Komisia bude naďalej monitorovať širokú škálu zmien v oblasti hospodárskej a sociálnej politiky. Zatiaľ čo správy o jednotlivých krajinách pokrývajú širšie spektrum otázok a výziev, ktoré majú hospodársky a sociálny význam pre členské štáty, odporúčania pre jednotlivé krajiny sú užšie zamerané, aby usmerňovali a viedli reformné úsilie. Zároveň je zaistená náležitá diferenciácia medzi členskými štátmi v závislosti od povahy a rozsahu výziev, ktorým čelia. Prejavuje sa to v počte odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ako aj v miere ich konkrétnosti.

Odporúčania pre jednotlivé krajiny stanovujú ciele politiky na nasledujúcich 12 až 18 mesiacov. S cieľom zvýšiť angažovanosť vo vzťahu k reformám a prispieť k ich lepšiemu vykonávaniu Komisia v roku 2015 zaviedla cielenejší prístup, v rámci ktorého sa výrazne znížil počet odporúčaní. Odporúčania sa tak týkajú len kľúčových prioritných otázok makroekonomického a sociálneho charakteru, ktoré si vyžadujú okamžitú pozornosť členských štátov. Odporúčania tiež kladú dôraz na želaný výsledok, namiesto toho, aby predpisovali spôsob, akým ho dosiahnuť, aby sa tak členským štátom poskytlo usmernenie, no zároveň ponechal potrebný priestor na manévrovanie. V odporúčaniach na rok 2016 sa tento prístup potvrdzuje. Zároveň je v nich zohľadnený intenzívny dialóg s ostatnými inštitúciami EÚ a vnútroštátnymi orgánmi a zainteresovanými stranami, ktorý sa uskutočnil po uverejnení správ o jednotlivých krajinách vo februári 2016.

Európsky semester 2016 je prvý politický cyklus, v rámci ktorého Komisia predložila odporúčania pre eurozónu spolu s ročným prieskumom rastu. Tie následne prijala Rada pred prijatím odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Päť odporúčaní sa zameriava na politické opatrenia pre eurozónu v oblasti štrukturálnych reforiem, fiškálnej politiky a finančných trhov. Tie poslúžili ako súdržné kritériá pri príprave odporúčaní pre jednotlivé krajiny a zabezpečili tak lepšiu integráciu rozmeru eurozóny do vnútroštátnych politík a reforiem. Odporúčania pre jednotlivé krajiny navrhnuté Komisiou sú tak zamerané na podporu realizácie odporúčaní pre eurozónu. Týka sa to najmä odporúčaní súvisiacich s celkovými zámermi fiškálnej politiky, prebytkami bežného účtu, nesplácanými úvermi a rámcami pre platobnú neschopnosť.

Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) sú ďalším významným zdrojom podpory investícií zo strany EÚ, pričom do roku 2020 majú v ich rámci plánované investície EÚ zamerané na stimulovanie tvorby pracovných miest a rastu dosiahnuť 454 miliárd EUR. Vzhľadom na ukončenie predchádzajúcej generácie programov koncom roka 2015 dôjde v roku 2016 k zrýchleniu realizácie programov EŠIF na roky 2014 – 2020. Komisia bude spolu s členskými štátmi vykonávanie týchto programov podrobne sledovať.

Európsky fond pre strategické investície (EFSI) začína dosahovať výsledky v praxi. Európska investičná banka (EIB) zatiaľ v rámci EFSI schválila financovanie 57 projektov v celkovej výške 7,8 miliardy EUR. Nové projekty na financovanie sa vyberajú každý mesiac. Z projektov, ktoré boli zatiaľ schválené, sa asi polovica zameriava na podporu energie z obnoviteľných zdrojov, efektívnosť pri používaní energie a zdrojov a iné investície, ktoré prispievajú k rastu s nízkymi emisiami oxidu uhličitého. Ďalšie sa týkajú výskumu a vývoja a priemyselnej inovácie, digitálnej a sociálnej infraštruktúry, dopravy, ako aj prístupu menších podnikov k financovaniu. Európsky investičný fond (EIF) schválil viac než 165 dohôd o financovaní malých a stredných podnikov, pričom celková výška financovania v rámci EFSI dosiahla 3,4 miliardy EUR. Profitovať by z toho malo približne 136 000 malých a stredných podnikov a podnikov so strednou trhovou kapitalizáciou. Očakáva sa, že tieto operácie spolu podnietia investície v celkovej výške 82,1 miliardy EUR.

