EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 9. 2017 COM(2017) 331 final/2 2017/0136(COD) Návrh Komisie zmenený po prijatí COM(2017) 539 z 20. 9. 2017. Konsolidovaná verzia sa má vykladať spolu s dôvodovou správou uvedenou v COM(2017) 539.

Text by mal znieť takto:

Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy udeľovania povolení a orgány zúčastňujúce sa na udeľovaní povolení centrálnym protistranám a požiadavky na uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny



DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU 1.1.Dôvody a ciele návrhu Zmluvy o derivátoch sú kľúčovým nástrojom európskych bánk a podnikov na riadenie ich rizík, či už súvisia so zmenami úrokových mier, menovými výkyvmi alebo zlyhaním obchodného partnera. Trhy s netransparentnými derivátmi sa však takisto správali ako nežiaduci kanál nákazy. Derivátové trhy musia byť preto účinne regulované a kontrolované, aby bola zaistená finančná stabilita. Vzhľadom na globálnu povahu derivátových trhov a v súlade s Pittsburskou dohodou G20 z roku 2009 zameranou na zníženie systémového rizika spojeného s rozsiahlym používaním derivátov prijala EÚ v roku 2012 nariadenie o infraštruktúre európskych trhov (EMIR). Ako kľúčový pilier EMIR musia byť štandardizované zmluvy o mimoburzových (OTC) derivátoch zúčtované prostredníctvom centrálnej protistrany (CCP). Centrálna protistrana je trhová infraštruktúra, ktorá znižuje systémové riziko a zvyšuje finančnú stabilitu tým, že stojí medzi oboma protistranami zmluvy o derivátoch (t. j. koná ako kupujúci voči predávajúcemu a ako predávajúci voči kupujúcemu rizika), čím znižuje riziko pre oboch. Nariadením EMIR sa zaviedli aj prísne požiadavky na prudenciálne, organizačné a obchodné správanie centrálnych protistrán a stanovili sa opatrenia o ich prudenciálnom dohľade s cieľom minimalizovať akékoľvek riziko pre používateľov centrálnej protistrany a posilniť systémovú stabilitu. Od roku 2012, kedy bolo prijaté nariadenie EMIR, sa centrálne zúčtovanie podstatne rozširuje a centrálne protistrany sa čoraz viac koncentrujú a integrujú v rámci EÚ a tretích krajín. Predložený návrh zaisťuje, aby kontrolné opatrenia držali krok s týmto vývojom. Navrhuje sa v ňom, aby EÚ v záujme ďalšej integrácie trhu, finančnej stability a rovnakých podmienok, vybavila svoju úniu kapitálových trhov účinnejším a dôslednejším kontrolným systémom centrálnych protistrán. Od prijatia EMIR vzrástol význam centrálnych protistrán a v nadchádzajúcich rokoch sa bude ďalej rozširovať Počas piatich rokov od prijatia EMIR objem činností centrálnych protistrán v EÚ a vo svete rapídne vzrástol, a to pokiaľ ide o veľkosť a rozsah pôsobnosti. Je to znak toho, že právne predpisy fungujú a plnia svoj účel. Od konca júna 2016 centrálne protistrany centrálne zúčtovali približne 62 % celkovej hodnoty všetkých zmlúv o mimoburzových derivátoch a tried aktív (úrokové miery, úverové zlyhanie, zahraničné meny atď.) , čo zodpovedá 337 bil. USD. Približne 97 % (328 bil. USD) všetkých centrálne zúčtovaných zmlúv o derivátoch predstavujú úrokové deriváty. Na konci roka 2015 bolo centrálne zúčtovaných približne 60 % všetkých mimoburzových úrokových derivátov, zatiaľ čo zodpovedajúci údaj na konci roka 2009 bol 36 % . Centrálne zúčtovanie nadobudlo podobný význam na trhu úverových derivátov (tzv. CDS), pričom podiel nezaplatených úverových derivátov zúčtovaných prostredníctvom centrálnych protistrán sa neustále zvyšoval od okamihu, keď boli tieto údaje po prvýkrát oznámené, t. j. 37 % ku koncu júna 2016, zatiaľ čo zodpovedajúci údaj ku koncu roka 2010 bol 10 % . Rýchlo sa rozvíjajúca úloha centrálnych protistrán v globálnom finančnom systéme neodráža iba zavedenie povinností centrálneho zúčtovania v rámci rôznych tried aktív , ale aj nárast dobrovoľného využívania centrálneho zúčtovania v prostredí rastúceho povedomia o výhodách centrálneho zúčtovania medzi účastníkmi trhu (povinnosti zúčtovania sa uplatňovali až od júna 2016) . Nariadenie EMIR vyžaduje, aby boli niektoré úrokové a úverové deriváty centrálne zúčtované v súlade s podobnými požiadavkami v iných krajinách G20 . Pravidlá bankového kapitálu boli zmenené tak, aby stimulovali centrálne zúčtovanie a z bilaterálneho zúčtovania vytvorili relatívne drahšiu možnosť , hoci bilaterálne transakcie podliehajú od marca 2017 dodatočným kolaterálnym požiadavkám . V nadchádzajúcich rokoch bude pokračovať rozšírenie činností centrálnej protistrany. Je pravdepodobné, že povinné zúčtovacie povinnosti budú stanovené aj pre ďalšie triedy aktív a stimuly na zmiernenie rizík a nákladov budú pravdepodobne viesť k ešte väčšiemu dobrovoľnému zúčtovaniu. Návrh z mája 2017 na cielenú zmenu nariadenia EMIR v záujme zlepšenia jeho účinnosti a proporcionality posilní tento trend vytvorením ďalších stimulov pre centrálne protistrany, aby poskytovali protistranám centrálne zúčtovanie derivátov. Hlbšie a integrovanejšie kapitálové trhy vyplývajúce z únie kapitálových trhov nakoniec ešte viac zvýšia potrebu cezhraničného zúčtovania v EÚ, čím sa ešte zvýši význam a vzájomná prepojenosť centrálnych protistrán v rámci finančného systému. Rozšírenie úlohy centrálnych protistrán vyvoláva obavy týkajúce sa potreby zlepšiť opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR, aj vzhľadom na zriadenie únie kapitálových trhov Rastúci význam centrálnych protistrán vo finančnom systéme a súvisiaca koncentrácia kreditného rizika v týchto infraštruktúrach upútali pozornosť vlád, regulačných orgánov, orgánov dohľadu, centrálnych bánk a účastníkov trhu. Hoci sa rozsah centrálne zúčtovaných transakcií rozšíril, počet centrálnych protistrán zostal relatívne obmedzený. V súčasnosti je v EÚ usadených 17 centrálnych protistrán, ktoré sú všetky podľa nariadenia EMIR oprávnené ponúkať svoje služby v rámci Únie, aj keď nie všetky centrálne protistrany sú oprávnené zúčtovávať všetky triedy aktív (napr. iba 2 centrálne protistrany zúčtovávajú úverové deriváty a iba 2 centrálne protistrany zúčtovávajú inflačné deriváty ). Ďalších 28 centrálnych protistrán z tretích krajín bolo uznaných podľa ustanovení nariadenia EMIR o rovnocennosti, čo im umožňuje ponúkať služby v EÚ. V súlade s tým sú zúčtovacie trhy integrované v celej EÚ a sú vysoko koncentrované v niektorých triedach aktív. Sú tiež veľmi úzko prepojené. Zatiaľ čo nárast zúčtovania prostredníctvom riadne regulovaných a kontrolovaných centrálnych protistrán posilňuje celkovú systémovú stabilitu, koncentrácia rizika spôsobuje nízku pravdepodobnosť zlyhania centrálnej protistrany, ale s potenciálne mimoriadne vysokým vplyvom. Vzhľadom na centrálne postavenie centrálnych protistrán vo finančnom systéme rastúci systémový význam centrálnych protistrán vzbudzuje obavy. Centrálne protistrany sa sami stali zdrojom makroprudenciálneho rizika, pretože ich zlyhanie by mohlo spôsobiť významné narušenie finančného systému a malo by systémové dôsledky. Napríklad rozsiahle, nekontrolované ukončenie a zatvorenie zmlúv zúčtovaných centrálnymi protistranami by mohlo viesť k likviditným a kolaterálnym tlakom na trhu, čo by spôsobilo nestabilitu na trhu s podkladovými aktívami a nestabilitu širšieho finančného systému. Podobne ako niektorí ďalší finanční sprostredkovatelia sú aj centrálne protistrany potenciálne náchylné na „riadenie“, pretože zúčtovací členovia strácajú dôveru v platobnú schopnosť centrálnej protistrany. To by mohlo centrálnej protistrane spôsobiť šok likvidity, pretože sa pokúša splniť svoje záväzky a vrátiť hlavný kolaterál (t. j. počiatočnú maržu). Vplyv zlyhania centrálnej protistrany v dôsledku rastu koncentrácie rizika by bol zosilnený rastúcou prepojenosťou centrálnych protistrán priamo aj nepriamo, prostredníctvom svojich členov (zvyčajne veľkých svetových bánk) a klientov. V reakcii na to a v súlade s konsenzom G20 Komisia prijala v novembri 2016 návrh nariadenia o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnej protistrany . Cieľom návrhu je zabezpečiť, aby boli orgány náležite pripravené riešiť zlyhávajúcu centrálnu protistranu, zabezpečiť finančnú stabilitu a obmedziť náklady daňovníkov. Návrh rámca na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnej protistrany znovu zameral pozornosť na opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ a tretích krajín, ktoré sú zahrnuté do nariadenia EMIR, a rozsah, do akého je možné urobiť tieto opatrenia účinnejšími po piatich rokoch od prijatia EMIR. O tomto návrhu sa v súčasnosti rokuje v Európskom parlamente a Rade. Toto prebiehajúce konanie musí byť koordinované so súčasným návrhom a musí s ním byť v súlade. Opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ

Podľa nariadenia EMIR sú centrálne protistrany z EÚ pod dohľadom kolégií vnútroštátnych orgánov dohľadu, Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), príslušných členov Európskeho systému centrálnych bánk (ESCB) a ďalších príslušných orgánov (napr. orgánov dohľadu najväčších zúčtovacích členov, orgánov dohľadu niektorých obchodných miest a centrálnych depozitárov cenných papierov). Tieto kolégiá môžu mať až 20 členských orgánov a spoliehajú sa na koordináciu zo strany orgánu domovskej krajiny. Tieto opatrenia vyvolávajú určité obavy vzhľadom na súčasný stav integrácie na trhu, ktorý sa musí odrážať v opatreniach dohľadu. Je to dôležité aj pre zvýšenie kreditu únie kapitálových trhov. Po prvé, rastúca koncentrácia zúčtovacích služieb v obmedzenom počte centrálnych protistrán a následné zvýšenie cezhraničnej aktivity znamená, že centrálne protistrany v malom počte jednotlivých členských štátov sú pre finančný systém EÚ ako celok čoraz dôležitejšie. V porovnaní s týmto trendom je potrebné opätovne posúdiť súčasné opatrenia dohľadu, ktoré sa spoliehajú najmä na orgán domovskej krajiny (napr. orgán domovskej krajiny je v konečnej fáze zodpovedný za dôležité rozhodnutia, ako je rozšírenie povolenia alebo schválenie dohôd o outsourcingu a interoperabilite). Po druhé, odlišné postupy dohľadu nad centrálnymi protistranami (napr. rôzne podmienky pre udeľovanie povolenia alebo procesy validácie modelov) v EÚ môžu vytvárať riziká regulačnej arbitráže a arbitráže dohľadu pre centrálne protistrany a nepriamo pre ich zúčtovacích členov alebo klientov. Komisia upozornila na tieto vznikajúce riziká a potrebu väčšieho zbližovania v oblasti dohľadu vo svojom oznámení o únii kapitálových trhov zo septembra 2016 a na verejných konzultáciách o činnosti Európskych orgánov dohľadu (ESA) , pričom sa v obidvoch prípadoch zdôrazňujú výzvy, ktoré predstavujú heterogénne postupy dohľadu. Po tretie, úloha centrálnych bánk ako emitentov peňazí sa primerane neodráža v kolégiách centrálnych protistrán. Zatiaľ čo sa mandáty centrálnych bánk a orgánov dohľadu môžu prekrývať (najmä v oblastiach ako je interoperabilita, kontrola rizík likvidity atď.), existuje možnosť nesúladu, keď činnosti dohľadu ovplyvňujú kľúčové povinnosti centrálnych bánk v oblastiach, ako je cenová stabilita, menová politika a platobné systémy. V krízových situáciách môže takýto nesúlad zvýšiť riziká pre finančnú stabilitu, ak pridelenie zodpovedností jednotlivým orgánom zostáva nejasné. Opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany z tretích krajín Dnes značné množstvo finančných nástrojov denominovaných v menách členských štátov zúčtovávajú uznávané centrálne protistrany z tretích krajín. Napríklad, pomyselná hodnota neuhradená na Chicagskej obchodnej burze (CME) v USA je 1,8 bil. EUR pre úrokové deriváty denominované v eurách a 348 mld. SEK pre úrokové deriváty denominované v SEK. To takisto vyvoláva rad obáv. Po prvé, zavedenie systému rovnocennosti a uznávania podľa nariadenia EMIR ukázalo určité nedostatky, najmä pokiaľ ide o priebežný dohľad. ESMA sa najmä po uznaní centrálnej protistrany z tretej krajiny stretol s ťažkosťami pri prístupe k informáciám od centrálnej protistrany, pri vykonávaní kontrol na mieste v centrálnej protistrane a pri výmene informácií s príslušnými regulačnými orgánmi, orgánmi dohľadu a centrálnymi bankami EÚ. V dôsledku toho existuje riziko, že postupy centrálnej protistrany z tretej krajiny a/alebo úpravy modelov riadenia rizík nebudú zistené a/alebo určené, čo môže mať vážne dôsledky na finančnú stabilitu subjektov EÚ. Po druhé, možný nesúlad medzi cieľmi orgánov dohľadu a centrálnej banky v rámci kolégií získava ďalší rozmer v kontexte centrálnych protistrán z tretích krajín, v ktorých sú zapojené orgány mimo EÚ. Po tretie, existuje riziko, že zmeny pravidiel centrálnej protistrany a/alebo regulačného rámca v tretej krajine by mohli mať negatívny vplyv na výsledky regulačných orgánov alebo orgánov dohľadu, čo by viedlo k nerovnakým podmienkam pre centrálne protistrany z EÚ a tretích krajín a vytvorilo by priestor pre regulačnú arbitráž alebo arbitráž dohľadu. V súčasnosti neexistuje mechanizmus na zabezpečenie toho, aby bola EÚ o takýchto zmenách automaticky informovaná a mohla prijať vhodné opatrenia. Takéto obavy budú pravdepodobne v nasledujúcich rokoch závažnejšie, pretože globálna povaha kapitálových trhov znamená, že sa rozšíri úloha, ktorú zohrávajú centrálne protistrany z tretích krajín. Okrem 28 centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré už ESMA uznal, požiadalo o uznanie ďalších 12 centrálnych protistrán z 10 jurisdikcií a čakajú na rozhodnutie Komisie o rovnocennosti ich regulačných režimov a režimov dohľadu. Okrem toho sa v centrálnych protistranách usadených v Spojenom kráľovstve v súčasnosti zúčtováva značný objem derivátových transakcií denominovaných v eurách (a iných transakcií podliehajúcich zúčtovacej povinnosti EÚ). Keď Spojené kráľovstvo odíde z EÚ, dôjde tým k výraznému posunu podielu takýchto transakcií zúčtovávaných v centrálnych protistranách mimo jurisdikcie EÚ, čo tieto obavy ešte zvyšuje. Z toho vyplývajú významné výzvy pri zabezpečovaní finančnej stability v EÚ, ktoré je potrebné riešiť. Komisia, na základe týchto úvah, prijala 4. mája 2017 oznámenie o reakcii na výzvy pre kritické infraštruktúry finančného trhu a o ďalšom rozvoji únie kapitálových trhov . V oznámení sa uvádza, že „budú nevyhnutné ďalšie zmeny [v nariadení EMIR] na zlepšenie súčasného rámca, ktorými sa zabezpečí finančná stabilita a podporí sa ďalší rozvoj a prehlbovanie únie kapitálových trhov“. Potreba zlepšiť súčasné opatrenia dohľadu Keďže oblasť zúčtovania EÚ sa naďalej vyvíja, opatrenia na predchádzanie krízam a na riadenie centrálnych protistrán musia byť čo najúčinnejšie. Nariadenie EMIR a návrh Komisie pre nariadenie o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnej protistrany sú v tomto ohľade dôležitými krokmi. Päť rokov po prijatí EMIR však rastúca veľkosť, zložitosť a cezhraničný rozmer zúčtovania v EÚ a na celom svete poukázali na nedostatky v opatreniach dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ a tretích krajín. Predložený návrh preto stanovuje konkrétne zmeny v nariadení EMIR a nariadení o ESMA , najmä s cieľom stanoviť jasné a koherentné opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany z EÚ aj z tretích krajín. Správa o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu, sa zaoberá nákladmi a prínosmi týchto zmien. Stanovuje sa v nej niekoľko možností, ako zvýšiť dohľad nad centrálnymi protistranami na úrovni EÚ, ako ďalej zapojiť centrálne emisné banky do dohľadu nad centrálnymi protistranami a posilniť schopnosť EÚ monitorovať, identifikovať a zmierňovať riziká centrálnych protistrán z tretích krajín. Posúdenie vplyvu poskytuje komplexný dôkaz o tom, že navrhované zmeny účinne prispievajú k posilneniu celkovej stability finančného systému EÚ a k ďalšiemu zníženiu už tak nízkej pravdepodobnosti (ale mimoriadne vysokého vplyvu) rizika zlyhania centrálnej protistrany pri minimalizácii nákladov pre účastníkov trhu. Navrhované zmeny prispievajú aj k ďalšiemu rozvoju a prehĺbeniu únie kapitálových trhov v súlade s politickými prioritami Komisie. 1.2.Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh súvisí s mnohými ďalšími politikami EÚ a súčasnými iniciatívami a je s nimi v súlade, pričom ich cieľom je: i) riešenie systémového významu centrálnych protistrán; ii) podpora využívania centrálneho zúčtovania a iii) zvýšenie efektívnosti a účinnosti dohľadu na úrovni EÚ, a to v rámci EÚ i mimo nej. Po prvé, tento návrh je v súlade s návrhom Komisie pre nariadenie o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnej protistrany prijatým v novembri 2016. Cieľom tohto návrhu je zabezpečiť, aby boli orgány EÚ a vnútroštátne orgány náležite pripravené riešiť zlyhávajúcu centrálnu protistranu, udržiavať finančnú stabilitu a zabrániť tomu, aby náklady spojené s reštrukturalizáciou a riešením zlyhávajúcich centrálnych protistrán znášali daňovníci. Cieľom návrhu Komisie je zabezpečiť, aby sa v nepravdepodobnom scenári, v ktorom sa centrálne protistrany stretávajú s vážnymi ťažkosťami alebo neúspechom, zachovali kritické funkcie centrálnych protistrán, pričom by sa zachovala finančná stabilita a pomohlo by sa zabrániť tomu, aby náklady spojené s reštrukturalizáciou a riešením zlyhávajúcich centrálnych protistrán znášali daňovníci. Opatrenia krízového manažmentu na ozdravenie a riešenie krízových situácií centrálnych protistrán, ktoré sú súčasťou tohto návrhu, sú založené na existencii najlepších opatrení na predchádzanie krízam (t. j. na regulácii centrálnych protistrán a dohľade nad centrálnymi protistranami) podľa nariadenia EMIR. Ďalším posilnením dohľadu nad centrálnymi protistranami podľa nariadenia EMIR by sa mala ďalej znížiť hoci aj malá pravdepodobnosť, že bude potrebné sa uchýliť k opatreniam na ozdravenie a riešenie problémov. Úpravy a vylepšenia dohľadu, ktoré prináša tento návrh, sa budú musieť primerane zohľadniť aj v prebiehajúcom legislatívnom návrhu o ozdravení a riešení krízových situácií centrálnych protistrán. Cielené zmeny môže vyžadovať zohľadnenie novej úlohy výkonného zasadnutia centrálnych protistrán v kolégiách podľa nariadenia EMIR a následne v kolégiách pre riešenie krízových situácií. Po druhé, tento návrh súvisí s návrhom Komisie na zmenu nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR) prijatého v novembri 2016. Cieľom návrhu je vylúčiť z výpočtu prahových hodnôt ukazovateľa finančnej páky, počiatočné marže pre centrálne zúčtované derivátové transakcie prijaté zúčtovacími členmi v hotovosti od ich klientov, ktoré sú prevedené na centrálne protistrany. Bude teda uľahčovať prístup k zúčtovaniu, pretože kapitálové požiadavky na poskytovanie klientských alebo nepriamych zúčtovacích služieb sa znižujú, a opäť sa posilní význam centrálnych protistrán v rámci finančného systému.

Po tretie, tento návrh dopĺňa návrh Komisie na cielené zmeny nariadenia EMIR , ktorý bol prijatý v máji 2017. Cieľom návrhu je zjednodušiť niektoré požiadavky nariadenia EMIR a zvýšiť ich primeranosť v záujme zníženia nadmerných nákladov pre účastníkov trhu bez ohrozenia finančnej stability. Tento návrh by mal preto poskytnúť účastníkom trhu ďalšie stimuly na využívanie centrálneho zúčtovania – opäť posilniť význam centrálnych protistrán v rámci finančného systému. Po štvrté, tento návrh je v súlade s konzultáciami o činnosti európskych orgánov dohľadu (ESA), ktoré Komisia začala v marci roku 2017, s cieľom posilniť a zlepšiť účinnosť a efektívnosť európskych orgánov dohľadu. Po piate, návrh je v súlade so skúsenosťami s vykonávaním a presadzovaním ustanovení tretích krajín do právnych predpisov EÚ týkajúcich sa financií, ako je stanovené v pracovnom dokumente útvarov Komisie o rovnocennosti. Pracovný dokument útvarov Komisie poskytuje faktický prehľad o procese rovnocennosti s tretími krajinami v právnych predpisoch EÚ o finančných službách. Stanovujú sa v ňom skúsenosti s vykonávaním a presadzovaním ustanovení tretích krajín do právnych predpisov EÚ týkajúcich sa financií. Predstavuje aj kľúčové aspekty rovnocennosti (napr. výkon právomocí, posudzovanie, následné monitorovanie) a poskytuje vysvetlenie k tomu, ako sa tieto úlohy riešia v praxi. Po šieste, tento návrh je v súlade s prácou, ktorá prebieha na medzinárodnej úrovni v rámci Rady pre finančnú stabilitu (FSB) a ktorej cieľom je okrem iného: i) podporovať využívanie centrálneho zúčtovania a cezhraničných dohôd medzi jurisdikciami s cieľom posilniť stabilitu trhu mimoburzových derivátov; ii) dosiahnuť jednotné uplatňovanie zásad pre infraštruktúru finančných trhov (PFMI), ktoré vypracoval Výbor pre infraštruktúru platieb a trhov (CPMI) a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO); iii) monitorovať implementáciu reforiem trhov s derivátmi skupiny G20 (prostredníctvom pracovnej skupiny mimoburzových derivátov FSB); a iv) vypracovať ďalšie usmernenia o riešení krízových situácií centrálnych protistrán (Skupina FSB na riešenie krízových situácií). 1.3.Súlad s ostatnými politikami Únie Tento návrh sa takisto týka pokračujúceho úsilia Komisie o ďalší rozvoj únie kapitálových trhov a je s ním v súlade. Potreba rozvíjať a integrovať ďalšie kapitálové trhy EÚ bola zdôraznená v oznámení o únii kapitálových trhov zo septembra 2016. Ďalšie zbližovanie centrálnych protistrán v oblasti dohľadu na úrovni EÚ môže podporiť rozvoj hlbších a lepšie integrovaných kapitálových trhov, pretože efektívnejšie a pružnejšie centrálne protistrany predstavujú základné prvky dobrého fungovania únie kapitálových trhov. Na tento účel sa v oznámení o strednodobom posúdení únie kapitálových trhov, ktoré Komisia prijala 8. júna 2017, vyzýva na posilnenie právomocí ESMA v záujme podpory účinného trvalého dohľadu v celej EÚ aj mimo nej. Naopak, v dôsledku toho vznik väčších a likvidnejších finančných trhov, ktoré zahŕňa únia kapitálových trhov, povedie k zúčtovaniu ešte väčšieho počtu transakcií prostredníctvom centrálnych protistrán, pričom sa zvýši ich systémový význam. Vzhľadom na potenciál rastu objemov a súčasných príležitostí pre regulačnú arbitráž a arbitráž dohľadu sa na zabezpečenie silnej a stabilnej únie kapitálových trhov vyžaduje ďalšie zlepšenie rámca dohľadu. Návrh je okrem toho v súlade s diskusným dokumentom Komisie o prehĺbení hospodárskej a menovej únie prijatým 31. mája 2017. V diskusnom dokumente sa uvádza najmä to, že pre účinnú a stabilnú hospodársku a menovú úniu je nevyhnutné dokončenie skutočnej finančnej únie. Podľa dokumentu to zahŕňa aj posun vpred s prvkami, ktoré sa už používajú, a to aj ich postúpením únii kapitálových trhov. Návrh pomôže podporiť rozvoj hlbšie integrovaných kapitálových trhov zabezpečením ďalšieho zbližovania centrálnych protistrán v oblasti dohľadu na úrovni EÚ. Riešením objavujúcich sa hrozieb pre hladké fungovanie finančného systému sa v návrhu takisto zabezpečuje, aby finančné trhy mohli naďalej zohrávať svoju úlohu pri prispievaní k udržateľnému a dlhodobému rastu a ďalej prehlbovať vnútorný trh v záujme spotrebiteľov a podnikov ako súčasť snahy Komisie o podporu investícií, rastu a zamestnanosti. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA 2.1.Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 114 ZFEÚ, ktorý je právnym základom nariadenia EMIR a nariadenia o ESMA. Analýza, ktorá sa vykonáva ako súčasť správy o posúdení vplyvu, určuje prvky nariadenia EMIR, ktoré je potrebné zmeniť na posilnenie celkovej stability finančného systému EÚ a na ďalšie zníženie už aj tak nízkej pravdepodobnosti (ale mimoriadne vysokého vplyvu) rizika zlyhania centrálnej protistrany pri minimalizácii nákladov pre účastníkov trhu. Právomoc vykonávať potrebné zmeny majú iba spoluzákonodarcovia. Zmeny v nariadení o ESMA sú nevyhnutné na prípravu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, ktoré je poverené dôležitými úlohami podľa nariadenia EMIR. 2.2.Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) EMIR je nariadenie, ktoré je v celom rozsahu záväzné a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V nariadení EMIR sa stanovuje rámec dohľadu, ktorý sa uplatňuje na centrálne protistrany usadené v EÚ aj na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré poskytujú zúčtovacie služby zúčtovacím členom alebo obchodným miestam usadeným v EÚ. Hlavnú úlohu v opatreniach dohľadu podľa nariadenia EMIR zohráva členský štát, v ktorom je usadená centrálna protistrana. Členské štáty a vnútroštátne orgány dohľadu však nemôžu jednostranne vyriešiť systémové riziká, ktoré predstavujú vysoko integrované a vzájomne prepojené centrálne protistrany a ktoré pôsobia na cezhraničnom základe aj mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátnych jurisdikcií. Členské štáty okrem toho nemôžu zmierniť svoje vlastné riziká vyplývajúce z rozdielnych vnútroštátnych postupov dohľadu. Členské štáty a vnútroštátne orgány nemôžu samy riešiť systémové riziká, ktoré môžu centrálne protistrany z tretích krajín predstavovať pre finančnú stabilitu EÚ ako celku. Ciele nariadenia EMIR na zvýšenie bezpečnosti a efektívnosti centrálnych protistrán stanovením jednotných požiadaviek na výkon ich činností nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a preto ich možno z dôvodu rozsahu činností lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ v súlade so zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 ZFEÚ. 2.3.Proporcionalita Cieľom návrhu je zabezpečiť, aby opatrenia dohľadu uvedené v nariadení EMIR primeraným a účinným spôsobom spĺňali cieľ zníženia systémového rizika na derivátových trhoch s minimálnymi nákladmi pre účastníkov trhu. V návrhu sa stanovuje zjednodušený rámec dohľadu nad centrálnymi protistranami oprávnenými na úrovni EÚ, s jasnými úlohami a povinnosťami pre všetky rôzne zúčastnené orgány a inštitúcie členských štátov a EÚ. Opätovným nastavením opatrení dohľadu návrh prispieva k riešeniu narastajúcej cezhraničnej systémovej povahy centrálnych protistrán, pričom zachováva rozpočtové zodpovednosti orgánov členského štátu, v ktorom je usadená. V návrhu sa okrem toho zavádza prístup umožňujúci centrálnym protistranám z tretích krajín splniť požiadavky nariadenia EMIR dodržiavaním ich vlastných vnútroštátnych porovnateľných pravidiel, ktoré umožňujú primeraný prístup na trhy EÚ zameraný na systémový význam centrálnych protistrán z tretích krajín. Návrh zároveň neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa nariadenia EMIR, a to zníženie systémového rizika vytvorením transparentných a objektívnych kritérií na identifikáciu, monitorovanie a zmiernenie rizík centrálnych protistrán z tretích krajín pre finančnú stabilitu EÚ. Návrh preto priamo prispieva k celkovej primeranosti opatrení dohľadu uvedených v nariadení EMIR. Návrh rovnako zavádza iba cielené zmeny nariadenia o ESMA, ktoré nepresahujú rámec toho, čo je potrebné na to, aby ESMA mohol plniť úlohy zakotvené v nariadení EMIR. 2.4.Výber nástroja EMIR aj právny akt, ktorým sa zriaďuje ESMA, sú nariadenia, a preto ich treba zmeniť právnym nástrojom rovnakej povahy. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU 3.1.Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

