prijať množstvo opatrení v strednodobom časovom období, ktoré by sa uplatňovali do skončenia režimu kvót a neskôr aj po jeho ukončení. Štruktúra trhu je medzi jednotlivými členskými štátmi aj v rámci nich veľmi odlišná, koncentrácia dodávok je však často oveľa nižšia ako koncentrácia na úrovni spracovania. Táto situácia vedie k nerovnováhe vo vyjednávacej sile medzi týmito úrovňami. Pretrváva tiež nepružnosť na trhu, kde majú poľnohospodári úzky výber mliekarenských podnikov (alebo prepravcov surového mlieka). Tieto faktory môžu viesť k závažnej neschopnosti adaptovať dodávky dopytu a k nečestným obchodným postupom. V praxi poľnohospodári často nevedia, akú cenu dostanú za mlieko pri dodávke (ktorú mliekarenské podniky stanovia často až oveľa neskôr bez toho, aby to poľnohospodári mali možnosť ovplyvniť). Na druhej strane, pokiaľ ide o mliekarenské podniky, objem mlieka, ktorý sa má dodať nie je vždy vhodne naplánovaný. Rozdelenie pridanej hodnoty v rámci reťazca nie je vyvážené, najmä pokiaľ ide o poľnohospodárov, a problémy nastávajú pri prenose cien v rámci reťazca.

Podľa všetkého sú kľúčovým problémom vzťahy medzi poľnohospodármi a spracovateľmi; riešenia na nápravu situácie by sa teda mali zamerať na tieto vzťahy. V návrhu sa stanovujú dobrovoľné písomné zmluvy, ktoré by mal vypracovať poľnohospodár pred dodávkou surového mlieka mliekarenskému podniku a ktoré by zahŕňali kľúčové aspekty týkajúce sa ceny, časového rozvrhu a objemu dodávok, ako aj trvania zmluvy. S cieľom zohľadniť osobitnú povahu družstiev a zbytočne nezasahovať do súčasných štruktúr sa od družstiev nebude požadovať, aby vypracovávali zmluvy pod podmienkou, že v ich predpisoch sa stanovujú pravidlá, ktoré majú rovnaký cieľ.

S cieľom vyrovnať vyjednávaciu silu sa ďalej navrhuje, aby sa poľnohospodárom umožnilo rokovať o podmienkach zmluvy, vrátane ceny spoločne prostredníctvom organizácií výrobcov. Zatiaľ čo súčasné právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže túto možnosť do určitej miery poskytujú, možnosti sú obmedzené v prípade, že neexistujú zdieľané spracovateľské zariadenia a pretrváva nedostatok právnej istoty. V tejto súvislosti sa v návrhu stanovuje právny základ v rámci právnych predpisov v oblasti poľnohospodárstva. Aby nedošlo k destabilizácii situácie, navrhuje sa veľkostné obmedzenie. Neovplyvní to mliekarenské združenia, keďže tvoria vertikálnu integráciu poľnohospodárov spoločne s spracovateľskými zariadeniami.

Ďalšou otázkou, ktorou sa HLG zaoberala, je úloha medziodvetvových organizácií. Na rozdiel od organizácií výrobcov, v ktorých sú združení iba poľnohospodári, medziodvetvové organizácie pokrývajú časť alebo celý dodávateľský reťazec: poľnohospodárov, spracovateľov, distribútorov a maloobchodníkov. Títo aktéri môžu potenciálne zastávať užitočné úlohy pri výskume, zlepšovaní kvality, podpore a rozširovaní najlepších postupov v rámci výrobných a spracovateľských metód. V súčasnosti existujú v malom počte členských štátov a vykonávajú tieto úlohy v súlade s právnymi predpismi EÚ. Napríklad v odvetví ovocia a zeleniny sú osobitnými pravidlami EÚ stanovené takéto činnosti, ktoré podliehajú obmedzeniam a často aj preskúmaniu zo strany Komisie. Navrhuje sa, aby sa uplatňovali pravidlá týkajúce sa cieľov IPO v odvetví ovocia a zeleniny na sektor mlieka a mliečnych výrobkov, pričom sa vhodne upravia, aby obmedzenia hospodárskej súťaže (vrátane stanovenia cien a rozdelenia trhu) zostali vylúčené a príslušné dohody sa predložili Komisii na schválenie.

Prispelo by sa tak k zlepšovaniu vedomostí a transparentnosti výroby a trhu, vrátane uverejňovania štatistických údajov o cenách, objemoch a trvaní zmlúv týkajúcich sa dodávok surového mlieka, ktoré boli uzatvorené a poskytovaním analýzy možného budúceho vývoja trhu na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni,

Na účely zlepšenia vedomostí o výrobe a sledovania vývoja na trhu je potrebné, aby Komisia pravidelne získavala informácie o objemoch dodaného surového mlieka.

S cieľom posilniť transparentnosť sa budú organizovať spoločné zasadnutia odborníkov z Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov a poradnej skupiny pre mlieko, aby sa zhodnotila situácia a vyhliadky na trhu, pričom cieľom bude zvýšiť povedomie, ako aj posilniť zodpovednosť prevádzkovateľov v mliekarenskom reťazci, aby lepšie zohľadnili signály trhu a prispôsobili dodávku dopytu.

V tomto návrhu sa riešia 4 prvky: zmluvné vzťahy, vyjednávacia sila výrobcov, medziodvetvové organizácie a transparentnosť, a to do takej miery, do akej je potrebné zmeniť a doplniť súčasné ustanovenia.