Kvalifikovaná pracovná sila je kľúčová pre zaistenie konkurencieschopnosti EÚ na celosvetovej úrovni, podporu sociálneho začlenenia a zachovanie vysokej životnej úrovne. Kvalifikovanejšia pracovná sila by zvýšila produktivitu. Vyšší rast produktivity by zase umožnil zvýšenie miezd a kúpnej sily Európanov. Treba urýchlene prijať opatrenia, ktorými sa zaistí, aby pracovná sila v EÚ disponovala zručnosťami, ktoré jej umožnia držať krok s rýchlo sa meniacim trhom práce. Zatiaľ čo niektorí zamestnávatelia majú problém nájsť zamestnancov s náležitou kvalifikáciou, viac než štyri milióny mladých ľudí sú stále bez práce. Zosúladenie dnešných a budúcich potrieb vo svete práce je komplexnou výzvou, ktorá má zásadný význam aj vzhľadom na demografický vývoj.

Vysoký prílev utečencov a migrantov počas uplynulého roka má pre EÚ viaceré sociálne a hospodárske dôsledky. Z krátkodobého hľadiska by si mal prílev utečencov vyžiadať dodatočné verejné výdavky a zvýšiť domáci dopyt, čo by malo mať pozitívny vplyv na HDP. Strednodobý účinok na zamestnanosť a rast závisí od úspešnej integrácie utečencov na trhu práce a ich sociálneho začlenenia, a to aj prostredníctvom vzdelávacej podpory.

Kríza preverila sociálne modely a tieto modely treba modernizovať a posilniť, a to kombináciou správnych prvkov flexibility a bezpečnosti vrátane udržateľných spôsobov návratu a integrácie do sveta práce. Hoci počet zamestnaných stúpol od roku 2013 o viac než 5,5 milióna osôb a nezamestnanosť výrazne klesá na najnižšie úrovne za posledné roky, väčšina členských štátov stále čelí vážnym dôsledkom krízy. Dlhodobá nezamestnanosť je naďalej vysoká – dlhodobo nezamestnaných je v EÚ 10,5 milióna osôb – a 122 miliónov ľudí je ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením. Reálny príjem domácností na osobu v eurozóne je stále nižší než v roku 2008. Perspektívne si navyše dôsledky starnutia obyvateľstva vyžadujú ďalšiu modernizáciu v oblasti dlhodobej starostlivosti, dôchodkov a zdravotnej starostlivosti, ktorá bude zahŕňať nielen rozsah ich poskytovania, ale aj ich financovanie. V snahe riešiť niektoré z týchto otázok a prispieť ku konvergencii s členskými štátmi, ktoré dosahujú v tejto oblasti najlepšie výsledky, Komisia iniciovala prácu na vytvorení európskeho pilieru sociálnych práv, ktorý je súčasťou širšieho úsilia o vytvorenie prehĺbenej a spravodlivejšej hospodárskej a menovej únie.

Na posilnenie oživenia a zvýšenie dlhodobého rastového potenciálu hospodárstiev EÚ treba rýchlejšie napredovať v zavádzaní štrukturálnych reforiem, ako aj zaistiť ich primeranú postupnosť. To platí obzvlášť vzhľadom na pretrvávajúce dôsledky hospodárskej krízy, nepriaznivé demografické trendy a relatívne nízky rast produktivity. Komisia opakovane zdôraznila, že na podporenie dôvery a posilnenie oživenia hospodárstva je potrebné využiť všetky nástroje politiky – menové, fiškálne aj štrukturálne. Svoje úsilie zamerala na podporu vzostupnej konvergencie medzi členskými štátmi s cieľom stimulovať tvorbu pracovných miest a znižovanie chudoby a sociálneho vylúčenia. Keďže samotná akomodačná menová politika nemôže viesť k udržateľnému a vyváženému rastu a fiškálny priestor je v mnohých členských stále obmedzený, štrukturálne reformy majú kľúčový význam pre modernizáciu hospodárstva a dosiahnutie radu cieľov stanovených v zmluvách EÚ, ktoré kombinujú vyvážený a udržateľný rast, plnú zamestnanosť a sociálny pokrok. Dobre navrhnuté a v správnom poradí zavádzané reformy môžu mať vďaka zvýšeniu produktivity značný vplyv na potenciálny rast hospodárstva a posilnenie jeho adaptačnej kapacity zo strednodobého hľadiska. Ich krátkodobý vplyv na rast možno maximalizovať, keď rýchle zavedenie reforiem vedie k posilneniu dôvery a keď sú tieto reformy kombinované s doplnkovými opatreniami na podporu domáceho dopytu, najmä investíciami.

