EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli22. 4. 2020 COM(2020) 163 final 2020/0065(COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí makrofinančnej pomoci partnerom zapojeným do procesu rozširovania a partnerom európskeho susedstva v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19

{SWD(2020) 63 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Pandémia ochorenia COVID-19 sa v súčasnosti rozšírila už do všetkých častí sveta. Nakazené sú viac než 2 milióny osôb a takmer 140 000 osôb s potvrdenou nákazou tomuto ochoreniu podľahlo (údaje WHO k 17. aprílu). Prvotná reakcia na celom svete je zameraná na záchranu životov, pričom sa prijímajú najrôznejšie opatrenia na obmedzenie šírenia vírusu a posilnenie systémov zdravotnej starostlivosti. Mnohé z týchto opatrení spôsobili, že spoločnosť i hospodárstvo sa takmer úplne zastavili, no pracovné miesta nemožno zachraňovať na úkor záchrany životov. Práve naopak, dostať vírus pod kontrolu je predpokladom udržateľného rozvoja – hospodárskeho, ako aj sociálneho. Zároveň sa urýchlene zavádzajú aj opatrenia na zmiernenie hospodárskych dôsledkov krízy. Aj napriek týmto opatreniam možno konštatovať, že vzhľadom na vplyv celosvetovej recesie a silného napätia na finančných trhoch väčšina – ak nie všetci – partnerov zapojených do procesu rozširovania a partnerov európskeho susedstva tento rok zaznamená recesiu. Hoci je spúšťač tejto krízy v mnohých z nich rovnaký, jej trvanie a závažnosť sa môžu líšiť v závislosti od hospodárskej štruktúry príslušného partnera, ako aj od jeho schopnosti prijať účinné protiopatrenia. Popri kolapse obchodu a posune, ktorý vo všeobecnosti nastáva v súvislosti s neochotou riskovať na rozvíjajúcich sa trhoch, recesia spôsobuje, že ich platobná bilancia zaznamenáva akútne problémy. V závislosti od šírenia vírusu a od jeho hospodárskych dôsledkov zároveň vyvstáva jasné a bezprostredné riziko súvisiace so sociálnou stabilitou a bezpečnosťou, pričom tieto účinky sa potenciálne môžu prejaviť aj vo zvyšku regiónu a za jeho hranicami. V tejto súvislosti Európska komisia navrhuje využiť makrofinančnú pomoc, ktorej cieľom bude podporiť desať susedných partnerov v kontexte krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Makrofinančná pomoc tvorí súčasť súboru nástrojov EÚ v rámci reakcie na vonkajšiu krízu. Používa sa na riešenie krízových stavov v oblastí platobnej bilancie v kombinácii s dohodou o vyplácaní úverov s MMF, na ktorú sa vzťahuje dohodnutý program hospodárskych reforiem. V tejto výnimočnej situácii Komisia navrhuje programy makrofinančnej pomoci aj pre tých partnerov, ktorí už využívajú núdzové financovanie z MMF, pričom tieto programy sa môžu začať uplatňovať bez predchádzajúcich opatrení a/alebo podmienenosti, ako napríklad prostredníctvom nástroja rýchleho financovania (RFI). Táto „krízová makrofinančná pomoc“ preto bude mať kratšie trvanie (12 mesiacov namiesto 2,5 roka) a bude pozostávať len z dvoch splátok. Prvá splátka bude uvoľnená čo najskôr po tom, ako dôjde k prijatiu rozhodnutia o makrofinančnej pomoci a po tom, ako sa dospeje k príslušnej dohode o memorande o porozumení s každým prijímateľom. Druhá splátka bude uvoľnená po splnení podmienok, ktoré budú spresnené v memorandách o porozumení. Tak, ako pri akejkoľvek makrofinančnej pomoci, je táto podmienenosť špecifická pre každého partnera s cieľom zabezpečiť, aby bola v rámci nástroja makrofinančnej pomoci úplne primeraná na to, aby sa: podporila makroekonomická stabilita a súčasne zlepšilo celkové makroekonomické riadenie, posilnila správa hospodárskych záležitostí a transparentnosť a zlepšili podmienky pre obnovenie udržateľného rastu. Zároveň ju bude nutné formulovať tak, aby sa umožnilo jej vykonávanie a aby sa súčasne zohľadnilo kratšie trvanie a kontext prebiehajúcej pandémie. Európska komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh na poskytnutie makrofinančnej pomoci desiatim partnerom v celkovej výške 3 miliardy EUR. Táto pomoc by mala formu strednodobých úverov. Navrhovaná makrofinančná pomoc EÚ má za cieľ pomôcť partnerom pokryť časť ich naliehavých potrieb vonkajšieho financovania v kontexte programov MMF, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú, čím dôjde k zníženiu zraniteľnosti ich ekonomík v oblasti krátkodobej platobnej bilancie v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Navrhovaná pomoc by podporila vonkajšiu stabilizáciu, a tým by poskytla príslušným orgánom politický priestor na vykonanie opatrení na boj proti hospodárskym dôsledkom krízy spôsobenej ochorením COVID-19, pričom by sa zároveň podnietilo vykonávanie reforiem zameraných na zlepšenie makroekonomického riadenia, správy hospodárskych záležitostí a transparentnosti, ako aj podmienok pre obnovenie udržateľného rastu. Navrhovaná makroekonomická pomoc je v súlade s cieľmi stratégie EÚ v oblasti rozširovania a susedskej politiky. Partnerom v tomto regióne by sa vyslal signál, že EÚ je pripravená podporovať ich v tomto čase bezprecedentnej krízy. Komisia v tejto súvislosti zastáva názor, že politické a hospodárske predpoklady na poskytnutie makrofinančnej pomoci v navrhovanej výške a forme sú splnené. Navrhovaná makrofinančná pomoc sa vzťahuje na Albánsku republiku, Bosnu a Hercegovinu, Gruzínsko, Jordánske hášimovské kráľovstvo, Kosovo, Moldavskú republiku, Čiernu Horu, Severomacedónsku republiku, Tuniskú republiku a Ukrajinu. Situácia sa však stále vyvíja a kríza spôsobená ochorením COVID-19 sa čoraz viac prehlbuje aj v ďalších krajinách. Makrofinančná pomoc zostáva k dispozícii aj pre iné oprávnené krajiny, ak neskôr zaznamenajú problémy v oblasti platobnej bilancie. Komisia zároveň iniciuje rozpravu o rozsahu nástroja makrofinančnej pomoci a o jeho interakcii s inými vonkajšími politikami EÚ. Výška makrofinančnej pomoci je založená na predbežnom odhade zostatkových potrieb vonkajšieho financovania partnerov a zohľadňuje sa v nej ich schopnosť financovania z vlastných zdrojov, najmä z medzinárodných rezerv, ktoré majú k dispozícii, ako aj zo zdrojov, ktoré poskytne MMF a Svetová banka. Pri určovaní výšky pomoci sa zohľadňuje aj potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi EÚ a ostatných darcov, ako aj predchádzajúce využitie iných nástrojov EÚ na financovanie vonkajšej činnosti a pridaná hodnota celkového zapojenia EÚ. Partneri zapojení do procesu rozširovania Albánsko je obzvlášť náchylné zaznamenať hospodárske dôsledky pandémie vzhľadom na svoje blízke hospodárske vzťahy s niektorými výrazne postihnutými členskými štátmi EÚ, dôležitosť cestovného ruchu a jeho vysoké potreby v oblasti refinancovania. Situáciu zhoršuje aj obmedzená kapacita odvetvia zdravotníctva a škody, ku ktorým došlo po zemetrasení v novembri 2019 a ktoré už vyčerpali dostupný obmedzený fiškálny priestor. Napriek tomu však vláda rýchlo prijala opatrenia na podporu politiky vo výške približne 2 % HDP v prospech dotknutých podnikov, domácností a sektora zdravotníctva. Fiškálny deficit by mal na základe revidovaného rozpočtu v roku 2020 dosiahnuť 4 % HDP a verejný dlh by sa mohol zvýšiť na viac než 69 % HDP, hoci tieto čísla sa javia ako príliš optimistické. Medzinárodné inštitúcie predpokladajú, že reálny HDP tento rok poklesne približne o 5 %. Popri fiškálnom deficite vláda potrebuje refinancovať aj amortizáciu zahraničného dlhu vo výške 545 miliónov EUR (3,8 % HDP). Pôvodne sa plánovalo, že sa to čiastočne pokryje emisiou eurobondov vo výške 500 – 600 miliónov EUR, no v súčasnej situácii sa vyhliadky týkajúce sa umiestnenia takého veľkého objemu dlhopisov na trh zdajú značne neisté. Medzera vo financovaní po uplatnení podpory z RFI od MMF, úverov od Svetovej banky a grantov z nástroja predvstupovej pomoci EÚ (IPA) by mohla dosiahnuť 2,5 % HDP, teda asi 350 miliónov EUR. V tomto kontexte je makrofinančná pomoc vo výške 180 miliónov EUR opodstatnená. V Bosne a Hercegovine viedla pandémia ochorenia COVID-19 k prudkému zhoršeniu už prebiehajúceho hospodárskeho poklesu, pričom ovplyvnila najmä dopravu a cestovný ruch, ale aj remitencie pracovníkov, ktoré predstavujú približne 5 % HDP a ktoré sú dôležitým zdrojom príjmov občanov, najmä v prípade domácností s nižším príjmom. Na základe posledných prognóz na rok 2020 sa očakáva, že hospodárska činnosť zaznamená pokles približne o 10 %, ktorý bude sprevádzať prudký nárast nezamestnanosti. Napriek pomerne solídnym základným fiškálnym ukazovateľom je schopnosť krajiny narýchlo vytvoriť potrebný fiškálny priestor značne obmedzená. Bosnianske orgány už požiadali MMF o núdzové financovanie vo výške až do 330 miliónov EUR (takmer 2 % HDP). Hospodársky pokles povedie k značnému poklesu príjmov a prudkému nárastu transferov, z čoho vyplynie výrazné zvýšenie finančných potrieb. Súčasné odhady poukazujú v roku 2020 na zostávajúcu medzeru vo financovaní na úrovni približne 500 miliónov EUR (2,8 % HDP), a to už po poskytnutí príspevkov od MMF (až 330 miliónov EUR, teda takmer 2 % HDP) a od Svetovej banky (asi 20 miliónov EUR, teda 0,1 % HDP). V dôsledku slabého úverového ratingu krajiny je prístup na medzinárodné finančné trhy veľmi obmedzený a finančné trhy krajiny sú primalé na to, aby dokázali naplniť tieto zostávajúce finančné potreby. V tomto kontexte je makrofinančná pomoc vo výške 250 miliónov EUR opodstatnená. Prepuknutie pandémie ochorenia COVID-19 a s tým súvisiace prerušenie hospodárskej činnosti majú dramatický vplyv na hospodárstvo Kosova, keďže dochádza k narušeniu obchodu a finančných tokov. Remitencie, ktoré predstavujú viac než 10 % HDP, financujú značnú časť súkromnej spotreby, zatiaľ čo vývoz služieb do diaspóry (najmä v oblasti cestovného ruchu) zmierňuje veľmi veľký deficit v obchode s tovarom (vyše 40 % HDP). Ďalším zraniteľným miestom kosovského hospodárstva je krehký súkromný sektor, ktorému dominujú mikropodniky s obmedzenými rezervami likvidity. V tejto súvislosti má reálny HDP v roku 2020 poklesnúť približne o 5 %. Napriek pomerne solídnym základným fiškálnym ukazovateľom v roku 2019 je fiškálny priestor veľmi obmedzený. Kosovo nemá prístup na medzinárodné finančné trhy (pretože nedisponuje úverovým ratingom), takmer dve tretiny jeho celkového dlhu vlastní úzky okruh investorov v rámci Kosovského trustu dôchodkového zabezpečenia (Kosovo Pension Security Trust) a centrálnej banky, na ktoré pripadá približne 38 %, resp. 23 % celkového dlhu. Prudko klesajúce verejné výdavky v kombinácii s vysokými základnými platbami a opatreniami reakcie na krízu vedú k akútnemu riziku likvidity. MMF odhaduje, že príjmy verejnej správy sa v období apríl – jún medziročne prepadnú o 50 až 60 %, zatiaľ čo dosluhujúca vláda schválila núdzový balík opatrení vo výške 180 miliónov EUR. Očakáva sa, že bankové saldo verejných financií, ktoré sa už prepadlo pod zákonom stanovenú úroveň 4,5 % HDP, sa v roku 2020 ešte viac zníži až na 2,5 % HDP. Kosovo požiadalo MMF o núdzovú pomoc na zabezpečenie likvidity vo výške 51,6 milióna EUR prostredníctvom RFI, ktorú predstavenstvo MMF následne 10. apríla schválilo. Podľa aktuálnych projekcií sa zostávajúca reziduálna medzera vo financovaní odhaduje približne na 210 miliónov EUR. V tomto kontexte je makrofinančná pomoc vo výške 100 miliónov EUR opodstatnená. Čierna Hora je obzvlášť vystavená hospodárskym dôsledkom pandémie preto, že sa vo veľkej miere spolieha na sektor cestovného ruchu, ako aj z dôvodu svojich vysokých potrieb vonkajšieho financovania. Čierna Hora v roku 2020 čelí hlbokej recesii, pričom medzinárodné inštitúcie predpokladajú reálne spomalenie hospodárstva až o 9 %. Na cestovný ruch, ktorý je jedným z najviac postihnutých odvetví, pripadá viac než 20 % HDP, pričom tento sektor je jedným z kľúčových zdrojov devízových príjmov, zamestnanosti a fiškálnych príjmov. Opatrenia na zamedzenie šírenia koronavírusu však spôsobili, že cestovný ruch i cestovanie úplne ustali, a to presne v čase, keď sa mala začať hlavná sezóna. Napriek obmedzenému fiškálnemu priestoru vláda rýchlo prijala opatrenia na podporu politiky na úrovni približne 2 % HDP s cieľom pomôcť hospodárstvu čeliť dôsledkom pandémie. Opatrenia sa týkajú najmä odložených platieb daní a sociálnych príspevkov, moratória na úverové splátky a platby nájomného za prenájom majetku vo vlastníctve štátu, ako aj dotácií pre podniky a pracovníkov. Podľa predbežných odhadov ministerstva financií sa v roku 2020 očakáva zvýšenie fiškálneho deficitu na viac než 7 % HDP a nárast verejného dlhu o ďalších 2,6 percentuálneho bodu na 82 % HDP, čo je najvyššia úroveň v regióne. Medzera vo financovaní po poskytnutí úverov MMF a Svetovej banky, ako aj grantov EÚ by mohla dosiahnuť približne 120 miliónov EUR. V tomto kontexte je makrofinančná pomoc vo výške 60 miliónov EUR opodstatnená. V Severnom Macedónsku došlo k silnému narušeniu hospodárstva, keďže rozširovanie sociálnych opatrení na zamedzenie šírenia vírusu má značný vplyv na produkciu a zamestnanosť, pričom výrazne zasiahnutá je aj vonkajšia obchodná činnosť. Podľa súčasných odhadov sa reálny HDP v roku 2020 prepadne približne o 4 %. Vláda včas prijala odvážne opatrenia na podporu likvidity MSP a zamestnanosti v najviac postihnutých odvetviach v priebehu mesiacov apríl a máj. Fiškálny priestor na zvládnutie sociálno-ekonomických dôsledkov krízy je však obmedzený. V najlepšom prípade vláda v roku 2020 očakáva výpadok príjmov na úrovni 20 % oproti pôvodnému rozpočtu a plánuje prerozdeliť výdavky bez zvyšovania stropu. Na základe HDP za rok 2019 by to znamenalo deficit vo výške približne 8 %. Očakáva sa, že súkromné transfery zo zahraničia vrátane remitencií pracovníkov, ako aj prílev priamych zahraničných investícií výrazne poklesnú, čím dôjde k zníženiu rezervného krytia. V rokoch 2020 – 2021 navyše vláda i verejné podniky čelia obzvlášť vysokým domácim a vonkajším potrebám refinancovania v celkovej výške 1,65 miliardy EUR (približne 7,3 % HDP z roku 2019 v každom z uvedených dvoch rokov). To zahŕňa aj amortizáciu eurobondov z roku 2014 vo výške 500 miliónov EUR, časti eurobondov z roku 2015 a politicky podmienenej záruky Svetovej banky z roku 2013, ako aj vrátenie veľkých zahraničných obchodných úverov verejného podniku pre štátne cesty, ktorý je poverený realizáciou rozsiahlych projektov cestnej dopravnej infraštruktúry. Vláda požiadala MMF o pomoc prostredníctvom RFI vo výške 177 miliónov EUR, ako aj o úver od Svetovej banky. Súčasné odhady naznačujú, že aj po poskytnutí finančných prostriedkov zo strany MMF, Svetovej banky a EÚ bude stále existovať medzera vo financovaní na úrovni približne 330 miliónov EUR. V tomto kontexte je makrofinančná pomoc vo výške 160 miliónov EUR opodstatnená. Východné susedstvo