Tieto riešenia predstavujú významné kroky, pričom sú oprávnené súčasnou situáciou a štruktúrou na trhu a sú teda dočasné a budú predmetom preskúmania. Platnosť návrhu by mala byť obmedzená časovým obdobím, ktoré producenti mlieka potrebujú na prispôsobenie sa systému bez výrobných kvót a na zlepšenie svojej organizácie, pokiaľ ide o prostredie väčšmi orientované na trh. Priebežné preskúmanie by malo poukázať najmä na to, ako sa realizujú navrhované ustanovenia, či je potrebné ich uplatňovať do konca príslušného obdobia a preskúmať spôsoby, ako stimulovať poľnohospodárov, aby pristúpili k spoločným výrobným zmluvám.

Návrh je založený na Zmluve o fungovaní Európskej únie, a najmä na prvom pododseku článku 42 a článku 43 ods. 2.

Činnosti na úrovni EÚ sú oprávnené, keďže s cieľom realizovať ciele spoločnej poľnohospodárskej politiky sa musia opatrenia prijať v tomto kontexte, aby sa zabezpečilo ich rovnaké uplatňovanie v celej Únii, pričom sa zachová účinná hospodárska súťaž na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami a zabezpečí správne fungovanie vnútorného trhu. Ide najmä o prípady, ktoré sa týkajú uplatňovania právnych predpisov EÚ v oblasti hospodárskej súťaže (ktoré sú vo výhradnej právomoci Únie) na spoločnú poľnohospodársku politiku. Keďže je však v Únii odlišná situácia, pokiaľ ide o zmluvné právo, je výber, či majú byť určité prvky návrhu (zmluvy) povinné, ponechaný na členských štátoch.

Právne predpisy EÚ v oblasti hospodárskej súťaže sú vo výhradnej právomoci Únie a členské štáty teda nemôžu meniť ich uplatňovanie týkajúce sa spoločnej poľnohospodárskej politiky. To sa môže uskutočniť iba podľa článku 42 ZFEÚ. Pokiaľ ide o zmluvné vzťahy, v návrhu sa ponecháva široké rozpätie zhodnotenia na členských štátoch. Je však potrebné stanoviť určité minimálne normy s cieľom umožniť riadne fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhu vzhľadom na ich neoddeliteľný medziodvetvový charakter.

EÚ môže tieto ciele dosiahnuť lepšie, keďže jednotlivé členské štáty nemôžu dosiahnuť navrhované ciele týkajúce sa právnych predpisov v oblasti hospodárskej súťaže a je nevyhnutné stanoviť potrebné minimálne normy, pokiaľ ide o právne predpisy v oblasti hospodárskej súťaže, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhu.

Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Prístup k zmluvným vzťahom je na úrovni EÚ dobrovoľný. Je na rozhodnutí členských štátov, či sa rozhodnú pre povinný systém. Na úrovni EÚ sa riadia iba 4 aspekty zmlúv, v prípade, že sa členský štát rozhodne pre povinné uplatňovanie na svojom území s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhu.

Pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa posilnenia vyjednávacej sily poľnohospodárov, navrhuje sa limit 3,5 % produkcie mlieka EÚ, ktorým by sa umožnili rokovania medzi organizáciami výrobcov, ktoré majú približne rovnakú veľkosť ako hlavní spracovatelia v sektore mlieka a mliečnych výrobkov. Navrhuje sa tiež limit určitého podielu vnútroštátnej výroby s cieľom zabezpečiť hospodársku súťaž v rámci dodávok surového mlieka na vnútroštátnej úrovni. Možnosť, aby mohli príslušné orgány hospodárskej súťaže zasahovať v nevyhnutných a oprávnených individuálnych prípadoch by zabránila zaujatosti voči spracovateľom surového mlieka v rámci MSP na svojom území.

Pravidlá medziodvetvových organizácií sú vo veľkej miere ovplyvnené pravidlami, ktoré existujú v odvetví ovocia a zeleniny a ich cieľom je zabezpečiť právnu istotu činností týchto organizácií.

Pridanie explicitného právneho základu, aby členské štáty každý mesiac zhromažďovali informácie o dodávkach surového mlieka sa týka údajov, ktoré majú k dispozícii spracovatelia a nemalo by predstavovať významnú záťaž pre spracovateľov ani pre členské štáty.

S cieľom naďalej zlepšovať koncentráciu dodávok, by sa mali podporiť organizácie výrobcov podľa odporúčania v oznámení Komisie o lepšom fungovaní reťazca zásobovania potravinami v Európe. Súčasné ustanovenie na podporu zriaďovania a administratívnych operácií skupín výrobcov, ktoré je už k dispozícii pre všetky odvetvia v nových členských štátoch v rámci politiky rozvoja vidieka, by sa malo rozšíriť aj na štáty EÚ-15. Nemala by sa však povoliť možnosť poskytovať podporu organizáciám výrobcov v odvetví ovocia a zeleniny, keďže možnosti poskytovať podporu na ich činnosť sú k dispozícii v rámci článku 103b – 103g jednotnej SOT. Úprava príslušných ustanovení je súčasťou prispôsobovania základných poľnohospodárskych predpisov Lisabonskej zmluve.

