SPRÁVA KOMISIE RADE o uplatňovaní článku 263 ods. 1 smernice Rady 2006/112/ES týkajúceho sa skrátenia časového rámca /* COM/2012/0337 final */





SPRÁVA KOMISIE RADE o uplatňovaní článku 263 ods. 1 smernice Rady 2006/112/ES týkajúceho sa skrátenia časového rámca 1. Úvod Komisia má v súlade s článkom 2 smernice Rady 2008/117/ES zo 16. decembra 2008 povinnosť na základe informácií poskytnutých členskými štátmi a najneskôr do 30. júna 2011 predložiť správu, v ktorej posúdi vplyv článku 263 ods. 1 smernice 2006/112/ES na schopnosť členských štátov bojovať proti podvodom v oblasti DPH spojeným s dodaniami tovaru a poskytovaniami služieb v rámci Spoločenstva, ako aj užitočnosť možností stanovených v článku 263 ods. 1a až 1c, a v závislosti od záverov správy aj zodpovedajúce návrhy. Prvá záležitosť, ktorá vyvoláva obavy členských štátov vzhľadom na podvodné transakcie, bola skutočnosť, že informácie obsiahnuté v súhrnných výkazoch boli k dispozícii až po 6 mesiacoch, a teda príliš neskoro na účely analýzy rizika. Preto prvá iniciatíva, ktorú Komisia podnikla v tejto oblasti, bolo predloženie návrhu na zmenu a doplnenie smernice o DPH s cieľom skrátiť časový rámec na podávanie a postupovanie súhrnných výkazov na 1 mesiac. Prijatie smernice 2008/117/ES zo 16. decembra 2008 predstavovalo prvotnú reakciu na žiadosť členských štátov posilniť systém DPH a poskytnúť im pomoc v ich úsilí v boji proti podvodom v oblasti DPH. Uvedenou smernicou sa zmenil a doplnil článok 263 ods. 1 smernice 2006/112/ES v tom zmysle, že sa povolilo skrátenie záväzných stanovených lehôt na podanie daňového priznania pri cezhraničných transakciách na účely DPH a zároveň skrátenie lehôt na výmenu takýchto informácií medzi členskými štátmi s cieľom umožniť rýchlejšie zistenie podvodu, predovšetkým v súvislosti s „podvodmi pri DPH kolotočového typu“. V článku, ktorý sa mal implementovať do 1. januára 2010, sa vyžaduje, aby: platilo všeobecné pravidlo, že od 1. januára 2010 sa cezhraničné transakcie na účely DPH nahlasujú každý mesiac, a aby členské štáty napriek tomu mohli hospodárskym subjektom s obratom nižším než 50 000 EUR (bez DPH) za štvrťrok pri cezhraničných dodaniach tovaru (alebo s obratom 100 000 EUR do 31. decembra 2011) a všetkým poskytovateľom služieb povoliť podávať súhrnné výkazy raz za štvrťrok. Správa Komisie sa týka týchto základných otázok: · Do akej miery zrýchlenie výmeny informácií zlepšilo schopnosť členských štátov bojovať proti podvodom v oblasti DPH, napríklad: viedlo k rýchlejšiemu odhaľovaniu chýbajúcich obchodníkov alebo k zlepšenému vnútroštátnemu systému riadenia rizík? · Ovplyvnili mechanizmy voľby stanovené v článku 263 smernice 2006/112/ES nejakým spôsobom cieľ zlepšiť schopnosť členských štátov bojovať proti podvodom v oblasti DPH a zároveň minimalizovať administratívne zaťaženie pre podniky v súlade s lisabonskou agendou? · Aký vplyv malo skrátenie časového rámca na podávanie súhrnných výkazov a rôzne mechanizmy voľby na podniky, ak sa zváži, že cieľom lisabonskej agendy je minimalizovať administratívne zaťaženie pre podniky? Komisia so zámerom poskytnúť členským štátom určitý čas na overenie fungovania nových ustanovení rozhodla o predĺžení lehoty na predloženie požadovanej správy. 