Gruzínsko má tento rok postihnúť hlboká recesia, pričom jeho potreby financovania rastú. Gruzínske hospodárstvo výrazným spôsobom zasiahla kríza spôsobená koronavírusom. Z nedávnych odhadov, v ktorých sa zohľadnil vplyv vírusovej pandémie, vyplýva, že hospodársky pokles bude v roku 2020 na úrovni 4 %. Vzhľadom na náklady spojené z opatreniami zameranými na zmiernenie vplyvu krízy, zvýšené výdavky na zdravotnú starostlivosť a nižšie príjmy sa očakáva, že fiškálny deficit sa v roku 2020 zvýši približne na 8 % HDP. V dôsledku nižších príjmov z vývozu služieb (najmä cestovného ruchu), nižšieho prílevu remitencií, pravdepodobného nižšieho prílevu PZI a odlevu portfóliového kapitálu sa zhorší aj platobná bilancia Gruzínska. Vonkajšiu likvidnú medzeru v rokoch 2020 – 2021 MMF predbežne odhaduje približne na 1,6 miliardy USD, pričom na pokrytie tejto medzery bude Gruzínsko potrebovať pomoc svojich medzinárodných partnerov. Orgány 14. apríla uzavreli s MMF dohodu na pracovnej úrovni, v ktorej sa stanovuje navýšenie súčasného (takmer úplne vyplateného) programu rozšíreného fondu (EFF) približne o 375 miliónov USD, z čoho 308 miliónov USD sa má vyplatiť v roku 2020. Prebiehajú aj rokovania so Svetovou bankou, Ázijskou rozvojovou bankou (ADB), Francúzskou agentúrou pre rozvoj (AFD), bankou KfW a EIB o navýšení ich politicky podmienených úverov. Gruzínsko v súčasnosti využíva program makrofinančnej pomoci s konečnou splátkou 25 miliónov EUR, ktorá sa má podľa očakávaní vyplatiť v druhom štvrťroku 2020, ak budú vykonané dohodnuté politické podmienky, pričom väčšina z nich už splnená bola. Podľa aktuálnych informácií treba tento rok stále celkovo pokryť odhadovanú medzeru vo financovaní na úrovni približne 900 miliónov USD. Keďže vyhliadky sú sľubné aj v súvislosti s príspevkami iných veriteľov, nový program makrofinančnej pomoci vo výške 150 miliónov EUR je opodstatnený. Hospodárstvo Moldavskej republiky (ďalej len Moldavsko) bude v roku 2020 výrazne ovplyvnené opatreniami na zastavenie šírenia ochorenia COVID-19 a dôsledkami celosvetovej recesie. Hlavnými prenosovými kanálmi krízy sú remitencie (ktoré predstavujú 15 % HDP Moldavska) a obchod s krajinami postihnutými krízou, najmä s členskými štátmi EÚ. Očakáva sa, že moldavské hospodárstvo sa v roku 2020 ocitne v recesii, zatiaľ čo platobná bilancia a verejné financie krajiny budú v dôsledku krízy vystavené veľkým tlakom. Vonkajšia likvidná medzera sa v roku 2020 predbežne odhaduje na 800 miliónov USD (približne 7 % HDP) a fiškálna medzera vo financovaní má podľa odhadov dosiahnuť 10,5 miliardy MDL (asi 550 miliónov USD). Moldavsko má k dispozícii určitý politický priestor na kompenzáciu otrasov, keďže verejný dlh aj medzinárodné rezervy vykazovali počas posledných rokov pozitívnu trajektóriu, čomu napomohol aj trojročný program EFF/ECF v rámci MMF. Tento priestor však nebude k dispozícii dlho a je jasne vymedzený. MMF je pripravený poskytnúť Moldavsku na zmiernenie hospodárskych vplyvov krízy spôsobenej ochorením COVID-19 núdzovú podporu vo výške približne 240 miliónov USD (220 miliónov EUR). Moldavsko v súčasnosti využíva program makrofinančnej pomoci, v rámci ktorého možno vyplatiť druhú a tretiu splátku v celkovej výške 70 miliónov EUR, ak budú do ukončenia platnosti programu v júli 2020 splnené príslušné podmienky. Okrem toho by mohlo dôjsť k prerozdeleniu už ohlásených úverov z Ruska vo výške 200 miliónov EUR na rok 2020, ktoré boli primárne určené na investície do infraštruktúry a ktoré by sa po novom mohli použiť na riešenie následkov krízy. Vzhľadom na obmedzený prístup Moldavska na medzinárodné kapitálové trhy by však krajina potrebovala dodatočnú pomoc na pokrytie medzery vo vonkajšom financovaní. V tomto kontexte je nový program makrofinančnej pomoci vo výške 100 miliónov EUR opodstatnený. Na Ukrajine sa makrofinančná stabilita tento rok dostala opäť pod výrazný tlak, a to najmä po tom, ako začiatkom marca došlo k náhlej reorganizácii vlády, čo sa časovo zhodovalo s prepuknutím globálnej krízy spôsobenej koronavírusom. Podmienky na finančných trhoch sa v polovici marca prudko zhoršili, keď sa výnosy zo štátnych eurobondov takmer strojnásobili; následne sa stabilizovali na úrovni približne 8 %, pričom ešte koncom januára boli na úrovni 4,4 %. Účinok negatívnych nálad, ktorý znásobovali očakávania hlbokej recesie (prognózy na rok 2020 predpovedajú pokles v rozmedzí 4 % až 9 %), viedol k zvýšenému dopytu po zahraničných menách. Ukrajinská národná banka musela v druhej polovici marca predať ekvivalent 2,2 miliardy USD, čím došlo k zníženiu jej oficiálnych medzinárodných rezerv o viac než 8 % zo sumy 27 miliárd USD, ktorú krajina vykazovala ešte koncom februára 2020. V revidovanom rozpočte na rok 2020, ktorý parlament prijal 13. apríla, sa ustanovuje fond pre koronavírus vo výške 2,5 miliardy EUR na okamžité opatrenia na boj proti šíreniu ochorenia COVID-19. V nadväznosti na očakávané zhoršovanie verejných financií spôsobené recesiou a ďalšie s krízou súvisiace výdavky došlo k revízii celkového rozpočtového deficitu na rok 2020 na 7,5 % HDP, čo zodpovedá sume 11 miliárd USD. Zatiaľ čo časť rozpočtového deficitu možno financovať z domácich zdrojov, vláda má zároveň uhradiť splátky zahraničného dlhu vo výške 5 miliárd USD, ktoré v roku 2020 dosiahnu splatnosť. MMF odhaduje, že celková medzera vo vonkajšom financovaní predstavuje v roku 2020 približne 12 miliárd USD. V tejto súvislosti MMF súhlasil s tým, že zvýši objem svojho nedávno dohodnutého trojročného programu z 5,5 miliardy USD na 10 miliárd USD, z čoho by sa 3,5 miliardy USD sprístupnilo ešte tento rok. Popri úvere od Svetovej banky a zostávajúcej tranži existujúceho programu makrofinančnej pomoci EÚ vo výške 500 miliónov EUR, ktorej podmienky boli splnené a ktorá bude podľa očakávaní vyplatená v druhom štvrťroku 2020 (hneď po tom, ako budú vykonané predchádzajúce opatrenia nového programu MMF), je k dispozícii financovanie vo výške približne 5 miliárd USD. Zvyšok medzery vo financovaní vo výške 12 miliárd USD by bolo potrebné pokryť prostredníctvom dodatočného oficiálneho financovania alebo prostredníctvom čerpania oficiálnych medzinárodných rezerv. V tomto kontexte je nový program makrofinančnej pomoci v celkovej výške 1,2 miliardy EUR opodstatnený. Južné susedstvo Recesii v Jordánsku už nemožno zabrániť, keďže rastú tlaky ohrozujúce platobnú bilanciu, čo je odzrkadlením obmedzeného priestoru na zavádzanie politík v krajine. Vypuknutie nákazy koronavírusom bude mať podľa očakávaní na jordánske hospodárstvo značný vplyv, keďže sa narušia obchodné toky, globálne hodnotové reťazce a cestovný ruch. Keďže Jordánsko má k dispozícii len obmedzený fiškálny priestor, v snahe zmierniť negatívne následky pre hospodárstvo doposiaľ primárne mobilizovalo opatrenia menovej politiky. Pri všeobecnom zákaze vychádzania je však účinnosť takýchto opatrení obmedzená. V súčasnej situácii je preto pravdepodobné, že hospodárstvo zažije v roku 2020 recesiu, ktorá bude mať závažné dôsledky pre už aj tak vysokú úroveň nezamestnanosti (približne 19 % koncom roka 2019). Fiškálny deficit podľa očakávaní narastie na viac než 5 % HDP, a to najmä v dôsledku očakávaného poklesu daňových príjmov. Hrubý verejný dlh tak v roku 2020 pravdepodobne prekročí 100 % HDP. Pre udržanie úrokových sadzieb na nízkej úrovni a pre podporu udržateľnosti dlhovej služby bude rozhodujúce zabezpečiť zvýhodnené úvery na financovanie fiškálneho deficitu. Jordánsko čelilo značným potrebám vonkajšieho financovania dokonca aj pred vypuknutím pandémie koronavírusu. V tejto súvislosti EÚ v januári 2020 schválila operáciu makrofinančnej pomoci vo výške 500 miliónov EUR. V nadväznosti na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 sa tieto potreby ešte zvýšili. Očakáva sa, že deficit bežného účtu sa v dôsledku prudkého poklesu cestovného ruchu prehĺbi, zatiaľ čo výrazné zvýšenie úrokových sadzieb, ktorému na finančných trhoch čelia rozvíjajúce sa ekonomiky, by mohlo ohroziť obnovenie eurobondov v hodnote 1,25 miliardy USD so splatnosťou v októbri 2020. Na základe súčasných informácií treba tento rok ešte pokryť odhadovanú medzeru vo financovaní vo výške 1,5 miliardy USD, a dodatočná podpora vo forme makrofinančnej pomoci vo výške 200 miliónov EUR je teda opodstatnená. Táto pomoc bude skombinovaná s existujúcim programom makrofinančnej pomoci, takže celková výška pomoci dosiahne 700 miliónov EUR. Rozsiahle potreby financovania v Tunisku si v čase narastajúcej hospodárskej krízy vyžadujú medzinárodnú podporu. Tunisko sa v roku 2020 pravdepodobne prepadne do recesie, keďže hospodársku činnosť výrazne ovplyvnia pokles globálneho dopytu a účinky opatrení na zamedzenie šírenia vírusu, ktoré boli zavedené v polovici marca s cieľom zastaviť šírenie koronavírusu. V snahe zmierniť hospodársky dosah krízy síce došlo k prijatiu menových a fiškálnych opatrení, no stále pretrvávajú makroekonomické nerovnováhy, politický priestor zostáva obmedzený a potreby vonkajšieho financovania sa v priebehu roka zvýšia. Hospodársky pokles vyvolá silné tlaky na zamestnanosť a sociálnu stabilitu. Zároveň povedie k zásadnému zhoršeniu rozpočtu, zníženiu príjmov a k dodatočnému tlaku na výdavky určené na podporu hospodárstva a zdravotníctva. V dôsledku toho je pravdepodobné, že fiškálny deficit sa v roku 2020 výrazne prehĺbi a že zároveň dôjde k zvýšeniu verejného dlhu. Vláda očakáva fiškálny deficit, ktorý bude vyšší, než sa predpokladalo (až 4,3 % HDP), v dôsledku čoho bude nutné zmobilizovať dodatočné vonkajšie financovanie na úrovni približne 1 miliardy USD (teda 2,6 % HDP). Vzhľadom na očakávané dôsledky pandémie pre súkromný sektor a jeho prístup k vonkajšiemu financovaniu budú potreby v oblasti platobnej bilancie ešte väčšie (približne 4,7 % HDP). Prudký pokles remitencií a cestovného ruchu (viac než 7 % HDP), a to aj napriek nižším cenám ropy, zároveň povedie k výpadku príjmov zo zahraničných mien. Vláda v roku 2020 s najväčšou pravdepodobnosťou nebude schopná pokryť svoje potreby financovania z domácich a medzinárodných trhov a požiadala MMF o núdzovú pomoc v sume zodpovedajúcej 753 miliónom USD (100 % kvóty). Vláda tento rok potrebuje vonkajšie financovanie na úrovni približne 3,5 miliardy USD, pričom k vrcholom splácania dôjde v apríli a júni, čo vyvinie tlaky na likviditu. V dôsledku prehlbovania fiškálneho vplyvu ochorenia COVID-19 a reakcie naň možno navyše očakávať ďalšie zvýšenie finančných potrieb, pričom prístup na finančné trhy zostane počas roka veľmi náročný a predpokladanú trhovú emisiu vo výške 1,1 miliardy USD už nemožno považovať za samozrejmosť. Na základe súčasných informácií treba tento rok ešte pokryť odhadovanú medzeru vo financovaní vo výške približne 2,5 miliardy EUR, a program makrofinančnej pomoci vo výške 600 miliónov EUR je teda opodstatnený. •Súlad s existujúcimi politickými ustanoveniami v tejto oblasti politiky K navrhovanej operácii makrofinančnej pomoci dochádza za veľmi osobitných a mimoriadne naliehavých okolností súvisiacich s globálnou pandémiou koronavírusu. Navrhovaná makrofinančná pomoc je v súlade so záväzkom EÚ pomáhať partnerom zapojeným do procesu rozširovania a partnerom európskeho susedstva s ich bezprostrednými hospodárskymi ťažkosťami. Zároveň je v súlade so zásadami, ktorými sa riadi používanie nástroja makrofinančnej pomoci, vrátane jeho výnimočného charakteru, politických predpokladov, komplementárnosti, podmienenosti a finančnej disciplíny. Komisia bude v úzkej spolupráci s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť v priebehu vykonávania týchto operácií makrofinančnej pomoci naďalej monitorovať a posudzovať plnenie týchto kritérií vrátane posudzovania politických predpokladov. Pri vykonávaní pomoci Komisia zabezpečí súlad s nedávnymi a prebiehajúcimi operáciami makrofinančnej pomoci, a to najmä s tými, na ktoré sa vzťahujú tieto rozhodnutia o makrofinančnej pomoci: ·rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1112 zo 6. júla 2016 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Tunisku; ·rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1565 z 13. septembra 2017 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavskej republike; ·rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/598 z 18. apríla 2018 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Gruzínsku; ·rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/947 zo 4. júla 2018 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Ukrajine; ·rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/33 z 15. januára 2020 o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu. •Súlad s ostatnými politikami Únie EÚ v súčasnosti mobilizuje všetky dostupné nástroje a úzko koordinuje svoju činnosť s členskými štátmi i európskymi finančnými inštitúciami s cieľom realizovať účinnú vonkajšiu reakciu na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, to všetko pod hlavičkou „Team Europe“. Makrofinančná pomoc EÚ je súčasťou tohto prístupu pre regióny rozširovania a regióny susedstva, pričom tvorí doplnok ku grantom v celkovej výške 3,87 miliardy EUR, ktoré boli zmobilizované v rámci Nástroja predvstupovej pomoci a Nástroja európskeho susedstva, a to vrátane kombinovaného financovania a príspevkov k finančným nástrojom prostredníctvom investičnej platformy susedstva a investičnej platformy pre západný Balkán. V rámci mandátu Európskej investičnej banky na poskytovanie vonkajších úverov sa budú navyše ďalej poskytovať úvery na investície verejného a súkromného sektora. Susedstvo bude navyše profitovať aj z investičných programov, ktoré využívajú záruky Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj vo výške 0,5 miliardy EUR a ktoré sú presmerované hlavne na financovanie MSP. Podporou prijatia vhodného rámca pre krátkodobú makroekonomickú politiku a štrukturálne reformy zo strany orgánov by sa vďaka makrofinančnej pomoci EÚ zvýšil prínos celkového zapojenia EÚ a zvýšila by sa účinnosť celkovej intervencie EÚ, ktorá zahŕňa aj iné finančné nástroje. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 212 ZFEÚ. V súčasnej naliehavej situácii by tento návrh mohol vychádzať aj z článku 213 ZFEÚ. Komisia sa však rozhodla predložiť ho na základe článku 212 ZFEÚ, aby sa uplatnil riadny legislatívny postup s plným zapojením Európskeho parlamentu. Komisia sa spolieha na spoluprácu Európskeho parlamentu a Rady, aby došlo k rýchlemu prijatiu návrhu.