Pokiaľ ide o ostatné odporúčania HLG, otázka týkajúca sa „miesta poľnohospodárskej výroby“, ktorú skupina prejednávala, bude súčasťou tzv. „balíka kvality“. Podľa tohto nového rámca sa právny základ pre povinné označovanie miesta poľnohospodárskej výroby zavedie do všetkých odvetví. Komisii sa tak v nadväznosti na príslušné posúdenie vplyvu a na základe jednotlivých prípadov umožní, aby prijala delegované akty týkajúce sa možného povinného označovania miesta poľnohospodárskej výroby na vhodnej zemepisnej úrovni s cieľom uspokojiť požiadavky spotrebiteľov týkajúce sa transparentnosti a informovanosti. Jedným z prvých skúmaných odvetví bude sektor mlieka a mliečnych výrobkov. Zohľadnia sa výsledky diskusií v Rade a Parlamente o návrhu nariadenia Komisie o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom [KOM(2008) 40].

Možnými zmenami nástrojov trhu, výskumom a inováciami sa bude zaoberať iniciatíva SPP po roku 2013 s cieľom rozšíriť diskusie v širšom kontexte všetkých poľnohospodárskych výrobkov a vytvoriť súdržný prístup.

2010/0362 (COD)

Návrh

NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o zmluvné vzťahy v sektore mlieka a mliečnych výrobkov

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na prvý pododsek jej článku 42 a na článok jej 43 ods. 2,

so zreteľom na návrh Európskej komisie[1],

po predložení návrhu legislatívneho aktu parlamentom jednotlivých štátov,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2],

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom[3],

keďže:

1. Postupné reformy spoločnej organizácie trhov týkajúce sa mlieka a mliečnych výrobkov, ktoré sú momentálne zahrnuté v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov)[4] boli trhovo orientované (t. j. rozhodnutia poľnohospodárov o tom, aké výrobky a koľko výrobkov vyprodukovať, sa riadili cenovými signálmi), aby sa tak podporila konkurencieschopnosť sektoru mlieka a mliečnych výrobkov a jeho udržateľnosť v kontexte globalizovaného obchodu. Nariadením Rady (ES) č. 72/2009 z 19. januára 2009 o úpravách spoločnej poľnohospodárskej politiky zmenením a doplnením nariadení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 a zrušením nariadení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS) č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 2596/97, (ES) č. 1182/2005 a (ES) č. 315/2007[5] (preskúmanie stavu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky z roku 2008 – 2009) sa preto rozhodlo, že je potrebné zvýšiť kvóty postupne s cieľom zabezpečiť plynulý prechod k ukončeniu systému kvót na mlieko v roku 2015.

2. V rokoch 2007 až 2009 došlo v sektore mlieka a mliečnych výrobkov k mimoriadnemu vývoju. Najprv spôsobili extrémne poveternostné podmienky v Oceánii značný pokles dodávok, čo viedlo k rýchlemu a významnému zvýšeniu cien. Hoci svetové dodávky sa začali obnovovať a ceny sa vrátili na obvyklejšiu úroveň, následná finančná a hospodárska kríza negatívne ovplyvnila producentov mlieka v EÚ, čo ešte viac prispelo k nestálosti cien. Spočiatku sa značne zvýšili náklady na krmivo a iné vstupné náklady, vrátane energie, najmä v dôsledku vysokých cien komodít. Nasledujúci celosvetový aj európsky pokles dopytu, ktorý zahŕňal aj mlieko a mliečne výrobky, zatiaľ čo výroba v EÚ bola stabilná, viedol ku kolapsu cien v EÚ až k spodnej úrovni „záchrannej siete“. Tento prudký pokles v komoditných cenách mlieka a mliečnych výrobkov sa úplne nepremietol do nižších cien mlieka a mliečnych výrobkov na spotrebiteľskej úrovni, čo v prípade väčšiny produktov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov a krajín spôsobilo zvýšenie hrubého rozpätia v spracovateľských odvetviach, čo je dôvodom, prečo sa dopyt po týchto výrobkoch nemohol prispôsobiť nízkym komoditným cenám, spomalilo sa obnovenie cien a zhoršil sa dosah nízkych cien na producentov mlieka.

3. Vzhľadom na vážnu situáciu v sektore mlieka na trhu sa v októbri 2009 zriadila skupina odborníkov na vysokej úrovni pre mlieko s cieľom rokovať o strednodobých a dlhodobých opatreniach v sektore mlieka a mliečnych výrobkov do uplynutia lehoty kvót na mlieko v roku 2015. Skupina odborníkov na vysokej úrovni v súlade s výsledkami preskúmania stavu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky mala pracovať na regulačnom rámci, ktorý sa má realizovať s cieľom prispieť k stabilizácii trhu a príjmom výrobcov a zvýšiť transparentnosť.

4. Skupina odborníkov na vysokej úrovni získala ústne aj písomné príspevky od hlavných európskych skupín zúčastnených strán v rámci mliekarenského dodávateľského reťazca, ktoré zahŕňajú poľnohospodárov, spracovateľov mlieka, výkupcov mlieka, maloobchodníkov a spotrebiteľov. Skupina odborníkov na vysokej úrovni navyše získala príspevky od pozvaných akademických odborníkov, predstaviteľov tretích krajín, vnútroštátnych orgánov pre hospodársku súťaž a útvarov Komisie. 26. marca 2010 sa uskutočnila konferencia so zúčastnenými stranami, ktorou sa umožnilo, aby širšie publikum aktérov v dodávateľskom reťazci vyjadrilo svoje názory. Skupina odborníkov na vysokej úrovni predložila 15. júna 2010 správu, v ktorej bola zahrnutá analýza súčasnej situácie v sektore mlieka a mliečnych výrobkov a množstvo odporúčaní.