V správe o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu, sa uvádza analýza rozsahu, v akom existujúce opatrenia dohľadu nariadenia EMIR pre centrálne protistrany usadené v rámci EÚ i mimo nej dosiahli svoj cieľ zabezpečiť rovnaké podmienky pre efektívne a účinné poskytovanie služieb centrálnych protistrán, ktoré sú súčasne koherentné a relevantné a poskytujú EÚ pridanú hodnotu. Analýza odzrkadľuje aj výsledok dvoch porovnávacích prieskumov fungovania kolégií dohľadu podľa nariadenia EMIR, ktoré vykonal ESMA v roku 2015 a 2016. Okrem toho sa analýza opiera o vstupné informácie orgánu ESMA, ktorý posudzuje súčasný režim rovnocennosti a uznávania nariadenia EMIR v tretích krajinách ako súčasť správy vypracovanej pre Komisiu v súvislosti s preskúmaním nariadenia EMIR. Pokiaľ ide o účinnosť opatrení orgánov dohľadu podľa nariadenia EMIR platných pre centrálne protistrany usadené v EÚ, praktické skúsenosti ukazujú, že spolupráca medzi členmi kolégií v ich súčasnej štruktúre umožnila, aby boli predstavené stanoviská orgánov dohľadu rôznych aktérov zapojených do centrálneho zúčtovania, čím sa prispeje k cieľom zbližovania orgánov v oblasti dohľadu a k rovnakým podmienkam pre centrálne protistrany usadené v EÚ. Existujú však obavy týkajúce sa konzistentnosti dohľadu nad centrálnymi protistranami v jednotlivých členských štátoch, čo naznačuje priestor na účinnejší prístup k cezhraničnému dohľadu nad centrálnymi protistranami. Najmä stupeň spolupráce medzi členmi kolégií sa značne líši v závislosti od úlohy kolégia v rozhodovacom procese. Zatiaľ čo počas procesu udeľovania povolenia „ESMA poznamenal, že kolégiá centrálnych protistrán vo všeobecnosti uľahčili dvojstrannú spoluprácu: na jednej strane predsedali príslušným vnútroštátnym orgánom hospodárskej súťaže (NCA) a dostali dobré a konštruktívne informácie od členov kolégia, ktoré zahrnuli do svojich posúdení rizík, na druhej strane, členovia kolégia dostali informácie, ktoré požadovali na to, aby mohli hlasovať o prijatí spoločného stanoviska.“, dochádza k obmedzeniu úrovne spolupráce tam, kde takéto stanovisko nie je potrebné. ESMA teda vidí „riziko, že po udelení povolenia sa kolégia centrálnych protistrán môžu stať iba mechanizmom na výmenu informácií, a nie účinným nástrojom dohľadu.“ Okrem toho predbežné postrehy naznačujú, že: i) rôzni členovia kolégia sa na diskusiách v kolégiu zúčastňujú v rôznej miere; a ii) prístupy dohľadu nad vnútroštátnymi orgánmi hospodárskej súťaže sa vo významnej miere líšia aj v prípadoch, ktoré zahŕňajú porovnateľné centrálne protistrany. Spoločné šablóny, ktoré ESMA poskytol na podporu zbližovania vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže v oblasti dohľadu, tento problém nevyriešili, pretože vnútroštátne orgány hospodárskej súťaže uplatňovali svoju diskrečnú právomoc odlišne. Existuje teda priestor na zlepšenie, ktoré pomôže posilniť konzistentnosť dohľadu nad centrálnymi protistranami na úrovni EÚ, zlepšiť rovnaké podmienky v EÚ a dosiahnuť účinnejšie zbližovanie v oblasti dohľadu. Pokiaľ ide o účinnosť dohľadu nad centrálnymi protistranami z tretích krajín, súčasné opatrenia umožnili ESMA uznať 28 centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré môžu poskytovať zúčtovacie služby protistranám EÚ. To je v súlade s cieľmi skupiny G20 na podporu cezhraničných dohôd. Väčšina respondentov konzultácií podľa nariadenia EMIR (najmä spoločností z finančného sektora a priemyselných združení) sa zároveň domnieva, že režim rovnocennosti nariadenia EMIR pre centrálne protistrany z tretích krajín vytvoril de facto situáciu, v ktorej sú požiadavky na centrálne protistrany usadené v EÚ pravdepodobne prísnejšie, než na centrálne protistrany z tretích krajín, čo vedie k nerovnakým podmienkam, ktoré poškodzujú centrálne protistrany z EÚ. ESMA tiež zdôraznil, že prístup nariadenia EMIR voči centrálnym protistranám z tretích krajín je mimoriadne flexibilný, pričom sa plne spolieha na pravidlá tretích krajín a opatrenia dohľadu, zatiaľ čo väčšina jurisdikcií tretích krajín považuje centrálne protistrany z tretích krajín za systémovo dôležité infraštruktúry a uplatňuje voči nim dôkladnejšiu kontrolu. ESMA uviedol, že, hoci súčasný prístup nariadenia EMIR by mohol byť vzorom v zmysle vzájomnej dôvery, ak by EÚ zostala jedinou jurisdikciou, ktorá by sa vo veľkej miere spoliehala na pravidlá a orgány tretích krajín, mohlo by to ohroziť centrálne protistrany usadené v EÚ a nebolo by to pre ne prospešné. Pokiaľ ide o efektívnosť, väčšina respondentov konzultácií o nariadení EMIR podporila cieľ zabezpečiť rovnaké podmienky pre centrálne protistrany usadené v EÚ podporou jednotného uplatňovania nariadenia EMIR. Zároveň poukázali na trvanie schvaľovacích procesov, pričom zdôraznili, že v určitých prípadoch môže byť časový harmonogram schválenia zo strany vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže odložený na neurčitý čas, čo je dôvodom právnej neistoty. Niektorí respondenti poukázali aj na potrebu väčšej transparentnosti fungovania kolégií, a to nielen v prípade procesov udeľovania povolenia a rozšírenia služieb centrálnych protistrán, ale aj v prípade používateľov centrálnych protistrán, aby im umožnili zviditeľniť schvaľovací proces a jeho dôsledky. Okrem toho niekoľko orgánov, účastníkov odvetvia a prevádzkovateľov trhovej infraštruktúry požiadalo o väčšiu prehľadnosť v procese a časovom rámci pre udeľovanie povolenia a rozšírenie služieb poskytovaných centrálnymi protistranami. Respondenti sa vyjadrili, že nariadenie EMIR by malo objasniť metódy procesu kolégia, najmä úlohy a povinnosti rôznych členov kolégia. Preto je tu priestor na zlepšenie, najmä pokiaľ ide o jednoduchší dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ. To by mohlo prispieť k efektívnejšej spolupráci medzi vnútroštátnymi a európskymi orgánmi dohľadu, čím by sa zabránilo duplicite úloh dohľadu a obmedzilo sa zodpovedajúce rozdelenie času a zdrojov. Pokiaľ ide o súčasný režim dohľadu nad centrálnymi protistranami z tretích krajín, priemyselné združenia, ktoré reagovali na konzultácie o nariadení EMIR, uviedli, že Komisii trvá príliš dlho, kým dokončí posúdenia rovnocennosti. ESMA vyjadril aj rad obáv týkajúcich sa efektívnosti procesu uznávania centrálnych protistrán z tretích krajín. Po prvé, tvrdil, že proces je nepružný a zložitý, čo dokazuje obmedzený počet rozhodnutí o uznaní prijatých v roku 2015. Po druhé, poukázal na to, že uznanie centrálnych protistrán z tretích krajín spôsobuje ESMA značné administratívne zaťaženie. Pokiaľ ide o relevantnosť, opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR zostávajú neoddeliteľnou súčasťou medzinárodného úsilia o zvýšenie stability globálneho trhu s mimoburzovými derivátmi a súčasne uľahčujú cezhraničné ochranné opatrenia medzi jurisdikciami. Opatrenia dohľadu podľa EMIR tiež zabezpečujú, aby finančné trhy naďalej zohrávali svoju úlohu pri prispievaní k udržateľnému a dlhodobému rastu a ďalej prehlbovali vnútorný trh v záujme spotrebiteľov a podnikov ako súčasť úsilia Komisie o podporu investícií, rastu a zamestnanosti. Ako je uvedené v oddiele 2.4 správy o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu, opatrenia dohľadu podľa EMIR sú koherentné s ostatnými právnymi predpismi EÚ, ktorých cieľom je: i) riešenie systémového významu centrálnych protistrán; ii) ďalšia podpora používania centrálneho zúčtovania a iii) zvýšenie efektívnosti a účinnosti dohľadu na úrovni EÚ, a to v rámci EÚ i mimo nej. Nakoniec, z hľadiska pridanej hodnoty EÚ opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR pokryli medzeru zavedením nového mechanizmu, ktorý uľahčuje konvergenciu dohľadu na úrovni EÚ s cieľom riešiť systémové riziká centrálnych protistrán, ktoré ponúkajú zúčtovacie služby európskym protistranám. 3.2.Konzultácie so zainteresovanými stranami Tento návrh vychádza z niekoľkých verejných konzultácií. Po prvé, zohľadňuje názory zainteresovaných strán a verejných orgánov po uverejnení oznámenia Komisie o reakciách na výzvy pre zásadné infraštruktúry finančného trhu a ďalší rozvoj únie kapitálových trhov zo 4. mája 2017. V oznámení sa usúdilo, že vzhľadom na výzvy v oblasti zúčtovania derivátov budú potrebné ďalšie zmeny, aby sa zabezpečila finančná stabilita, ako aj bezpečnosť a spoľahlivosť centrálnych protistrán, ktoré majú systémový význam pre finančné trhy v celej EÚ, a podporoval sa ďalší rozvoj únie kapitálových trhov. Po druhé, návrh sa opiera o pripomienky týkajúce sa nariadenia EMIR a dohľadu nad centrálnymi protistranami ako súčasť konzultácií o operáciách európskych orgánov dohľadu, ktoré prebiehali od 21. marca do 17. mája 2017. Cieľom konzultácií bolo vytvoriť jasnejší prehľad oblastí, v ktorých možno posilniť a zlepšiť efektívnosť a účinnosť európskych orgánov dohľadu. Po tretie, návrh zvažuje pripomienky zamerané na zbližovanie dohľadu ako súčasť konzultácií o strednodobom preskúmaní únie kapitálových trhov, ktoré prebiehalo od 20. januára 2017 do 17. marca 2017. V rámci konzultácií sa zisťovali názory zainteresovaných strán na to, ako možno aktualizovať a dokončiť súčasný program únie kapitálových trhov tak, aby predstavoval silný politický rámec pre rozvoj kapitálových trhov. V priebehu konzultácie prišlo 178 reakcií. Po štvrté, návrh zohľadňuje príspevky špecifické pre opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR ako súčasť konzultácií o preskúmaní nariadenia EMIR, ktoré prebiehali od mája do augusta 2015. Počas konzultácií prišlo viac ako 170 príspevkov od rôznych zainteresovaných strán a verejných orgánov. Respondenti vo všeobecnosti uviedli, že súčasné opatrenia dohľadu podľa nariadenia EMIR pomáhajú zvyšovať bezpečnosť a spoľahlivosť centrálnych protistrán usadených v EÚ, pričom všeobecne podporujú úlohu, ktorú vykonávajú kolégiá orgánov dohľadu. Respondenti tiež zdôraznili, že väčšina požiadaviek nariadenia EMIR sa začala uplatňovať až nedávno a že by bolo preto predčasné uvažovať o úplnom prepracovaní existujúcej štruktúry dohľadu. Respondenti a najmä verejné orgány zdôraznili, že vzhľadom na rôzne typy centrálnych protistrán, ktoré v súčasnosti fungujú (miestne alebo zahraničné), mali by sa na dohľade stále aktívne podieľať príslušné vnútroštátne orgány. Mnohí respondenti však tiež zdôraznili, že operácie centrálnych protistrán majú cezhraničný systémový význam a poukazujú na potrebu vyhnúť sa tomu, aby sa dohľad uskutočňoval iba na vnútroštátnej úrovni. Väčšina respondentov vyjadrila podporu väčšiemu zbližovaniu v oblasti dohľadu nad centrálnymi protistranami na úrovni EÚ, čo naznačuje, že súčasný režim je roztrieštený a neefektívny. Väčšia cezhraničná aktivita, systémový význam centrálnych protistrán a prístup k likvidite v eurozóne sú dôvody, ktoré respondenti uviedli ako faktory, prečo by sa mali rozšíriť právomoci v oblasti dohľadu na úrovni EÚ. Napriek tomu pri posudzovaní akéhokoľvek rozšírenia právomocí priameho dohľadu na úrovni EÚ nad centrálnymi protistranami z EÚ a tretích krajín respondenti upozorňovali, že takéto rozšírenie by malo byť v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality najmä preto, že žiadna štruktúra EÚ by nemala dostatočné zdroje na to, aby sa postarala o zlyhávajúcu centrálnu protistranu bez ohľadu na to, aké obmedzené je riziko takejto udalosti. Nakoniec, viacero respondentov vrátane ESMA zdôraznilo potrebu zlepšiť súčasný rámec, pokiaľ ide o centrálne protistrany z tretích krajín. 3.3.Posúdenie vplyvu Komisia vykonala posúdenie vplyvu príslušných alternatív politiky. Možnosti politiky boli posúdené v porovnaní s kľúčovými cieľmi zaistenia bezpečnosti a efektívnosti centrálnych protistrán, ktoré majú systémový význam pre trhy EÚ a posilňujú finančnú stabilitu v EÚ bez neprimeraného štiepenia globálneho systému. Správu o posúdení vplyvu (IA) schválila Regulačná kontrolná rada (RSB) 2. júna 2017. Regulačnej kontrolnej rade bola predložená 22. mája a rada vydala písomne niekoľko odporúčaní na zlepšenie. Preto bola správa o posúdení vplyvu 30. mája opätovne predložená Regulačnej kontrolnej rade. Zmeny zavedené v posúdení vplyvu s cieľom zohľadniť odporúčania Regulačnej kontrolnej rady boli tieto: 1. Špecifické systémové riziká spojené s vystúpením Veľkej Británie z EÚ: Ďalší opis zmien týkajúcich sa odchodu Veľkej Británie z EÚ v oddiele o základnom scenári ako súčasť kapitoly o možnostiach politiky. 2. Uprednostňovaná možnosť politiky na zmiernenie rizík centrálnych protistrán z tretej krajiny: Podrobnejší opis toho, ako by možnosť 3 týkajúca sa dohľadu založeného na kritériách alebo prahových hodnotách fungovala v praxi pre centrálne protistrany z tretích krajín v závislosti od rizík, ktoré by predstavovali pre EÚ.