•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Tento návrh nepatrí do výlučnej právomoci EÚ. Zásada subsidiarity sa uplatňuje, pokiaľ ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability prijímateľa nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie. Hlavnými dôvodmi sú väčší rozsah a uľahčenie koordinácie darcov s cieľom maximalizovať účinnosť pomoci. •Proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou proporcionality: obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov krátkodobej makroekonomickej stability prostredníctvom zmierňovania rizika možnej platobnej neschopnosti a neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na tento účel. Vzhľadom na veľkosť potrieb vonkajšieho financovania prijímateľa v rokoch 2020 a 2021 bude výška pomoci zodpovedať relatívne obmedzenej časti týchto potrieb. Vzhľadom na pomoc prisľúbenú prijímateľom od iných bilaterálnych a multilaterálnych darcov a veriteľov sa to považuje za primeranú úroveň rozdelenia zaťaženia pre EÚ. •Výber nástroja Projektové financovanie ani technická pomoc by neboli vhodnými ani dostatočnými nástrojmi na riešenie týchto makroekonomických cieľov. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bolo jej rýchle vykonávanie v záujme zmiernenia bezprostredných obmedzení prijímateľov v oblasti vonkajšieho financovania, ale aj pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Vďaka tomu, že makrofinančná pomoc pomôže zaviesť vhodný celkový rámec pre makroekonomické a štrukturálne politiky, môže zvýšiť aj účinnosť opatrení financovaných v prípade prijímateľov v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Všetky operácie makrofinančnej pomoci podliehajú hodnoteniu ex post, ku ktorému obvykle dochádza do dvoch rokov od konca obdobia dostupnosti vymedzeného v legislatívnom rozhodnutí o poskytnutí pomoci. Cieľ je dvojaký: i) analyzovať vplyv makrofinančnej pomoci na hospodárstvo prijímateľa, a najmä na udržateľnosť jeho vonkajšej pozície; a ii) zhodnotiť pridanú hodnotu zásahu EÚ. Z doteraz uskutočnených hodnotení vyplýva, že operácie makrofinančnej pomoci naozaj prispievajú k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti prijímateľa a jeho makroekonomickej stability a k uskutočneniu štrukturálnych reforiem. Operácie makrofinančnej pomoci mali kladný vplyv na platobnú bilanciu prijímateľa a prispeli k uvoľneniu rozpočtových obmedzení. Takisto viedli k miernemu zvýšeniu hospodárskeho rastu. Všetky hodnotenia zdôrazňujú, že významným znakom makrofinančnej pomoci EÚ oproti alternatívnym zdrojom financovania sú jej vysoko zvýhodnené podmienky, t. j. pomerne nízke úrokové sadzby, dlhá doba splatnosti a dlhá doba odkladu. Vytvára sa tak fiškálny priestor a prispieva sa k udržateľnosti verejnej dlhovej služby. Hodnotenia ex post zároveň potvrdzujú, že predchádzajúce operácie makrofinančnej pomoci boli vykonané efektívne a boli dobre koordinované s inými programami EÚ a s programami iných darcov (najmä MMF a Svetovej banky). Zistilo sa, že politika podmienenosti makrofinančnej pomoci je nezávislá od podmienenosti MMF, no navzájom sa dopĺňajú a/alebo posilňujú. Z nedávnych skúseností vyplýva, že prítomnosť dvoch nezávislých, no koordinovaných programov posilňuje kapacitu dosahovať výsledky, a to prostredníctvom doplnkovej podmienenosti a kombinovaných finančných zdrojov. V hodnoteniach sa zároveň uvádzajú aj nedostatky jednotlivých operácií makrofinančnej pomoci, pričom medzi najbežnejšie z nich patrí slabá informovanosť o nich a občas zdĺhavý proces rokovania o podmienkach. Komisia zistené obmedzenia podrobnejšie posúdi v nadchádzajúcom hodnotení operácií realizovaných v rokoch 2010 – 2020, ktoré sa má spustiť v roku 2020. Toto hodnotenie by zároveň mohlo poskytnúť dobrý základ na ďalšie úvahy o rozsahu a iných aspektoch nástroja makrofinančnej pomoci, ako aj o tom, ako nástroj interaguje s ostatnými nástrojmi vonkajšej politiky EÚ. Všetky záverečné správy o dokončených ex post hodnoteniach operácii makrofinančnej pomoci sú uverejnené na adrese https://ec.europa.eu/info/evaluation-reports-economic-and-financial-affairs-policies-and-spending-activities_en . •Konzultácie so zainteresovanými stranami Makrofinančná pomoc sa poskytuje ako neoddeliteľná súčasť reakcie EÚ a širšej medzinárodnej reakcie na krízu spôsobenú ochorením COVID-19. Pri príprave tohto návrhu makrofinančnej pomoci útvary Komisie uskutočnili konzultácie s Medzinárodným menovým fondom, ktorý je v procese zavádzania rozsiahlych programov financovania, a s inými multilaterálnymi a bilaterálnymi veriteľmi a darcami. Komisia bola zároveň v pravidelnom kontakte aj s vnútroštátnymi orgánmi potenciálnych prijímateľov. •Získavanie a využívanie expertízy Vzhľadom na potrebu urýchleného schvaľovacieho procesu vykoná operatívne posúdenie na overenie kvality a spoľahlivosti verejných finančných tokov a administratívnych postupov prijímateľa Komisia, v prípade potreby za pomoci externých odborníkov. •Posúdenie vplyvu