5. Skupina odborníkov na vysokej úrovni zaznamenala, že sektory výroby a spracovania mlieka a mliečnych výrobkov sa medzi jednotlivými štátmi značne líšia. Situácia sa výrazne líši aj medzi prevádzkovateľmi a druhmi prevádzkovateľov v rámci jednotlivých členských štátov. Vo viacerých prípadoch je však koncentrácia dodávok nízka, čo spôsobuje nerovnováhu v rámci vyjednávacej sily v dodávateľskom reťazci medzi poľnohospodármi a mliekarenskými podnikmi. Táto nerovnováha môže viesť k nečestným obchodným postupom, najmä ak poľnohospodári nevedia, akú cenu dostanú za svoje mlieko pri dodávke, pretože cenu často stanovia mliekarenské podniky až neskôr na základe získanej pridanej hodnoty, čo je pre poľnohospodárov, ktorí nie sú členmi družstiev, často mimo ich kontroly.

6. Vyskytol sa problém prenosu cien v rámci reťazca, najmä pokiaľ ide o výstupné ceny. Naopak v roku 2009 nereagovala ponuka mlieka na nižší dopyt. Samozrejme, že v niektorých členských štátoch s veľkým objemom produkcie vyrobili poľnohospodári v dôsledku nižších cien viac ako v predchádzajúci rok. Pridaná hodnota v rámci reťazca sa vo zvýšenej miere začala sústrediť v spracovateľských odvetviach, konkrétne v mliekarenských podnikoch.

7. Objem, ktorý sa dodá počas sezóny, nie je pre mliekarenské podniky vždy vhodne naplánovaný. Dokonca aj mliekarenské družstvá (ktorých vlastníkmi sú poľnohospodári, ktorí vlastnia spracovateľské zariadenia, v ktorých sa spracúva 58 % surového mlieka z produkcie EÚ) majú nedostatočne prispôsobenú ponuku dopytu: poľnohospodári sú povinní dodať celý objem mlieka svojmu družstvu a družstvo je povinné celý objem mlieka prijať.

8. V praxi sa len zriedka používajú formalizované písomné zmluvy, v ktorých sa základné otázky vyriešia ešte pred dodávkou. Takéto zmluvy by však mohli zvýšiť povedomie a posilniť zodpovednosť prevádzkovateľov v mliekarenskom reťazci, aby lepšie zohľadnili signály trhu, zlepšili prenos cien a upravili ponuku dopytu, ako aj pomohli vyhnúť sa určitým nečestným obchodným postupom.

9. Chýbajúce právne predpisy EÚ týkajúce sa týchto zmlúv môžu členské štáty nahradiť v rámci svojich vlastných systémov v oblasti zmluvného práva tak, že používanie zmlúv bude povinné, pokiaľ to bude v súlade s právnymi predpismi EÚ a najmä sa tým nenaruší fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhov. Keďže v tejto súvislosti existujú v rámci EÚ rôzne pomery, toto rozhodnutie by v záujme zásady subsidiarity malo zostať na členských štátoch. S cieľom zabezpečiť vhodné minimálne normy pre tieto zmluvy a dobré fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhov by však niektoré základné podmienky používania týchto zmlúv mali byť ustanovené na úrovni EÚ. Keďže sa dá predpokladať, že niektoré mliekarenské družstvá uplatňujú pravidlá s podobným účinkom, mali by byť v záujme zjednodušenia vyňaté z požiadavky uplatňovať zmluvy. S cieľom zabezpečiť účinnosť každého systému, v rámci ktorého sprostredkovatelia zbierajú mlieko od poľnohospodárov, aby ho dodali spracovateľom, mal by sa v takomto prípade uplatňovať rovnako.

10. V článku 42 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že pravidlá hospodárskej súťaže sa vzťahujú na výrobu a obchod s poľnohospodárskymi výrobkami len v rozsahu, aký určia Európsky parlament a Rada podľa článku 43 ods. 2 ZFEÚ, v ktorom sa ustanovuje prijatie spoločnej organizácie trhov pre poľnohospodárske výrobky.

11. S cieľom zabezpečiť racionálny vývoj produkcie, a tým zaistiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov chovajúcich dobytok na mlieko, by sa mala posilniť ich vyjednávacia sila voči spracovateľom, čo by mohlo viesť k spravodlivejšiemu rozdeleniu pridanej hodnoty v rámci dodávateľského reťazca. Preto aby sa splnili ciele spoločnej poľnohospodárskej politiky, mali by sa prijať ustanovenia podľa článkov 42 a 43 ods. 2 TFEÚ s cieľom umožniť organizáciám výrobcov pozostávajúcich z poľnohospodárov chovajúcich dobytok na mlieko alebo ich združení rokovať o podmienkach zmluvy, vrátane ceny, spoločne pre čiastkovú alebo celkovú produkciu ich členov s mliekarenským podnikom. S cieľom udržať účinnú hospodársku súťaž na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami, by táto možnosť mala byť predmetom vhodných množstevných obmedzení. Tieto organizácie výrobcov by preto mali byť uznané podľa článku 122 nariadenia (ES) č. 1234/2007. Komisia by mala byť splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 290 TFEÚ, pokiaľ ide o podmienky schválenia asociácií organizácií výrobcov.