Európske hospodárstvo zaznamenáva mierne oživenie a domáce zdroje rastu musia postupne začať zohrávať primárnu úlohu. Hospodársku produkciu, ktorá bola stimulovaná najmä súkromnou spotrebou, podporili v poslednom čase nízke ceny ropy, priaznivé podmienky financovania a nízky výmenný kurz eura. Keďže tieto priaznivé faktory môžu čoskoro pominúť, je nevyhnutné stimulovať ďalšie domáce zdroje rastu, a to najmä produktívne investície v súlade s Investičným plánom pre Európu, ktoré môžu zvýšiť dopyt v súčasnosti a ponuku v budúcnosti. Investície zo súkromných aj verejných zdrojov sú v porovnaní s úrovňami spred krízy naďalej nízke, no situácia sa postupne zlepšuje a trend sa celkom jasne obracia. Na dosiahnutie ďalšieho pokroku treba prekonať kombináciu slabého dopytu, vysokého súkromného dlhu, nepriaznivého podnikateľského prostredia v niektorých krajinách a celkovo stále krehkej dôvery v súkromnom sektore.

Komisia spolu s ostatnými inštitúciami EÚ tvrdo pracuje na vytvorení vhodných rámcových podmienok pre zamestnanosť a rast na európskej úrovni. Vykonávanie pracovného programu Komisie na rok 2016 napreduje. V nadchádzajúcich týždňoch Komisia vydá hodnotenie pokroku dosiahnutého pri realizácii Investičného plánu pre Európu, únie kapitálových trhov, digitálneho jednotného trhu a stratégie jednotného trhu, ktoré všetky zohrávajú zásadnú úlohu pri stimulovaní tvorby pracovných miest a rastu. Úsilie vynakladané na úrovni EÚ je podporované programom lepšej právnej regulácie. Na úrovni jednotlivých členských štátoch síce došlo k pokroku, no tento pokrok zostáva naďalej nevyrovnaný. Je na členských štátoch, aby vykonali opatrenia, ktoré im odporučila Rada, a zlepšili tak situáciu svojich vlastných hospodárstiev, ako aj hospodárstva Európskej únie ako celku.

Podpora investícií, uskutočnenie štrukturálnych reforiem a zachovanie zodpovednej politiky verejných financií majú zásadný význam pre udržanie hospodárskeho oživenia v Európe a pre modernizáciu európskych ekonomík. Tieto tri oblasti, v ktorých by sa mali prijať prioritné opatrenia, – tzv. účinný trojuholník – boli potvrdené v ročnom prieskume rastu na rok 2016 a sú základom odporúčaní pre jednotlivé krajiny a rozhodnutí v rámci Paktu stability a rastu, ktoré dnes Komisia predkladá. Tento balík opatrení vychádza z posúdenia národných programov, ktoré predložili členské štáty v marci a apríli 2016 v rámci európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík, a zahŕňa údaje z najnovšej hospodárskej prognózy Komisie. Komisia súbežne s týmto balíkom začína formálne konzultácie so zmluvnými stranami Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii týkajúce sa transpozície rozpočtovej dohody.

V porovnaní s minulým rokom je existencia ekonomických nerovnováh konštatovaná v menšom počte členských štátov, a to v dôsledku zjednodušenia kategorizácie nerovnováh a cielenejšiemu dohľadu v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. V prípade šiestich členských štátov, ktoré sa podrobili hĺbkovému preskúmaniu, sa dospelo k záveru, že v nich na účely postupu pri makroekonomickej nerovnováhe neexistujú žiadne nerovnováhy. V prípade siedmich členských štátov sa konštatovalo, že v nich naďalej existujú nerovnováhy, a v prípade ďalších šiestich členských štátov, že v nich existujú nadmerné nerovnováhy. Pokiaľ ide o Chorvátsko a Portugalsko, v ktorých existujú nadmerné nerovnováhy, Komisia v marci oznámila, že vzhľadom na úroveň ambícií ich národných programov reforiem opätovne preskúma svoje hodnotenie. Na základe posúdenia politických záväzkov týchto dvoch členských štátov dospela Komisia k záveru, že v tejto fáze nie je potrebné pristúpiť k ďalším opatreniam v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe, ak tieto krajiny rýchlo a v plnej miere uskutočnia reformy stanovené v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, ktoré im boli adresované.

Členské štáty minulý rok pokročili pri uskutočňovaní reforiem, ale tempo tohto pokroku sa musí zrýchliť. Celkovo členské štáty dosiahli určitý obmedzený pokrok pri riešení problémov identifikovaných v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny vydaných v roku 2015. Pokrok tak v priebehu uplynulého roka zostal na podobnej úrovni ako rok predtým. Vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny sa v rôznych oblastiach politiky líši. Môže to byť spôsobené zložitosťou reforiem, ktoré sa majú vykonať, ako sú napríklad reformy trhov práce a trhov s produktmi, dôchodkových systémov a bankových sektorov. K najvýraznejšiemu pokroku došlo, pokiaľ ide o odporúčania v oblastiach finančných služieb a aktívnych politík trhu práce. Naopak väčší pokrok sa dal očakávať pri vytváraní priaznivého regulačného prostredia pre podnikanie a zamestnanosť, zvyšovaní účasti žien na trhu práce a odstraňovaní prekážok v sektore služieb. Výraznejší pokrok vo vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny dosiahli členské štáty, v ktorých existujú nerovnováhy, než členské štáty, v ktorých nerovnováhy neexistujú, čo je pravdepodobne spôsobené silnejšou potrebou uskutočniť reformy, intenzívnejším politickým dialógom a v niektorých prípadoch reakciou na väčší tlak trhu.

Inštitúcie EÚ poskytli pomoc pri riadení európskeho semestra. Európsky parlament prijal uznesenia k trom samostatným správam o európskom semestri, ktoré sa týkali ročného prieskumu rastu na rok 2016, zamestnanosti a sociálnych aspektov a správy jednotného trhu. Pred prijatím odporúčaní pre eurozónu a ich schválením Európskou radou vo februári sa v Rade v rôznych zloženiach uskutočnili podrobné diskusie. Európska rada schválila 17. marca prioritné oblasti politiky ročného prieskumu rastu a uviedla, že členské štáty premietnu uvedené priority do svojich nadchádzajúcich národných programov reforiem a programov stability alebo konvergenčných programov.

Na dosiahnutie úspechu je dôležité, aby do prípravy a vykonávania reforiem boli na všetkých úrovniach zapojení sociálni partneri. Zapojenie sociálnych partnerov na európskej úrovni je ustálenou praxou, zatiaľ čo na úrovni členských štátov stále existuje určitý priestor na zvýšenie účasti sociálnych partnerov na príprave reforiem. Komisia neustále vyzýva členské štáty, aby pri príprave svojich národných programov úzko konzultovali s národnými sociálnymi partnermi. Členské štáty konzultovali národné reformné programy s národnými sociálnymi partnermi a niektoré z nich Komisii predložili ich stanoviská.

Skutočná demokratická legitimita a zodpovednosť sú kľúčové pre posilnenie angažovanosti v procese európskeho semestra. Dialóg s vnútroštátnymi aktérmi (vlády, parlamenty, sociálni partneri, občianska spoločnosť) a Európskym parlamentom sa v kľúčových bodoch procesu semestra značne zintenzívnil, a to na technickej aj politickej úrovni. Skoré zverejnenie správ o jednotlivých krajinách poskytlo viac času na podrobné diskusie pred uverejnením návrhov odporúčaní pre jednotlivé krajiny Komisiou. Členské štáty takisto do procesu čoraz viac zapájajú národné parlamenty a sociálnych partnerov. Úloha národných parlamentov by sa mala ešte viac posilniť rozšírením vzájomných kontaktov v rámci diskusie o odporúčaniach pre jednotlivé krajiny adresovaných členským štátom a v rámci rozpočtového postupu. V priebehu roka sa Komisia aktívne zapájala do vnútroštátnych debát na politickej aj technickej úrovni. Tieto kontakty sa zintenzívnili pred uverejnením správ o jednotlivých krajinách, národných programov a dnešného balíka.

Program na podporu štrukturálnych reforiem umožní mobilizovať technickú podporu pre široké spektrum kľúčových oblastí reforiem. V prípade všeobecnej administratívnej reformy sa môže podpora poskytnúť napríklad na zlepšenie správy vecí verejných, efektívnosti a kvality vrátane opatrení na boj proti korupcii a podvodom. Podpora v oblasti fiškálnej politiky by mohla napríklad zahŕňať pomoc pri zlepšovaní riadenia verejných financií, ako aj podporu na zaistenie účinnejšieho výberu daní a príspevkov na sociálne zabezpečenie. V rámci reformy podnikateľského prostredia by sa pomoc mohla využiť v procese zjednodušovania regulačného systému a pri zavádzaní politík na podporu inovácie, podnikania, priamych zahraničných investícií a vývozu. Podpora v oblasti finančných trhov môže zahŕňať pomoc pri príprave a vykonávaní právnych predpisov upravujúcich platobnú neschopnosť fyzických a právnických osôb a sekuritizačné rámce v kontexte únie kapitálových trhov. Technická pomoc v súvislosti s reformami v oblastiach pracovného trhu a sociálnej politiky by sa mohla využiť napríklad na zvýšenie efektivity a účinnosti systémov sociálneho zabezpečenia vzhľadom na riziká, pokiaľ ide o ich dlhodobú udržateľnosť.

Účinné vykonávanie reforiem je tiež podporené zavedením poskytovania technickej pomoci službou na podporu štrukturálnych reforiem, ktorá bola nedávno zriadená v rámci Komisie. Na základe skúseností s podporou poskytovanou Cypru a Grécku bol v novembri minulého roka predložený legislatívny návrh na financovanie technickej pomoci pre členské štáty, ktoré o ňu požiadajú. V súčasnosti sa o tomto návrhu rokuje so spoluzákonodarcami. Navrhnutý program na podporu štrukturálnych reforiem bude predstavovať osobitný nástroj EÚ na poskytovanie komplexnej a cielenej podpory členským štátom, ktoré o ňu požiadajú, s cieľom pomôcť im pri príprave a vykonávaní inštitucionálnych, štrukturálnych a administratívnych reforiem.

V súčasnosti už existuje explicitné prepojenie medzi použitím rozpočtu EÚ v členských štátoch a podporou reforiem politiky. V súlade s právnym rámcom, ktorý sa vzťahuje na európske štrukturálne a investičné fondy, musia byť programy spolufinancované z týchto fondov na obdobie rokov 2014 – 2020 zamerané na riešenie všetkých príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. Operačné programy sa uviedli do úzkeho súladu s minulými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a ich schválenie bolo podmienené vykonaním určitého počtu reforiem (ex ante kondicionality), aby sa uľahčilo využívanie a zvýšila účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov. Komisia bude pokrok na ceste k dosiahnutiu dohodnutých cieľov dôkladne monitorovať a do roku 2017 o ňom podá správu. Má tiež v úmysle diskutovať s členskými štátmi o účinnosti programovania na podporu reforiem, aby sa postupne zaistil plný súlad s ustanoveniami upravujúcimi makroekonomickú podmienenosť v kontexte európskych štrukturálnych a investičných fondov. S členskými štátmi bude podrobnejšie diskutovať o ich potrebách v oblasti technickej pomoci a zaistí, aby sa suma 5 miliárd EUR, ktorá je v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov vyčlenená na budovania administratívnych kapacít, použila na podporu nevyhnutných reforiem.

Vyvíjajú sa ďalšie nástroje na porovnávanie medzi jednotlivými krajinami. Referenčné porovnávanie a používanie najlepších postupov môžu podporiť konvergenciu. Komisia začína postupne navrhovať referenčné hodnoty a krížové skúmanie naprieč oblasťami politiky a tematickými oblasťami v snahe podporiť spoločné chápanie problémov a opatrení prijatých v reakcii na ne, ako aj zlepšiť vykonávanie reforiem. V rámci rôznych zložení Rady sa už na politickej úrovni a na úrovni výborov uskutočnili, resp. začali viesť viaceré užitočné diskusie, ktoré sa v nasledujúcom kole európskeho semestra ešte rozšíria. Analýzy založené na porovnávaní medzi jednotlivými krajinami sa tak stali dôležitým nástrojom, ktorý Komisia využíva pri politickom poradenstve poskytovanom v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny a ktorý uľahčuje transparentnú diskusiu o najlepších postupoch a výsledkoch v rôznych oblastiach politiky. Komisia vychádza zo skúseností, ktoré získali členské štáty EÚ v rámci európskeho semestra, aj pri posilňovaní podpory zameranej na zlepšenie správy hospodárskych záležitostí a konkurencieschopnosti v krajinách zapojených do procesu rozširovania.

Európsky semester v súčasnosti kladie väčší dôraz na zamestnanosť a výsledky v sociálnej oblasti. Pri hodnotení a poradenstve v rámci semestra sa systematicky zohľadňuje zamestnanosť a sociálne podmienky. Zahrnutie troch nových premenných týkajúcich sa zamestnanosti do hodnotiacej tabuľky v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe je odrazom odhodlania Komisie rozšíriť svoju analýzu makroekonomických nerovnováh. Uvedené ukazovatele boli doplnené, aby bolo možné lepšie zachytiť aspekt zamestnanosti a sociálny rozmer procesu úprav. Väčšia pozornosť sa venuje sociálnej spravodlivosti programov makroekonomických úprav.

Monitorovanie hlavných aspektov hospodárskeho a politického vývoja týkajúcich sa riešenia nerovnováh sa rozšíri. V súvislosti so zefektívnením európskeho semestra sa rozhodlo, že počínajúc nasledujúcim cyklom sa budú osobitne monitorovať členské štáty, v prípade ktorých boli zistené makroekonomické nerovnováhy a nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Cieľom je rovnako ako v minulých cykloch prispieť k rýchlejšej a komplexnejšej politickej reakcii na zistené nerovnováhy prostredníctvom zintenzívneného dialógu medzi Komisiou a vnútroštátnymi orgánmi, ktorý bude podporený misiami expertov a pravidelnými správami o pokroku. Takéto kontakty tiež uľahčia monitorovanie vykonávania odporúčaní pre jednotlivé krajiny v dotknutých členských štátoch. Stupeň monitorovania sa bude líšiť v závislosti od závažnosti súvisiacich výziev.

Ucelený politický rámec je dôležitým stabilizačným faktorom. V snahe posilniť oživenie a podporiť vzostupnú hospodársku a sociálnu konvergenciu Komisia vo svojich návrhoch odporúčaní pre jednotlivé krajiny stavia na troch hlavných pilieroch, ktoré boli stanovené v ročnom prieskume rastu na rok 2016. Uvedené odporúčania a rozhodnutia prijaté v rámci Paktu stability a rastu a v rámci postupu pri makroekonomickej nerovnováhe tvoria spolu integrovaný balík opatrení, v ktorom sú združené rôzne nástroje na správu hospodárskych záležitostí, vďaka čomu je možné dosiahnuť účinnejšiu koordináciu politík. Odporúčania pre eurozónu navyše takisto slúžia ako dôležité usmernenie pre členské štáty, ktoré sú jej členmi.

Dlhodobejšia vízia stanovená v stratégii Európa 2020 je pevne zakotvená v európskom semestri. Stratégia Európa 2020 vždy poskytovala dlhodobú perspektívu v kontexte úsilia o tvorbu pracovných miest a zaistenie rastu. Hlavné zásady stratégie Európa 2020 sú rovnako aktuálne ako kedykoľvek predtým. Určujú smerovanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny a sú východiskom pre viacročný finančný rámec a európske štrukturálne a investičné fondy. V tabuľke 2 pripojenej k tomuto oznámeniu je zhrnutý pokrok, ktorý bol dosiahnutý pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020.

Odstraňovanie prekážok financovania a podpora verejných a súkromných investícií

Možnosti financovania sa musia zaistiť pre širší okruh podnikov. Vysoká úroveň zadlženia súkromného sektora a vysoký podiel nesplácaných úverov v mnohých členských štátoch stále bránia výraznejšiemu oživeniu úverovej aktivity. Členské štáty by mali využiť úniu kapitálových trhov ako nástroj na vytvorenie európskych trhov cenných papierov krytých aktívami pre malé a stredné podniky, aby zlepšenie podmienok financovania spolu s rastom poskytovaných úverov pocítil veľký počet podnikov. Tiež treba ďalej rozvíjať trhy pre iné formy financovania prostredníctvom kapitálových trhov, ako je napríklad rizikový kapitál, a to aj preskúmaním regulačného prostredia v členských štátoch. Komisia odporúča prijatie opatrení v tejto oblasti Nemecku, Cypru, Portugalsku a Slovinsku.

Očistenie bankových súvah pomáha vytvoriť podmienky pre lepší prístup k financovaniu. Banky dosiahli značný pokrok pri úprave svojich súvah a väčšina bankových inštitúcií je dostatočne kapitálovo vybavená a likvidná. Bankový sektor v niektorých krajinách však stále zaznamenáva vysoký podiel nesplácaných úverov a aktív so zníženou hodnotou. Ak sa tieto nedostatky nebudú riešiť, môžu viesť k utlmeniu rastu úverov. Okrem toho zdĺhavé refinancovanie nesplácaných úverov znamená, že na nové projekty je k dispozícii menej zdrojov, čo vedie k neoptimálnemu prideľovaniu úverov. V niektorých krajinách môžu reformy rámca platobnej neschopnosti pomôcť zrýchliť odpisovanie nedobytných pohľadávok, čo by prispelo k rýchlejšiemu očisteniu bankových súvah, okrem iného vytvorením lepších podmienok pre sekuritizáciu nesplácaných úverov. Vzhľadom na uvedené dôvody Komisia odporučila krajinám, ako sú Bulharsko, Írsko, Chorvátsko, Taliansko, Cyprus, Portugalsko a Slovinsko, ďalšie opatrenia na zníženie objemu nesplácaných úverov, a to aj s pomocou rámcov pre platobnú neschopnosť.

Uvoľnenie investícií nie je len otázkou zvyšovania financovania. Investície sa zatiaľ nestali výraznou hnacou silou hospodárskeho oživenia. Členské štáty, ktoré majú k dispozícii dostatočný fiškálny priestor (napr. Nemecko), by ho mali využiť na zvýšenie verejných investícií v oblastiach podporujúcich rast, ako je infraštruktúra, vzdelávanie a výskum. Zároveň boli členské štáty vyzvané, aby zaistili priaznivé prostredie pre produktívne investície. Z bilancie prekážok, ktoré na vnútroštátnej úrovni bránia investíciám, zostavenej Komisiou vyplýva, že najviac z nich súvisí s „úzkymi miestami“, ako je napríklad nízka efektívnosť a transparentnosť verejnej správy, neúčinné systémy súdnictva a nedostatky v podnikateľskom prostredí. Medzi ne patrí vysoká regulačná a administratívna záťaž, nedostatočná predvídateľnosť regulačného rámca a sektorové predpisy (so zdĺhavými postupmi schvaľovania), ktoré brzdia investície do rozsiahlych infraštruktúrnych projektov.

Prvky neefektívnosti naďalej pretrvávajú v daňových systémoch, verejnom obstarávaní, súdnych systémoch a rámcoch pre platobnú neschopnosť. Komisia napríklad odporučila Maďarsku, aby odstránilo sektorové dane s rušivým účinkom, a Lotyšsku, Litve, Poľsku, Rumunsko a Slovensku, aby zlepšili daňovú disciplínu. Taliansko by malo skrátiť dĺžku trvania občianskoprávnych konaní prostredníctvom uskutočnenia reforiem a účinnej správy prípadov a malo by zdokonaliť rámec pre platobnú neschopnosť a vymáhanie pohľadávok. Belgicko by mohlo zjednodušiť svoj daňový systém a odstrániť rušivé daňové výdavky. Okrem toho je nutné vykonať reformy, ktoré umožnia prístup k väčšiemu počtu diverzifikovanejších zdrojov financovania. Potrebné je tiež rozšíriť priority nad rámec tradičnej infraštruktúry, aby zahŕňali viac nehmotných aktív, ľudský kapitál a súvisiace sociálne investície. Význam v tejto súvislosti má aj zvýšenie reakčnej schopnosti pracovných a produktových trhov. Pokrok si tiež vyžaduje posilnenie jednotného trhu, vytvorenie stabilnej rezervy vnútroštátnych aj cezhraničných projektov a zaistenie koordinácie a plánovania na všetkých administratívnych úrovniach. Súčasne sa Komisia venuje iniciatívam, ktoré majú uvoľniť plný potenciál investícií v Európe, vykonávaním Investičného plánu pre Európu a ďalším posilňovaním jednotného trhu.

Zlepšenie podnikateľského prostredia a produktivity

Dlhodobý rast závisí od zvyšovania produktivity. EÚ preto musí investovať do oblastí, ako sú technológie, inovácie a ľudský kapitál. Utlmenie investícií počas viacerých rokov kumulatívne spôsobilo zaostávanie, najmä v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT). Produktivite a konkurencieschopnosti by prospeli štrukturálne reformy, ktoré by umožnili efektívnejšie prideľovanie zdrojov, rýchlejšie preberanie nových technológií, dôraznejšie presadzovanie obehového hospodárstva a zavedenie inovačných obchodných modelov.

Regulačné prostredie priaznivejšie pre podnikanie a zamestnanosť by podnietilo súkromné investície. Zlepšenie postupov verejnej správy, odstránenie korupcie, zavádzanie transparentnosti a jednoduché a predvídateľné predpisy prispievajú k zvyšovaniu konkurencieschopnosti, rastu a vytváraniu pracovných miest. Komisia napríklad odporúča Francúzsku, aby pokračovalo vo svojom programe zjednodušovania, Taliansku, aby uskutočnilo reformu verejnej správy, a Rakúsku, aby znížilo administratívne a regulačné prekážky pre investície, a to najmä v oblasti služieb.

Rýchle zmeny v hospodárstve si vyžadujú flexibilné prideľovanie zdrojov. Kvalitatívne aspekty reforiem sú dôležité pre ich úspech. Efektívne prideľovanie zdrojov v prospech produktívnejších podnikov by zvýšilo mieru produktivity a rastu. Okrem toho by sa tak zvýšili investície efektívnejších podnikov, čím by sa posilnil dlhodobý rastový potenciál hospodárstiev členských štátov. Reformy na trhoch s produktmi, trhoch so službami a na trhoch práce neprinášajú výsledky okamžite, ale vedú k takémuto prerozdeleniu zdrojov, aktivovaniu investícií a modernizácii produktívnej základne hospodárstva EÚ.

Kvalitnejšie služby pre podniky by zvýšili rastový potenciál. V mnohých členských štátoch EÚ zostáva počet obmedzení v sektoroch služieb naďalej vysoký, čo nepriaznivo vplýva na investície, rast a zamestnanosť. Príspevok sektora služieb pre podniky k produktivite výrobného odvetvia a iných odvetví je veľmi dôležitý pre modernizáciu hospodárstiev EÚ. Osobitnú pozornosť si zasluhuje rozsah, stupeň a počet obmedzení, ktoré existujú v oblasti služieb pre podniky a v regulovaných povolaniach, najmä v inžinierskych službách, účtovníctve, architektúre a právnych službách. V tejto súvislosti Komisia navrhla odporúčania adresované členským štátom, medzi ktoré patrí Belgicko, Nemecko, Luxembursko a Rakúsko. Zintenzívnenie reforiem na zníženie regulačných prekážok v sektoroch stavebníctva a maloobchodu by vo viacerých členských štátoch malo tiež výrazne pozitívny účinok.

Podnikatelia a akademická obec musia nadviazať oveľa užšiu spoluprácu. Inovácie sú hybnou silou modernizovania hospodárstva, zvyšovania produktivity, získavania investícií a podpory hospodárskeho rastu. Vytváranie podmienok pre inovácie si vyžaduje kombináciu finančných stimulov, vhodných regulačných rámcov a silnejšieho prepojenia medzi podnikmi a akademickou obcou. Prepojenie medzi akademickým prostredím, výskumom a podnikateľskou inováciou sa musí posilniť v mnohých členských štátoch, medzi ktoré patrí Česká republika, Dánsko, Estónsko, Španielsko a Portugalsko. Belgicku Komisia odporúča, aby podporilo investície do znalostného kapitálu a zvýšilo svoje všeobecné inovačné kapacity. Estónsko a Lotyšsko by mali podporiť investície do výskumu, rozvoja a inovácie.

Prispôsobenie verejných financií tak, aby viac podporovali rast

Súčasné celkové zámery fiškálnej politiky eurozóny sú vo všeobecnosti vhodné. Celkovo sa očakáva, že zámery fiškálnej politiky v eurozóne budú v roku 2016 mierne expanzívne. Vzhľadom na dvojitý cieľ dlhodobej udržateľnosti verejných financií a potreby podporovať hospodárske oživenie, najmä posun od externých zdrojov k domácim zdrojom hospodárskeho rastu, možno v tomto roku očakávané celkové zámery fiškálnej politiky v eurozóne považovať za zhruba primerané v kontexte pretrvávajúcej veľmi nízkej inflácie. Zámery fiškálnej politiky v jednotlivých členských štátoch však nenachádzajú vždy tú správnu rovnováhu medzi týmito dvoma cieľmi.

Komisia takisto prijala viaceré opatrenia v rámci Paktu stability a rastu. Po prvé odporúča, aby sa v prípade Cypru, Írska a Slovinska ukončil postup pri nadmernom deficite. Tým by po tomto kole európskeho semestra nápravnej časti stále podliehalo šesť členských štátov z pôvodných 24 členských štátov v roku 2011. Po druhé prijala správy týkajúce sa Belgicka, Talianska a Fínska podľa článku 126 ods. 3 ZFEÚ, v ktorých skúma, ako dodržiavajú kritériá pre deficit a dlh uvedené v zmluve. Hoci sa tieto krajiny zrejme odchyľujú od referenčnej hodnoty pre dlh a od referenčného tempa znižovania dlhu smerom k tejto hodnote, v uvedených správach sa po preskúmaní príslušných faktorov naznačuje, že kritériá stanovené v Pakte stability a rastu by sa v súčasnosti mali považovať za splnené. Pokiaľ ide o Taliansko, Komisia preskúma svoje posúdenie príslušných faktorov v novej správe, ktorú predloží do novembra tohto roku, keď budú k dispozícii ďalšie informácie o návrate k postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu na rok 2017.

Pokiaľ ide o Portugalsko a Španielsko, Komisia odporúča Rade, aby odporučila trvalú nápravu nadmerného deficitu v roku 2016, respektíve v roku 2017, a to prijatím potrebných štrukturálnych opatrení a použitím všetkých neočakávaných príjmov na zníženie deficitu a dlhu. V súlade so svojou povinnosťou monitorovať vykonávanie postupu pri nadmernom deficite podľa článku 126 zmluvy sa bude Komisia situácii týchto dvoch členských štátov opäť venovať začiatkom júla.