Makrofinančná pomoc EÚ je nástrojom núdzovej pomoci, ktorý je zameraný na zmiernenie rizika zlyhania a hospodárskeho kolapsu partnerov tak, že sa riešia krátkodobé potreby vonkajšieho financovania prijímateľov a zároveň sa podporujú politické opatrenia zamerané na posilnenie platobnej bilancie a fiškálnych pozícií a na podporu obnovenia udržateľného rastu. Navrhovaná makrofinančná pomoc je preto oslobodená od požiadavky na vykonanie posúdenia vplyvu v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii [SWD(2015) 111 final], keďže je politickým imperatívom, aby sa v núdzovej situácii, ktorá si vyžaduje rýchlu reakciu, postupovalo rýchlo. 4.VPLYV NA ROZPOČET Plánovaná pomoc by sa poskytla vo forme úverov a mala by sa financovať prostredníctvom pôžičkovej operácie, ktorú Komisia uskutoční v mene EÚ. Rozpočtový vplyv pomoci bude zodpovedať financovaniu súm, pri sadzbe 9 %, vyplatených do Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia EÚ. Za predpokladu, že k vyplateniu úverov dôjde v roku 2020, a to v súlade s pravidlami týkajúcimi sa mechanizmu Garančného fondu, financovanie fondu sa uskutoční v roku n+2, pričom rok n je rokom vyplatenia pomoci. Vplyv úverov vyplatených v roku 2020 sa tak prejaví v rozpočte na rok 2022, pričom pôjde maximálne o sumu 270 miliónov EUR. Ak by došlo k vyplateniu časti úverov v roku 2021, príslušné financovanie sa uskutoční v rozpočte na rok 2023. Komisia sa domnieva, že sumy vyčlenené v rámci Garančného fondu poskytujú dostatočný vankúš na ochranu rozpočtu EÚ pred podmienenými záväzkami súvisiacimi s týmito úvermi makrofinančnej pomoci. Nemožno však vylúčiť, že v dôsledku súčasných makroekonomických okolností a potenciálnej koncentrácie expozícií voči kreditnému riziku môže dôjsť k zvýšeniu potreby vyčleniť počas trvania úverov dodatočné rozpočtové prostriedky. Komisia usudzuje, že vplyv navrhovaných operácií makrofinančnej pomoci na rozpočet môže byť zohľadnený v rámci návrhu Komisie týkajúceho sa nasledujúceho viacročného finančného rámca. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Európska únia poskytne partnerom makrofinančnú pomoc v celkovej výške 3 miliardy EUR vo forme strednodobých až dlhodobých úverov, čím prispeje k pokrytiu ich potrieb vonkajšieho financovania v rokoch 2020 až 2021. Na základe predbežného posúdenia finančných potrieb sa sumy poskytovanej makrofinančnej pomoci rozdelia medzi prijímateľov takto: ·180 miliónov EUR pre Albánsku republiku, ·250 miliónov EUR pre Bosnu a Hercegovinu, ·150 miliónov EUR pre Gruzínsko, ·200 miliónov EUR pre Jordánske hášimovské kráľovstvo, ·100 miliónov EUR pre Kosovo, ·100 miliónov EUR pre Moldavskú republiku, ·60 miliónov EUR pre Čiernu Horu, ·160 miliónov EUR pre Severomacedónsku republiku, ·600 miliónov EUR pre Tuniskú republiku, ·1,2 miliardy EUR pre Ukrajinu. Pomoc sa má vyplatiť vo forme úveru v dvoch splátkach. Vyplatenie prvej splátky sa má uskutočniť približne v polovici roka 2020. Druhá splátka by sa mohla vyplatiť vo štvrtom štvrťroku 2020 alebo v prvom polroku 2021, a to za predpokladu, že budú včas vykonané politické opatrenia, ktorými je splátka podmienená.