12. V niektorých odvetviach sa na úrovni EÚ zaviedli pravidlá pre medziodvetvové organizácie. Tieto organizácie môžu hrať užitočnú úlohu pri umožnení dialógu medzi aktérmi v dodávateľskom reťazci a pri propagácii najlepších postupov a transparentnosti trhu. Takéto pravidlá by sa tiež mali uplatňovať na sektor mlieka a mliečnych výrobkov spolu s ustanoveniami, ktorými sa objasňuje pozícia týchto organizácií v rámci právnych predpisov o hospodárskej súťaži, pričom sa zabezpečí, aby nenarúšali hospodársku súťaž alebo vnútorný trh, ani neovplyvňovali dobré fungovanie spoločnej organizácie trhov.

13. Aby mohla Komisia sledovať vývoj trhu, potrebuje načas získať informácie o objemoch dodaného surového mlieka. V článku 192 nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa ustanovuje základ pre výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou. Je však potrebné zabezpečiť, aby spracovatelia predkladali tieto informácie členským štátom pravidelne. Komisia by mala byť splnomocnená prijať delegované akty v súlade s článkom 290 TFEÚ, pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti, obsah, formát a časový rozvrh týchto nahlasovaní.

14. Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú odôvodnené v rámci súčasnej ekonomickej situácie na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami a štruktúry dodávateľského reťazca. Mali by sa preto uplatňovať počas dostatočne dlhého obdobia (pred zrušením kvót na mlieko aj po ňom), aby sa tak rozvinul ich úplný účinok. Vzhľadom na ich ďalekosiahly dosah by však mali mať dočasný charakter a mali by sa podrobiť preskúmaniu s cieľom zistiť, ako sa realizujú a či je potrebné pokračovať v ich uplatňovaní. Týmito opatreniami by sa mali zaoberať správy Komisie o vývoji trhu s mliekom, a konkrétne možnými stimulmi na podporu toho, aby poľnohospodári pristúpili k spoločným výrobným zmluvám, ktoré sa majú predložiť do 30. júna 2014 a 31. decembra 2018.

15. Komisia by mala mať právomoc prijímať v súlade s článkom 290 ZFEÚ delegované akty, aby mohla doplniť alebo zmeniť a doplniť určité nepodstatné prvky opatrení stanovených v tomto nariadení. Mali by sa vymedziť prvky, v prípade ktorých možno uplatniť uvedenú právomoc, ako aj podmienky, za akých ju možno preniesť.

16. S cieľom zaručiť jednotné uplatňovanie opatrení stanovených v tomto nariadení vo všetkých členských štátoch by Komisia mala byť splnomocnená prijať vykonávacie akty v súlade s článkom 291 ZFEÚ. Pokiaľ sa vyslovene nestanovuje inak, Komisia by mala prijať tieto vykonávacie akty v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. [xxxx/yyyy] o...

17. Nariadenie (ES) č. 1234/2007 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1 Zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1234/2007

Nariadenie (ES) č. 1234/2007 sa mení a dopĺňa takto:

(1) Vkladá sa nový článok 4a:

„Článok 4a

Prijatie delegovaných a vykonávacích aktov

Keď sú Komisii udelené právomoci, v prípade delegovaných aktov koná v súlade s postupom uvedeným v článku 196a a v prípade vykonávacích aktov v súlade s postupom uvedeným v článku 196b, pokiaľ sa v tomto nariadení výslovne neustanovuje inak.

(2) V písmene a) prvého odseku článku 122 sa za bod iii) dopĺňa tento bod:

„iii a ) mlieka a mliečnych výrobkov;“

(3) V článku 123 sa dopĺňa tento odsek:

„4. Členské štáty uznajú medziodvetvové organizácie, ktoré:

a) združujú zástupcov rôznych hospodárskych činností spojených s produkciou, obchodom alebo spracovaním výrobkov zo sektoru mlieka a mliečnych výrobkov;

b) sa zriadili z podnetu všetkých alebo niektorých zástupcov uvedených v písmene a);

c) vykonávajú jednu alebo viaceré z týchto činností v jednom regióne alebo vo viacerých regiónoch Únie a zohľadňujú pri tom záujmy spotrebiteľov:

i) zlepšovanie vedomostí a transparentnosť produkcie a trhu, vrátane uverejňovania štatistických údajov o cenách, objemoch a trvaní zmlúv týkajúcich sa dodávok surového mlieka, ktoré už boli uzatvorené, a poskytovaním analýzy možného budúceho vývoja trhu na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni;

ii) pomoc pri zlepšení koordinácie spôsobu, akým sa odvetvie mlieka a mliečnych výrobkov umiestňujú na trh, najmä prostredníctvom výskumných a trhových štúdií;

iii) vypracovanie štandardných vzorov zmlúv, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Únie;

iv) poskytovanie informácií a uskutočňovanie výskumu, ktorý je potrebný na prispôsobenie produkcie na výrobky, ktoré viac vyhovujú požiadavkám trhu a chuti a očakávaniam spotrebiteľov, najmä pokiaľ ide o kvalitu výrobku a ochranu životného prostredia;

v) hľadanie spôsobov na obmedzenie používania veterinárnych prípravkov a ostatných zásahov;

vi) vývoj metód a nástrojov na zlepšovanie kvality výrobkov vo všetkých fázach produkcie a marketingu;

vii) využívanie potenciálu ekologického poľnohospodárstva a ochrana a podpora takéhoto poľnohospodárstva, ako aj označení pôvodu, označení kvality a zemepisných označení; a

viii) propagovanie integrovanej produkcie alebo iných environmentálne vhodných spôsobov produkcie.“