3. Vplyv uprednostňovaných možností politiky na systémové riziká: Podrobnejší opis úlohy CBI v súvislosti s centrálnymi protistranami z EÚ a mimo EÚ. Objasnenie, že kompromis medzi záťažou v oblasti dohľadu a finančnou stabilitou by bol primeraný vystaveniu EÚ rizikám spojeným s centrálnymi protistranami z tretích krajín. Vysvetlenie, že politika zameraná na cielenú oblasť by znížila náklady na minimum. 4. Ďalšie sporné body: i) objasnenie, ako by fungoval rozhodovací proces na výkonnom zasadnutí v porovnaní s rozhodovacím procesom súčasných kolégií; ii) vymedzenie operačných cieľov v kapitole o monitorovaní a hodnotení; a iii) ďalšie vysvetlenie, prečo neexistuje formálne posúdenie centrálnych protistrán z EÚ ako príloha k správe o posúdení vplyvu. Možnosti, ktoré sa posudzujú v rámci posúdenia vplyvu, sa týkajú cielených zmien opatrení dohľadu podľa nariadenia EMIR, ktoré sa uplatňujú ako na centrálne protistrany usadené v EÚ, tak aj na centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré ponúkajú alebo sú ochotné ponúkať svoje služby protistranám z EÚ. Na dosiahnutie požadovaných cieľov bolo určených niekoľko preferovaných možností politiky: ·S cieľom posilniť dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ by sa mali súčasné opatrenia dohľadu zefektívniť a ďalej centralizovať vytvorením Európskeho mechanizmu dohľadu, ktorý v rámci svojich povinností zabezpečí riadne zapojenie vnútroštátnych orgánov, emisných centrálnych bánk a ESMA. Pomôže to zlepšiť koherenciu opatrení dohľadu nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ, a to podporou rovnakých podmienok pre európske centrálne protistrany, ako aj homogenitou pri uplatňovaní nariadenia EMIR v celej EÚ, pričom sa tým súčasne zabezpečí, že konkrétne oblasti zodpovednosti v rámci dohľadu a súvisiace zodpovednosti v oblasti vnútroštátneho rozpočtu zostanú primerane zosúladené. Prispeje to k zníženiu nákladov na inštitucionálnej úrovni tým, že sa zabráni prekrývaniu dohľadu medzi orgánmi, ako aj pre centrálne protistrany tým, že sa zjednoduší ich rámec dohľadu a obmedzí sa riziko duplicity dohľadu. ·S cieľom zlepšiť opatrenia dohľadu v rámci EÚ určené na zmiernenie rizík súvisiacich s centrálnymi protistranami z tretích krajín sa v správe o posúdení vplyvu uvažuje o tom, že centrálne protistrany z tretích krajín by mohli podliehať „kĺzavému rozsahu“ dodatočných požiadaviek na dohľad zo strany orgánu ESMA a príslušných CBI založených na objektívnych kritériách alebo prahových hodnotách. Miera a intenzita dohľadu EÚ by boli primerané a záviseli by od rizík, ktoré predstavujú centrálne protistrany z tretích krajín pre EÚ. Mohli by byť stanovené rôzne kritériá alebo prahové hodnoty: centrálne protistrany s nízkym vplyvom (centrálne protistrany Tier 1) by podliehali v podstate nepretržitému uplatňovaniu režimu rovnocennosti a uznávania podľa nariadenia EMIR, zatiaľ čo centrálne protistrany stredného a veľkého vplyvu (centrálne protistrany Tier 2) by podliehali kĺzavému rozsahu dodatočných požiadaviek na dohľad, vrátane poslednej požiadavky EÚ na udelenie povolenia a usadenie vzťahujúce sa na všetky centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré by pre EÚ a stabilitu jej finančného systému predstavovali podstatné riziko v prípade vystavenia ich vplyvu. ·Tento postupný kĺzavý rozsah požiadaviek na dohľad umožní primeraný a vyvážený dohľad nad centrálnymi protistranami z tretích krajín a primerané zmiernenie akéhokoľvek súvisiaceho systémového rizika bez zbytočného štiepenia globálneho systému a nadmerných nákladov pre účastníkov trhu. To pomôže zlepšiť mechanizmy pre orgány dohľadu EÚ a CBI s cieľom riešiť riziká centrálnych protistrán z tretích krajín a zároveň zabezpečiť rovnaké podmienky pre centrálne protistrany usadené v EÚ a centrálne protistrany z tretích krajín a zaistiť lepšie presadzovanie a dodržiavanie predpisov centrálnymi protistranami z tretích krajín. Hoci táto možnosť môže vyvolať určité dodatočné náklady na inštitucionálnej úrovni a pre centrálne protistrany z tretích krajín a v konečnom dôsledku aj pre účastníkov trhu, takéto náklady sa musia vážiť oproti ziskom zmierňovania systémových rizík, hoci presné peňažné prínosy zo znižovania systémového rizika je ťažké vopred kvantifikovať. Cieľom navrhovaného balíka možností je stanoviť jasné a ucelené opatrenia dohľadu pre centrálne protistrany usadené v EÚ a tretích krajinách. Správa o posúdení vplyvu zohľadňuje aj celkové náklady a prínosy uprednostňovaných možností s ohľadom na posúdenie nákladov na dodržiavanie predpisov a zaťaženie účastníkov trhu. V ďalšom oddiele je uvedený očakávaný vplyv navrhovaných opatrení. 3.4.Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Zatiaľ čo nariadenie EMIR sleduje všeobecný cieľ znižovania systémového rizika zvýšením bezpečnosti a efektívnosti centrálnych protistrán, súčasná iniciatíva má za cieľ vykonávať efektívnejší a účinnejší dohľad nad centrálnymi protistranami a na základe primeraného prístupu založeného na dôkladnom posúdení rizík znížiť zaťaženie účastníkov trhu vyplývajúce z regulačných nariadení a dodržiavania predpisov. Je to v súlade s programom Komisie pre lepšiu právnu úpravu. Táto iniciatíva posilní opatrenia dohľadu nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ (reaguje na ich rastúcu veľkosť, integráciu, koncentráciu a vzájomnú prepojenosť) a umožní orgánom EÚ lepšie monitorovať a zmierňovať riziká súvisiace s vystavením EÚ vplyvu centrálnych protistrán z tretích krajín. To pomôže ešte viac znížiť riziko nízkej pravdepodobnosti (ale veľmi vysokého vplyvu) rizika zlyhania centrálnej protistrany a posilniť celkovú stabilitu finančného systému EÚ ako celku. Rozšírený rámec dohľadu zlepší právnu a hospodársku istotu ako celok. Zatiaľ čo môžu existovať počiatočné hospodárske náklady spojené s rámcom, finančná kríza v rokoch 2007 – 2008 poskytuje rozsiahle empirické dôkazy o prínose predchádzania krízam prostredníctvom čo najúčinnejších možných opatrení dohľadu. Odhad nákladov súvisiacich s uprednostňovanými možnosťami predstavuje obmedzenia, keďže oba problémy sa týkajú dohľadu nad centrálnymi protistranami. Zatiaľ čo dodatočné náklady alebo reštrukturalizáciu nákladov pre orgány EÚ a vnútroštátne orgány (napr. dodatočné zdroje a úlohy) je možné kvantifikovať, vplyv na účastníkov trhu je menej priamy a bol by založený na hypotézach, ktoré by ich spochybnili. Okrem toho, keďže uprednostňovaná možnosť pre centrálne protistrany z tretích krajín je založená na kĺzavom rozsahu požiadaviek dohľadu, súvisiace náklady by boli špecifické pre centrálnu protistranu a záviseli by od vplyvu činností centrálnych protistrán, ktoré sú uznané alebo podliehajú dohľadu, na EÚ. Je však možné identifikovať zdroj potenciálnych nákladov alebo efektívnosti pre účastníkov trhu. Potenciál pre zjednodušenie právnych predpisov a zníženie nákladov Cieľom tejto iniciatívy je zefektívniť rámec dohľadu nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ a posilniť dohľad nad centrálnymi protistranami z tretích krajín. Centralizáciou dohľadu v rámci Európskeho mechanizmu dohľadu na úrovni EÚ odstraňuje táto iniciatíva zdvojenie úloh medzi vnútroštátnymi orgánmi. To by malo vytvoriť úspory z rozsahu na úrovni EÚ a znížiť potrebu vyčlenených zdrojov na vnútroštátnej úrovni. Pokiaľ ide o účastníkov trhu, centrálne protistrany by mali profitovať najmä zo zníženia administratívneho zaťaženia s jediným vstupným bodom pre cezhraničný dohľad na úrovni EÚ. Vplyv na účastníkov trhu (vrátane MSP) Pokiaľ ide o dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ, v rámci uprednostňovanej možnosti sa očakáva, že navrhované zmeny nebudú mať významný vplyv na náklady zúčtovania, či už pre zúčtovacích členov alebo ich klientov a nepriamych klientov. Na financovanie európskeho mechanizmu sa môže od centrálnych protistrán požadovať úhrada poplatkov za dohľad. Tieto poplatky by však boli primerané ich činnosti a predstavovali by len zanedbateľnú časť ich obratu. Hoci tieto náklady môžu byť prenesené na trh, predstavovali by minimálne náklady na prispôsobenie. Pokiaľ ide o dohľad nad centrálnymi protistranami z tretích krajín, náklady v rámci uprednostňovanej možnosti by väčšinou vznikli v prípade, že udelenie povolenia a usadenie v EÚ sa začne ako súčasť kĺzavého rozsahu požiadaviek dohľadu. Situácia pre centrálne protistrany Tier 1 a centrálne protistrany Tier 2 by sa s výnimkou požiadavky na umiestnenie priblížila situácii centrálnych protistrán usadených v EÚ, s obmedzenými poplatkami za dohľad na financovanie európskeho mechanizmu. Tým by vznikli pre účastníkov trhu iba obmedzené dodatočné náklady. Na vytvorenie a prevádzkovanie Európskeho mechanizmu dohľadu bude potrebný veľký počet zamestnancov, aby zaistili vykonávanie každodenného dohľadu nad 17 centrálnymi protistranami, ktoré sú v súčasnosti usadené v EÚ. Predpokladá sa, že nakoniec budú uznané všetky centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré žiadajú o uznanie, čo by znamenalo približne 40 protistrán z tretích krajín v rámci právomoci výkonného zasadnutia, a to buď nepriamo prostredníctvom monitorovania a výmeny informácií (t. j. centrálne protistrany Tier 1) alebo prostredníctvom priameho dohľadu nad centrálnymi protistranami Tier 2, ktoré predstavujú potenciálne významnejšie riziká. Vzhľadom na počet centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré majú byť kontrolované nepriamo alebo priamo, a vzhľadom na typ a zložitosť úloh, ktoré sa majú plniť pre centrálne protistrany Tier 1 a Tier 2, sa počet potrebných ekvivalentov na plný úväzok odhaduje približne na 49. Celkové dodatočné náklady súvisiace s uprednostňovanými možnosťami dohľadu nad centrálnymi protistranami by mali predstavovať približne 7 miliónov EUR ročne.

Okrem nákladov súvisiacich s dohľadom by sa väčšina nákladov, s ktorými by sa zúčtovacie protistrany (zúčtovací členovia a ich klienti) stretávali, týkala zavedenia požiadavky EÚ na udelenie povolenia a usadenie pre v podstate systémové centrálne protistrany Tier 2. Tieto náklady by sa riadili podľa právnych a operačných okolností, a ak neboli správne kalibrované, aj podľa rozštiepenia trhu a s tým súvisiacimi dôsledkami pre trhovú likviditu a ceny za vykonanie. Pozitívne alebo negatívne úpravy efektívnosti marže by vo veľkej miere záviseli od schopnosti účastníkov trhu nahradiť centrálne protistrany z tretích krajín centrálnymi protistranami usadenými v EÚ. Hnacie sily týchto nákladov sú podrobne uvedené v oddiele 5.3 správy o posúdení vplyvu, ktorá je súčasťou tohto návrhu. Politika umiestnenia, ktorá by nebola prispôsobená systémovému riziku centrálnej protistrany z tretej krajiny definovanému na základe objektívnych kritérií by okrem toho mohla mať vplyv na náklady zúčtovania, na prístup k nepriamemu zúčtovaniu pre klientov zúčtovacích členov (vrátane nefinančných protistrán a malých finančných protistrán), a teda vo všeobecnosti na schopnosť zabezpečovať riziká pre protistrany z EÚ. Napriek tomu je to potrebné zvážiť v porovnaní s výhodami spojenými s lepšou prevenciou proti krízam. Podniky, MSP a mikropodniky budú mať vo všeobecnosti prospech zo zvýšenej stability centrálnych protistrán a spojitosti ich kľúčových kritických funkcií v prípade, že by v budúcnosti došlo ku kríze, ktorá by im spôsobila ťažkosti alebo neúspech. Pravdepodobnosť takejto krízy by sa mala ďalej znižovať posilnením schopnosti príslušných orgánov v EÚ predchádzať vytváraniu systémového rizika v rámci centrálnych protistrán z EÚ a zmierňovať prenos negatívnych finančných ťažkostí prostredníctvom centrálnych protistrán z tretích krajín. V dôsledku toho ovplyvňuje finančný sektor potenciál negatívnych reťazových účinkov krízy, napr. horšia pripravenosť alebo kapacita bankového sektora na financovanie reálnej ekonomiky, recesie atď., ktorý má tendenciu výrazne ovplyvniť MSP a bude znížená aj ich schopnosť zabezpečiť financovanie. Okrem toho objasnením opatrení dohľadu nad centrálnymi protistranami z EÚ a tretích krajín a v spojení s nedávnou iniciatívou Komisie REFIT uvedenou v nariadení EMIR na zníženie nadmerných nákladov pre menšie protistrany by návrh mal pomôcť ďalej podporovať využívanie centrálneho zúčtovania a uľahčiť prístup malých a stredných podnikov k finančným nástrojom, a to buď na zaistenie ich transakcií alebo na investovanie. Návrh preto uľahčí ďalšie cezhraničné transakcie v rámci EÚ a podporí efektívny a konkurencieschopný trh centrálnych protistrán z EÚ, čím prispeje k cieľom únie kapitálových trhov. Vplyv na rozpočet EÚ Zmeny, ktoré sa predpokladajú pre dohľad nad centrálnymi protistranami z EÚ, by celkovo nemali vplyv na rozpočet EÚ, keďže všetky dodatočné náklady, ako napríklad dodatočné zdroje pre európsky mechanizmus, by boli kryté poplatkami za dohľad získanými od centrálnych protistrán. Takéto zmeny by však mali nakoniec priniesť prospech všetkým účastníkom trhu a členským štátom, pretože by mali viesť k bezpečnejšiemu trhu zúčtovania v rámci EÚ. Ďalšie zváženie finančného vplyvu posilňovania dohľadu nad centrálnymi protistranami usadenými v EÚ je uvedené v nižšie uvedených oddieloch. Zmeny, ktoré počítajú so zmiernením rizík, ktoré predstavujú centrálne protistrany z tretích krajín, by takisto nemali vplyv na rozpočet EÚ, pretože všetky dodatočné zdroje pre európsky mechanizmus by boli financované aj z výberu poplatkov za dohľad od centrálnych protistrán z tretích krajín. Pre EÚ by to však bolo prospešné, pretože by sa znížila pravdepodobnosť importu rizík finančnej stability dovnútra EÚ a zabezpečilo by sa, že protistrany z EÚ obchodujúce s centrálnymi protistranami z tretích krajín budú pôsobiť v bezpečnom prostredí, čím sa podporujú silné a stabilné globálne trhy. 3.5.Základné práva EÚ sa zaviazala dodržiavať prísne normy ochrany základných práv a je signatárom mnohých dohovorov o ľudských právach. V tejto súvislosti je nepravdepodobné, že návrh bude mať priamy vplyv na tieto práva, ako je uvedené v hlavných dohovoroch OSN o ľudských právach, v Charte základných práv Európskej únie, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou zmlúv EÚ, a v Európskom dohovore o ľudských právach (ECHR). 4.VPLYV NA ROZPOČET Predpokladá sa, že zmeny plánované na zvýšenie dohľadu nad centrálnymi protistranami EÚ a na zmiernenie rizík, ktoré predstavujú centrálne protistrany z tretích krajín, nemajú vplyv na rozpočet EÚ. Možné dodatočné úlohy vyplývajúce pre ESMA, ako je spracovanie registrácie centrálnych protistrán z tretích krajín a priebežný dohľad nad nimi, by mohli viesť k potrebe zvýšenia plánovaných zdrojov ESMA. Všetky dodatočné náklady pre rozpočet EÚ by však zmiernili prostredníctvom mechanizmov na zvýšenie financovania Európskeho mechanizmu, ako je napríklad výber poplatkov od centrálnych protistrán so sídlom EÚ a centrálnych protistrán z tretích krajín, nad ktorými by mal priamy dohľad. Finančný a rozpočtový vplyv návrhu je uvedený v legislatívnom finančnom výkaze, ktoré je prílohou tohto návrhu. 5.ĎALŠIE PRVKY 5.1.Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a predkladania správ Návrh obsahuje požiadavku, v ktorej sa uvádza, že by sa malo vykonať hodnotenie nariadenia EMIR v celom jeho rozsahu s osobitným zameraním na efektívnosť a účinnosť navrhovaných opatrení dohľadu pri plnení pôvodného cieľa nariadenia EMIR – zvýšiť finančnú stabilitu. Hodnotenie by preto malo zvážiť všetky aspekty nariadenia EMIR, najmä tieto: ·počet centrálnych protistrán, ktoré začali proces ozdravenia alebo riešenia krízových situácií; ·koľkokrát príslušné vnútroštátne orgány použili mechanizmus riešenia sporov; ·počet kontrol na mieste v prípade centrálnych protistrán z tretích krajín; ·počet uznaných centrálnych protistrán z tretích krajín;

·počet porušení podmienok rovnocennosti a/alebo uznania centrálnymi protistranami z tretích krajín; ·odhadované náklady pre protistrany z EÚ. V zásade by sa toto hodnotenie malo vykonať najmenej päť rokov od uplatnenia týchto zmien. Hodnotenie by sa malo zamerať na zhromažďovanie informácií od všetkých príslušných zainteresovaných strán, najmä od centrálnych protistrán, zúčtovacích členov, nefinančných protistrán, malých finančných protistrán a vo všeobecnosti od klientov a nepriamych klientov zúčtovacích členov. Informácie sa takisto budú vyžadovať od ESMA, ako aj od vnútroštátnych orgánov a centrálnych bánk. Štatistické údaje pre analýzu by sa mali vyžiadať od ESMA. 5.2.Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu 5.2.1.Vytvorenie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán v rámci rady orgánov dohľadu ESMA Zmeny s cieľom špecifikovať vzťah medzi výkonným zasadnutím centrálnych protistrán a radou orgánov dohľadu ESMA (články 4, 6, 40, 42, 43 nariadenia o ESMA) V článku 1 ods. 1 sa do článku 4 nariadenia o ESMA zavádza nový odsek 4 s cieľom stanoviť vymedzenie pojmu centrálnej protistrany, ktoré by zodpovedalo vymedzeniu pojmu podľa nariadenia EMIR. V článku 1 ods. 2 sa do článku 6 nariadenia o ESMA vkladá nový bod 1a s cieľom zriadiť na výkonnom zasadnutí (výkonné zasadnutie centrálnych protistrán) v rámci orgánu ESMA radu orgánov dohľadu v oblasti dohľadu nad centrálnymi protistranami z Únie a tretích krajín. V článku 1 ods. 4 sa do článku 40 ods. 1 nariadenia o ESMA vkladá nový bod f) s cieľom stanoviť, že vedúci a dvaja riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán sú nehlasujúcimi členmi rady orgánov dohľadu ESMA. V článku 1 ods. 5 sa mení prvý pododsek článku 42 nariadenia o ESMA s cieľom zabezpečiť, aby predseda, hlasujúci členovia rady orgánov dohľadu, vedúci a dvaja riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán konali nezávisle a objektívne v záujme Únie. V článku 1 ods. 6 sa mení článok 43 ods. 1 nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť rozdiel medzi úlohami rady orgánov dohľadu a úlohami výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. Článok 1 ods. 6 takisto nahrádza článok 43 odsek 8 nariadenia o ESMA s cieľom doplniť, že rada orgánov dohľadu vykonáva právomoc nad výkonným riaditeľom po dohode s výkonným zasadnutím centrálnych protistrán. Zmeny s cieľom zriadiť organizáciu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán (nové články 44a až 44c nariadenia o ESMA) Článkom 1 ods. 7 sa vkladajú nové články 44a, 44b a 44c ako súčasť nového oddielu 1A kapitoly III nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť, ako bude rada orgánov dohľadu na výkonnom zasadnutí (výkonné zasadnutie centrálnych protistrán) organizovaná v rámci ESMA. V novom oddiele 1A sa stanovuje zloženie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, jeho úlohy a rozhodovacie právomoci na zaistenie koherentného prístupu dohľadu v celej EÚ, primeranej úrovne odborných znalostí, ako aj rýchleho a účinného rozhodovacieho procesu v súvislosti s dohľadom nad centrálnymi protistranami. V novom článku 44a sa stanovuje, že rada orgánov dohľadu na svojom výkonnom zasadnutí centrálnych protistrán sa skladá: i) zo stálych členov vrátane hlasujúceho nezávislého vedúceho a dvoch hlasujúcich riaditeľov a nehlasujúcich zástupcov ECB a Komisie; a ii) z členov stanovených pre každú centrálnu protistranu vrátane zástupcu príslušného orgánu členského štátu, v ktorom je usadená centrálna protistrana, ktorí budú mať hlasovacie právo, a zástupcu príslušnej emisnej centrálnej banky (emisných centrálnych bánk), ktorý nemá hlasovacie právo. Stáli členovia by sa mali zúčastňovať na všetkých stretnutiach výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. Osobitní členovia centrálnych protistrán by sa mali zúčastňovať, ak je to pre centrálne protistrany potrebné a vhodné a pod ich dohľadom. Vedúci môže prizvať aj ďalších členov súčasného kolégia orgánov dohľadu podľa článku 18 nariadenia EMIR a zástupcov orgánov centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré uznal ESMA, ako pozorovateľov s cieľom zabezpečiť, aby názory ostatných príslušných orgánov boli výkonným zasadnutím centrálnych protistrán dostatočne zohľadnené. Prítomnosť nezávislých stálych členov a osobitných členov centrálnych protistrán by mala zabezpečiť, aby rozhodnutia prijaté na výkonnom zasadnutí centrálnych protistrán boli konzistentné, vhodné a primerané v celej EÚ a aby príslušné vnútroštátne orgány, emisné centrálne banky a pozorovatelia boli zapojení do rozhodovacieho procesu v otázkach týkajúcich sa centrálnej protistrany usadenej v členskom štáte. Pri rozhodovaní o centrálnej protistrane z tretej krajiny, by sa na rozhodovacom procese mali zúčastňovať len stáli členovia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a príslušné centrálne banky emitujúce meny Únie. V novom článku 44b sa stanovuje, že výkonné zasadnutie centrálnych protistrán bude vykonávať zoznam špecifických úloh, ktoré mu boli pridelené podľa nariadenia EMIR s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu, ako aj finančnú stabilitu Únie a členských štátov. Ak nie je uvedené inak, odkazy na ESMA uvedené v zmenách k nariadeniu EMIR v tomto návrhu preto odkazujú na výkonné zasadnutie centrálnych protistrán. Stanovuje sa v ňom tiež, že výkonné zasadnutie centrálnych protistrán má špecializovaných pracovníkov a primerané zdroje, aby sa zaručila jeho autonómia, nezávislosť a primerané fungovanie. V novom článku 44c sa stanovuje, že s cieľom zaručiť rýchly a účinný rozhodovací proces, bude výkonné zasadnutie centrálnych protistrán prijímať svoje rozhodnutia jednoduchou väčšinou svojich členov v súlade s hlasovacími právami stanovenými v novom článku 44a ods. 1 a že v prípade rovnosti hlasov má rozhodujúci hlas vedúci. Zmeny s cieľom stanoviť zodpovednosť a nezávislosť členov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán (nový článok 48a a články 49 a 50 nariadenia o ESMA) Článok 1 ods. 8 nahrádza názov oddielu 3 kapitoly III nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť požiadavky, ktoré sa uplatňujú na vedúceho a dvoch riaditeľov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. V článku 1 ods. 9 sa vkladá nový článok 48a, ktorým sa stanovuje vymenovanie a úlohy vedúceho a riaditeľov výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. V článku 48a ods. 2 sa stanovuje, že vedúci a dvaja riaditelia sú vymenovaní na základe zásluh, zručností, vedomostí o zúčtovaní, záležitostiach po uzavretí obchodu a finančných záležitostiach a na základe skúseností súvisiacich s dohľadom a reguláciou centrálnych protistrán s cieľom zabezpečiť primeranú úroveň odbornosti na základe otvoreného výberového konania. V článku 48a ods. 4 sa uvádza, že Komisia predloží Európskemu parlamentu na schválenie návrh na vymenovanie kandidátov. Po schválení návrhu Európskym parlamentom Rada prijme vykonávacie rozhodnutie, ktorým sa vymenúva vedúci a dvaja riaditelia. Zapojenie spoluzákonodarcov do postupu vymenovania zabezpečí transparentnosť a demokratickú kontrolu. Okrem toho sa v článku 48a ods. 5 stanovuje, že Rada môže na návrh Komisie schválený Európskym parlamentom prijať vykonávací akt na odvolanie vedúceho alebo riaditeľov za určitých podmienok, aby zaručila ich zodpovednosť voči Európskemu parlamentu a Rade a chránila práva inštitúcií Únie.

V článku 1 ods. 10 sa mení článok 49 nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť, že vedúci a riaditelia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán musia konať nezávisle a objektívne v záujme Únie. V článku 1 ods. 11 sa mení článok 50 nariadenia o ESMA s cieľom zaistiť, aby Európsky parlament a Rada mohli na účely zabezpečenia demokratickej zodpovednosti vyzvať vedúceho výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, aby na požiadanie urobil vyhlásenie. Vedúci výkonného zasadnutia centrálnych protistrán je navyše povinný písomne informovať Európsky parlament o hlavných činnostiach výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, ak o to Európsky parlament požiadal, a na báze ad hoc predkladať všetky relevantné informácie požadované Európskym parlamentom. Zmeny s cieľom špecifikovať vzájomné pôsobenie medzi výkonným zasadnutím centrálnych protistrán a úlohami výkonného riaditeľa ESMA, stanoviť rozpočet a služobné tajomstvo (články 53, 63 a 70 nariadenia o ESMA) V článku 1 ods. 12 sa mení článok 53 nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť vzájomné pôsobenie medzi výkonným zasadnutím centrálnych protistrán a úlohami výkonného riaditeľa ESMA. V článku 1 ods. 12 písm. a) sa mení odsek 2 článku 53 s cieľom špecifikovať, že výkonný riaditeľ zohľadní usmernenie výkonného zasadnutia centrálnych protistrán pre vykonávanie ročného pracovného programu ESMA pod kontrolou riadiacej rady. V článku 1 ods. 12 písm. b) sa mení odsek 4 článku 53 s cieľom stanoviť, že výkonný riaditeľ musí pri príprave viacročného pracovného programu získať pre úlohy, za ktoré zodpovedá, súhlas výkonného zasadnutia centrálnych protistrán, a to pred jeho postúpením riadiacej rade. V článku 1 ods. 12 písm. c) sa mení odsek 7 článku 53, ktorým sa od výkonného riaditeľa pri príprave návrhu správy o činnosti ESMA požaduje získanie súhlasu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán na úlohy, za ktoré zodpovedá, a to pred jeho postúpením riadiacej rade. V článku 1 ods. 13 sa do článku 63 nariadenia o ESMA vkladá nový odsek 1a, ktorý stanovuje, že výdavky a poplatky súvisiace s úlohami výkonného zasadnutia centrálnych protistrán musí byť možné vo výkaze odhadov ESMA samostatne identifikovať. Výkonné zasadnutie centrálnych protistrán schvaľuje návrh vypracovaný výkonným riaditeľom týkajúci sa týchto výdavkov a poplatkov ešte pred prijatím výkazu odhadov. V článku 1 ods. 14 sa mení odsek 1 článku 70 nariadenia o ESMA s cieľom stanoviť, že členovia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán podliehajú požiadavkám služobného tajomstva podľa článku 339 ZFEÚ a príslušných ustanovení právnych predpisov Únie, a to aj potom, ako ich povinnosti prestali platiť. Zmeny s cieľom zlepšiť schopnosť ESMA zhromažďovať informácie (článok 35 nariadenia o ESMA) Článok 1 ods. 3 nahrádza šiesty odsek článku 35 nariadenia o ESMA tak, že keď od príslušných orgánov alebo iných subjektov v členskom štáte nie sú k dispozícii úplné informácie, môže ESMA požiadať o informácie priamo od oprávnenej alebo uznanej centrálnej protistrany, oprávneného centrálneho depozitára cenných papierov a oprávneného obchodného miesta. ESMA informuje príslušné orgány o takýchto žiadostiach. 5.2.2.Dohľad nad centrálnymi protistranami usadenými v Únii Zmeny podmienok a postupov pre udeľovanie povolenia centrálnym protistranám usadeným v EÚ (články 17, 18, 19, 20 a 21 nariadenia EMIR) Postup pri udeľovaní a zamietnutí povolenia V článku 2 ods. 2 sa mení odsek 3 článku 17 nariadenia EMIR tak, aby príslušný orgán posúdil úplnosť žiadosti centrálnej protistrany po konzultácii s orgánom ESMA a aby ESMA a kolégium boli informované o všetkých ďalších informáciách, ktoré orgán dostal ohľadom žiadosti. Predseda kolégia a jeho zloženie Článok 2 ods. 3 mení článok 18 nariadenia EMIR s cieľom objasniť rozdelenie zodpovednosti medzi orgány v rámci kolégia. V novom článku 18 ods. 1 sa stanovuje, že kolégiu predsedá a riadi ho vedúci zasadnutia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. V novom písmene a) v článku 18 ods. 2 nariadenia EMIR sa stanovuje, že namiesto orgánu ESMA sa na stretnutí kolégia zúčastňujú stáli členovia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán. Nové písmeno c) v článku 18 ods. 2 nariadenia EMIR podľa potreby pridáva ECBv súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 k príslušným orgánom zodpovedným za dohľad nad zúčtovacími členmi centrálnych protistrán, ktoré sú usadené v troch členských štátoch s najväčšími príspevkami do fondu pre zlyhanie centrálnej protistrany uvedeným v článku 42 na súhrnnej báze počas obdobia jedného roka. Stanovisko kolégia V článku 2 ods. 4 sa mení článok 19 ods. 3 nariadenia EMIR vzhľadom na hlasovacie práva členov kolégia s cieľom stanoviť, aby stáli členovia výkonného zasadnutia centrálnych protistrán mali každý jeden hlas s výnimkou nehlasujúceho zástupcu Komisie. Odobratie povolenia V článku 2 ods. 5 sa mení článok 20 ods. 6 nariadenia EMIR s cieľom zaistiť, aby príslušný orgán centrálnej protistrany odoslal orgánu ESMA a členom kolégia svoj plne odôvodnený návrh rozhodnutia o odobratí povolenia. Preskúmanie a hodnotenie V článku 2 ods. 6 písm. a) a b) sa nahrádzajú odseky 1 a 3 článku 21 nariadenia EMIR týkajúce sa preskúmania a hodnotenia oprávnených centrálnych protistrán. V novom článku 21 ods. 1 sa stanovuje, že preskúmanie a hodnotenie dodržiavania zhody centrálnych protistrán s nariadením EMIR vykonávané príslušným orgánom sa vykonáva v spolupráci s orgánom ESMA. V novom článku 21 ods. 3 sa stanovuje, že ESMA stanoví intervaly a hĺbku takéhoto preskúmania a hodnotenia, a zabezpečí, aby boli zamestnanci ESMA vyzvaní na účasť na všetkých kontrolách na mieste. Vyžaduje sa takisto, aby príslušný orgán postúpil orgánu ESMA všetky informácie, ktoré dostáva od centrálnej protistrany, a aby príslušný orgán požadoval všetky informácie, o ktoré sa usiluje ESMA a ktoré nemôže získať od príslušnej centrálnej protistrany.

Zmeny týkajúce sa udeľovania povolení pre centrálne protistrany usadené v EÚ a dohľadu nad nimi (nové články 21a, 21b a 21c nariadenia EMIR) V článku 2 ods. 7 sa do nariadenia EMIR vkladajú nové články 21a, 21b a 21c s cieľom stanoviť úlohu výkonného zasadnutia centrálnych protistrán vo vzťahu k udeľovaniu povolenia pre centrálne protistrany a dohľadu nad nimi a s cieľom objasniť rozdelenie zodpovedností medzi orgány. Zatiaľ čo príslušné vnútroštátne orgány naďalej vykonávajú svoje súčasné povinnosti v oblasti dohľadu podľa nariadenia EMIR, na získanie určitých rozhodnutí na podporu konvergencie dohľadu Únie nad centrálnymi protistranami sa vyžaduje predchádzajúci súhlas ESMA a v prípade potreby príslušnej emisnej centrálnej banky. V novom článku 21a sa stanovuje, že príslušné orgány pripravia konečné návrhy rozhodnutí a predložia ich vopred na schválenie orgánu ESMA v prípade rozhodnutí týkajúcich sa prístupu k centrálnej protistrane, prístupu na miesto obchodovania, udeľovania povolenia centrálnej protistrane, rozšírenia činností a služieb centrálnej protistrany, kapitálových požiadaviek, odobratia povolenia, preskúmania a hodnotenia, zainteresovaných strán a členov s oprávneným majetkom, informácií pre príslušné orgány, preskúmania modelov, stresového testovania a spätného testovania a schválenia dohôd o interoperabilite. Iné rozhodnutia týkajúce sa uplatňovania článku 22 v súvislosti s požiadavkami stanovenými pre centrálne protistrany a dohody o interoperabilite v hlavách IV a V nariadenia EMIR budú tiež podliehať predchádzajúcemu schváleniu ESMA. Ak ESMA navrhne zmeny niektorých konečných návrhov rozhodnutí príslušného orgánu, takéto rozhodnutia budú prijaté až po ich zmene podľa požiadaviek ESMA. Ak ESMA namieta proti niektorým konečným návrhom rozhodnutí príslušného orgánu, tieto rozhodnutia sa neprijmú. Nový článok 21a zavádza aj mechanizmus riešenia sporov v prípade nezhody medzi ESMA a príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. Ak príslušný orgán nesúhlasí so zmenami alebo námietkami ESMA proti niektorým konečným návrhom rozhodnutí príslušného orgánu, záležitosť bude postúpená rade orgánov dohľadu ESMA na vydanie konečného rozhodnutia. V novom článku 21a sa nakoniec stanovuje, že ESMA môže prijať individuálne rozhodnutie o účastníkovi finančného trhu, ak príslušné vnútroštátne orgány odmietajú stanovisko alebo žiadosti ESMA. Podobne je potrebný predchádzajúci súhlas príslušných emisných centrálnych bánk pri niektorých rozhodnutiach plánovaných príslušnými vnútroštátnymi orgánmi z dôvodu potenciálnych rizík, ktoré by mohlo predstavovať zlyhanie centrálnej protistrany pre vymedzenie a vykonávanie menovej politiky Únie a podporu plynulého fungovania platobných systémov. Zatiaľ čo sa mandáty centrálnych bánk a orgánov dohľadu môžu prekrývať, existuje možnosť nesúladu, keď opatrenia týkajúce sa dohľadu ovplyvňujú kľúčové povinnosti centrálnych bánk v oblastiach, ako sú cenová stabilita, menová politika a platobné systémy. V novom článku 21b sa uvádzajú úlohy príslušnej emisnej centrálnej banky s cieľom stanoviť rozdelenie zodpovedností medzi orgány, najmä ak sa vzťahujú na dohody o platbách a vysporiadaní centrálnej protistrany a na súvisiace riziko likvidity. Postupy riadenia transakcií denominovaných v mene emisnej centrálnej banky. V novom článku 21b sa stanovuje, že príslušné orgány musia získať súhlas príslušných emisných centrálnych bánk na rozhodnutia týkajúce sa udelenia povolenia centrálnej protistrane, rozšírenia činností a služieb centrálnej protistrany, odobratia povolenia, požiadaviek na maržu, kontroly rizika likvidity, požiadaviek na kolaterál, vyrovnania a schvaľovania dohôd o interoperabilite. V prípade, že príslušná emisná centrálna banka vznesie námietky proti návrhom rozhodnutí príslušného orgánu v týchto oblastiach, tieto rozhodnutia sa neprijmú. V prípade, že príslušná emisná centrálna banka navrhne zmeny návrhov rozhodnutí príslušného orgánu v týchto oblastiach, tieto rozhodnutia sa prijmú iba v pozmenenom znení. V novom článku 21c sa stanovuje, že centrálne protistrany usadené v členských štátoch a centrálne protistrany z tretích krajín platia poplatky za úlohy týkajúce sa dohľadu a administratívne úlohy ESMA za i) žiadosti o udelenie povolenia uvedené v článku 17, ii) žiadosti o uznanie podľa článku 25 a iii) ročné poplatky spojené s úlohami, za ktoré nesie zodpovednosť ESMA. Komisia v delegovanom akte ďalej špecifikuje druhy poplatkov, záležitosti, za ktoré sa platia poplatky, výšku poplatkov a spôsob, akým majú platiť oprávnené a žiadajúce centrálne protistrany Únie, uznané centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré nie sú systémovo dôležité (centrálne protistrany Tier 1) a uznané centrálne protistrany, ktoré sú systémovo dôležité alebo sa pravdepodobne stanú systémovo dôležitými pre finančnú stabilitu Únie alebo jedného alebo viacerých jej členských štátov (centrálne protistrany Tier 2). Tieto poplatky za dohľad umožnia financovať úlohy výkonného zasadnutia centrálnych protistrán a umožnia ESMA plniť si svoje povinnosti. Zmeny týkajúce sa spolupráce medzi orgánmi (článok 24 nariadenia EMIR) V článku 2 ods. 8 sa mení článok 24 nariadenia EMIR s cieľom pridať potenciálne nepriaznivé účinky na prenos menovej politiky a plynulé fungovanie platobných systémov k mimoriadnym situáciám, v prípade ktorých musí príslušný orgán centrálnej protistrany alebo akýkoľvek iný orgán, bez zbytočného odkladu, informovať ESMA, kolégium, príslušných členov ESCB a iné príslušné orgány. 5.2.3.Centrálne protistrany z tretích krajín Počas piatich rokov od prijatia nariadenia EMIR rapídne vzrástla veľkosť a rozsah objemu činností centrálnych protistrán v EÚ a vo svete. Centrálne zúčtovanie nadobudlo význam pre úrokové a úverové deriváty. Rýchlo sa rozširujúca úloha centrálnych protistrán v globálnom finančnom systéme neodráža iba zavedenie povinností centrálneho zúčtovania v rámci rôznych tried aktív, ale aj nárast dobrovoľného využívania centrálneho zúčtovania v prostredí rastúceho povedomia o výhodách centrálneho zúčtovania medzi účastníkmi trhu. Nariadenie EMIR už vyžaduje, aby boli niektoré úrokové deriváty a swapy na kreditné zlyhanie centrálne zúčtované v súlade s podobnými požiadavkami v iných krajinách G20. Pravidlá bankového kapitálu boli takisto zmenené, aby stimulovali centrálne zúčtovanie a z bilaterálneho zúčtovania vytvorili relatívne drahšiu možnosť, hoci bilaterálne transakcie podliehajú od marca 2017 dodatočným požiadavkám na kolaterál. V dôsledku toho zúčtovanie vzrástlo, teraz sa však sústreďuje na relatívne obmedzený počet globálnych centrálnych protistrán. V súčasnosti je podľa ustanovení EMIR o rovnocennosti uznaných 28 centrálnych protistrán z tretích krajín. O uznanie požiadalo ďalších 12 centrálnych protistrán z 10 jurisdikcií a teraz čakajú na rozhodnutie Komisie o rovnocennosti ich regulačných režimov a režimov dohľadu. Zmeny s cieľom zlepšiť uplatňovanie rovnocennosti režimov centrálnych protistrán z tretích krajín (článok 25 ods. 6 nariadenia EMIR) Komisia, s cieľom umožniť uznanie centrálnych protistrán so sídlom v tretích krajinách, bude prostredníctvom rozhodnutí o rovnocennosti naďalej rozhodovať o tom, či právny rámec a rámec dohľadu tretích krajín spĺňa požiadavky nariadenia EMIR. Tento návrh potvrdzuje, že Komisia môže podrobiť stanovenie rovnocennosti ďalším podmienkam. Článok 2 ods. 9 písm. e) vkladá nové odseky 6a a 6b, aby Komisia v prípade potreby mohla prostredníctvom delegovaného aktu špecifikovať kritériá, ktoré sa majú použiť pri jej hodnotení udelenia rovnocennosti režimom centrálnych protistrán z tretích krajín. Nový odsek 6b v článku 25 ods. 6 nariadenia EMIR ukladá ESMA povinnosť monitorovať vývoj v oblasti regulácie a dohľadu v režimoch centrálnej protistrany z tretích krajín, ktoré Komisia považovala za rovnocenné. Zmeny týkajúce sa uznania centrálnych protistrán z tretích krajín (článok 6 ods. 2, nové odseky 2a, 2b a 2c v článku 25 a nový článok 25a nariadenia EMIR) Väčšia transparentnosť V záujme zlepšenia transparentnosti pre zainteresované strany a verejnosť ako celok sa mení nariadenie EMIR s cieľom objasniť registráciu centrálnych protistrán poskytnutím podrobnejších informácií vo verejnom registri ESMA [článok 2 ods. 1 mení článok 6 ods. 2 písm. b)]. Do návrhu pre uznané centrálne protistrany z tretích krajín neboli zavedené žiadne ďalšie požiadavky. Klasifikácia centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré nie sú systémovo dôležité (Tier 1), a centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré sú systémovo dôležité (Tier 2) Vzhľadom na globálny nárast zúčtovania a koncentrácie rizika v obmedzenom počte globálnych centrálnych protistrán je potrebné zaviesť diferenciáciu podľa typu centrálnej protistrany z tretej krajiny uznanej podľa nariadenia EMIR. Tento návrh preto vyžaduje, aby ESMA pri posudzovaní žiadosti o uznanie zvážil stupeň systémového rizika, ktoré predstavuje centrálna protistrana z tretej krajiny. Na dosiahnutie tohto cieľa a na zavedenie primeraného uplatňovania požiadaviek je potrebné rozlišovať medzi centrálnymi protistranami s nižším rizikom a centrálnymi protistranami, ktoré sú alebo budú systémovo dôležité pre Úniu alebo jeden či viac jej členských štátov. To odráža skutočnosť, že nie všetky centrálne protistrany z tretích krajín majú rovnaký systémový význam. Ten bude závisieť od ich rozsahu a typu zúčtovaných transakcií, ako aj od objemu ich zúčtovacej činnosti. Napríklad relatívne malá centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorá zúčtováva len obmedzený počet zmlúv, ktoré sú napríklad denominované v miestnej mene, bude objektívne predstavovať menej obáv a menšie riziko pre finančný systém Únie než centrálna protistrana z tretej krajiny, ktorá zúčtováva značné objemy zmlúv, ktoré sú denominované v mene Únie. Preto sa navrhuje, aby mal ESMA právomoc rozlišovať medzi centrálnymi protistranami, ktoré sú alebo pravdepodobne budú systémovo dôležité, a tými, ktoré nie sú. Centrálne protistrany z tretích krajín, ktoré ESMA určil za systémovo nedôležité alebo ktoré sa pravdepodobne nestanú systémovo dôležitými pre Úniu a členské štáty, sa označujú ako „Tier 1“ (článok 2 ods. 9 písm. a) vkladá písm. e) do článku 25 ods. 2 nariadenia EMIR). Tieto centrálne protistrany Tier 1 budú aj naďalej podliehať súčasným opatreniam a podmienkam pre rozhodnutia o rovnocennosti tretích krajín, ktoré prijala Komisia a ktoré umožnia ESMA uznať jednotlivé centrálne protistrany z tretích krajín. Orgánu ESMA budú uložené aj nové povinnosti týkajúce sa dohľadu nad týmito uznanými centrálnymi protistranami Tier 1.

Na rozdiel od centrálnych protistrán Tier 1 bude ESMA takisto schopný určiť inú kategóriu centrálnych protistrán z tretích krajín, ktoré sa v blízkej budúcnosti budú považovať za systémovo dôležité alebo sa pravdepodobne stanú systémovo dôležitými pre finančnú a ekonomickú stabilitu Únie a členských štátov (tzv. „centrálne protistrany Tier 2“). Toto je stanovené v článku 2 ods. 9 písm. c), ktorý do článku 25 nariadenia EMIR vkladá nový odsek 2a. Na to, aby mohol ESMA určiť, či je centrálna protistrana z tretej krajiny centrálnou protistranou „Tier 2“, sú stanovené štyri objektívne kritériá (nový článok 25 ods. 2a): i) povaha, veľkosť a zložitosť podnikania centrálnej protistrany z tretej krajiny; ii) účinok, ktorý by malo zlyhanie alebo rozpad centrálnej protistrany z tretej krajiny na kritické trhy, finančné inštitúcie alebo širší finančný systém a na finančnú stabilitu EÚ; iii) štruktúra členstva centrálnej protistrany z tretej krajiny v oblasti zúčtovania a iv) vzťah centrálnej protistrany z tretej krajiny, vzájomné závislosti alebo iné vzájomné pôsobenie s ostatnými infraštruktúrami finančných trhov. Tieto kritériá bude musieť Komisia ďalej špecifikovať v delegovanom akte (druhý pododsek článku 25 ods. 2a) do šiestich mesiacov od prijatia nariadenia. Dôsledkom toho, že ESMA určil centrálnu protistranu z tretej krajiny ako centrálnu protistranu Tier 2, je to, že táto centrálna protistrana môže byť uznaná a schválená na poskytovanie zúčtovacích služieb alebo činností v Únii len vtedy, ak spĺňa ďalšie podmienky. Tieto podmienky sú nevyhnutné na zohľadnenie dodatočných obáv, ktoré vznikajú v súvislosti s finančnou stabilitou Únie a jedným alebo viacerými členskými štátmi. Centrálne protistrany, ktoré už boli uznané v súčasnom režime nariadenia EMIR, sa budú aj naďalej uznávať ako centrálne protistrany „Tier 1“, kým ESMA nestanoví, či sú takéto centrálne protistrany z tretej krajiny centrálnymi protistranami „Tier 2“. Proporcionálne požiadavky na systémovo dôležité centrálne protistrany Tier 2 z tretích krajín Dodatočné požiadavky, ktoré musia systémovo dôležité centrálne protistrany z tretích krajín splniť, sú štyri [pozri článok 2 ods. 9 písm. b)]: i) nepretržitý súlad s príslušnými a potrebnými prudenciálnymi požiadavkami platnými pre centrálne protistrany z EÚ. Tieto požiadavky sa týkajú kapitálových požiadaviek, požiadaviek na riadenie vnútornej organizácie, riadenia podnikania, marží, fondu pre prípad zlyhania, finančných zdrojov, likvidity, investícií, stresových testov, zúčtovania a interoperability. V súčasnosti sú uvedené v článku 16 a v hlavách IV a V nariadenia EMIR; ii) písomné potvrdenie – do 180 dní – od príslušných emisných centrálnych bánk EÚ, že centrálna protistrana z tretej krajiny spĺňa všetky požiadavky uložené týmito centrálnymi bankami. Tieto dodatočné požiadavky by centrálne banky uložili pri plnení svojich úloh v oblasti menovej politiky. Napríklad by mohli zahŕňať dodatočné požiadavky na riešenie rizík v oblasti likvidity, platieb alebo dohôd o vyrovnaní v Únii alebo v členských štátoch. Konkrétne by sa mohli týkať dostupnosti a špecifického typu kolaterálu v rámci centrálnej protistrany, úrovne všetkých „zrážok“ uplatňovaných na kolaterál, investičnej politiky alebo kolaterálnej segregácie, dostupnosti dohôd o likvidite medzi zúčastnenými centrálnymi bankami, potenciálneho vplyvu činností centrálnej protistrany a dôsledkov ich možného rozpadu alebo zlyhania pre finančný systém a stabilitu Únie. iii) aby mohol ESMA vykonávať svoje nové právomoci v oblasti dohľadu, musí existovať aj písomný súhlas centrálnej protistrany z tretej krajiny, že ESMA môže mať prístup ku všetkým informáciám, ktoré má centrálna protistrana, a na požiadanie môže vstupovať do všetkých jej obchodných priestorov. Samozrejme to musí byť možné uplatniť v tretej krajine a malo by byť k dispozícii právne stanovisko, ktoré to potvrdzuje; iv) centrálna protistrana z tretej krajiny by mala mať všetky potrebné postupy a opatrenia, aby mohla splniť prvú a tretiu podmienku uvedenú vyššie. Keďže vyššie uvedené požiadavky sa musia uplatňovať primeraným spôsobom, návrh zavádza systém, podľa ktorého sa môže centrálna protistrana tretej krajiny naďalej spoliehať na pravidlá a požiadavky vo svojej vlastnej krajine. Tento nový systém porovnateľného dodržiavania predpisov – ktorý je v súlade s normami FSB a odráža podobný systém uplatňovaný orgánmi USA – sa opiera o jednoduchý postup, podľa ktorého môže centrálna protistrana tretej krajiny požiadať ESMA o porovnanie požiadaviek nariadenia EMIR a štandardov dohľadu EÚ pre centrálne protistrany s centrálnymi protistranami z tretích krajín. Ak sú porovnateľné, ESMA môže určiť, že uplatňovanie niektorých alebo všetkých platných požiadaviek, ako aj príslušné presadzovanie dohľadu v tejto tretej krajine poskytuje porovnateľný výsledok s uplatňovaním nariadenia EMIR a upustí od uplatňovania príslušného ustanovenia nariadenia EMIR. Tento prístup výrazne zníži akékoľvek zaťaženie vyplývajúce z dvojitého uplatňovania pravidiel a požiadaviek. Od Komisie sa bude vyžadovať, aby prijala delegovaný akt s cieľom špecifikovať podrobnosti o hodnotení, ktoré uskutočňuje ESMA (nový článok 25a). Vzhľadom na rastúcu koncentráciu zúčtovacích služieb v obmedzenom počte globálnych centrálnych protistrán a zvýšené riziko, ktoré táto koncentrácia spôsobuje, niektoré centrálne protistrany môžu mať osobitný systémový význam pre finančný systém EÚ. Pri určovaní toho, či centrálna protistrana z tretej krajiny má alebo pravdepodobne bude mať dôležitú systémovú dôležitosť, ESMA môže takisto po dohode s príslušnou centrálnou bankou(ami) EÚ určiť, že riziká, ktoré tento subjekt predstavuje pre finančnú stabilitu Únie alebo pre jeden alebo viaceré členské štáty, sú také veľké, že dokonca ani systém úplného uplatňovania EMIR na túto centrálnu protistranu z tretej krajiny nestačí na dostatočné zmiernenie takýchto rizík a že by sa preto nemal uznávať. Pri takomto rozhodnutí, ktoré vyzýva na zabezpečenie finančnej stability v EÚ, ktoré nie je možné riešiť prostredníctvom procesu uznávania centrálnych protistrán z tretích krajín, sa navrhuje, aby ESMA po dohode s príslušnými centrálnymi bankami EÚ mohla odporučiť Komisii, že táto centrálna protistrana by nemala byť uznaná. Na základe toho je Komisia oprávnená rozhodnúť, že táto centrálna protistrana by nemala byť uznaná, a ak chce poskytovať služby zúčtovania v Únii, mala by byť oprávnená a usadená v jednom z členských štátov (nový odsek 2c) článku 25). Zmeny na posilnenie priebežného dohľadu nad centrálnymi protistranami z tretích krajín po uznaní (články 25 ods. 5, 25 ods. 6, 25 ods. 7, nové články 25b až 25m nariadenia EMIR) Dohľad ESMA nad centrálnymi protistranami z tretích krajín Navrhuje sa rozšírenie právomocí ESMA s cieľom reagovať na nedostatky pri uplatňovaní systému rovnocennosti a uznávania systému nariadenia EMIR pri dohľade nad centrálnymi protistranami z tretích krajín. Tým sa zabezpečí riešenie ťažkostí, s ktorými sa ESMA stretáva pri prístupe k informáciám z centrálnej protistrany, vykonávaní kontrol centrálnej protistrany na mieste a zdieľaní informácií s príslušnými regulačnými orgánmi EÚ, orgánmi dohľadu a centrálnymi bankami. Minimalizuje sa tak riziko, že postupy centrálnej protistrany a/alebo úpravy modelov riadenia rizík nebudú zaznamenané, čo má významné dôsledky na finančnú stabilitu subjektov EÚ. Za druhé, toto bude reakcia na možný nesúlad medzi cieľmi dohľadu a centrálnou bankou v rámci kolégií v kontexte centrálnych protistrán z tretích krajín, na ktorých sa zúčastňujú orgány mimo EÚ. Nakoniec sa treba zaoberať zmenou pravidiel a/alebo regulačného rámca centrálnej protistrany v tretej krajine, ktorá by mohla negatívne ovplyvniť regulačné výsledky alebo výsledky týkajúce sa dohľadu. Znamená to, že medzi EÚ a tretími krajinami centrálnych protistrán sa zabezpečia rovnaké podmienky a odstráni sa priestor pre regulačnú arbitráž alebo arbitráž dohľadu. Nové právomoci ESMA týkajúce sa vykonávania dohľadu nad uznanými centrálnymi protistranami Tier 1 a Tier 2 sú stanovené v novom článku 25b (pozri nižšie). Rozšírené vykonávanie súčasného režimu uznávania

Článok 2 ods. 9 písm. c) nahrádza článok 25 ods. 5 nariadenia EMIR s cieľom špecifikovať, že ESMA musí aspoň raz za dva roky preskúmať uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny, ktorá rozšírila svoje činnosti a služby v Únii. Ustanovenia týkajúce sa zrušenia uznania centrálnej protistrany z tretej krajiny boli presunuté do nových článkov 25m a 25n (viď nižšie). Článok 2 ods. 9 písm. f) nahrádza prvú vetu článku 25 ods. 7 nariadenia EMIR tak, aby stanovil, že dohody o spolupráci medzi ESMA a príslušnými orgánmi ekvivalentných režimov tretích krajín v rámci centrálnej protistrany musia byť účinné v praxi. Článkom 2 ods. 9 písm. g) sa mení článok 25 ods. 7 písm. d) s cieľom špecifikovať, že postupy týkajúce sa koordinácie činností dohľadu by mali zahŕňať súhlas orgánov tretích krajín s cieľom umožniť vyšetrovanie a kontroly na mieste v súlade s článkami 25d a 25e tohto návrhu. V článku 25 ods. 7 písm. g) sa vkladá aj nové písmeno e), v ktorom sa stanovuje, že dohody o spolupráci medzi ESMA a príslušnými orgánmi rovnocenných režimov tretích krajín v rámci centrálnej protistrany musia špecifikovať postupy potrebné na účinné monitorovanie vývoja v oblasti regulácie a dohľadu v tretej krajine. Nová úloha ESMA a príslušných emisných centrálnych bánk pri dohľade nad uznanými centrálnymi protistranami z tretích krajín V článku 2 ods. 10 nariadenia EMIR sa vkladajú nové články 25b až 25n s cieľom udeliť ESMA nové právomoci na dohľad nad uznanými centrálnymi protistranami Tier 1 a Tier 2 z tretích krajín s cieľom posilniť monitorovanie a presadzovanie trvalého dodržiavania požiadaviek EMIR zo strany centrálnych protistrán z tretích krajín. Zároveň sa stanovuje zapojenie príslušných emisných centrálnych bánk do uznávania centrálnych protistrán z tretích krajín a dohľadu nad nimi vo vzťahu k finančným nástrojom denominovaným v menách Únie, ktoré sú do značnej miery zúčtovávané v centrálnych protistranách so sídlom mimo Únie, s cieľom zmierniť riziká pre vnútorný trh Únie a finančnú stabilitu Únie alebo jedného či viacerých jej členských štátov. Nový článok 25b poskytuje ESMA nové právomoci na zabezpečenie trvalého súladu centrálnych protistrán Tier 1 a Tier 2 z tretích krajín. Odsek 1 nového článku 25b stanovuje, že ESMA je zodpovedný za nepretržitý dohľad nad priebežným súladom centrálnych protistrán Tier 2 s prudenciálnymi požiadavkami stanovenými v článku 16 a hlavách IV a V nariadenia EMIR. ESMA bude okrem toho vyžadovať potvrdenie od každej centrálnej protistrany Tier 2, že v súlade s druhým pododsekom článku 25b ods. 1 aspoň raz ročne plní všetky ostatné dodatočné požiadavky dohľadu stanovené v článku 25 ods. 2b. Príslušné emisné centrálne banky takisto bezodkladne upozornia ESMA, pokiaľ sa domnievajú, že centrálna protistrana Tier 2 už nespĺňa podmienky stanovené v článku 25 ods. 2b písm. b). Odsek 2 nového článku 25b stanovuje, že ESMA získa súhlas príslušných emisných centrálnych bánk pred prijatím rozhodnutí týkajúcich sa požiadaviek na marže, kontroly rizika likvidity, požiadaviek na kolaterál, zúčtovania a schvaľovania dohôd o interoperabilite. V prípade, že príslušné emisné centrálne banky vydajú námietky proti návrhu rozhodnutia, ESMA ho neprijme. V prípade, že príslušne emisné centrálne banky navrhnú zmeny návrhu rozhodnutia, ESMA ho môže prijať len v znení zmien. Odsek 3 nového článku 25b stanovuje, že ESMA vykonáva svoje posúdenie odolnosti uznaných centrálnych protistrán voči nepriaznivým trhovým podmienkam v súlade so spoločnými metodikami stanovenými v článku 32 ods. 2 nariadenia o ESMA. V novom článku 25c sa stanovuje, že žiadosť alebo rozhodnutie ESMA môže vyžadovať, aby centrálna protistrana z tretej krajiny a spriaznené tretie strany poskytli všetky potrebné informácie, aby mohol ESMA vykonať svoje povinnosti podľa nariadenia EMIR. V novom článku 25d sa stanovuje, že rozhodnutie ESMA môže vyžadovať, aby sa centrálna protistrana Tier 2 z tretej krajiny podrobila všeobecnému vyšetrovaniu. V novom článku 25e sa stanovuje, že rozhodnutie ESMA môže vyžadovať, aby sa centrálna protistrana Tier 2 z tretej krajiny podrobila kontrolám na mieste. ESMA by mal oznámiť svoj úmysel uskutočniť kontrolu na mieste príslušným orgánom tretej krajiny. Tieto orgány sa môžu takisto zúčastniť na kontrole. Emisné centrálne banky by mali byť pozvané, aby sa zúčastnili na takýchto kontrolách na mieste. Nové články 25f a 25i stanovujú procesné pravidlá vrátane dodržiavania práva na obhajobu v prípade vážnych náznakov prípadných porušení zo strany centrálnych protistrán z tretích krajín, aby poskytli všetky potrebné informácie alebo aby sa podrobili všeobecným vyšetrovaniam a kontrolám na mieste. V článku 2 ods. 13 sa do nariadenia EMIR vkladá nová príloha III, v ktorej sa uvádza zoznam možných porušení zo strany centrálnej protistrany z tretej krajiny vrátane: i) porušenia týkajúceho sa kapitálových požiadaviek; ii) porušenia týkajúceho sa organizačných požiadaviek alebo konfliktov záujmov; iii) porušenia týkajúceho sa operačných požiadaviek; iv) porušenia týkajúceho sa transparentnosti a dostupnosti informácií; a v) porušenia týkajúceho sa prekážok v činnostiach dohľadu. Nový článok 25g stanovuje pokuty v prípade zistených porušení zo strany centrálnych protistrán z tretích krajín. Článok 2 ods. 13 vkladá do nariadenia EMIR novú prílohu IV, v ktorej sa uvádza zoznam priťažujúcich a zmierňujúcich faktorov určitých možných porušení zo strany centrálnej protistrany z tretej krajiny. Nový článok 25h stanovuje účinné a primerané penále, ktoré sa majú uložiť rozhodnutím ESMA o centrálnych protistranách z tretích krajín v určitých situáciách. Je možné uložiť sankcie na ukončenie porušovania, poskytnutie informácií alebo podriadenie vyšetrovaniam alebo kontrolám. V novom článku 25j sa stanovuje, že ESMA zverejňuje za určitých podmienok všetky prípady, keď boli centrálnym protistranám z tretích krajín uložené pokuty alebo pravidelné platby penále. Nový článok 25k stanovuje, že Súdny dvor preskúma každé rozhodnutie orgánu ESMA, ktorým sa ukladajú pokuty alebo pravidelné penále za centrálne protistrany z tretích krajín. Nový článok 25l splnomocňuje Komisiu prijímať delegované akty s cieľom zohľadniť vývoj na finančných trhoch v súvislosti s opatreniami na zmenu prílohy IV k nariadeniu EMIR. V novom článku 25m v nariadení EMIR sa stanovuje, že ESMA čiastočne alebo v celom rozsahu odoberie rozhodnutie o uznaní centrálnej protistrany z tretej krajiny, ak sú splnené určité podmienky. V novom článku 25n sa stanovuje, že ESMA prijme jedno alebo viacero rozhodnutí, keď zistí, že centrálna protistrana Tier 2 z tretej krajiny sa dopustila porušenia, vrátane požiadavky, aby centrálna protistrana ukončila porušovanie, pokuty, verejné oznámenia a stiahnutie uznania zo strany centrálnej protistrany.

5.2.4.Prudenciálne požiadavky platné pre centrálne protistrany Zmeny týkajúce sa potvrdenia modelov a parametrov (článok 49 nariadenia EMIR) Doteraz článok 49 okrem nezávislého potvrdenia, ktorý má získať centrálna protistrana, vyžadoval dve samostatné potvrdenia vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže a ESMA o významných zmenách modelov a parametrov prijatých na výpočet požiadaviek na maržu centrálnej protistrany, príspevkov z fondu pohľadávok, požiadaviek na kolaterál a iných mechanizmov kontroly rizika. V článku 2 ods. 11 písm. b) sa do článku 49 nariadenia EMIR vkladajú nové odseky 1a, 1b, 1c, 1d, 1e a 1f s cieľom objasniť podmienky, za ktorých môže centrálna protistrana získať validáciu významných zmien prijatých modelov a parametrov. Podľa odseku 1a je potvrdenie zo strany vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže dostatočné, pretože článok 2 ods. 7 zavádza nový článok 21a do nariadenia EMIR, ktorý vyžaduje predchádzajúci súhlas ESMA s rozhodnutím o validácii zo strany vnútroštátnych orgánov hospodárskej súťaže podľa článku 49 nariadenia EMIR. Preto už nie je potrebné samostatné potvrdenie zo strany ESMA. Ak centrálna protistrana plánuje prijať akúkoľvek významnú zmenu modelov a parametrov, musí požiadať príslušný orgán o potvrdenie tejto zmeny. Príslušný orgán po porade s ESMA vykoná hodnotenie rizika centrálnej protistrany a predloží správu kolégiu, ktoré potom prijme väčšinové stanovisko. Po prijatí takéhoto stanoviska príslušný orgán informuje centrálnu protistranu o tom, či bolo potvrdenie udelené alebo zamietnuté. Nové odseky navyše poskytujú právny základ pre predbežné prijatie významnej zmeny modelov alebo parametrov v prípade potreby. V článku 2 ods. 11 písm. a) sa zodpovedajúcim spôsobom mení článok 49 ods. 1 nariadenia EMIR a zrušuje sa požiadavka dvoch validácií. Prijaté modely a parametre zostávajú predmetom stanoviska kolégia v súlade s postupom definovaným v uvedenom článku. Posledný pododsek pozmeneného článku 49 ods. 1 stanovuje, že ESMA odovzdá informácie o výsledkoch stresových testov nielen európskym orgánom dohľadu, ale aj ESCB a Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií, aby im umožnil posúdiť vystavenie finančných podnikov zlyhaniu centrálnych protistrán. 5.2.5.Prechodné ustanovenia Zmeny s cieľom stanoviť prechodné opatrenia, ktoré umožnia preskúmanie rozhodnutí o uznaní prijatých pred nadobudnutím účinnosti (článok 89 nariadenia EMIR) V článku 2 ods. 12 sa do článku 89 vkladá nový odsek, ktorým sa stanovujú určité prechodné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa po nadobudnutí účinnosti delegovaného aktu stanovujúceho kritériá na určenie centrálnej protistrany Tier 2, ako sa uvádza v druhom pododseku článku 25 ods. 2a, uplatňoval nový článok 25 ods. 2 písm. e) a článok 25 ods. 2a. V článku 2 ods. 12 sa takisto stanovuje, že ESMA preskúma rozhodnutia o uznaní centrálnych protistrán z tretích krajín prijaté pred nadobudnutím účinnosti tohto návrhu. V novom ustanovení sa uvádza, že toto preskúmanie sa uskutoční do 12 mesiacov od nadobudnutia účinnosti delegovaného aktu, v ktorom sa uvádzajú kritériá na určenie, či centrálna protistrana tretej krajiny je, alebo sa pravdepodobne stane, systémovo dôležitou pre finančnú stabilitu Únie alebo pre jeden či viacero členských štátov. 2017/0136 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1095/2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 648/2012, pokiaľ ide o postupy udeľovania povolení a orgány zúčastňujúce sa na udeľovaní povolení centrálnym protistranám a požiadavky na uznanie centrálnej protistrany z tretej krajiny EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 požaduje, aby štandardizované zmluvy o mimoburzových derivátoch boli zúčtované prostredníctvom centrálnej protistrany v súlade s podobnými požiadavkami v ostatných krajinách G20. V uvedenom nariadení sa zaviedli aj prísne požiadavky na prudenciálne, organizačné a obchodné správanie centrálnych protistrán a stanovili sa opatrenia o ich prudenciálnom dohľade s cieľom minimalizovať riziká pre používateľov centrálnej protistrany a posilniť finančnú stabilitu.

(2)Od prijatia nariadenia (EÚ) č. 648/2012 veľkosť a rozsah objemu činností centrálnej protistrany v Únii a vo svete rýchle rástli. Rozšírenie činnosti centrálnej protistrany má v nasledujúcich rokoch pokračovať zavedením dodatočných zúčtovacích povinností a nárastu dobrovoľného zúčtovania protistranami, ktoré nepodliehajú zúčtovacej povinnosti. Návrh Komisie zo 4. mája 2017 , ktorým sa má cieleným spôsobom zmeniť nariadenie (EÚ) č. 648/2012 s cieľom zlepšiť jeho účinnosť a proporcionalitu, vytvorí ďalšie stimuly pre centrálne protistrany, aby protistranám ponúkli centrálne zúčtovanie derivátov a uľahčili prístup zúčtovania pre malé finančné a nefinančné protistrany. Hlbšie a integrovanejšie kapitálové trhy vyplývajúce z únie kapitálových trhov (CMU) ešte viac zvýšia potrebu cezhraničného zúčtovania v Únii, čím sa prehĺbi význam a vzájomná prepojenosť centrálnych protistrán v rámci finančného systému. (3)Počet centrálnych protistrán, ktoré sú v súčasnosti usadené v Únii a oprávnené podľa nariadenia (EÚ) č. 648/2012, zostáva relatívne obmedzený, vzhľadom na stav ku 17. júnu 2017. 28 centrálnych protistrán z tretích krajín bolo uznaných podľa ustanovení o rovnocennosti uvedeného nariadenia, čo im umožňuje ponúkať svoje služby aj zúčtovacím členom a obchodným miestam usadeným v Únii . Zúčtovacie trhy sú dobre integrované v celej Únii, ale sú vysoko koncentrované v niektorých triedach aktív a sú navzájom veľmi úzko prepojené. Koncentrácia rizika spôsobuje nízku pravdepodobnosť zlyhania centrálnej protistrany, ale potenciálne mimoriadne vysoký vplyv. V súlade s konsenzom skupiny G20 prijala Komisia v novembri 2016 návrh nariadenia o obnovení a uznesení centrálnej protistrany s cieľom zabezpečiť, aby boli orgány primerane pripravené riešiť zlyhávajúcu centr