Pomoc bude riadiť Komisia. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú osobitné ustanovenia týkajúce sa predchádzania podvodom a iným nezrovnalostiam. Komisia a orgány každého partnera sa dvojstranne dohodnú na memorande o porozumení, v ktorom budú stanovené opatrenia v oblasti reforiem súvisiace s navrhovanou operáciou makrofinančnej pomoci vrátane aspektov načasovania a postupnosti. Okrem toho, ako je obvyklé v prípade makrofinančnej pomoci, podmienkou vyplatenia by bolo, okrem iného, úspešné napredovanie v programe MMF a pokračujúce čerpanie finančných prostriedkov MMF zo strany partnera. Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti. Navrhovaná makrofinančná pomoc by bola k dispozícii na obdobie 12 mesiacov od prvého dňa po nadobudnutí platnosti memoranda o porozumení. Komisia bude každoročne podávať správu Európskemu parlamentu a Rade o vykonávaní tohto rozhodnutia za predchádzajúci rok. Okrem toho bude Komisia hodnotiť plnenie cieľov pomoci, a to aj v kontexte hodnotenia ex post, ktoré Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade najneskôr dva roky po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci. 2020/0065 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí makrofinančnej pomoci partnerom zapojeným do procesu rozširovania a partnerom európskeho susedstva v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Súčasná kríza spôsobená ochorením COVID-19 má mimoriadne škodlivé účinky na hospodársku a finančnú stabilitu v regiónoch rozširovania a regiónoch európskeho susedstva. Partneri momentálne čelia slabej a rýchlo sa zhoršujúcej platobnej bilancii a fiškálnej situácii. Hospodárstvo sa znovu dostáva do recesie. EÚ má závažné dôvody, aby začala tieto hospodárstva rýchlo a rozhodne podporovať. Tento návrh makrofinančnej pomoci Únie sa preto vzťahuje na desať partnerov: Albánsku republiku, Bosnu a Hercegovinu, Kosovo, Čiernu Horu, Severomacedónsku republiku v rámci regiónu rozširovania; Gruzínsko, Moldavskú republiku a Ukrajinu v rámci východného susedstva a Jordánske hášimovské kráľovstvo a Tuniskú republiku v rámci južného susedstva (ďalej len „partner/partneri“). (2)Naliehavosť tejto pomoci súvisí s bezprostrednou potrebou partnerov týkajúcou sa finančných prostriedkov popri tých, ktoré sa poskytnú prostredníctvom iných nástrojov EÚ a prostredníctvom medzinárodných finančných inštitúcií, členských štátov EÚ a iných bilaterálnych darcov, s cieľom vytvoriť pre orgány krátkodobý priestor na vykonávanie opatrení na boj proti hospodárskym dôsledkom krízy spôsobenej ochorením COVID-19 v oblasti príslušnej politiky. (3)Orgány všetkých partnerov a Medzinárodný menový fond (MMF) dospeli alebo sa očakáva, že v krátkom čase dospejú k dohode o programe, ktorý bude podporený dohodou o financovaní s MMF. (4)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť výnimočným finančným nástrojom predstavujúcim účelovo neviazanú a všeobecnú pomoc pre platobnú bilanciu, ktorý je zameraný na riešenie okamžitých potrieb vonkajšieho financovania prijímateľa pomoci, pričom sa vzájomne dopĺňa s dohodou o vyplácaní úverov s Medzinárodným menovým fondom (MMF), na ktorú sa vzťahuje dohodnutý program hospodárskych reforiem. V súvislosti s krízou spôsobenou ochorením COVID-19 by mala byť makroekonomická pomoc Únie dostupná partnerom, ktorí už využívajú núdzové financovanie z MMF, pričom tieto programy sa môžu začať uplatňovať bez predchádzajúcich opatrení a/alebo podmienenosti, ako napríklad prostredníctvom nástroja rýchleho financovania (RFI). Táto pomoc by preto mala byť kratšia, obmedzená na dve splátky a mala by slúžiť na realizáciu programu, ktorý obsahuje obmedzený súbor reformných opatrení v oblasti príslušnej politiky. (5)Finančná podpora Únie partnerom je v súlade s politikou Únie stanovenou v rámci európskej susedskej politiky a politiky rozširovania. (6)Vzhľadom na to, že títo partneri sú buď prístupovými alebo predvstupovými partnermi, alebo sa na nich vzťahuje európska susedská politika, sú oprávnení prijímať makroekonomickú pomoc Únie.

(7)Vzhľadom na to, že sa očakáva, že prudko rastúce potreby partnerov v oblasti vonkajšieho financovania značne presiahnu úroveň zdrojov, ktoré poskytne MMF a ostatné multilaterálne inštitúcie, makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť partnerom, sa za súčasných výnimočných okolností považuje za primeranú reakciu na žiadosti partnerov o podporu finančnej stabilizácie. Prostredníctvom makrofinančnej pomoci Únie, ktorou sa dopĺňajú zdroje dostupné v rámci dohody o financovaní MMF, by sa podporila stabilizácia hospodárstva. (8)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť zameraná na podporu obnovy udržateľnej situácie vonkajšieho financovania partnerov, čím by zároveň podporovala opätovný hospodársky a sociálny rozvoj. (9)Výška makrofinančnej pomoci Únie sa určuje na základe predbežného odhadu zostatkových potrieb vonkajšieho financovania každého partnera, pričom sa zohľadňuje aj jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, najmä z medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Makrofinančná pomoc Únie by mala dopĺňať programy a zdroje MMF a Svetovej banky. Pri určovaní výšky pomoci sa zohľadňuje aj potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov. Do úvahy sa berie aj predchádzajúce využitie iných nástrojov Únie na vonkajšie financovanie a pridaná hodnota celkového zapojenia Únie. (10)Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne v súlade s kľúčovými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie. (11)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči jej partnerom. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali pri operáciách makrofinančnej pomoci úzko spolupracovať tak, aby koordinovali vonkajšiu politiku Únie a zabezpečili jej jednotnosť. (12)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mali podporiť záväzky partnerov, pokiaľ ide o hodnoty, ktoré vyznávajú spoločne s Úniou, vrátane hodnôt, ako sú demokracia, právny štát, dobrá správa vecí verejných, dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby, ako aj jeho záväzky v súvislosti so zásadami otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách. (13)Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie by malo byť rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému i zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany partnerov. Špecifickými cieľmi makrofinančnej pomoci Únie by okrem toho malo byť zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov riadenia verejných financií u partnerov a presadzovanie štrukturálnych reforiem zameraných na podporu udržateľného rastu a fiškálnej konsolidácie. Plnenie podmienok, ako aj dosahovanie týchto cieľov by mala pravidelne monitorovať Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť. (14)S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s makrofinančnou pomocou Únie by mali partneri prijať vhodné opatrenia, pokiaľ ide o prevenciu a boj proti podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam spojeným s touto pomocou. Okrem toho by sa malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly, Dvor audítorov bude vykonávať audity a Európska prokuratúra bude vykonávať svoje právomoci. (15)Uvoľnením makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady (ako rozpočtového orgánu Únie). (16)Sumy financovania potrebné na poskytnutie makrofinančnej pomoci by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. (17)Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zabezpečiť, aby Európsky parlament a Rada mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o vývoji v súvislosti s pomocou a poskytovať im príslušné dokumenty. (18)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (19)Na makrofinančnú pomoc Únie by sa mali vzťahovať podmienky v oblasti hospodárskej politiky, ktoré sa majú stanoviť v memorande o porozumení. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania a z dôvodu efektívnosti by mala byť Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s orgánmi partnerov pod dohľadom výboru zloženého zo zástupcov členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potenciálne významný vplyv pomoci presahujúcej hodnotu 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na operácie presahujúce túto prahovú hodnotu uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie pre každého partnera by sa na prijatie memoranda o porozumení s Čiernou horou mal uplatňovať konzultačný postup, pričom na prijatie memoranda o porozumení s ostatnými partnermi, na ktoré sa vzťahuje toto rozhodnutie, ako aj na každé zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci by sa mal uplatňovať postup preskúmania, PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1.Únia v záujme podpory hospodárskej stabilizácie a rozsiahleho programu reforiem poskytne Albánskej republike, Bosne a Hercegovine, Gruzínsku, Jordánskemu hášimovskému kráľovstvu, Kosovu, Moldavskej republike, Čiernej Hore, Severomacedónskej republike, Tuniskej republike a Ukrajine („partner/partneri“) makrofinančnú pomoc („makrofinančná pomoc Únie“) v celkovej maximálnej výške 3 miliardy EUR. Táto pomoc prispieva k pokrytiu naliehavých potrieb v oblasti platobnej bilancie partnerov identifikovaných v rámci programu podporovaného Medzinárodným menovým fondom (MMF) a poskytuje sa takto: (a)180 miliónov EUR pre Albánsku republiku; (b)250 miliónov EUR pre Bosnu a Hercegovinu; (c)150 miliónov EUR pre Gruzínsko; (d)200 miliónov EUR pre Jordánske hášimovské kráľovstvo;