2. Zdroje informácií použité pri hodnotení uplatňovania článku 263/1. Vykonávanie a uplatňovanie článku 263 ods. 1 je záležitosťou vnútroštátnej zodpovednosti členských štátov. Preto sa pri tomto posúdení mohlo vychádzať len z informácií prijatých od členských štátov. Komisia zaslala členským štátom dva dotazníky, jeden pred začiatkom vykonávania nových ustanovení, druhý po ňom, s cieľom získať potrebné informácie na posúdenie vplyvu týchto nových prijatých právnych predpisov. Hlavým účelom dotazníkov bolo porovnať situáciu v členských štátoch pred začatím uplatňovania skrátených časových rámcov so situáciou po tom, ako sa nové právne predpisy začali vykonávať. Je potrebné uviesť, že nie všetky členské štáty boli schopné uplatňovať nové ustanovenia od 1. januára 2010. Okrem toho, len 22 členských štátov odpovedalo na otázky v dotazníkoch a miera, do akej boli odpovede podrobné, nebola v niektorých prípadoch dostatočná na riadnu analýzu. Pokiaľ ide o vplyv skrátenia časových rámcov a mechanizmov voľby na podniky, Komisia sa usilovala získať potrebné informácie pomocou zadanej štúdie[1]. Vypracovanie tejto odbornej štúdie s cieľom preskúmať situáciu z perspektívy podnikov zadala spoločnosti PwC. PwC štúdiu odovzdala v októbri 2011 a je dostupná na webovej stránke Komisie na tejto adrese: http://ec.europa.eu/taxation_customs/common/publications/studies/index_en.htm 3. Hlavné zistenia 3.1. Krátky opis spôsobu, akým členské štáty implementovali ustanovenia nového článku 263 ods. 1 do svojich vnútroštátnych právnych predpisov[2] Podľa nového článku 263 ods. 1 smernice 2006/112/ES platí všeobecné pravidlo, že od 1. januára 2010 sa súhrnné výkazy o dodávkach tovaru v rámci Spoločenstva (vrátane fiktívnych dodávok) a o poskytnutí služieb zostavujú za každý kalendárny mesiac v lehote nepresahujúcej jeden mesiac v súlade s postupmi, ktoré stanovia členské štáty. Z analýzy vyplýva, že (praktické) uplatňovanie článku 263 ods. 1 smernice 2006/112/ES, a predovšetkým možností, ktoré sú v ňom stanovené, nie je jednotné. Napríklad: – 17 členských štátov implementovalo výnimku, podľa ktorej sa súhrnné výkazy môžu podávať štvrťročne, a 10 členských štátov výnimku neimplementovalo, – v 5 členských štátoch je uplatňovanie výnimky povinné, v 12 voliteľné, – 2 členské štáty majú osobitné súhrnné výkazy pre tovar a osobitné pre služby, ostatných 25 členských štátov má kombinované súhrnné výkazy, v 4 členských štátoch môžu byť odlišné vykazované obdobia pri dodávkach tovaru v rámci Spoločenstva (vrátane fiktívnych dodávok) a pri službách, – 22 členských štátov vyžaduje podávanie výkazov elektronicky (v 10 členských štátoch však platia výnimky), 5 členských štátov vytvorilo voliteľnú možnosť elektronického podávania výkazov. Tabuľka s prehľadom tejto komplexnej situácie sa uvádza v prílohe I. 3.2. Dôsledky pre daňové správy 3.2.1. Vplyv na prácu daňových správ Väčšina členských štátov potvrdila, že údaje zo súhrnných výkazov používa podobne ako pred tým, než sa zaviedli mesačné vykazované obdobia. Zaznamenal sa však väčší počet podávaných súhrnných výkazov ako pri tovare, tak pri službách. Zatiaľ čo viaceré členské štáty (napr. CY, DE, PL, SK, SI a UK) uviedli, že zaznamenávajú nárast administratívneho zaťaženia pre daňové správy spôsobený skutočnosťou, že súhrnné výkazy sa v súčasnosti podávajú častejšie, iné členské štáty (napr. ES) vyjadrili svoju podporu tejto situácii pretože im umožňuje lepšie rozdeliť prácu počas roka, a tým sa vyhnúť „náporovým“ obdobiam každý kalendárny štvrťrok. Ďalší dôvod väčšieho pracovného zaťaženia je zahrnutie poskytovania služieb do súhrnných výkazov, čo je ďalšia inovácia vyplývajúca z prijatia balíka o DPH. Väčšina členských štátov sa domnieva, že skrátenie časových rámcov by mohlo mať za následok väčšiu efektívnosť daňových správ vďaka rýchlejšej výmene informácií, efektívnejším analýzam rizík, efektívnejším auditom a väčším výhodám pre Eurofisc. Zdôraznila sa aj skutočnosť, že sa pozoruje trend, že je možné prijímať presnejšie rozhodnutia, a ubúda aj potreba zasielať žiadosti o informácie. 3.2.2. Vplyv na analýzy rizík Členské štáty vo všeobecnosti uvádzali, že napriek skutočnosti, že teraz dostávajú údaje zo súhrnných výkazov mesačne, v tejto fáze nevykonali žiadne zmeny vo svojich postupoch analýzy rizík. Vo veľkom počte členských štátov sa používajú rovnaké parametre ako predtým. Niektoré členské štáty (napr. HU a FI) oznámili plány zaviesť dodatočné parametre a modernizovať tak svoje systémy na analýzu rizík. Za zmienku stála aj skutočnosť, že hoci sa používajú rovnaké údaje ako predtým, rýchlejšie poskytnuté informácie umožňujú daňovým správam reagovať rýchlejšie na anomálie. Pokiaľ ide o čas potrebný na spracovanie údajov, väčšina členských štátov vo všeobecnosti uviedla, že neboli potrebné žiadne dodatočné zdroje na postupy analýzy rizík, keďže údaje zo súhrnných výkazov už boli súčasťou celkového posúdenia rizika daňovníkov. Výpočet zdrojov potrebných výlučne na účely analýzy rizík sa javí ako komplikovaná záležitosť. Z ďalších pripomienok členských štátov vyplynulo, že v niektorých prípadoch naďalej vykonávajú analýzu rizík v štvrťročnom intervale jedine z toho dôvodu, že ide o časovo náročnú činnosť. V iných odpovediach sa výslovne uvádzalo, že implementácia skrátenia časových rámcov by si vyžadovala, aby daňové správy pridelili viac zdrojov, ako ľudských, tak zdrojov IT, ak by sa mali v plnej miere využívať výhody spojené s informáciami poskytovanými mesačne. 3.2.3. Vplyv na audity Údaje zo súhrnného výkazu sa za bežných okolností používajú vo fáze výberu (výber auditov) a počas fázy auditu (vykonávanie auditov). Tieto údaje používajú na účely vykonávania auditu vo všetkých členských štátoch. Ide o významnú časť systému posudzovania rizík vo všeobecnosti, pretože údaje zo súhrnných výkazov predstavujú podrobnejšie informácie o transakciách v rámci Spoločenstva počas určitého obdobia. Všeobecne zaužívaný postup je porovnať súhrnné výkazy s daňovými priznaniami k DPH a skontrolovať platnosť čísel DPH pomocou VIES. V prípade rizika, predbežné zistenia nezhodných údajov majú vo všeobecnosti za následok ďalšie vyšetrovanie vrátane žiadostí o informácie adresovaných iným členským štátom v prípade obchodu v rámci Spoločenstva: čím skôr sa vykoná analýza, tým rýchlejšie možno vykonať audit. Skrátené časové rámce neviedli k zmene týchto praktík, ale umožnili daňovým správam vykonávajúcim audit rýchlejšie zasielať otázky alebo spontánne informácie členským štátom nadobudnutia tovaru. 3.2.4. Vplyv na zistenie nezrovnalostí a podvodov Niektoré členské štáty (napr. GR, LT a RO) síce nahlásili zvýšený počet odhalených chýbajúcich obchodníkov, veľká väčšina členských štátov však uvádza, že je príliš skoro na to, aby sa dalo určiť, či skrátený časový rámec má za následok väčší počet zistených nezrovnalostí. V tejto súvislosti nie sú dostupné žiadne číselné údaje. V odpovediach zdôraznili skutočnosť, že napriek tomu, že počet zistených nezrovnalostí ako takých nenarástol, je potrebné poznamenať, že vďaka skráteniu časového rámca na postúpenie súhrnného výkazu v kombinácii s mesačným daňovým priznaním k DPH sa skrátil aj čas, počas ktorého môžu vyvíjať aktivity „nástrojové spoločnosti“ pred tým, ako sú odhalené. Okrem toho sa zaznamenala aj skutočnosť, že v dôsledku toho, že členské štáty si môžu zvoliť naďalej uplatňovať iné vykazované obdobia na podávanie súhrnných výkazov a iné na daňové priznania k DPH, nie je možné vykonávať systematickú kontrolu údajov z daňových priznaní k DPH na základe ich porovnania s údajmi zo súhrnných výkazov postupovaných mesačne. Úlohu EUROFISCu pri systematickejšom odhaľovaní „nástrojových spoločností“ respondenti označili ako užitočnú a skoré zistenie viedlo k viacerým auditom, ktoré sa začali skôr, než za bežných okolností. Žiaľ, väčšina členských štátov neposkytla podrobné údaje o počte zistených prípadov podvodu ani sume dotknutých daní od zavedenia nových ustanovení. Niekoľko členských štátov (konkrétne LT, GR a EE) zistilo (potenciálne) prípady podvodu pri poskytovaní služieb, ale väčšina členských štátov neposkytla konkrétne údaje o sume stratenej DPH v dôsledku podvodu v takýchto prípadoch. Podľa všetkého je príliš skoro na to, aby sa mohla posúdiť efektívnosť zavedenia povinnosti uvádzať údaje o poskytovaní služieb v súhrnných výkazoch. 3.2.5. Vplyv možností Ďalšia otázka pre členské štáty znela, či zaznamenali negatívny vplyv na svoju schopnosť využívať prijaté informácie v dôsledku skutočnosti, že viaceré členské štáty uplatňujú viaceré možnosti. Z poskytnutých odpovedí vyplýva, že krížová kontrola údajov z členského štátu dodania s údajmi členského štátu nadobudnutia je problematická. Rôzne vykazované obdobia a rôzne možnosti, ktoré uplatňujú iné členské štáty, skomplikovali rýchlejšie priraďovanie údajov v členskom štáte nadobudnutia. Zrejme je takmer nemožné spoliehať sa na systematické priraďovanie údajov mesačne, keď informácie (alebo časť z nich) sa poskytujú len štvrťročne. V tomto kontexte sa však uviedol argument, že možnosti sú dostupné len v nízkorizikových oblastiach a keďže všetky strany si sú vedomé možností, ktoré jednotlivé členské štáty využívajú, komplikácie vznikajúce pre tieto možnosti by sa nemali zveličovať. Dá sa zhrnúť, že z odpovedí jednoznačne vyplýva, že väčšina členských štátov považuje uplatňovanie rôznych možností a vykazovaných období za vážnu prekážku rýchleho a presného vyhodnocovania údajov. Preto nie je možné v plnej miere využiť potenciálne výhody spojené so skrátením časových rámcov. 3.2.6. Záver Z celkového hľadiska členské štáty potrebujú viac času na dôkladné posúdenie novej situácie a vykonanie hĺbkovej kvantifikovanej analýzy. Niektoré členské štáty meškajú s úplnou implementáciou nových pravidiel, čo im bráni vo vykonaní hĺbkovej analýzy. Napriek tomu sa podľa všetkého dá usúdiť, že nové ustanovenia článku 263 ods. 1 majú pozitívny vplyv na efektívnosť činností v boji proti podvodom. Členské štáty považujú skrátenie časového rámca na podávanie súhrnných výkazov a podávanie správ do VIES za výrazné zlepšenie činností v rámci analýzy rizík. Preto rýchlejšia výmena informácií má za následok rýchlejšie kontroly a audity. Najväčšou súčasnou prekážkou efektívnejšieho odhaľovania podvodov a postupov posudzovania rizika je uplatňovanie rôznych prahov, možností a vykazovaných období. Menšie rozdiely v uplatňovaní pravidiel, ako z hľadiska vykazovaných období, tak z hľadiska rozdielov medzi členskými štátmi, by mali za následok väčšie výhody, ktoré by členským štátom plynuli zo skráteného časového rámca na podávanie súhrnných výkazov. 