(4) V kapitole II hlavy II časti II sa vkladá tento oddiel IIa:

„Oddiel IIAOrganizácie výrobcov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov

ČLÁNOK 126a Zmluvné rokovania v sektore mlieka a mliečnych výrobkov

1. O zmluvách na dodávky surového mlieka od poľnohospodára spracovateľovi surového mlieka alebo mliekarenskému zbernému stredisku v zmysle druhého pododseku odseku 1 článku 185f môže rokovať organizácia výrobcov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov, ktorá je uznaná podľa článku 122, v mene svojich členov – poľnohospodárov, a to pokiaľ ide o časť produkcie alebo celkovú spoločnú produkciu.

2. Rokovania s organizáciou výrobcov sa môžu uskutočniť:

a) ak sa uskutočnil alebo neuskutočnil prenos vlastníctva surového mlieka od poľnohospodárov na organizácie výrobcov,

b) ak je alebo nie je vyjednaná cena rovnaká, pokiaľ ide o spoločnú produkciu niektorých alebo všetkých členov – poľnohospodárov,

c) za predpokladu, že celkový objem surového mlieka, ktorý je predmetom rokovaní s určitými organizáciami výrobcov nepresahuje:

i) 3,5 % celkovej produkcie Únie a

ii) 33 % celkovej vnútroštátnej produkcie ktoréhokoľvek príslušného členského štátu, ktorý je predmetom týchto rokovaní s tými organizáciami výrobcov, a

iii) 33 % celkovej kombinovanej vnútroštátnej produkcie všetkých členských štátov, ktoré sú predmetom týchto rokovaní s tými organizáciami výrobcov,

d) za predpokladu, že príslušní poľnohospodári nie sú členmi žiadnej inej organizácie výrobcov, ktorá takisto rokuje o zmluvách v ich mene a

e) za predpokladu, že organizácia výrobcov predloží oznámenie príslušným orgánom členského štátu alebo členských štátov, v ktorých vykonáva činnosť.

3. Na účely tohto článku sa odkazy na organizácie výrobcov vzťahujú tiež na asociácie takýchto organizácií výrobcov. S cieľom zabezpečiť, aby tieto asociácie mohli byť vhodne monitorované, môže Komisia, prostredníctvom delegovaných aktov, prijať pravidlá o podmienkach na uznávanie takýchto asociácií.

4. Na účely uplatňovania písmena c) odseku 2 Komisia uverejní spôsobom, ktorý uzná za vhodný, množstvo produkcie surového mlieka v Únii a členských štátoch, pričom použije aktuálne dostupné informácie.“

5. Odchylne od odseku 2 písm. c) bodov ii) a iii), hoci sa prah 33 % neprekročí, môže v individuálnych prípadoch orgán hospodárskej súťaže uvedený v druhom pododseku rozhodnúť, že sa rokovania s organizáciou výrobcov neuskutočnia, ak to považuje za nevyhnutné vzhľadom na zamedzenie toho, aby bola vylúčená hospodárska súťaž alebo aby sa vyhlo závažnej zaujatosti voči spracovateľom surového mlieka v rámci MSP na svojom území.

Komisia prijme rozhodnutie uvedené v prvom pododseku prostredníctvom vykonávacích aktov bez pomoci výboru uvedeného v článku 195 ods. 1, pokiaľ ide o rokovania týkajúce sa výroby vo viac ako v jednom členskom štáte. V ostatných prípadoch rozhodnutie príjme orgán hospodárskej súťaže členského štátu, ktorého výroba je predmetom rokovaní.

Rozhodnutia uvedené v prvom a druhom pododseku sa neuplatňujú skôr ako od dňa ich oznámenia príslušnému podniku.

6. Na účely tohto článku:

a) „orgán hospodárskej súťaže členských štátov“ je orgán uvedený v článku 5 nariadenia (ES) č. 1/2003 o vykonávaní pravidiel hospodárskej súťaže stanovených v článkoch 81 a 82 Zmluvy[6];

b) „MSP“ je mikropodnik, malý alebo stredný podnik v zmysle odporúčania Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003 o definícii mikropodnikov, malých a stredných podnikov[7].“

(5) V článku 175 sa slová „s výhradou článkov 176 až 177 tohto nariadenia“ nahrádzajú slovami „s výhradou článkov 176 až 177a tohto nariadenia.“

(6) Vkladá sa tento článok 177a:

„Článok 177a Dohody a zosúladené postupy v sektore mlieka a mliečnych výrobkov

1. Článok 101 ods. 1 ZFEÚ sa neuplatňuje na dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy uznávaných medziodvetvových organizácií s cieľom vykonávať činnosti uvedené v článku 123 ods. 4 písm. c) tohto nariadenia.

2. Odsek 1 sa uplatňuje iba za predpokladu, že:

a) dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy sa oznámili Komisii;

b) Komisia v lehote troch mesiacov po prijatí všetkých požadovaných podrobností prostredníctvom vykonávacích aktov bez pomoci výboru uvedeného v článku 195 ods. 1 nezistila, že by tieto dohody, rozhodnutia alebo zosúladené postupy boli nezlučiteľné s pravidlami Únie.

3. Dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy nesmú nadobudnúť platnosť alebo účinnosť pred uplynutím lehoty uvedenej v odseku 2 písm. b).

4. Uvedené dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy sa vždy prehlásia za nezlučiteľné s pravidlami Únie:

a) dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré môžu viesť k akejkoľvek forme rozdelenia trhov v rámci Únie;

b) dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré môžu ovplyvniť riadne fungovanie organizácie trhov;

c) dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré môžu spôsobiť narušenia hospodárskej súťaže, ktoré nie sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktoré sleduje činnosť medziodvetvových organizácií;

d) dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré znamenajú stanovovanie cien;

e) dohody, rozhodnutia a zosúladené postupy, ktoré môžu byť diskriminačné alebo môžu obmedziť hospodársku súťaž v súvislosti s podstatnou časťou príslušných výrobkov.

5. Ak po uplynutí lehoty uvedenej v odseku 2 písm. b) Komisia zistí, že podmienky na uplatňovanie odseku 1 neboli splnené, prijme prostredníctvom vykonávacích aktov bez pomoci výboru uvedeného v článku 195 ods. 1 rozhodnutie, v ktorom vyhlási, že článok 101 ods. 1 ZFEÚ sa uplatňuje na príslušnú dohodu, rozhodnutie alebo dohodnutý postup.

Takéto rozhodnutie Komisie sa neuplatňuje skôr ako v deň jeho oznámenia dotknutej medziodvetvovej organizácii, pokiaľ takáto medziodvetvová organizácia neposkytla nesprávne informácie alebo nezneužila výnimku, ktorá je ustanovená v odseku 1.

6. V prípade viacročných dohôd platí oznámenie pre prvý rok aj počas nasledujúcich rokov dohody. V tom prípade však Komisia môže z vlastného podnetu alebo na požiadanie iného členského štátu kedykoľvek vydať rozhodnutie o nezlučiteľnosti.“

(7) Článok 179 sa nahrádza takto:

„Článok 179 Vykonávacie pravidlá v súvislosti s dohodami a zosúladenými postupmi

Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať všetky nevyhnutné opatrenia týkajúce sa článkov 176a až 178.“

(8) Do článku 184 sa dopĺňa tento bod:

„(10) do 30. júna 2014 a 31. decembra 2018 Európskemu parlamentu a Rade o vývoji situácie na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami, a najmä o realizácii bodu iiia) prvého pododseku článku 122 a článkov 123 ods. 4, 126a, 177a, 185e a 185f, a konkrétne možnými stimulmi na podporu toho, aby poľnohospodári pristúpili k spoločným výrobným zmluvám, spolu s príslušnými návrhmi.“

(9) Vkladajú sa tieto články 185e a 185f:

„Článok 185e Povinné nahlasovanie v sektore mlieka a mliečnych výrobkov

1. Výrobcovia surového mlieka nahlasujú príslušným vnútroštátnym orgánom množstvá surového mlieka, ktoré im boli dodané každý mesiac.

2. S cieľom zabezpečiť užitočnosť a včasnosť takéhoto nahlasovania na účely riadenia trhu môže Komisia prostredníctvom delegovaných aktov prijať pravidlá týkajúce sa rozsahu pôsobnosti, obsahu, formátu a časového rozvrhu týchto nahlasovaní.

Článok 185f Zmluvné vzťahy v sektore mlieka a mliečnych výrobkov

1. Ak členský štát rozhodne, že každá dodávka surového mlieka od poľnohospodára spracovateľovi surového mlieka musí byť predmetom písomnej zmluvy medzi stranami, takáto zmluva spĺňa podmienky stanovené v odseku 2.

V prípade opísanom v prvom odseku príslušný členský štát navyše rozhodne, že ak sa dodávka surového mlieka vykonáva prostredníctvom jedného alebo viacerých mliekarenských zberných stredísk, musí byť každá etapa dodávky predmetom takejto zmluvy medzi stranami. V tejto súvislosti „mliekarenské zberné stredisko“ znamená podnik, ktorý preváža surové mlieko od poľnohospodára alebo iného mliekarenského zberného strediska spracovateľovi surového mlieka alebo inému mliekarenskému zbernému stredisku, kde sa vlastníctvo surového mlieka v každom prípade prenáša.

2. Zmluva:

a) sa uzatvorí pred dodávkou,

b) písomne a

c) zahŕňa najmä nasledujúce prvky:

i) cenu splatnú pri dodávke, ktorá:

- je statická a stanovená v zmluve a/alebo

- mení sa iba v rámci faktorov, ktoré sú stanovené v zmluve, ku ktorým patrí najmä vývoj situácie na trhu založený na trhových ukazovateľoch, dodaný objem a kvalita alebo zloženie dodaného surového mlieka,

ii) objem, ktorý sa môže dodať a/alebo sa dodá a časový rozvrh dodávok a

iii) trvanie platnosti zmluvy, ktoré môže zahŕňať neurčitú lehotu s doložkou o ukončení.

3. Odchylne od odseku 1 sa v zmluve nevyžaduje v prípade, že surové mlieko dodá poľnohospodár spracovateľovi surového mlieka, pokiaľ je tento spracovateľ súčasťou družstva, ktorého členom je aj príslušný poľnohospodár, ak sa v predpisoch zmluvy nachádzajú ustanovenia s podobným účinkom ako ustanovenia uvedené v písmenách a), b) a c) odseku 2.

4. O všetkých prvkoch zmluvy na dodávku surového mlieka, ktorú uzatvorili poľnohospodári, mliekarenské zberné strediská alebo spracovatelia surového mlieka, vrátane prvkov uvedených v odseku 2 písm. c), bez obmedzenia rokujú príslušné strany.

5. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie tohto článku môže Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov prijať potrebné opatrenia.“

(10) Do kapitoly I časti VII sa dopĺňajú tieto články 196 a a 196 b :

„Článok 196a

Delegované akty

1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v tomto nariadení sa udeľuje Komisii na neurčitý čas.

Hneď ako Komisia prijme delegovaný akt, oznámi to súčasne Európskemu parlamentu a Rade.

2. Delegovanie právomocí uvedené v odseku 1 môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať.

Inštitúcia, ktorá začala interný postup na účely rozhodnutia o zrušení delegovania právomocí, sa o tom usiluje informovať druhú inštitúciu a Komisiu v primeranom čase pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktoré by sa mohli zrušiť, ako aj možné dôvody ich zrušenia.

Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie právomocí, ktoré sú v ňom uvedené. Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo neskorším dňom uvedeným v tomto rozhodnutí. Neovplyvní sa tým platnosť už účinných delegovaných aktov. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie .

3. Európsky parlament a Rada môžu namietať proti delegovanému aktu v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o jeden mesiac.

Ak do uplynutia tejto lehoty ani Európsky parlament, ani Rada nenamietajú proti delegovanému aktu, akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť dňom, ktorý je v ňom uvedený.

Delegovaný akt môže byť uverejnený v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom zámere nevzniesť námietky.

Ak Európsky parlament alebo Rada podá námietky proti delegovanému aktu, delegovaný akt nenadobudne účinnosť. Inštitúcia, ktorá vznesie námietku voči delegovanému aktu, uvedie dôvody takéhoto kroku.

„Článok 196b Vykonávacie akty

V prípadoch, kde sa prijmú vykonávacie akty podľa tohto nariadenia, pomáha Komisii výbor uvedený v článku 195 tohto nariadenia a uplatňuje sa postup stanovený v článku [5] nariadenia (EÚ) č. [xxxx/yyyy].“

(11) V článku 204 sa dopĺňa tento odsek:

„6. Pokiaľ ide o sektor mlieka a mliečnych výrobkov, bod iiia) prvého odseku článku 122 a články 123 ods. 4, 126a, 177a, 185e a 185f sa uplatňujú do 30. júna 2020.“

Článok 2 Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. Uplatňuje sa od […].

V Bruseli

Za Európsky parlament Za Radu

predseda predseda

FINANČNÝ VÝKAZ | Indic/10/744996(SM/tm) 6.142.2010.1 |

DÁTUM: 07/10/2010 |

1. | ROZPOČTOVÝ RIADOK 05 02 12 943.1 | ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY:v mil EUR (rozpočet 2010) |

2. | NÁZOV: Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1234/2007 (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), pokiaľ ide o zmluvné vzťahy v sektore mlieka a mliečnych výrobkov. |

3. | PRÁVNY ZÁKLAD: Články 42 a 43 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). |

4. | CIELE: Rýchlo reagovať na odporúčania skupiny na vysokej úrovni preskúmané Radou a prijaté závermi predsedníctva z 27. septembra 2010. Tento návrh sa týka výhradne zmluvných vzťahov, vyjednávacej sily dodávateľov, medziodvetvových organizácií a transparentnosti. |

5. | FINANČNÉ DÔSLEDKY | 12-MESAČNÉ OBDOBIE (miliónov EUR) | BEŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2010 (miliónov EUR) | NASLEDUJÚCI ROZPOČTOVÝ ROK 2011 (miliónov EUR) |

5.0 | VÝDAVKY - Z ROZPOČTU EÚ (NÁHRADY/INTERVENCIE) - VÝDAVKY NÁRODNÝCH ORGÁNOV - INÉ | - | - | - |

5.1 | PRÍJMY - VLASTNÉ ZDROJE EÚ (POPLATKY/CLÁ) - NÁRODNÉ | - | - | - |

2012 | 2013 | 2014 | 2015 |

5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAVKY | - | - | - | - |

5.1.1 | ODHADOVANÉ PRÍJMY | - | - | - | - |

5.2 | SPÔSOB VÝPOČTU: |

6.0 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNÝCH KAPITOL BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO NIE |

6.1 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO NIE |

6.2 | BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET? | ÁNO NIE |

6.3 | BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV? | ÁNO NIE |

POZNÁMKY: Navrhované opatrenia, ktoré môžu prispieť k stabilizácii trhu a príjmom výrobcov zo strednodobého a dlhodobého hľadiska nemajú priamy dosah na rozpočet EÚ. Zmeny nariadenia (ES) č. 1698/2005 s cieľom podporiť organizácie výrobcov v EÚ-15 sa už začlenili do KOM(2010) 537. |

[pic][pic][pic][pic][pic][pic]

[1] Ú. v. EÚ C , , s. .

[2] Ú. v. EÚ C , , s. .

[3] Ú. v. EÚ C , , s. .

[4] Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.

[5] Ú. v. EÚ L 230, 2.9.2009, s. 6.

[6] Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 1.

[7] Ú. v. EÚ L 124, 20.5.2003, s. 36.