(e)100 miliónov EUR pre Kosovo; (f)100 miliónov EUR pre Moldavskú republiku; (g)60 miliónov EUR pre Čiernu Horu; (h)160 miliónov EUR pre Severomacedónsku republiku; (i)600 miliónov EUR pre Tuniskú republiku; (j)1,2 miliardy EUR pre Ukrajinu. 2.Celková výška makrofinančnej pomoci Únie sa každému z partnerov poskytuje vo forme úverov. Komisia je splnomocnená požičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať partnerovi. Úvery majú maximálnu priemernú splatnosť 15 rokov. 3.Uvoľňovanie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dohovormi dosiahnutými medzi MMF a partnerom. Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s poskytovaním makrofinančnej pomoci Únie vrátane jej vyplácania a týmto inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty. 4.Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia 12 mesiacov, počnúc prvým dňom od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 3 ods. 1. 5.Ak sa potreby partnera v oblasti financovania počas obdobia vyplácania makrofinančnej pomoci Únie v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia konajúc v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 zníži výšku tejto pomoci alebo ju pozastaví, či zruší. Článok 2 1.Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie je rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany partnera. 2.Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť monitorujú plnenie tejto podmienky počas celého obdobia trvania makrofinančnej pomoci Únie. 3.Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ. Článok 3 1.Komisia sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 dohodne s orgánmi každého partnera na jasne vymedzených podmienkach v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienkach zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, ktorým makrofinančná pomoc Únie musí podliehať a ktoré sa stanovia v memorande o porozumení („memorandum o porozumení“) zahŕňajúcom časový rámec plnenia týchto podmienok. Podmienky v oblasti hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dohovormi uvedenými v článku 1 ods. 3 vrátane programov makroekonomických úprav a štrukturálnych reforiem, ktoré partner vykonáva s podporou MMF. 2.Podmienky uvedené v odseku 1 sa zameriavajú najmä na zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov riadenia verejných financií u partnerov, a to aj pri využívaní makrofinančnej pomoci Únie. Pri navrhovaní opatrení v príslušných oblastiach politiky sa náležite zohľadňuje aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie. Pokrok pri dosahovaní týchto cieľov Komisia pravidelne monitoruje. 3.Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovujú v dohode o úvere, ktorú má uzavrieť Komisia s orgánmi každého partnera osobitne. 4.Komisia v pravidelných intervaloch overuje, či sa aj naďalej plnia podmienky uvedené v článku 4 ods. 3 a či sú hospodárske politiky partnera v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie. Komisia pri tejto činnosti úzko spolupracuje s MMF a so Svetovou bankou a v prípade potreby s Európskym parlamentom a Radou. Článok 4

1.Za predpokladu splnenia podmienok uvedených v odseku 3 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie vo forme úveru v dvoch splátkach. Výška každej splátky sa stanovuje v memorande o porozumení uvedenom v článku 3. 2.Sumy makrofinančnej pomoci Únie sa v prípade potreby financujú v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. 3.Komisia rozhoduje o vyplatení splátok za predpokladu splnenia všetkých týchto podmienok: (a)podmienka stanovená v článku 2; (b)trvalo uspokojivé výsledky pri vykonávaní nepreventívneho úverového mechanizmu MMF; (c)uspokojivé plnenie podmienok v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienok, ktoré sa dohodli v memorande o porozumení. Uvoľnenie druhej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po uvoľnení prvej splátky. 4.V prípade, že podmienky uvedené v odseku 3 prvom pododseku nie sú splnené, Komisia dočasne pozastaví alebo zruší vyplácanie makrofinančnej pomoci Únie. V takýchto prípadoch oznámi Európskemu parlamentu a Rade dôvody tohto pozastavenia alebo zrušenia. 5.Makrofinančná pomoc Únie sa vypláca centrálnej banke partnera. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa majú dohodnúť v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu previesť ministerstvu financií ako konečnému prijímateľovi. Článok 5 1.Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s makrofinančnou pomocou Únie sa vykonávajú v eurách s použitím rovnakého dátumu pripísania alebo odpísania a nesmú pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti, ani ju vystaviť žiadnemu riziku týkajúcemu sa výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby, ani inému obchodnému riziku. 2.Pokiaľ to okolnosti umožňujú a ak o to partner požiada, Komisia môže prijať potrebné kroky, aby zabezpečila, že sa do zmluvných podmienok poskytnutia úveru zahrnie doložka o predčasnom splatení úveru a že tejto doložke bude zodpovedať príslušná doložka v podmienkach týkajúcich sa operácií prijímania úverov. 3.Pokiaľ okolnosti umožňujú zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to partner požiada, Komisia sa môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonávajú v súlade s odsekmi 1 a 4 a nesmú viesť k predĺženiu splatnosti dotknutých prijatých úverov ani k zvýšeniu sumy istiny nesplatenej k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie. 4.Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe tohto rozhodnutia, znáša partner. 5.Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3. Článok 6 1.Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046. 2.Makrofinančná pomoc Únie podlieha priamemu riadeniu. 3.Dohoda o úvere uvedená v článku 3 ods. 3 obsahuje ustanovenia s cieľom: (a)zabezpečiť, aby partner pravidelne kontroloval, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie využívajú riadne, aby prijal vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podnikol právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa tohto rozhodnutia, ktoré boli získané neoprávnene;

(b)zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie, a to najmä zavedením konkrétnych opatrení v súvislosti s prevenciou a bojom proti podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam s dosahom na makrofinančnú pomoc Únie v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a v prípade členských štátov, ktoré nadviazali posilnenú spoluprácu v oblasti Európskej prokuratúry, s nariadením Rady (EÚ) 2017/1939. Najmä na tento účel je Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) výslovne splnomocnený vykonávať vyšetrovania, najmä vrátane kontrol a inšpekcií na mieste, ako aj digitálne forenzné operácie a vypočutia; (c)výslovne splnomocniť Komisiu alebo jej zástupcov na vykonávanie kontrol vrátane kontrol a inšpekcií na mieste; (d)výslovne splnomocniť Komisiu a Dvor audítorov na vykonávanie auditov počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci Únie a po tomto období vrátane auditov dokumentov a auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia; (e)zabezpečiť, aby mala Únia nárok na predčasné splatenie úveru, ak sa zistí, že partner sa v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci Únie dopustil podvodu alebo korupcie alebo akéhokoľvek iného protiprávneho konania poškodzujúceho finančné záujmy Únie; (f)zabezpečiť, aby všetky náklady, ktoré vzniknú Únii v súvislosti s finančnou pomocou, znášal partner. 4.Pred poskytnutím makrofinančnej pomoci Únie Komisia posúdi prostredníctvom operatívneho hodnotenia spoľahlivosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov partnera, ktoré sa týkajú tejto pomoci. Článok 7 1.Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2.Ak sa odkazuje na tento odsek, na makrofinančnú pomoc Únie pre Čiernu Horu sa uplatňuje článok 4 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 a na makrofinančnú pomoc Únie pre ostatných partnerov, na ktorých sa vzťahuje toto rozhodnutie, sa uplatňuje článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 8 1.Komisia každý rok do 30. júna predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V tejto správe sa: (a)preskúma dosiahnutý pokrok v poskytovaní makrofinančnej pomoci Únie; (b)posúdi hospodárska situácia a vyhliadky partnerov, ako aj pokrok dosiahnutý vo vykonávaní opatrení v príslušných oblastiach politiky uvedených v článku 3 ods. 1; (c)uvedú súvislosti medzi podmienkami v oblasti hospodárskej politiky stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami partnerov a rozhodnutiami Komisie o vyplatení splátok makrofinančnej pomoci Únie. 2.Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o hodnotení ex post, v ktorej posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej makrofinančnej pomoci Únie a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci. Článok 9 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda

LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3.Druh návrhu/iniciatívy 1.4.Ciele 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6.Trvanie a finančný vplyv 1.7.Plánovaný spôsob riadenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom

3.2.5.Príspevky od tretích strán 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy Makrofinančná pomoc pre partnerov zapojených do procesu rozširovania a partnerov európskeho susedstva v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB Oblasť politiky: Hospodárske a finančné záležitosti Činnosť: Medzinárodné hospodárske a finančné veci 1.3.Druh návrhu/iniciatívy X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu X Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ◻ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4.Ciele 1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy „Nový impulz pre zamestnanosť, rast a investície: podpora prosperity za hranicami EÚ“ 1.4.2.Špecifické ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Špecifický cieľ č. „Podpora prosperity za hranicami EÚ“

Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Činnosti súvisiace s GR ECFIN sa týkajú: a) podpory makrofinančnej stability a presadzovania reforiem na podporu rastu mimo EÚ, a to aj prostredníctvom pravidelného hospodárskeho dialógu s kľúčovými partnermi a poskytnutím makrofinančnej pomoci a b) podpory procesu rozširovania, vykonávania politiky EÚ v oblasti rozširovania a susedstva a iných priorít EÚ u partnerov vykonávaním hospodárskej analýzy a poskytovaním posúdení a poradenstva pri tvorbe politík. 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na prijímateľov/cieľové skupiny. ·Prispieť k zabezpečeniu potrieb vonkajšieho financovania partnerov v súvislosti s výrazným zhoršením ich vonkajších účtov v dôsledku prebiehajúcej krízy spôsobenej ochorením COVID-19. ·Uľahčiť potreby financovania rozpočtu partnerov. ·Podporiť úsilie o fiškálnu konsolidáciu a vonkajšiu stabilizáciu v rámci plánovaného programu MMF. ·Podporiť štrukturálne reformy zamerané na zlepšovanie celkového makroekonomického riadenia, posilňovanie správy hospodárskych záležitostí a transparentnosti a zlepšovanie podmienok pre udržateľný rast. 1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné monitorovať realizáciu návrhu/iniciatívy. Od orgánov partnerov sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie predkladali pravidelné správy o súbore hospodárskych ukazovateľov a pred vyplatením splátok pomoci predložili komplexnú správu o plnení dohodnutých politických podmienok. Útvary Komisie budú aj naďalej monitorovať riadenie verejných financií, a to podľa potreby po operačnom posúdení finančných obehov a správnych postupov u partnerov. Delegácia EÚ u partnerov bude predkladať aj pravidelné správy o otázkach týkajúcich sa monitorovania pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a so Svetovou bankou, aby využili ich skúsenosti z aktivít prebiehajúcich u príslušného partnera. V navrhovanom legislatívnom rozhodnutí sa počíta s výročnou správou Rade a Európskemu parlamentu, ktorá bude zahŕňať posúdenie realizácie tejto operácie. Do dvoch rokov od skončenia obdobia realizácie sa uskutoční nezávislé hodnotenie pomoci ex post. 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Vyplatenie pomoci bude podmienené splnením politických podmienok a uspokojivými výsledkami pri zavádzaní mechanizmu financovania medzi partnerom a MMF. Okrem toho sa Komisia musí s orgánmi partnera dohodnúť na osobitných politických podmienkach uvedených v memorande o porozumení. Pomoc sa má vyplatiť vo forme úveru v dvoch splátkach. Vyplatenie prvej splátky sa má uskutočniť v polovici roka 2020. Druhá splátka by sa mohla vyplatiť vo štvrtom štvrťroku 2020 alebo v prvom polroku 2021 za predpokladu, že budú včas vykonané politické opatrenia, ktoré sú podmienkou každej zo splátok. 1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie

Nástroj makrofinančnej pomoci je politickým nástrojom zameraným na uľahčenie potrieb krátkodobého a strednodobého vonkajšieho financovania. V súvislosti so súčasnou krízou spôsobenou ochorením COVID-19 makrofinančná pomoc pomôže orgánom zabezpečiť priestor hospodárskej politiky na prehĺbenie účinnej hospodárskej reakcie na krízu. Navrhovaná makrofinančná pomoc prispeje k podpore makroekonomickej a politickej stability u partnerov tak, že im pomôže prekonať hospodárske ťažkosti vystupňované krízou spôsobenou ochorením COVID-19. Makrofinančná pomoc doplní zdroje, ktoré poskytli medzinárodné finančné inštitúcie, dvojstranní darcovia a iné finančné inštitúcie EÚ. Tým prispeje k celkovej účinnosti finančnej podpory, ktorú poskytuje medzinárodné spoločenstvo, ako aj inej finančnej pomoci EÚ vrátane operácií rozpočtovej podpory. Navrhovaným programom sa popri finančnom vplyve makrofinančnej pomoci posilní aj záväzok vlád týkajúci sa reforiem a ich ambície zamerané na užšie vzťahy s EÚ. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať, že EÚ je v časoch hospodárskych ťažkostí pripravená podporovať partnerov. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Operácie makrofinančnej pomoci u partnerov sú predmetom hodnotenia ex post. Z doteraz vykonaných hodnotení (týkajúcich sa dokončených programov makrofinančnej pomoci) vyplynulo, že operácie makrofinančnej pomoci prispievajú k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti, k makroekonomickej stabilite a k dosiahnutiu štrukturálnych reforiem u partnera, hoci niekedy len mierne a nepriamo. Operácie makrofinančnej pomoci mali vo väčšine prípadov pozitívny vplyv na platobnú bilanciu partnera a prispeli k uvoľneniu jeho rozpočtových obmedzení. Viedli zároveň aj k mierne vyššiemu hospodárskemu rastu. 1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými nástrojmi EÚ patrí k hlavným darcom v prospech západného Balkánu, južného a východného susedstva a podporuje ich hospodárske, štrukturálne a inštitucionálne reformy, ako aj občiansku spoločnosť. V tejto súvislosti makrofinančná pomoc dopĺňa iné vonkajšie činnosti alebo nástroje EÚ, ktoré sa používajú na podporu partnerov. Makrofinančná pomoc je takisto prepojená s jednotným rámcom podpory vymedzujúcim oblasti zamerania bilaterálnej pomoci v rámci nástroja európskeho susedstva a nástroja predvstupovej pomoci na obdobie rokov 2014 až 2020. Hlavným prínosom makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bola pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre dosiahnutie pokroku v oblasti štrukturálnych reforiem. Makrofinančná pomoc neposkytuje pravidelnú finančnú podporu a má sa ukončiť ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia partnera vráti späť na udržateľnú cestu. Makrofinančná pomoc by takisto dopĺňala plánované intervencie medzinárodného spoločenstva, a najmä program úprav a reforiem podporovaný MMF a Svetovou bankou. 1.6.Trvanie a finančný vplyv X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním –◻ Návrh/iniciatíva je v platnosti od júna 2020 do mája 2021. –◻ Finančný vplyv od roku 2022 do roku 2023 ◻ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním –Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, –a potom bude implementácia pokračovať v plnom rozsahu. Plánovaný spôsob riadenia X Priame riadenie na úrovni Komisie –◻ prostredníctvom jej útvarov vrátane zamestnancov v delegáciách Únie –◻ prostredníctvom výkonných agentúr ◻ Zdieľané riadenie s členskými štátmi

◻ Nepriame riadenie, pri ktorom sa plnením rozpočtu poveria: –◻ tretie krajiny alebo subjekty, ktoré tieto krajiny určili, –◻ medzinárodné organizácie a ich agentúry (uveďte), –◻ Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond, –◻ subjekty uvedené v článkoch 208 a 209 nariadenia o rozpočtových pravidlách, –◻ verejnoprávne subjekty, –◻ súkromnoprávne subjekty poverené vykonávaním verejnej služby, pokiaľ tieto subjekty poskytujú dostatočné finančné záruky, –◻ súkromnoprávne subjekty spravované právom členského štátu, ktoré sú poverené vykonávaním verejno-súkromného partnerstva a ktoré poskytujú dostatočné finančné záruky, –◻ osoby poverené vykonávaním osobitných činností v oblasti SZBP podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte. –V prípade viacerých spôsobov riadenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa monitorovania a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Opatrenia, ktoré sa majú financovať podľa tohto rozhodnutia, sa budú vykonávať s priamym riadením na úrovni Komisie z ústredia s podporou delegácií Únie. Táto pomoc je makroekonomickej povahy a jej koncepcia je v súlade s programom podporovaným MMF. Útvary Komisie budú opatrenie monitorovať na základe pokroku pri zavádzaní mechanizmu MMF a vykonávaní osobitných reformných opatrení, na ktorých sa majú dohodnúť s orgánmi partnerov v memorande o porozumení, a to v intervaloch, ktoré sú v súlade s počtom splátok (pozri aj bod 1.4.4). 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Zistené riziká