3.3. Skúsenosti z perspektívy podnikov 3.3.1. Predbežná poznámka Je potrebné mať na pamäti určité obmedzenia a rezervy pri hodnotení záverov externe vykonanej štúdie. Predovšetkým treba zohľadniť skutočnosť, že vzorka 23 spoločností prípadovej štúdie je príliš malá na to, aby sa mohlo dospieť k presvedčivým záverom. Externá spoločnosť, ktorá štúdiu vykonala, potvrdila, že vo vzorke nebola žiadna spoločnosť, na ktorú by mali rôzne možnosti negatívny vplyv. Dôvodom je to, že spoločnosti vybrané do vzorky prah stanovený v článku 263 ods. 1a buď prekročili alebo sa rozhodli nevyužiť možnosť alternatívneho vykazovaného obdobia. Okrem toho, v dôsledku skutočnosti, že balík o DPH sa mal implementovať v rovnakom čase ako ustanovenia článku 263 ods. 1, pre podniky bolo náročné oddeliť náklady vzniknuté v súvislosti s novými ustanoveniami od celkových nákladov vyplývajúcich z implementácie balíka o DPH. Zároveň sa preukázalo, že nie je možné určiť náklady spojené so zavedením poskytovania služieb v rámci Spoločenstva do súhrnného výkazu, pretože je bežnou obchodnou praxou spájať dodávanie tovaru a poskytovanie služieb. Keďže externá spoločnosť jasne uviedla, že kvantitatívne výsledky štúdie majú orientačnú povahu a malo by sa s nimi zaobchádzať opatrne, dokument Komisie sa v ďalšej časti zameriava na kvalitatívnu spätnú väzbu, ktorú poskytli spoločnosti z prípadovej štúdie. 3.3.2. Vplyv na administratívnu záťaž a náklady na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Kvalitatívna spätná väzba, ktorú na základe danej štúdie poskytlo 23 spoločností z prípadovej štúdie, odhalila viaceré relevantné úvahy o vplyve vykonávania článku 263 ods. 1 smernice 2006/112/ES. Napriek tomu, že mesačné podávanie súhrnných výkazov a mesačné zladenie údajov figurujú ako dodatočné administratívne zaťaženie, zároveň tieto povinnosti motivujú spoločnosti vykonávať častejšie pravidelné interné kontroly, čo sa pozitívne odrazí na kvalite údajov spoločností. Pri pohľade do budúcnosti väčšina spoločností preto očakáva pozitívnu rovnováhu medzi administratívnymi nákladmi a výhodami v podobe lepšej kvality a spoľahlivosti údajov. Miera automatizácie výrazne ovplyvňuje vnímanie komplexnosti a administratívnych nákladov. Zavedenie automatizovaných interných postupov znamená aj výrazné jednorazové náklady pre spoločnosti, pretože musia zmeniť/aktualizovať svoje systémy a riadiť interné zmeny. Zároveň spoločnosti oceňujú skutočnosť, že konečným dôsledkom budú postupom času nižšie opakujúce sa náklady. Neexistenciu harmonizácie v EÚ z hľadiska období na podávanie výkazov, formátov a miery podrobností vnímajú ako mimoriadne zaťaženie tie spoločnosti, ktoré sa nachádzajú na viacerých miestach alebo majú viaceré sídla na území EÚ. Respondenti takisto navrhujú, aby sa spolu s harmonizáciou časových rámcov harmonizoval aj postup podávania výkazov – t. j. prechod na elektronické podávanie a predovšetkým jednoduché, ľahko ovládateľné rozhrania, ktoré v čo najväčšej možnej miere zjednodušia mesačné podávanie výkazov. Spoločnosti, ktoré v rámci Spoločenstva dodávajú tovar a zároveň poskytujú služby alebo ktoré len poskytujú služby v rámci Spoločenstva, len s ťažkosťami získavajú úplné informácie potrebné na zostavenie súhrnných výkazov. Predovšetkým doplnenie prvku služieb považujú za vyššiu mieru podrobností, ktoré treba uvádzať, v porovnaní so situáciou pred 1. januárom 2010. Spoločnosti z prípadovej štúdie uvádzajú, že komunikácia s daňovými orgánmi sa zintenzívnila. Keďže je potrebné uvádzať viac prvkov (poskytovanie služieb v rámci Spoločenstva) v častejšie predkladaných súhrnných výkazoch a častejšie sa vykonávajú opravy, v porovnaní so situáciou pred vykonávaním nových právnych predpisov, daňové orgány mávajú viac otázok, na ktoré spoločnosti musia reagovať. Z vyjadrení spoločností z prípadovej štúdie sa črtajú tri prúdy: – niektoré podniky sa domnievajú, že regulačné zmeny nemajú na operácie vplyv, s významnou výnimkou jednorazových nákladov súvisiacich s aktualizáciou/zmenou systémov, ktoré považujú za výrazný nákladový prvok, – iné spoločnosti naznačujú jednoznačnú preferenciu stavu pred implementáciou článku 263 ods. 1 smernice 2006/112/ES, pričom argumentujú, že implementácia je spojená s výraznými novými nákladovými faktormi, hoci nešpecifikovali, či tieto faktory sú dôsledkom skutočnosti, že v súčasnosti je potrebné zahŕňať do výkazov aj poskytovanie služieb, alebo skutočnosťou, že časový rámec na ich podávanie sa skrátil na 1 mesiac, – celý rad spoločností vníma výhody novej situácie pre budúcnosť a poukazujú okrem iného na vyššiu kvalitu údajov a menej prípadov daňových podvodov. 3.3.3. Možný vplyv harmonizovanejšej situácie v prípadoch, keď členské štáty uplatňujú rovnaký časový rámec bez výnimiek a prahov Možný vplyv zosúladenej situácie sa z kvalitatívneho hľadiska dá posúdiť ako pozitívny. Vskutku, spoločnosti uviedli, že od harmonizácie vo všetkých členských štátoch EÚ očakávajú zníženie vzniknutých nákladov. Takisto navrhujú, aby sa spolu s harmonizáciou časových rámcov harmonizoval aj postup podávania výkazov – t. j. prechod na povinné elektronické podávanie vo všetkých členských štátoch a predovšetkým jednoduché, ľahko ovládateľné rozhrania, ktoré v čo najväčšej možnej miere zjednodušia mesačné podávanie výkazov. 3.3.4. Záver V štúdii sa dospelo k záveru, že by bola potrebná ďalšia analýza na zváženie dodatočných jednorazových nákladov a opakujúcich sa nákladov pre spoločnosti v dôsledku nových právnych predpisov o DPH v porovnaní s cieľmi a výhodami týchto nových právnych predpisov o DPH, konkrétne znížením výpadkov DPH vďaka rýchlejšiemu zisteniu podvodov a menšiemu riziku podvodov v oblasti DPH kolotočového typu. Podnikom by z toho tiež plynuli výhody vďaka zníženému riziku nedobrovoľne sa stať súčasťou podvodu v oblasti DPH a byť zaň braný na zodpovednosť. Nové právne predpisy by tak mohli mať za následok aj redukciu podvodov v oblasti DPH a nespravodlivej hospodárskej súťaže zo strany podvodných spoločností. Ďalšia analýza by sa mohla zamerať na to, ako znížiť opakujúce sa náklady napr. prostredníctvom harmonizácie postupov podávania výkazov pomocou jednoduchého ľahko ovládateľného rozhrania pre všetky členské štáty a/alebo vďaka tomu, že členské štáty sa dohodnú na tom, aby sa súbory XML poskytovali v rovnakom formáte. 4. Záverečné pripomienky Členské štáty vo všeobecnosti zastávali názor, že je príliš skoro na úplné posúdenie vplyvu skráteného časového rámca na podávanie súhrnných výkazov. Komisia uznáva, že členské štáty budú potrebovať viac času na prispôsobenie svojich systémov analýzy rizík a na to, aby získali všetky výhody spojené s touto zmenou právnych predpisov. Napriek tomu je v tejto fáze jednoznačné, že členské štáty do veľkej miery považujú rýchlejšiu dostupnosť informácií zo súhrnných výkazov za skutočnú výhodu vzhľadom na svoju schopnosť rýchlejšie odhaliť podvodné transakcie. Okrem rýchlejšej výmeny informácií prostredníctvom siete Eurofisc tieto nové ustanovenia umožňujú členským štátom aj rýchlejšie podvodníkov odhaliť. Na druhej strane možnosť povoliť členským štátom uplatňovať rôzne vykazované obdobia figuruje ako prekážka toho, aby opatrenia rozvinuli svoj úplný účinok v oblasti posudzovania rizika a prevencie podvodov. Z pohľadu podnikov je jednoznačné, že skrátenie časového rámca na podávanie súhrnných výkazov má za následok väčšie náklady na spracúvanie, keďže sa citeľne zvýšil počet výkazov, ktoré musia podať. Táto situácia ďalej viedla k intenzívnejšiemu kontaktu s daňovými správami, pretože je potrebné údaje častejšie opravovať alebo overovať. Zároveň platí, že informácie sa teraz musia poskytovať pravidelnejšie a každý mesiac, čo znamená, že by mali byť spoľahlivejšie. Komisia dospela k všeobecnému záveru, že táto správa neuvádza dostatočné faktory, ktoré by v tejto fáze opodstatňovali návrh na zmenu a doplnenie súčasných ustanovení. Ak by sa však v budúcnosti objavili nové faktory, Komisia môže zvážiť zmenu a doplnenie dotknutých ustanovení. Príloha Obrázok č. 1: Uplatňovanie možností 1. Žiadne výnimky z podávania mesačných súhrnných výkazov || 2. Výnimka z podávania mesačných súhrnných výkazov 2a. Voliteľná výnimka || 2b. Povinná výnimka Pred(1) 1. januárom 2010 a od tohto dátumu || Od 1. januára 2010 || Pred(1) 1. januárom 2010 a od tohto dátumu || Od 1. januára 2010 || Pred(1) 1. januárom 2010 a od tohto dátumu || Od januára 2010 Bulharsko Francúzsko || Cyprus Estónsko Fínsko Grécko Lotyšsko Litva Rumunsko Slovinsko || Rakúsko Írsko Taliansko || Belgicko Dánsko Nemecko Luxembursko Malta Poľsko Švédsko Holandsko Spojené kráľovstvo || Portugalsko || Česká republika Maďarsko Slovensko Španielsko (1) Len pri tovare Obrázok č. 2: Oddelené a kombinované súhrnné výkazy 1. Oddelené súhrnné výkazy || 2. Kombinované súhrnné výkazy 2a. Zladená periodicita || 2b. Rôzna periodicita Francúzsko Luxembursko || Rakúsko Taliansko Belgicko Lotyšsko Bulharsko Litva Cyprus Malta Česká republika Poľsko Dánsko Portugalsko Estónsko Rumunsko Fínsko Slovensko Grécko Slovinsko Maďarsko Španielsko Švédsko || Nemecko Írsko Holandsko Spojené kráľovstvo Obrázok č. 3: Podávanie súhrnných výkazov v papierovej a/alebo v elektronickej forme Elektronické podávanie výkazov 1. Povinné || 2. Povinné, ale platia výnimky || 3. Nepovinné 1a. Pred 1. januárom 2010 a od tohto dátumu || 1b. Od 1. januára 2010 || 2a. Pred 1. januárom 2010 a od tohto dátumu || 2b. Od 1. januára 2010 Bulharsko Portugalsko Slovinsko Španielsko || Cyprus(1) Česká republika Dánsko(1)] Maďarsko Taliansko Lotyšsko(2) Malta Slovensko || Rakúsko Belgicko Francúzsko Nemecko Grécko Írsko Holandsko || Fínsko Luxembursko Rumunsko || Estónsko Litva Poľsko Švédsko Spojené kráľovstvo (1) Opravný výkaz možno podať v papierovej forme. (2) Dňa 1. januára 2011 a po tomto dátume. [1] PricewaterhouseCoopers: Expert study on the issues arising from a reduced time frame and the options allowed for submitting recapitulative statements - Application of Article 263(1) of Directive 2006/112/EC (amended by Directive 2008/117/EC) [Odborná štúdia skutočností vyplývajúcich zo skráteného časového rámca a možností pri podávaní súhrnných výkazov – uplatňovanie článku 263 ods. 1 smernice 2006/112/ES (zmenený a doplnený smernicou 2008/117/ES)] [2] Tento opis sa prevzal zo štúdie PwC