S navrhovanými operáciami makrofinančnej pomoci súvisia správcovské, metodické a politické riziká. Existuje riziko, že makrofinančná pomoc by sa mohla použiť podvodne. Keďže makrofinančná pomoc nie je vyhradená na konkrétne výdavky (na rozdiel napríklad od projektového financovania), toto riziko sa vzťahuje na faktory ako všeobecná kvalita riadiacich systémov Centrálnej banky partnera a ministerstva financií, administratívne postupy, funkcie kontroly a dohľadu, bezpečnosť IT systémov a primeranosť kapacity interného a externého auditu. Druhé riziko vyplýva z možnosti, že partner si nebude plniť svoje finančné záväzky voči EÚ vyplývajúce z navrhovaných úverov v rámci makrofinančnej pomoci (riziko zlyhania alebo úverové riziko), čo by mohlo byť spôsobené napríklad významným ďalším zhoršením platobnej bilancie a fiškálnej pozície partnera. 2.2.2.Údaje o zavedenom systéme vnútornej kontroly. Za overovanie, kontrolu a audit makrofinančnej pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov, ako sa predpokladá v článku 129 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ex ante: Posúdenie Komisie týkajúce sa systémov riadenia a kontroly u partnerov. U každého partnera Komisia s technickou podporou poradcov vykonáva podľa potreby operatívne posúdenie ex ante finančných tokov a kontrolného prostredia. Vykonáva sa analýza účtovných postupov, oddelenia funkcií a interný a externý audit centrálnej banky a ministerstva financií s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň uistenia o riadnom finančnom riadení. Ak by sa identifikovali nedostatky, premietnu sa do podmienok, ktoré musia byť realizované pred úhradou pomoci. V prípade potreby sú takisto zavedené osobitné opatrenia pre platby (napr. účelovo viazané účty). Počas vykonávania: Komisia kontroluje pravidelné priznania partnerov. Platba podlieha 1. monitorovaniu zamestnancami GR ECFIN v úzkej koordinácii s delegáciami EÚ a s externými zainteresovanými stranami, ako je MMF, týkajúcemu sa realizácie dohodnutých podmieneností a 2. normálnemu kontrolnému postupu stanovenému finančným tokom (model 2) používaným v GR ECFIN vrátane overenia splnenia podmienok, ktorými je podmienené vyplatenie pomoci, ako je uvedené vyššie, finančným oddelením. Vyplácanie týkajúce sa operácií makrofinančnej pomoci môže podliehať ďalším nezávislým (listinným a/alebo na mieste) overeniam ex post úradníkmi tímu pre kontroly ex post daného GR. Takéto overenia sa môžu začať aj na žiadosť zodpovedného subdelegovaného povoľujúceho úradníka. Prerušenie a pozastavenie platieb, finančné opravy (realizované Komisiou) a vymáhanie prostriedkov sa môžu vykonávať, ak je to potrebné (dosiaľ sa nevyskytli), a vyslovene sa predpokladajú v dohodách o financovaní s partnermi. 2.2.3.Odhad nákladov a prínosov kontrol a posúdenie očakávanej úrovne rizika chyby Zavedené kontrolné opatrenia, napríklad operatívne posúdenia ex ante alebo posúdenia ex post, zabezpečili v prípade platieb makrofinančnej pomoci účinnú chybovosť 0 %. Nie sú známe prípady podvodu, korupcie alebo nezákonnej činnosti. Operácie makrofinančnej pomoci majú jasnú intervenčnú logiku – takú, ktorá Komisii umožňuje hodnotiť ich vplyv. Kontroly umožňujú potvrdenie uistenia a dosiahnutia politických cieľov a priorít. 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované preventívne a ochranné opatrenia. Na zmiernenie rizík podvodného používania sa prijalo a prijme niekoľko opatrení: Po prvé, dohoda o úvere bude zahŕňať súbor ustanovení o inšpekciách, predchádzaní podvodom, auditoch a vymáhaní finančných prostriedkov v prípade podvodu alebo korupcie. Ďalej sa predpokladá, že pomoc bude podmienená súborom osobitných politických podmienok, okrem iného v oblasti riadenia verejných financií, s cieľom posilniť efektívnosť, transparentnosť a zodpovednosť. Pomoc sa zároveň vyplatí na osobitný účet v Centrálnej banke partnera. Okrem toho, v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách uskutočnia útvary Komisie podľa potreby operatívne posúdenie finančných a administratívnych tokov partnera, aby overili, že zavedené postupy riadenia programu pomoci vrátane makrofinančnej pomoci poskytujú primerané záruky. Toto preskúmanie sa bude týkať oblastí, akými sú napríklad zostavovanie a plnenie rozpočtu, verejná vnútorná finančná kontrola, interný a externý audit, verejné obstarávanie, riadenie hotovosti a verejného dlhu, ako aj nezávislosť centrálnej banky. Vývoj v danej oblasti budú ďalej pozorne sledovať delegácie EÚ u príslušného partnera. Komisia takisto využíva rozpočtovú podporu s cieľom pomôcť príslušným partnerom zlepšiť ich systémy riadenia verejných financií, pričom toto úsilie do veľkej miery podporujú ostatní darcovia. Za overovanie, kontrolu a audit pomoci bude napokon zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európsky dvor audítorov, ako sa predpokladá v článku 129 nariadenia o rozpočtových pravidlách. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov ·Existujúce rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca 2014 – 2020 Rozpočtový riadok Druh

výdavkov Príspevky DRP/NRP. krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 21 ods. 2 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách 4 01 03 02 Makroekonomická pomoc DRP NIE NIE NIE NIE 4 01 03 06 Financovanie garančného fondu NRP NIE NIE NIE NIE

·01 03 06 – Podľa návrhu Komisie bude Garančný fond pre vonkajšie opatrenia financovaný v súlade s nariadením o garančnom fonde č. 480/2009 prostredníctvom rozpočtových prostriedkov v rámci rozpočtového riadka 01 03 06 („Financovanie Garančného fondu“) vo výške 9 % z celkových nesplatených kapitálových záväzkov. Požadovaná suma financovania sa vypočíta na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Táto suma financovania je zahrnutá v roku „n“ do návrhu rozpočtu roku „n + 1“ a v skutočnosti sa vyplatí v rámci jednej transakcie na začiatku roku „n + 1“ z rozpočtového riadku „Financovanie garančného fondu“ (rozpočtový riadok 01 03 06). V dôsledku toho sa 9 % skutočne zaplatenej sumy bude pri výpočte financovania fondu zohľadňovať v cieľovej sume na konci roka „n – 1“. ·Poznámka: Vo VFR na roky 2021 – 2027 bude nová rozpočtová nomenklatúra, ktorá ešte nebola prijatá. Vplyv na rozpočet bude teda patriť do následníckych rozpočtových riadkov. 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného

rámca 4 EÚ ako globálny partner GR: ECFIN 2020 2021 2022 2023 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky Rozpočtový riadok 01 03 06 Financovanie Garančného fondu Záväzky (1) 270,0 270,0 Platby (2) 270,0 270,0 Rozpočtový riadok 01 03 02 Makrofinančná pomoc (operatívne posúdenie a hodnotenie ex post) Záväzky (3a) 0,350 0,450 0,800 Platby (4a) 0,350 0,450 0,800 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z finančného krytia na vykonávanie osobitných programov – – – – Rozpočtové prostriedky OKRUHU 4

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky = 1 + 3 0,350 270,0 0,450 270,8 Platby = 2 + 4 0,350 270,0 0,450 270,8







Okruh viacročného finančného

rámca 5 „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2020 2021 2022 2023 SPOLU GR: ECFIN • Ľudské zdroje 1,614 – 0,007 0,009 1,630 • Ostatné administratívne výdavky 0,240 – – – 0,240 GR ECFIN SPOLU Rozpočtové prostriedky 1,854 – 0,007 0,009 1,870 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2020 2021 2022 2023 SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 2,204 270,007 0,459 272,670 Platby 2,204 270,007 0,459 272,670 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov. –X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke:

viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ⇩ 2020 2021 2022 2023 SPOLU VÝSTUPY Druh Priemerné náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet spolu Náklady spolu ŠPECIFICKÝ CIEĽ č. 1… ‒ Výstup Operatívne posúdenie 5 0,350 ‒ Výstup Financovanie garančného fondu 1 270,0 ‒ Výstup Hodnotenie ex post 3 0,450 Špecifický cieľ č. 1 medzisúčet NÁKLADY SPOLU 0,350 270,0 0,450 270,8 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1.Zhrnutie –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov –X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 2020 2021 2022 2023 SPOLU OKRUH 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje 1,614 – 0,007 0,009 1,630 Ostatné administratívne výdavky 0,240 – – – 0,240 Medzisúčet OKRUHU 5

viacročného finančného rámca 1,854 – 0,007 0,009 1,870 Mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje Ostatné

administratívne výdavky Medzisúčet

mimo OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU Rozpočtové prostriedky potrebné na ľudské zdroje a na ostatné administratívne výdavky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2.Odhadované potreby ľudských zdrojov –◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. –X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času 2020 2021 2022 2023 • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) XX 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) 7,5 0,03 0,04 XX 01 01 02 (delegácie) XX 01 05 01 (nepriamy výskum) 10 01 05 01 (priamy výskum) • Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času ) XX 01 02 01 (ZZ, VNE, DAZ z celkového finančného krytia) 5,75 0,03 0,03 XX 01 02 02 (ZZ, MZ, VNE, DAZ, PED v delegáciách) XX 01 04 yy ‒ ústredie – delegácie XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) Iné rozpočtové riadky (uveďte) SPOLU 13,25 0,06 0,07

XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci ECFIN, riaditeľ riaditeľstva D: Vykonávať dohľad nad operáciou a riadiť ju, spolupracovať s Radou a Parlamentom v súvislosti s prijatím tohto rozhodnutia a schválením memoranda o porozumení (MoP), rokovať s orgánmi prijímateľa o memorande o porozumení, preskúmať správy, viesť služobné cesty a posudzovať pokrok pri dodržiavaní podmienenosti. ECFIN, vedúci oddelenia/zástupca vedúceho oddelenia, riaditeľstvo D: Pomáhať riaditeľovi pri riadení operácie, spolupráci s Radou a Parlamentom v súvislosti s prijatím tohto rozhodnutia a schválením MoP, pri rokovaniach s orgánmi prijímateľa o MoP a (spolu s riaditeľstvom L) o dohode o úvere, pri preskúmavaní správ a posudzovaní pokroku pri dodržiavaní podmienenosti. ECFIN, ekonómovia, sektor makrofinančnej pomoci (riaditeľstvo D): Pripraviť rozhodnutie a MoP, spolupracovať s orgánmi a medzinárodnými finančnými inštitúciami, uskutočňovať služobné cesty na účely preskúmania, pripravovať správy zamestnancov Komisie a postupy Komisie súvisiace s riadením pomoci, spolupracovať s externými odborníkmi v oblasti operatívneho posúdenia a hodnotenia ex post. BUDG, riaditeľstvo E (oddelenia E1, E2 a E3 pod dohľadom riaditeľa): Pripraviť dohodu o úvere, rokovať o nej s orgánmi prijímateľa a predložiť ju na schválenie príslušnými útvarmi Komisie a na podpis obidvomi stranami. Sledovať situáciu po nadobudnutí platnosti dohody o úvere. Pripraviť rozhodnutie (rozhodnutia) Komisie o prijímaní úverov, sledovať predkladanie žiadostí o finančné prostriedky, vybrať banky, pripravovať a realizovať transakcie financovania a vyplácať finančné prostriedky prijímateľovi. Vykonávať činnosti back-office v nadväznosti na splatenie úveru (úverov). Vypracovať príslušné správy o týchto činnostiach. Externí zamestnanci 3.2.4.Súlad s platným viacročným finančným rámcom –X Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. –◻ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. 3.2.5.Príspevky od tretích strán –X Návrh/iniciatíva nezahŕňa spolufinancovanie tretími stranami. –Návrh/iniciatíva zahŕňa spolufinancovanie tretími stranami, ako je odhadnuté v nasledujúcej tabuľke: rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

N Rok

N + 1 Rok

N + 2 Rok

N + 3 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) Spolu Uveďte spolufinancujúci subjekt Prostriedky zo spolufinancovania SPOLU

3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy –X Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy.