EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 10. 2019 COM(2019) 800 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o výsledku hodnotenia relevantnosti úloh stanovených v článku 31 ods. 4, na ktoré sa poskytujú finančné prostriedky EÚ podľa článku 34 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011, ktorým sa ustanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a ktorým sa zrušuje smernica Rady 89/106/EHS



1. Úvod Nariadením o stavebných výrobkoch sa reguluje vnútorný trh so stavebnými výrobkami. Jeho cieľom je voľný pohyb v zmysle článku 8 ods. 4 nariadenia o stavebných výrobkoch. Nariadenie o stavebných výrobkoch sa plne uplatňuje od júla 2013. Táto správa analyzuje, ako Európska organizácia pre technické posudzovanie (EOTA) vykonáva úlohy, na ktoré dostala granty EÚ. To zahŕňa posúdenie relevantnosti, účinnosti, efektívnosti, koherentnosti a pridanej hodnoty EÚ pre tieto úlohy. Podľa článku 34 ods. 2 nariadenia o stavebných výrobkoch je Európska komisia povinná hodnotiť relevantnosť úloh stanovených v článku 31 ods. 4), na ktoré sa poskytujú finančné prostriedky EÚ so zreteľom na požiadavky politík a právnych predpisov EÚ, a o výsledku tohto hodnotenia informovať Európsky parlament a Radu. Ide o úlohy zverené EOTA, ktorá je organizáciou orgánov technického posudzovania. Podklady pre túto správu pochádzajú z dvoch hlavných zdrojov: 1.informácií poskytnutých EOTA a 2.externej štúdie s názvom Podporná štúdia pre hodnotenie významu úloh EOTA (ďalej len „štúdia“), vypracovanej v decembri 2016. Informácie od EOTA boli predložené začiatkom roku 2019 a zahŕňali kvantitatívne a štatistické údaje za roky 2014 – 2018. Štúdia sa týkala obdobia od apríla 2011 do konca roku 2015. Analyzovali sa v nej dostupné informácie, ako aj ďalšie údaje zozbierané od hlavných aktérov a zainteresovaných strán zapojených do systému vytvoreného na základe nariadenia o stavebných výrobkoch. Štúdia potvrdila viacero problémov, konkrétne: i) pomerne krátke obdobie uplatňovania nariadenia o stavebných výrobkoch (zväčša venované požadovanému procesu prechodu pre hlavné dotknuté zainteresované strany); ii) obmedzenú konzistentnosť a porovnateľnosť údajov a iii) obmedzenú reprezentatívnosť konzultácií so zainteresovanými stranami (vyplývajúcu z nerovnomernej účasti). So zreteľom na tieto potenciálne slabé stránky štúdia umožnila počiatočné posúdenie. 2. Situácia 2.1. Úloha EOTA EOTA je organizácia pre technické posudzovanie, ktorú založili orgány technického posudzovania podľa článku 31 ods. 1 nariadenia o stavebných výrobkoch. Organizácii EOTA bola zverená kľúčová úloha pri prechode od pôvodného systému schvaľovania výrobkov podľa smernice o stavebných výrobkoch na nový systém posudzovania parametrov podľa nariadenia o stavebných výrobkoch. EOTA poskytuje výrobcom alternatívny prístup k získaniu označenia CE pre stavebné výrobky, na ktoré sa nevzťahujú alebo úplne nevzťahujú harmonizované európske normy vypracované Európskym výborom pre normalizáciu (CEN). V prípade týchto stavebných výrobkov môžu výrobcovia požiadať o európske technické posúdenie (ETA), ktoré bude základom pre vydanie vyhlásenia o parametroch a pripojenie označenia CE, ako sa uvádza v článku 21 ods. 1 nariadenia o stavebných výrobkoch. Od tohto prístupu sa zároveň očakáva zjednodušenie a zrýchlenie vstupu inovatívnych výrobkov na trh. Európske technické posúdenia vypracúvajú orgány technického posudzovania na základe európskych hodnotiacich dokumentov (EAD), ktoré navrhuje EOTA v súlade s článkom 19 nariadenia o stavebných výrobkoch a na základe postupov stanovených v prílohe II k tomuto nariadeniu. 2.2. Ciele a úlohy EOTA Cieľom EOTA, ako je stanovené v článku 31, je koordinovať orgány technického posudzovania.

V článku 31 ods. 4 sú uvedené úlohy, ktoré musí EOTA splniť ako minimum: a)organizuje koordináciu orgánov technického posudzovania a v prípade potreby zabezpečuje spoluprácu a konzultácie s ostatnými zainteresovanými stranami; b)zabezpečuje, aby si orgány technického posudzovania navzájom vymieňali príklady najlepších postupov s cieľom podporiť väčšiu efektívnosť a poskytovať odvetviu lepšie služby; c)koordinuje uplatňovanie postupov ustanovených v článku 21 a v prílohe II a poskytuje podporu potrebnú na tento účel; d)vypracúva a prijíma európske hodnotiace dokumenty; e)informuje Komisiu o všetkých otázkach súvisiacich s prípravou európskych hodnotiacich dokumentov a o všetkých aspektoch súvisiacich s výkladom postupov stanovených v článku 21 a v prílohe II a na základe získaných skúseností navrhuje Komisii zlepšenia; f)oznamuje všetky zistenia týkajúce sa orgánu technického posudzovania, ktorý si neplní svoje úlohy podľa postupov stanovených v článku 21 a v prílohe II, Komisii a členskému štátu, ktorý takýto orgán technického posudzovania vymenoval; a g)zabezpečuje, že prijaté európske hodnotiace dokumenty a odkazy na európske technické posúdenia sú verejne prístupné. Kľúčové úlohy EOTA sú uvedené v písmenách c) a d), ktoré sa priamo týkajú vypracúvania európskych hodnotiacich dokumentov. Úlohy uvedené v písmenách a) a b) možno považovať za podporné úlohy, ktoré majú významný vplyv na proces a kvalitu dosahovaných výsledkov. Napokon úlohy uvedené v písmenách e), f) a g) možno považovať za monitorovacie úlohy. So zreteľom na postup vývoja a prijímania európskych hodnotiacich dokumentov [t. j. úloha uvedená v písmene d)] sa v článku 20 ods. 1 nariadenia o stavebných výrobkoch vymedzujú tieto požiadavky: a)byť pre dotknutého výrobcu transparentný; b)definovať vhodné povinné lehoty, aby nedošlo k neodôvodnenému zdržaniu; c)náležite zohľadňovať ochranu obchodného tajomstva a dôvernosti informácií; d)umožňovať Komisii adekvátne sa doň zapojiť; e)byť pre výrobcu nákladovo efektívny a f)zabezpečovať dostatočnú kolegiálnosť a koordináciu medzi orgánmi technického posudzovania určenými pre dotknutý výrobok. V odôvodneniach 19 a 23 nariadenia o stavebných výrobkoch sa takisto uvádzajú naliehavé požiadavky týkajúce sa transparentnosti, dôvernosti, nákladovej účinnosti a včasnosti a odzrkadľujú sa v postupe stanovenom v prílohe II, v ktorom sa okrem toho bližšie určuje zapojenie Komisie. 2.3. Štruktúra EOTA Ako sa uvádza v článku 31 ods. 2, EOTA sleduje cieľ všeobecného európskeho záujmu. Organizácia pozostáva zo 49 orgánov technického posudzovania v 22 členských štátoch EÚ (všetky okrem Bulharska, Grécka, Lotyšska, Malty, Estónska a Luxemburska), z dvoch krajín EHP a EZVO (Nórsko a Švajčiarsko) a Turecka.

Členmi EOTA sú verejné orgány alebo súkromné subjekty vymenované vládou zúčastnených štátov. Niektoré členské štáty vymenovali len jeden orgán technického posudzovania, iné vymenovali viac orgánov. V niektorých členských štátoch je vymenovaný orgán technického posudzovania zodpovedný za technické posudzovanie a vývoj európskych hodnotiacich dokumentov vo všetkých výrobkových oblastiach, zatiaľ čo iné členské štáty vymenovali orgány technického posudzovania špecializované na jednu alebo viacero výrobkových oblastí uvedených v článku 29 ods. 1 a v prílohe IV k nariadeniu o stavebných výrobkoch. EOTA v súlade so svojimi stanovami pozostáva z: ·výkonnej rady (zamestnancov sekretariátu a šiestich zástupcov orgánov technického posudzovania vymenovaných valným zhromaždením); ·valného zhromaždenia (tvoreného všetkými členmi EOTA a výkonnou radou) a ·technickej rady. Valné zhromaždenie a výkonná rada EOTA sú zodpovedné za vývoj politiky a stratégie EOTA. EOTA má aj sekretariát a poradnú skupinu zainteresovaných strán, ktorá zahŕňa jedného zástupcu každej kľúčovej strany zastupujúcej záujmy sektora stavebníctva a výkonnej rady EOTA. Poradnú skupinu zainteresovaných strán vymedzuje a kontroluje výkonná rada EOTA a predsedá jej predseda EOTA. 2.4. Postup vývoja európskych hodnotiacich dokumentov 2.4.1. Postup vymedzený v prílohe II k nariadeniu o stavebných výrobkoch Výrobca stavebného výrobku, na ktorý sa nevzťahuje alebo úplne nevzťahuje harmonizovaná európska norma, môže požiadať o vydanie európskeho technického posúdenia na svoje výrobky. Na tento účel sa musí obrátiť na orgán technického posudzovania. Orgán technického posudzovania potom v súlade s článkom 21 ods. 1 nariadenia o stavebných výrobkoch určí, či sa už na konkrétny výrobok úplne alebo čiastočne vzťahuje európsky hodnotiaci dokument alebo harmonizovaná európska norma, a informuje o tom výrobcu. Ak existuje európsky hodnotiaci dokument, ktorý sa úplne vzťahuje na výrobok, orgán technického posudzovania na základe neho vydá európske technické posúdenie. Ak sa na vydanie európskeho technického posúdenia vyžaduje (nový alebo revidovaný) európsky hodnotiaci dokument, orgán technického posudzovania, ktorý dostal žiadosť (nazývaný „zodpovedný orgán technického posudzovania“), o tom informuje EOTA, uzavrie zmluvu s výrobcom a v rámci tejto zmluvy definuje pracovný program na vypracovanie európskeho hodnotiaceho dokumentu (bod 2 prílohy II). Európsky hodnotiaci dokument sa bude vzťahovať na aspekty parametrov podstatných vlastností, ktoré má výrobca v úmysle deklarovať. Nový alebo revidovaný európsky hodnotiaci dokument vypracuje pracovná skupina orgánov technického posudzovania v spolupráci s výrobcom a potom ho prijme EOTA. Pracovnú skupinu vedie zodpovedný orgán technického posudzovania a skupina pozostáva z orgánov technického posudzovania, ktoré vyjadrili svoj záujem o účasť na základe výzvy EOTA. O vývoji európskeho hodnotiaceho dokumentu, ktorý sa má dokončiť do 9 mesiacov od prijatia žiadosti o európske technické posúdenie (body 3 a 4 prílohy II), je informovaná Európska komisia. Po informovaní výrobcu a zohľadnení prípadných pripomienok EOTA formálne prijme návrh európskeho hodnotiaceho dokumentu a predloží ho Komisii. Komisia má 15 pracovných dní na vyjadrenie pripomienok. EOTA potom zmení návrh v súlade s uvedenými pripomienkami a predpokladaný konečný európsky hodnotiaci dokument pošle výrobcovi a Komisii (7. fáza podľa prílohy II). V tejto chvíli môže byť európske technické posúdenie vydané. Hneď ako zodpovedný orgán technického posudzovania vydá na základe predpokladaného konečného európskeho hodnotiaceho dokumentu prvé európske technické posúdenie, sa uvedený európsky hodnotiaci dokument podľa potreby upraví na základe získaných skúseností. Až po tom EOTA prijme konečný európsky hodnotiaci dokument a zašle ho Komisii spolu s prekladom jeho názvu do všetkých úradných jazykov EÚ na uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie (8. fáza podľa prílohy II). Je vydané prvé európske technické posúdenie a na základe neho môže výrobok dostať označenie CE, kým sa čaká na citáciu daného európskeho hodnotiaceho dokumentu v úradnom vestníku. 2.4.2. Používanie dokumentov vydaných na základe smernice o stavebných výrobkoch a ich zmena

Pred nadobudnutím účinnosti nariadenia o stavebných výrobkoch sa európske technické posúdenia vydávali na základe smernice o stavebných výrobkoch. Podľa smernice o stavebných výrobkoch (článok 9) boli európske technické schválenia založené buď na usmerneniach pre európske technické osvedčenie (ETAG) alebo na spoločnom výklade postupov schvaľovania (CUAP). Európske technické schválenia mali platnosť maximálne päť rokov, čo znamená, že takéto dokumenty sa od 1. júla 2018 nemohli ďalej používať (ako základ pre vypracovanie vyhlásenia o parametroch). Jediný spôsob, ako sa mohol dosiahnuť prechod spoločného výkladu postupov schvaľovania od smernice o stavebných výrobkoch k nariadeniu o stavebných výrobkoch, bolo vypracúvanie európskych hodnotiacich dokumentov založených na technickom obsahu spoločného výkladu postupov schvaľovania za predpokladu, že boli aktualizované. Európske technické schválenia vydané na základe spoločného výkladu postupov schvaľovania museli byť do 30. júna 2018 nahradené európskymi technickými posúdeniami na základe európskeho hodnotiaceho dokumentu. V prípade európskych hodnotiacich dokumentov sa v článku 66 ods. 3 uvádza, že usmernenia pre európske technické osvedčenie „sa môžu použiť“ ako európske hodnotiace dokumenty, teda ako základ pre vydanie európskych technických posúdení podľa nariadenia o stavebných výrobkoch, pokiaľ obsahujú všetky prvky potrebné pre európske hodnotiace dokumenty v súlade s článkom 24 nariadenia o stavebných výrobkoch a pokiaľ sa ich technický obsah medzičasom nestal zastaraným. V dôsledku vývoja nových metód posudzovania a kritérií podľa nariadenia o stavebných výrobkoch sa usmernenia pre európske technické osvedčenie stali zastaranými a postupne sa menia na európske hodnotiace dokumenty. Do júna 2019 bolo zmenených a citovaných v úradnom vestníku 12 usmernení pre európske technické osvedčenie (so všetkými ich časťami) a v súčasnosti prebieha zmena 14 usmernení pre európske technické osvedčenie. 2.5. Financovanie EOTA V nariadení o stavebných výrobkoch sa stanovujú finančné ustanovenia týkajúce sa financovania EOTA a jej úloh. V článku 20 ods. 2 sa stanovuje, že „orgány technického posudzovania spolu s organizáciou orgánov technického posudzovania (t. j. EOTA) znášajú všetky náklady na vývoj a prijímanie európskych hodnotiacich dokumentov“. Podľa článku 31 ods. 5 „členské štáty zabezpečia, aby orgány technického posudzovania prispievali organizácii orgánov technického posudzovania finančnými a ľudskými zdrojmi“. Vzhľadom na úlohu EOTA v harmonizovanom systéme pre stavebné výrobky sa však v článku 31 ods. 2 bližšie určuje, že EOTA „sa považuje za orgán, ktorý sleduje cieľ všeobecného európskeho záujmu v zmysle článku 162 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev“. Preto „organizácii orgánov technického posudzovania možno na vykonávanie úloh uvedených v článku 31 ods. 4 poskytnúť finančné prostriedky Únie“ podľa ustanovení článkov 32, 33, 34 ods. 1 a článku 35 nariadenia o stavebných výrobkoch. Z praktického hľadiska to znamená, že financovanie EOTA je rozdelené medzi orgány technického posudzovania a podporované Európskou komisiou a že výrobcovia nie sú povinní znášať žiadne náklady spojené s vývojom a prijímaním európskych hodnotiacich dokumentov. Výrobcovia však orgánom technického posudzovania platia poplatky za vydávanie európskych technických posúdení a tieto poplatky sa odlišujú v závislosti od jednotlivých orgánov technického posudzovania. Finančné prostriedky na európske hodnotiace dokumenty dáva EOTA k dispozícii zodpovedným orgánom technického posudzovania a zúčastneným orgánom technického posudzovania. 3. Hlavné zistenia 3.1. Výkon EOTA 3.1.1. Činnosti Činnosti EOTA sú rozdelené do štyroch pracovných balíkov. Pracovný balík 1 – sekretariát. V tomto balíku vznikajú najvyššie náklady vo forme prostriedkov na odmeňovanie zamestnancov. Sekretariát koordinuje a poskytuje potrebnú podporu pre postupy stanovené v článku 21 a v prílohe II k nariadeniu o stavebných výrobkoch. Pracovný balík 2 sa týka zasadnutí orgánov EOTA a pracovných skupín.

Pracovný balík 3 zahŕňa hlavnú činnosť so zreteľom na vývoj európskych hodnotiacich dokumentov. Za posledné 3 roky to predstavovalo 41 % osobodní. Pracovný balík 4 sa týka podpory expertných služieb a iných druhov podporných činností. Predstavuje minimálny podiel z celkového počtu osobodní. Všetky tieto činnosti boli spolufinancované z grantu EÚ poskytnutého organizácii EOTA. Tabuľka 1 – činnosť EOTA rozpočtovaná na pracovný balík, v osobodňoch a ako percentuálny podiel (2013 – 2018): Rozpočet v osobodňoch* 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Pracovný balík 1 — sekretariát 602 – 85 % 687 – 49 % 693 – 61 % 770 – 41 % 1001 – 50 % 900 – 52 % Pracovný balík 2 — zasadnutia 51 – 7 % 89 – 6 % 160 – 14 % 153 – 8 % 197 – 10 % 242 – 14 % Pracovný balík 3 — vývoj európskych hodnotiacich dokumentov 51 – 7 % 614 – 44 % 239 – 21 % 912 – 49 % 784 – 40 % 602 – 34 % Pracovný balík 4 — podpora 0 – 0 % 0 – 0 % 42 – 4 % 41 – 2 % 0-0 % 0 – 0 % Spolu 705 1 391 1 134 1 876 1 982 1 744 Zdroj: dohody o grantoch v období 2013 – 2018 *osobodni upravené na 12-mesačný ekvivalent na roky 2013 a 2014 s cieľom umožniť porovnanie s neskoršími rokmi 3.1.2. Vývoj európskych hodnotiacich dokumentov K 31. decembru 2018 prijala EOTA 324 európskych hodnotiacich dokumentov. 217 z nich bolo citovaných v úradnom vestníku a zvyšných 107 dokumentov sa spracúva pre citáciu. Z 217 citovaných európskych hodnotiacich dokumentov sa 20 týka nahradených európskych hodnotiacich dokumentov (ktoré nahradili predtým citované európske hodnotiace dokumenty). Celkový čistý počet európskych hodnotiacich dokumentov uvedených v poslednom kole uverejnenia v úradnom vestníku v roku 2018 je preto 197. Za posledné 3 roky, za ktoré sa postup môže považovať za úplne vykonaný, bolo v úradnom vestníku citovaných v priemere 61 európskych hodnotiacich dokumentov za rok. Tabuľka 2 – Počet európskych hodnotiacich dokumentov prijatých a citovaných za rok (2013 – 2018): Rok Prijaté európske hodnotiace dokumenty Európske hodnotiace dokumenty citované v úradnom vestníku* Európske hodnotiace dokumenty citované v úradnom vestníku** 2014 24 0 0 2015 47 19 14 2016 107 65 53 2017 53 70 67 2018 93 63 63 Spolu 324 217 197 *vrátane nahradených európskych hodnotiacich dokumentov **bez nahradených európskych hodnotiacich dokumentov Citované európske hodnotiace dokumenty možno rozdeliť do dvoch kategórií: Európske hodnotiace dokumenty vyplývajúce zo zmeny dokumentov vychádzajúcich zo smernice o stavebných výrobkoch (usmernenia pre európske technické osvedčenie alebo spoločný výklad postupov schvaľovania) alebo z nových európskych hodnotiacich dokumentov. Väčšina citovaných európskych hodnotiacich dokumentov je založených na dokumentoch vypracovaných počas účinnosti smernice o stavebných výrobkoch (57 %). Tabuľka 3 – Typológia citovaných európskych technických posúdení za rok (2015 – 2018): Rok 2015 2016 2017 2018 Spolu Európske hodnotiace dokumenty založené na usmerneniach pre európske technické osvedčenie 0 3 10 3 16 Európske hodnotiace dokumenty založené na spoločnom výklade postupov schvaľovania 18 34 32 24 108 Nové európske hodnotiace dokumenty 1 28 28 36 93 Spolu 19 65 70 63 217

Väčšina z 93 nových európskych hodnotiacich dokumentov sa nevzťahuje na nové výrobky, ktoré vstupujú na trh, ale na výrobky, na ktoré sa vzťahuje, nie však úplne, existujúca norma alebo európsky hodnotiaci dokument (často vyplývajúci z konverzie usmernení pre európske technické osvedčenie alebo spoločného výkladu postupov schvaľovania). Tieto „nové“ európske hodnotiace dokumenty obsahujú len jednu/dve dodatočné podstatné vlastnosti alebo sa týkajú o niečo širšieho rozsahu pôsobnosti alebo dodatočných zamýšľaných použití v porovnaní s existujúcimi harmonizovanými technickými špecifikáciami. 107 prijatých, ale zatiaľ necitovaných európskych hodnotiacich dokumentov zahŕňa: ·európske hodnotiace dokumenty čakajúce na reakciu EOTA po pripomienkach Komisie; ·európske hodnotiace dokumenty čakajúce na citáciu po konečnom prijatí a ·európske hodnotiace dokumenty, ktoré Komisia zamietla, pretože neboli v súlade s článkom 19 ods. 1. Úprava dokumentu podľa pripomienok Komisie môže trvať dlho, a preto veľa dokumentov čaká na vybavenie. Európske hodnotiace dokumenty, ktoré prijala EOTA, si naďalej vyžadujú značné množstvo technických a právnych pripomienok Komisie. Z uvedeného dôvodu sa zvýšil počet európskych hodnotiacich dokumentov, ktoré prijala EOTA, ale ktoré neboli citované. Európske hodnotiace dokumenty podľa výrobkovej oblasti: Citované európske hodnotiace dokumenty sa nevzťahujú na všetkých 36 výrobkových oblastí (ktoré zahŕňajú 35 oblastí uvedených v prílohe IV k nariadeniu o stavebných výrobkoch a dodatočnú oblasť „iné“ vyplývajúcu z článku 29 ods. 1), ale iba na 28 z nich. Graf 1 – Citované európske hodnotiace dokumenty podľa hlavných výrobkových oblastí (viac ako 5 % všetkých európskych hodnotiacich dokumentov): Približne polovica všetkých citovaných európskych hodnotiacich dokumentov bola vypracovaná len v štyroch výrobkových oblastiach: ·14,2 % na výrobky na upevňovanie (oblasť 33); ·13,2 % na tepelnoizolačné výrobky. Zložené tepelnoizolačné zostavy/systémy (oblasť 4); ·10,1 % na kovové konštrukčné výrobky a doplnky (oblasť 20) a ·9,1 % na výrobky/prvky a doplnky z konštrukčného dreva (oblasť 13). Žiadne európske hodnotiace dokumenty neboli citované v týchto oblastiach: 10 (stabilné hasiace zariadenia); 11 (hygienické zariadenia); 24 (kamenivo); 25 (konštrukčné lepidlá); 27 (spotrebiče na vykurovanie priestorov); 30 (výrobky z plochého skla, tvarovaného skla a sklených tvaroviek) a 31 (napájacie, ovládacie a komunikačné káble).



Európske hodnotiace dokumenty podľa zodpovedných orgánov technického posudzovania: Dvadsaťdeväť zo 49 orgánov technického posudzovania vypracovalo európske hodnotiace dokumenty vo funkcii „zodpovedného orgánu technického posudzovania“. Dvadsať orgánov technického posudzovania nevypracovalo žiadny európsky hodnotiaci dokument a 23 nevypracovalo žiadny európsky hodnotiaci dokument citovaný v úradnom vestníku. Európske hodnotiace dokumenty vypracúva len veľmi malý počet orgánov technického posudzovania. Ako vidieť z ďalej uvedenej tabuľky, dva orgány technického posudzovania vypracovali približne 50 % z celkového počtu citovaných európskych hodnotiacich dokumentov. Ide o spoločnosť DIBt (Nemecko), ktorá vypracovala 38 % všetkých citovaných európskych hodnotiacich dokumentov, a spoločnosť OIB (Rakúsko), ktorá vypracovala 13 % z nich.

Tabuľka 4 – Počet prijatých a citovaných európskych hodnotiacich dokumentov na zodpovedný orgán technického posudzovania, 2013 – 2018

(s výnimkou orgánov technického posudzovania, ktoré nevypracovali ani jeden európsky hodnotiaci dokument): Zodpovedný orgán technického posudzovania Krajina Prijaté európske hodnotiace dokumenty Citované európske hodnotiace dokumenty Podiel citovaných európskych hodnotiacich dokumentov DIBt Nemecko 107 83 38,2 % OIB Rakúsko 46 28 12,9 % ETA-DK Dánsko 34 18 8,3 % TSUS Slovensko 12 11 5,1 % TZUS Česko 13 10 4,6 % ITeC Španielsko 14 10 4,6 % Eurofins Fínsko 10 8 3,7 % RISE Certif. Švédsko 6 6 2,8 % CSTB Francúzsko 10 5 2,3 % BM Trada Spojené kráľovstvo 8 5 2,3 % UBAtc Belgicko 13 4 1,8 % BBA Spojené kráľovstvo 6 4 1,8 % LNEC Portugalsko 4 4 1,8 % ITC Taliansko 4 3 1,4 % ITB Poľsko 8 2 1,4 % KIWA Holandsko 7 2 1,4 % ZAG Slovinsko 3 2 1,4 % CEREMA Francúzsko 2 2 1,4 % IETcc Španielsko 2 2 1,4 % SINTEF Nórsko 2 2 1,4 % SKG-IKOB Holandsko 2 1 0,5 % TECNALIA Španielsko 2 1 0,5 % ICECON Rumunsko 1 1 0,5 % ICiMB Poľsko 1 1 0,5 % ITECONS Portugalsko 1 1 0,5 % STC Taliansko 1 1 0,5 % FM App Spojené kráľovstvo 2 0 0,5 % CPC Turecko 2 0 0,5 % IBDIM Poľsko 1 0 0,5 % Spolu 324 217 Šesť orgánov technického posudzovania vypracovalo 74 % všetkých citovaných európskych hodnotiacich dokumentov, zatiaľ čo 23 orgánov technického posudzovania vypracovalo zvyšných 26 %. Dvadsať orgánov technického posudzovania (40 % všetkých orgánov technického posudzovania) nevypracovalo ani jeden európsky hodnotiaci dokument. 3.1.3. Vydávanie európskych technických posúdení Európske technické posúdenia sa vydávajú na žiadosť výrobcov na základe európskych hodnotiacich dokumentov. V období 2013 – 2018 orgány technického posudzovania vydali 6 240 európskych technických posúdení. Počet vydaných európskych technických posúdení sa každoročne zvyšuje. Tabuľka 5 – Počet európskych technických posúdení za rok (2013 – 2018): Rok Počet európskych technických posúdení za rok 2013 23 2014 643 2015 926 2016 1,262 2017 1,576 2018 1,810 Spolu 6,240 Podľa nariadenia o stavebných výrobkoch sú európske technické posúdenia v zásade založené na európskych hodnotiacich dokumentoch. Ako sa vysvetľuje v oddiele 2.4.2, s cieľom zabezpečiť prechod od smernice o stavebných výrobkoch k nariadeniu o stavebných výrobkoch boli európske technické posúdenia vydávané aj na základe usmernení pre európske technické osvedčenie alebo na základe európskych hodnotiacich dokumentov, ktorými sa menia európske technické posúdenia, a na základe európskych hodnotiacich dokumentov, ktorými sa mení spoločný výklad postupov schvaľovania. Tabuľka 6 – Počet európskych technických posúdení podľa základu (2013 – 2018): Európske technické posúdenia založené na Počet vydaných európskych technických posúdení Percentuálny podiel vydaných európskych technických posúdení usmerneniach pre európske technické osvedčenie alebo európske hodnotiace dokumenty, ktorými sa menia usmernenia pre európske technické osvedčenie 4 873 78 % európskych hodnotiacich dokumentoch, ktorými sa mení spoločný výklad postupov schvaľovania 817 13 % nových európskych hodnotiacich dokumentoch 550 9 % Spolu 6 240 100 % Ako vyplýva z uvedenej tabuľky, 91 % vydaných európskych technických posúdení bolo založených na dokumentoch s obsahom odkazujúcim na účinnosť smernice o stavebných výrobkoch a len 9 % európskych technických posúdení je založených na nových európskych hodnotiacich dokumentoch. Ako sa uvádza vyššie, drvivá väčšina európskych technických posúdení založených na nových európskych hodnotiacich dokumentoch sa netýka výrobkov novoprichádzajúcich na trh, ale skôr miernych odchýlok od harmonizovaných noriem (alebo iných európskych hodnotiacich dokumentov). Základom pre viac ako tretinu všetkých európskych technických posúdení boli tri dokumenty (ETAG 001 o kovových kotvách na použitie v betóne, ETAG 004 o vonkajších zložených tepelnoizolačných systémoch s tenkovrstvovou omietkou a ETAG 026 o výrobkoch na zabránenie alebo obmedzenie šírenia požiaru). Ak doplníme európske hodnotiace dokumenty 330232 (jeden z troch európskych hodnotiacich dokumentov, ktorým sa mení ETAG 001), ETAG 005 o aplikácii tekutých strešných vodotesných systémov a ETAG 015 o trojrozmerných spojovacích klincovaných doskách, týchto šesť dokumentov sa vzťahuje na 50 % vydaných európskych technických posúdení.

So zreteľom na široký rozptyl výrobkov, na ktoré sa vzťahuje týchto šesť dokumentov, a na ich stabilitu v dôsledku ich nepretržitého uplatňovania od roku 1990, Komisia mohla uplatniť článok 19 ods. 1 nariadenia o stavebných výrobkoch, ktorý umožňuje použiť európske hodnotiace dokumenty ako základ pre žiadosti o normalizáciu. Európske technické posúdenia podľa výrobkovej oblasti: Záujem výrobcov o európske technické posúdenia sa zameriava na niekoľko výrobkových oblastí. V skutočnosti sú dve tretiny zo 6 240 európskych technických posúdení len pre tri výrobkové oblasti vymedzené v prílohe IV k nariadeniu o stavebných výrobkoch: ·oblasť 33: výrobky na upevňovanie (36 %); ·oblasť 35: protipožiarne upchávky, protipožiarne tesnenia a výrobky na ochranu pred požiarom; výrobky na spomaľovanie horenia (17 %) a ·oblasť 4: tepelnoizolačné výrobky; zložené tepelnoizolačné zostavy/systémy (15 %). Navyše viac ako 85 % európskych technických posúdení vydaných v týchto troch výrobkových oblastiach je založených na usmerneniach pre európske technické osvedčenie alebo na európskych hodnotiacich dokumentoch, ktorými sa menia usmernenia pre európske technické osvedčenie. Graf 3 – Európske technické posúdenia podľa výrobkovej oblasti (2013 – 2018): Ak zahrnieme oblasť 3 (membrány vrátane aplikovanej kvapaliny a zostáv); oblasť 34 (zostavy budov, bunky, prefabrikované prvky) a oblasť 13 (výrobky/prvky a doplnky z konštrukčného dreva), šesť oblastí uvedených v tabuľke tvorí 86 % vydaných európskych technických posúdení. Pre porovnanie, ostatných 30 oblastí tvorí len 14 %. To by mohlo viesť k posilneniu dôvodov pre možné uplatnenie článku 19 ods. 4 nariadenia o stavebných výrobkoch a vypracovaniu žiadosti o normalizáciu. Žiadne európske technické posúdenia neboli vydané v týchto výrobkových oblastiach (a v dôsledku toho nie sú v úradnom vestníku citované žiadne európske hodnotiace dokumenty): oblasť 11 (hygienické zariadenia); oblasť 24 (kamenivo); oblasť 27 (spotrebiče na vykurovanie priestorov) a oblasť 31 (napájacie, ovládacie a komunikačné káble). Európske technické posúdenia podľa krajiny: Od roku 2013 orgány technického posudzovania so sídlom v Nemecku vydali 26 % európskych technických posúdení, orgány technického posudzovania v Českej republike 14 % európskych technických posúdení a orgány technického posudzovania v Spojenom kráľovstve 12 % európskych technických posúdení. Tieto tri krajiny vydali polovicu všetkých európskych technických posúdení. V prípade Nemecka ide o činnosť jediného orgánu technického posudzovania (DIBt). V prípade Českej republiky je to najmä výsledok hlavného orgánu technického posudzovania, TZUS. Odlišná situácia je v prípade Spojeného kráľovstva, kde je aktívnych všetkých osem orgánov technického posudzovania. Graf 4 – Počet vydaných európskych technických posúdení na orgán technického posudzovania (viac ako 50 posúdení na jeden orgán technického posudzovania):

Výrobcovia, ktorí sú držiteľmi európskeho technického posúdenia, pochádzajú zo 66 rôznych krajín na celom svete. Hlavní držitelia z tretích krajín sú v Kanade (34), Indii (24), na Taiwane (24), v Spojených štátoch (21) a Spojených arabských emirátoch (20). V prípade ostatných 29 tretích krajín je každá krajina držiteľom menej ako 15 európskych technických posúdení. V rámci EÚ sa údaje o krajine držiteľa európskeho technického posúdenia (výrobca) nemusia nevyhnutne zhodovať s krajinou, ktorá ho vydala (orgán technického posudzovania). Napríklad české spoločnosti sú držiteľmi 3 % európskych technických posúdení, pričom české orgány technického posudzovania vydali 14 % európskych technických posúdení. Podobne aj spoločnosti zo Spojeného kráľovstva sú držiteľmi 7 % európskych technických posúdení a orgány technického posudzovania Spojeného kráľovstva pri tom vydali 12 % európskych technických posúdení; dánske spoločnosti sú držiteľmi 2 % európskych technických posúdení a dánske orgány technického posudzovania vydali 8 % európskych technických posúdení. Naproti tomu talianske spoločnosti sú držiteľmi 8 % európskych technických posúdení, pričom talianske orgány technického posudzovania vydali 2 % európskych technických posúdení. Graf 5 – Európske technické posúdenia podľa krajiny vydávajúceho orgánu technického posudzovania: Graf 6 – Európske technické posúdenia podľa krajiny držiteľa: 3.2. Rozpočet 3.2.1. Zdroje financovania EOTA Podľa článku 33 nariadenia o stavebných výrobkoch Európska komisia poskytla EOTA prevádzkové granty, ktoré pokrývajú podstatnú časť (40 – 50 %) nákladov, vrátane nákladov na vypracovanie európskych hodnotiacich dokumentov. Tabuľka 7 – Zdroje financovania EOTA, 2013 – 2018 (v EUR a podiel finančných prostriedkov EÚ): Zdroj 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Prijaté členské poplatky 487 321 757 308 760 681,80 665 047,14 879 917,69 886 483,01 Prijatý grant EK 183 790 336 612 440 000 533 133,78 570 000 550 000 Spolu 671 111 1 093 920 1 200 681,80 1 198 190,92 1 449 917,69 1 436 483,01 Podiel financovania EK 27 % 31 % 37 % 44 % 39,31 % 38,29 % 3.2.2. Úhrada nákladov na európske hodnotiace dokumenty Vývoj európskych hodnotiacich dokumentov je kľúčovou činnosťou EOTA, v rámci ktorej EOTA financuje každý zodpovedný orgán technického posudzovania. Keď EOTA prijme európsky hodnotiaci dokument, zodpovedný orgán technického posudzovania potvrdí sekretariátu EOTA, ktoré orgány technického posudzovania sa zúčastnili na jeho vývoji. Zodpovedné a zúčastnené orgány technického posudzovania vyplnia v tabuľke časové a cestovné údaje ako dôkaz o činnosti oprávňujúci úhradu z finančných prostriedkov EOTA. Orgány technického posudzovania sa dohodli na priemernom počte osobodní potrebných na vývoj európskeho hodnotiaceho dokumentu, ktorý sa mení v závislosti od toho, či ide o zodpovedný alebo zúčastnený orgán technického posudzovania. Tento priemerný počet osobodní však nezodpovedá reálnemu času, ktorý orgány investovali do technického posudzovania pri vypracovaní nového európskeho hodnotiaceho dokumentu, ktorý je navrhnutý na základe už existujúcich dokumentov a nevyžaduje si nové metódy posudzovania. Iniciátori, členovia projektových tímov a každá z ostatných zúčastnených skupín predkladajú sekretariátu EOTA tabuľku, v ktorej sú uvedené údaje o počte osobodní a cestovné údaje. Iniciátori poskytnú sekretariátu zoznam účastníkov zasadnutí, ktoré sa konali počas príslušného štvrťroka. Poplatok za osobodeň EOTA sa vypočítava podľa krajiny pôvodu príslušných orgánov technického posudzovania, a to s prihliadnutím na porovnateľné cenové úrovne v roku 2013, ktoré uverejnil Eurostat.

Cestovné náklady sa uhrádzajú za: ·účastníkov zasadnutí projektových tímov EOTA, pracovných skupín a iných skupín EOTA; ·úradníkov EOTA zúčastňujúcich sa na zasadnutiach štatutárnych orgánov EOTA; ·členov výkonnej rady zúčastňujúcich sa na zasadnutí výkonnej rady a ·účastníkov iných zasadnutí v záujme EOTA (po predchádzajúcom súhlase výkonnej rady). Počas konania zasadnutia projektového tímu alebo pracovnej skupiny je na náhradu cestovných nákladov oprávnená len jedna osoba za každý orgán technického posudzovania, a to vrátane všetkých expertov zúčastňujúcich sa v mene uvedeného orgánu technického posudzovania. Na krytie nákladov na ubytovanie a miestnu dopravu v mieste zasadnutia sa uplatňuje paušálna sadzba vo výške 150 EUR na noc. Letenky a cestovné lístky na vlak sa uhrádzajú podľa skutočných výdavkov. Faktúry jednotlivých zodpovedných orgánov technického posudzovania sa výrazne odlišujú, pokiaľ ide o informácie o pracovnom čase, ktorý je potrebný na vypracovanie európskeho hodnotiaceho dokumentu. Neumožňuje to urobiť presné porovnanie vykonanej práce a nárokov na úhradu nákladov, v dôsledku čoho vzniká netransparentnosť, pretože náklady na vypracovanie európskych hodnotiacich dokumentov, ktoré si nárokujú rôzne zodpovedné orgány technického posudzovania za vypracovanie, sa nedajú ľahko porovnať a analyzovať. Komisia spolupracuje s EOTA s cieľom zaviesť väčšiu transparentnosť a zodpovednosť v súvislosti s úhradou týchto nákladov na základe reálneho času, ktorý bol venovaný vypracovaniu (alebo zmene) každého európskeho hodnotiaceho dokumentu. 4. Hodnotenie EOTA pri plnení jej úloh 4.1 Účinnosť Tento oddiel analyzuje, do akej miery prístup EOTA prispel k vnútornému trhu so stavebnými výrobkami a do akej miery sa dosiahli jeho špecifické ciele. Identifikujú sa v ňom aj zamýšľané a nezamýšľané vplyvy. 4.1.1. Vykonávanie článku 29 nariadenia o stavebných výrobkoch o menovaní, monitorovaní a hodnotení orgánov technického posudzovania a článku 30 nariadenia o stavebných výrobkoch o požiadavkách na orgány technického posudzovania: Po úplnom nadobudnutí účinnosti nariadenia o stavebných výrobkoch bol na vytvorenie orgánov technického posudzovania potrebný určitý čas. K 31. decembru 2018 vymenovalo 21 členských štátov a tri tretie krajiny mimo EÚ (Švajčiarsko, Nórsko a Turecko) orgány technického posudzovania. Žiadny orgán technického posudzovania nie je v Bulharsku, Estónsku, Grécku, Maďarsku, Lotyšsku, na Malte a v Luxembursku, takže výrobcovia z týchto krajín musia svoje žiadosti zasielať orgánom technického posudzovania so sídlom v iných krajinách. To môže mať jasný vplyv na ich prístup k alternatívnemu postupu EOTA, minimálne z jazykového hľadiska. S výnimkou Malty, ktorá nie je držiteľom žiadneho európskeho technického posúdenia, má týchto sedem krajín napriek tomu v držbe 150 európskych technických posúdení. Očakáva sa, že všetky orgány technického posudzovania dodržia požiadavky stanovené v tabuľke 2 prílohy IV týkajúce sa ich spôsobilosti analyzovať riziká, stanovovať technické kritériá a metódy posudzovania, určovať konkrétny systém riadenia výroby, posudzovať výrobok a celkové riadenie. Keď zúčastnená krajina vymenuje orgán technického posudzovania, Komisia overí jeho spôsobilosť preskúmaním informácií, ktoré poskytla daná krajina v zozname desiatich otázok zahrnutých do usmernení na hodnotenie orgánov technického posudzovania prijatých v roku 2015. Treba poznamenať, že hlavné aktívne orgány technického posudzovania (s výnimkou nemeckej spoločnosti DIBt a rakúskej spoločnosti OIB) sú zároveň notifikovanými osobami v zmysle nariadenia o stavebných výrobkoch. Ich postavenie na trhu je preto posilnené tým, že môžu ponúknuť výrobcovi jednotné kontaktné miesto (ktoré vydáva európske technické posúdenie a následne pokračuje vo vykonávaní úloh posudzovania a overovania nemennosti parametrov výrobku). 4.1.2. Vykonávanie článku 31 nariadenia o stavebných výrobkoch o koordinácii orgánov technického posudzovania

Hlavne na základe rozhovorov so zástupcami orgánov technického posudzovania a výrobcami, ktorí dostali na svoje výrobky európske technické posúdenia, štúdia dospela k záveru, že EOTA plní cieľ stanovený v článku 31 ods. 1 nariadenia o stavebných výrobkoch a vykonáva všetky úlohy stanovené v článku 31 ods. 4. Zo štúdie však vyplýva aj to, že existuje priestor na zlepšenie, najmä na úrovni komunikácie a spolupráce medzi orgánmi technického posudzovania. V oblasti koordinácie a konkurencie medzi orgánmi technického posudzovania sa však podľa všetkého objavilo určité napätie vedúce k prekrývaniu a duplicite pri dosahovaní výsledkov orgánov technického posudzovania. Štúdia takisto odporúča lepšie monitorovanie časových harmonogramov (lehoty predloženia výsledkov) a objasnenie úloh v systéme EOTA.

4.1.3. Kvalita európskych hodnotiacich dokumentov Obsah európskeho hodnotiaceho dokumentu je vymedzený v článku 24. EOTA nahradila bývalú Európsku organizáciu pre technické osvedčovanie (zriadenú na základe smernice o stavebných výrobkoch) a, ako sa uvádza v správe z roku 2016 o vykonávaní nariadenia o stavebných výrobkoch, jej hlavnou výzvou, pokiaľ ide o vypracúvanie a prijímanie európskych hodnotiacich dokumentov bola zmena paradigmy zo smernice o stavebných výrobkoch na nariadenie o stavebných výrobkoch, t. j. zo „schválenia výrobku“ na „posúdenie parametrov“. Po tom, ako Komisia v roku 2013 prijala formát európskeho technického posúdenia, sa EOTA a Komisia v roku 2015 dohodli na formáte európskeho hodnotiaceho dokumentu. Viedlo to k prvému uverejneniu odkazov na európske hodnotiace dokumenty v úradnom vestníku v júli 2015. V roku 2016 potom Komisia vypracovala podrobné usmernenia k formátu európskych hodnotiacich dokumentov na základe skúseností nadobudnutých v týchto procesoch. Výsledkom bolo postupné a významné zvýšenie počtu európskych hodnotiacich dokumentov, ktoré boli každý rok finalizované a napokon citované v úradnom vestníku, a to zo 14 v roku 2015 na 63 v roku 2018. V rámci súčasného systému Komisia pripomienkuje obsah európskych hodnotiacich dokumentov až po tom, ako ich schváli technická rada EOTA (pozri oddiel 2.4.1). Komisia identifikuje v priemere 30 bodov, ktoré si vyžadujú úpravu v danom návrhu európskeho hodnotiaceho dokumentu navrhnutého organizáciou EOTA. EOTA (konkrétne orgány technického posudzovania, ktoré navrhujú európske hodnotiace dokumenty) prijala 90 % jej pripomienok, čo naznačuje, že predchádzajúca kontrola kvality dokumentov predložených Komisii bola obmedzená. Táto situácia vedie k nárastu oneskorení pri citácii európskych hodnotiacich dokumentov, a to najmä preto, lebo oprava niektorých bodov (napr. presný rozsah pôsobnosti, nepotrebné doložky týkajúce sa identifikácie výrobkov v európskych hodnotiacich dokumentoch, systém riadenia výroby alebo úloha notifikovaných osôb) si vyžaduje dlhšiu analýzu. Komisia vypracovala kontrolný zoznam na zlepšenie kvality európskych hodnotiacich dokumentov prijatých organizáciou EOTA v 7. fáze, ktorý orgány technického posudzovania používajú od júna 2019. Pripomienky Komisie však nie sú vždy systematicky začlenené pred vydaním prvého európskeho technického posúdenia, čo vedie k situáciám, v ktorých si finálny európsky hodnotiaci dokument vyžaduje dodatočné revízie, čím sa citácia opäť oneskorí. 4.1.4. Zameranie na špecifické výrobkové oblasti Vývoj európskych hodnotiacich dokumentov je zameraný na tieto výrobkové oblasti: ·oblasť 33: výrobky na upevňovanie (29 citovaných európskych hodnotiacich dokumentov); ·oblasť 04: tepelnoizolačné výrobky a zostavy (26 citovaných európskych hodnotiacich dokumentov); ·oblasť 20: kovové konštrukčné výrobky a doplnky (21 citovaných európskych hodnotiacich dokumentov); ·oblasť 13: výrobky a doplnky z konštrukčného dreva (19 citovaných európskych hodnotiacich dokumentov); ·oblasť 22: strešné krytiny, svetlíky, okná a doplnkové výrobky a zostavy (14 citovaných európskych hodnotiacich dokumentov) a ·oblasť 9: závesné steny, obklady, lepené vonkajšie zasklenie (12 citovaných európskych hodnotiacich dokumentov). Malo by sa poznamenať, že tieto výrobkové oblasti sa nevyhnutne netýkajú najinovatívnejších výrobkov. Ide aj o oblasti, v ktorých boli príslušné usmernenia pre európske technické osvedčenie vypracované na základe smernice o stavebných výrobkoch a mnohé z týchto európskych hodnotiacich dokumentov sú variantmi týchto usmernení pre európske technické osvedčenie. V ostatných výrobkových oblastiach bolo v úradnom vestníku citovaných menej ako 10 európskych hodnotiacich dokumentov, pričom v siedmich skupinách výrobkov neboli citované žiadne európske hodnotiace dokumenty.

4.1.5. Zameranie na špecifické orgány technického posudzovania Iba 29 zo 49 orgánov technického posudzovania dostalo žiadosti od výrobcov, v ktorých ich požiadali, aby začali vypracúvať európske hodnotiace dokumenty. Ako už bolo uvedené, európske hodnotiace dokumenty aktívne vypracúva malý počet orgánov technického posudzovania, a to: spoločnosti DIBt, OIB a ETA-DK (jediné orgány technického posudzovania pre Nemecko, Rakúsko a Dánsko), ktoré vypracovali 59 % všetkých citovaných európskych hodnotiacich dokumentov. Naproti tomu 40 % orgánov technického posudzovania nedostalo od výrobcov žiadne žiadosti. Objavila sa určitá úroveň špecializácie. Zdá sa, že v určitých výrobkových oblastiach uvedené hlavné orgány technického posudzovania priťahujú väčšiu časť žiadostí výrobcov. Napríklad vo výrobkovej oblasti 33 (výrobky na upevňovanie) 25 zo 40 európskych hodnotiacich dokumentov vypracovala spoločnosť DIBt (63 %), pričom v tejto výrobkovej oblasti vypracovalo európske hodnotiace dokumenty (37 %) iba šesť iných orgánov technického posudzovania. Podobne sa zdá, že výrobcovia majú tendenciu predkladať svoju žiadosť o európske technické posúdenie orgánu technického posudzovania, ktorý vypracoval príslušný európsky hodnotiaci dokument, možno aj preto, lebo mu dôverujú. Špecializácia na úrovni európskych hodnotiacich dokumentov sa preto odzrkadľuje na úrovni európskych technických posúdení, napríklad spoločnosti DIBt, OIB a ETA-DK vydali 39 % všetkých európskych technických posúdení. Dánsko zastupuje v rámci spoločnosti ETA-DK 8 % európskych hodnotiacich dokumentov a 8 % európskych technických posúdení a Rakúsko zastupuje v rámci spoločnosti OIB 6 % európskych hodnotiacich dokumentov a európskych technických posúdení. To by naznačovalo, že orgány technického posudzovania, ktoré vypracúvajú európske hodnotiace dokumenty, by mohli mať na trhu s európskymi technickými posúdeniami konkurenčnú výhodu. Nemecko a Česká republika sa však neriadia rovnakým modelom. Zatiaľ čo nemecká spoločnosť DIBt vypracovala 38 % európskych hodnotiacich dokumentov, nemeckí výrobcovia sú držiteľmi iba 26 % európskych technických posúdení a jednu tretinu z nich vydali orgány technického posudzovania z iných krajín, z čoho môže vyplývať, že klienti spoločnosti DIBt majú tendenciu posielať svoje žiadosti iným orgánom technického posudzovania, ak musia schváliť náklady. V prípade Českej republiky je to opačne a ukazuje sa, že spoločnosť TZUS s podielom 5,6 % vypracovaných európskych hodnotiacich dokumentov v porovnaní so 14 % európskych technických posúdení dokázala pritiahnuť klientov z iných krajín a vydať pre nich európske technické posúdenia.

4.1.6. Zameranie európskych hodnotiacich dokumentov a európskych technických posúdení založených na predchádzajúcich usmerneniach pre európske technické osvedčenie Ako sa uvádza v oddiele 3.1.3, veľké množstvo vydaných európskych technických posúdení je zameraných iba na niekoľko výrobkových oblastí, pričom dve tretiny zo 6 240 európskych technických posúdení patria iba do troch oblastí. Viac ako 85 % európskych technických posúdení vydaných v týchto troch výrobkových oblastiach je založených na usmerneniach pre európske technické osvedčenie používaných ako európske hodnotiace dokumenty, alebo na európskych hodnotiacich dokumentoch, ktorými sa menia usmernenia pre európske technické osvedčenie. Navyše šesť usmernení pre európske technické osvedčenie spolu s ich zmenami na európske hodnotiace dokumenty predstavuje základ pre približne 60 % všetkých vydaných európskych technických posúdení. Ako sa uvádza v oddiele 2.4.2, prechod od smernice o stavebných výrobkoch k nariadeniu o stavebných výrobkoch spolu s technickým vývojom metód posudzovania si vyžadoval zmenu usmernení pre európske technické osvedčenie a spoločného výkladu postupov schvaľovania na európske hodnotiace dokumenty. Dnes je 91 % európskych technických posúdení vydaných podľa nariadenia o stavebných výrobkoch založených na dokumentoch pochádzajúcich z obdobia účinnosti smernice o stavebných výrobkoch. 4.1.7. Šírenie európskych hodnotiacich dokumentov a európskych technických posúdení Vo viacerých prípadoch sa paralelne vypracúva niekoľko európskych hodnotiacich dokumentov na rovnaký druh výrobkov (napr. na spojovacie materiály). Ak by sa umožnilo ich prijatie, tieto paralelné európske hodnotiace dokumenty by spôsobili vážne ťažkosti konkurenčným výrobkom, nejasnosti, pokiaľ ide o deklarované parametre, a zmätok pre používateľa výrobku. Takéto šírenie európskych hodnotiacich dokumentov zároveň podporuje suboptimálne využívanie finančných a ľudských zdrojov EOTA a Komisie. Tento prístup sa niekedy odôvodňuje na základe pravidiel týkajúcich sa dôvernosti informácií stanovených v článku 20 ods. 1 písm. c) a v prílohe II k nariadeniu o stavebných výrobkoch, pokiaľ ide o „ochranu obchodného tajomstva a dôvernosti informácií“. Európske hodnotiace dokumenty sa však po svojom prijatí stávajú harmonizovanými technickými špecifikáciami, ktoré majú priame a celoeurópske dôsledky na hospodársku súťaž a uvádzanie príslušných stavebných výrobkov na trh. Ustanovenia o dôvernosti sa preto zohľadňujú spolu s ostatnými základnými zásadami, ktoré by mohli byť ohrozené ich zaslepeným uplatňovaním. Usmernenia k postupom vypracúvania európskych hodnotiacich dokumentov s cieľom zabrániť ich neoprávnenému šíreniu a pri tom ochraňovať ich dôvernosť sa v súčasnosti prerokúvajú s členskými štátmi a organizáciou EOTA. Jediné usmernenie pre európske technické osvedčenie predstavuje 24 % všetkých vydaných európskych technických posúdení (1 490) (ETAG 001 použité ako európsky hodnotiaci dokument a s ním súvisiace konverzie na európske hodnotiace dokumenty). Každý z trinástich európskych hodnotiacich dokumentov (alebo usmernení pre európske technické osvedčenie použitých ako európske hodnotiace dokumenty) bol základom pre viac ako 100 európskych technických posúdení, 49 európskych hodnotiacich dokumentov bolo základom pre menej ako 100 európskych technických posúdení a zvyšok bol základom pre menej ako 10 európskych technických posúdení. Okrem toho sa na niektoré výrobky, ktoré sú v súčasnosti na trhu, vzťahujú dve európske technické posúdenia, ako napríklad v prípade vstrekovacieho systému, ktorý patrí do výrobkovej oblasti výrobkov na upevňovanie (oblasť 33), pre ktorý bolo prvé európske technické posúdenie vydané na základe ETAG 001-5 použitého ako európsky hodnotiaci dokument a potom druhé európske technické posúdenie bolo vydané na základe európskeho hodnotiaceho dokumentu 331522-00-0601 (iba prijatého) s mierne odlišným rozsahom pôsobnosti. 4.1.8. Prekážka pre MSP Prístup, ktorý EOTA ponúkla výrobcom v prípade označenia CE, však niečo stojí. Aj keď spoločnosti neznášajú žiadne náklady na vývoj európskych hodnotiacich dokumentov, platia orgánom technického posudzovania poplatky za vydanie európskeho technického posúdenia. Tieto poplatky môžu byť značné (od 24 000 EUR až do 36 000 EUR – podrobnejšie informácie sú k dispozícii v oddiele 4.2.3 o efektívnosti) a niekedy sa tieto investície nedajú získať späť prostredníctvom zvýšeného dopytu na trhu. Výrobca navyše nemá žiadnu záruku, že európsky hodnotiaci dokument, z ktorého vychádza jeho európske technické posúdenie, nebude kedykoľvek nahradený novšou verziou nadväzujúcou na žiadosť iného výrobcu v prípade nejakých zmien, v dôsledku čoho by mohli vzniknúť ďalšie náklady.

Vznik týchto nákladov a zohľadnenie takýchto rizík je pre MSP výzvou najmä v oblasti európskych hodnotiacich dokumentov, ktorými sa menia usmernenia pre európske technické osvedčenie, pretože predstavujú najväčšiu časť európskych technických posúdení, a teda aj príslušných výrobcov. Malý počet odpovedí od výrobcov oslovených v štúdii naznačuje, že prístup EOTA pri označení CE môžu väčší výrobcovia využiť spôsobom, ktorý im poskytne konkurenčnú výhodu oproti ich konkurentom. 4.1.9. Výkon EOTA a orgánov technického posudzovania pri vydávaní európskych hodnotiacich dokumentov a európskych technických posúdení: Formát európskych technických posúdení bol prijatý v októbri 2013 a formát európskych hodnotiacich dokumentov bol finalizovaný v marci 2015. Napriek týmto prvým úspechom veľká väčšina európskych hodnotiacich dokumentov nebola finalizovaná v lehotách stanovených v prílohe II. Vyvíja sa IT nástroj na zlepšenie výmeny informácií medzi EOTA a Komisiou (s cieľom informovať o lehotách, zaregistrovať všetky ukončené fázy vývoja európskych hodnotiacich dokumentov, informovať o možných omeškaniach atď.) a na automatickú aktualizáciu databázy systému NANDO v prípade citácie európskeho hodnotiaceho dokumentu. Podľa postupu vymedzeného v prílohe II k nariadeniu o stavebných výrobkoch a vzhľadom na bezpodmienečnú povinnosť stanovenú v článku 4 ods. 1 by udelenie označenia CE v prípade výrobku založeného na európskom hodnotiacom dokumente, ktorý ešte nebol citovaný, mohlo byť odôvodnené. Zámerom zákonodarcov bolo umožniť úpravu návrhu európskeho hodnotiaceho dokumentu po tom, ako bolo vydané prvé európske technické posúdenie, a zabrániť oneskoreniu postupov v prípade európskych technických posúdení pre iných ďalších výrobcov. V takých prípadoch, keď je európsky hodnotiaci dokument zamietnutý a nie je citovaný, sa však môže spochybniť platnosť vyhlásenia o parametroch a označenia CE založeného na vydanom európskom technickom posúdení. Týka sa to 70 európskych technických posúdení a 31 európskych hodnotiacich dokumentov (najmä vrátane 18 európskych technických posúdení vydaných šiestimi rôznymi orgánmi technického posudzovania na jediný prijatý európsky hodnotiaci dokument pochádzajúci zo zmeny spoločného výkladu postupov schvaľovania). To znamená, že výrobky dostali označenie CE a boli uvedené na trh na základe európskeho hodnotiaceho dokumentu, v prípade ktorého sa ešte vyžadujú ďalšie úpravy na to, aby mohol byť citovaný v úradnom vestníku. Navyše, aj keď výrobcovia nemajú žiadnu priamu zákonnú povinnosť aktualizovať po revízii európskeho hodnotiaceho dokumentu svoje európske technické posúdenie a označenie CE, tlaky trhu ich zvyčajne nútia, aby to urobili. Ak nový európsky hodnotiaci dokument, ktorý nahrádza predchádzajúci (alebo mení usmernenie pre európske technické osvedčenie), okrem toho obsahuje podstatne zmenené metódy posudzovania, vedie to k povinnosti vydať nové európske technické posúdenie. Zo štúdie vyplýva potreba revidovať prílohu II s cieľom odzrkadliť aktuálne povinnosti a časové harmonogramy požadované na vypracovanie európskych hodnotiacich dokumentov a ich citáciu v úradnom vestníku. Pomerne vysoký počet európskych hodnotiacich dokumentov, ktoré boli zamietnuté alebo čakajú na citáciu, je spôsobený hlavne nedostatočnou kontrolou kvality zo strany EOTA. Očakáva sa, že interné technické a právne kapacity, ktoré sa EOTA zaviazala zabezpečiť, spolu s najnovším kontrolným zoznamom na overenie kvality európskych hodnotiacich dokumentov v 7. fáze významne zlepšia kvalitu návrhov európskych hodnotiacich dokumentov a mieru ich citácií, v dôsledku čoho sa skrátia aj lehoty. Takéto zlepšenie by bolo nápomocné aj pri znižovaní šírenia európskych hodnotiacich dokumentov (pozri oddiel 4.1.7). 4.2 Efektívnosť V tomto oddiele sa posudzuje, či boli očakávané výsledky a vplyvy dosiahnuté s rozumnými/primeranými nákladmi.

4.2.1. Náklady pre Komisiu Náklady na strane Komisie zahŕňajú ročný grant pre EOTA a vstupné náklady odborov Komisie na vypracovanie európskych hodnotiacich dokumentov, pokiaľ ide o personál a podporu (špecializovaní konzultanti). Tieto náklady sú špecifické pre nariadenie o stavebných výrobkoch, pretože v iných právnych predpisoch v oblasti vnútorného trhu sa takéto alternatívne prístupy k normalizácii nenavrhujú. Od roku 2016 je grant pre EOTA pomerne stabilný: 550 000 EUR v roku 2016, 570 000 EUR v roku 2017 a 550 000 EUR v roku 2018. V roku 2016 bolo citovaných 65 európskych hodnotiacich dokumentov, v roku 2017 ich bolo 70 a v roku 2018 ich bolo 63, čo dáva indikatívny pomer vo vzťahu k európskemu hodnotiacemu dokumentu od 8 143 EUR v roku 2017 po 8 730 EUR v roku 2018. Ako už bolo uvedené, z rozpočtu EOTA sa pokrývajú štyri rôzne pracovné balíky, z ktorých najnákladnejší je sekretariát, po ňom nasleduje vypracúvanie európskych hodnotiacich dokumentov (ktoré predstavuje 34 – 49 % rozpočtu na roky 2016 – 2018), zasadnutia a podporné činnosti. Ľudské zdroje Komisie na monitorovanie EOTA predstavujú približne 1,5 ekvivalentu plného pracovného času. Tento podiel zostáva stabilný napriek zvyšujúcemu sa počtu európskych hodnotiacich dokumentov, ktoré prijala EOTA od roku 2014 (z 24 v roku 2014 na 93 v roku 2018), a napriek tomu, že európske hodnotiace dokumenty, ktoré prijala EOTA, si aj naďalej vyžadujú značný objem technických a právnych pripomienok od Komisie. Príslušný odbor Komisie takisto uzatvoril zmluvu s konzultantom s cieľom preskúmať kvalitu návrhov európskych hodnotiacich dokumentov, ktoré poskytla EOTA, a tým znížiť interné úsilie (táto podpora predstavovala od roku 2014 sumu 120 000 EUR ročne). Z podpornej štúdie vyplynula potreba lepšie prepojiť dohodu o grante s cieľmi nariadenia o stavebných výrobkoch a posilniť systémy na kontrolu financovania EOTA, financovania týkajúceho sa vývoja európskych hodnotiacich dokumentov a financovania orgánov technického posudzovania. Komisia požiadala EOTA o vypracovanie spoločného fakturačného systému pre orgány technického posudzovania, aby sa reálne náklady na vypracovanie každého európskeho hodnotiaceho dokumentu premietli do faktúr, ktoré orgány technického posudzovania zasielajú EOTA. EOTA sa takisto zaviazala, že bude využívať realistickejší a presnejší systém úhrad nákladov pre orgány technického posudzovania na vypracovanie/zmenu európskych hodnotiacich dokumentov, a to na základe reálnej práce vykonanej v každom konkrétnom prípade.



4.2.2. Externá efektívnosť Pokiaľ ide o nákladovú účinnosť v prípade výrobcov, ktorí získali podporu od EOTA, 22 výrobcov z 26, ktorí boli oslovení v rámci štúdie (všetci sú klientmi EOTA), uviedlo, že obchodné zisky prevyšujú náklady na dosiahnutie súladu vo veľkom alebo veľmi veľkom rozsahu (12 z nich), v strednom rozsahu (štyria z nich) alebo v malom či veľmi malom rozsahu (štyria z nich). Klienti EOTA sa vo všeobecnosti domnievajú, že lehota na vydávanie európskych hodnotiacich dokumentov a európskych technických posúdení by sa mohla skrátiť (podľa odpovedí prijatie európskeho hodnotiaceho dokumentu trvá v priemere 16,3 mesiaca), a sťažujú sa na oneskorenia na trhu existujúce napriek zlepšeniam dosiahnutým od obdobia účinnosti smernice o stavebných výrobkoch. Táto lehota však vyznieva veľmi priaznivo v porovnaní s časom potrebným na vypracovanie harmonizovanej európskej normy. Na základe údajov o obrate výrobku, ktoré poskytlo deväť klientov EOTA, sa v rámci štúdie zistilo, že finančné výnosy z predaja výrobkov na vnútornom trhu prevyšujú náklady na súlad s európskym technickým posúdením v prospech nákladov v pomere 443 ku 1. Tento výpočet je založený na celkových výnosoch z výrobku odhadnutých deviatimi výrobcami vo výške 157 miliónov EUR. Malý rozsah vzorky však vyvoláva dôrazné výhrady k reprezentatívnosti takýchto kvantitatívnych výsledkov a žiadne iné dôkazy nie sú k dispozícii. Pokiaľ ide o celkové náklady na získanie európskeho technického posúdenia pre výrobcov, v štúdii sa odhadujú v rozpätí od 40 000 EUR do 52 000 EUR, z čoho hlavné náklady predstavuje poplatok pre orgán technického posudzovania, ktorý sa pohybuje od 24 500 EUR do 36 000 EUR (pričom dve spoločnosti uviedli poplatky vo výške 150 000 EUR alebo viac). Na otázku položenú v rámci štúdie 35 výrobcom (všetci sú klientmi EOTA), či by v budúcnosti opäť požiadali o európske technické posúdenie, odpovedalo kladne 26 výrobcov. 4.3 Relevantnosť Relevantnosť sa týka primeranosti cieľov prístupu EOTA (a EOTA a orgánov technického posudzovania) a potrieb výrobcov a trhu. Zatiaľ čo v nariadení o stavebných výrobkoch sa výslovne neodkazuje na inovácie ako na cieľ EOTA, postup európskych hodnotiacich dokumentov je zameraný na inovatívne alebo nové výrobky, na ktoré sa vzhľadom na trvanie postupov normalizácie nemôžu vzťahovať harmonizované normy. V dohodách Komisie o grante sa ako očakávaný vplyv postupu európskych hodnotiacich dokumentov identifikuje možnosť, ktorú majú výrobcovia, a to pripojiť označenie CE na „nové a často inovatívne stavebné výrobky“. Zo štatútu EOTA vyplýva, že jej povinnosti zahŕňajú širšie aktivity týkajúce sa „sprístupnenia a používania stavebných výrobkov a uľahčenia inovácie v stavebníctve“. Podľa podpornej štúdie sa orgány technického posudzovania a ich klienti domnievajú, že EOTA je relevantná. Podľa ich názoru, keďže sa normalizácia nevzťahuje na všetky výrobky a nie je vhodná pre všetky výrobky, je prístup EOTA vhodný najmä pre úplne nové a skutočne inovatívne výrobky, ktoré sa často prezentujú ako jadro činností EOTA. Na otázku položenú 26 orgánom technického posudzovania, do akej miery ciele EOTA spĺňajú ich potreby, 19 odpovedalo „v plnej miere“ a štyria „vo väčšine prípadov“. Dvadsať z 37 výrobcov na tú istú otázku odpovedalo „v plnej miere“ a 11 „vo väčšine prípadov“. Nedal sa však nájsť žiadny dôkaz na preukázanie vplyvu, ktorý by mala EOTA na inovácie v odvetví stavebníctva. V relatívnom vyjadrení sa prístup EOTA nevzťahuje na toľko stavebných výrobkov, na koľko sa vzťahuje normalizácia. Počet vydaných európskych technických posúdení je podstatne nižší ako počet osvedčení vydaných v rovnakom časovom rámci na základe harmonizovaných noriem. Zatiaľ čo k 31. decembru 2018 existovalo 6 240 európskych technických posúdení, počet osvedčení vydávaných každý rok sa môže počítať v miliónoch. Prevažná väčšina európskych hodnotiacich dokumentov však opäť nebola vypracovaná pre úplne nové a skutočne inovatívne výrobky. Dokonca aj orgány technického posudzovania, ktoré sa zúčastnili na štúdii, vyjadrili pochybnosti o počte skutočne inovatívnych výrobkov, pričom sa domnievajú, že menej ako 9 % európskych hodnotiacich dokumentov bolo vytvorených skôr na základe „nových“ výrobkov než na základe dokumentov pochádzajúcich z obdobia účinnosti smernice o stavebných výrobkoch (európske hodnotiace dokumenty, ktorými sa menia usmernenia pre európske technické osvedčenie alebo spoločný výklad postupov schvaľovania). V skutočnosti výrobcovia najčastejšie žiadajú o európske technické posúdenie, aby mohli pripojiť označenie CE na výrobky, ktoré sa bežne používajú v stavebných prácach a pre ktoré aj napriek tomu, že je k dispozícii harmonizovaná norma, má výrobca deklarovať základné vlastnosti alebo zamýšľané použitie, na ktoré sa harmonizovaná norma nevzťahuje. Prístup EOTA by sa preto mohol chápať ako spôsob, akým výrobcovia získajú na trhu výhodu z používania označenia CE na svojich výrobkoch. Ako už bolo uvedené, namiesto toho, aby sa menili už existujúce európske hodnotiace dokumenty, existuje tendencia vypracúvať nové európske hodnotiace dokumenty, v dôsledku čoho existuje viacero európskych hodnotiacich dokumentov, ktoré majú veľmi podobný rozsah pôsobnosti. V následnosti sa výrobky uvádzajú na trh s dvoma vyhláseniami o parametroch na základe dvoch európskych technických posúdení (napr. pretože sa vzťahujú na dve rôzne zamýšľané použitia), čo určite nie je účelom alternatívneho prístupu EOTA. V štúdii sa napokon zistilo, že EOTA nekladie dostatočný dôraz na podporovanie označenia CE pre inovatívne výrobky, čo poukazuje na potrebu poskytovať podporu orgánom technického posudzovania a na potrebu jasného usmernenia k európskym hodnotiacim dokumentom a inováciám pre výrobcov prostredníctvom európskych obchodných združení. 4.4 Koherentnosť V tomto oddiele sa posudzuje vnútorná koherentnosť systému EOTA a jeho koherentnosť s celým systémom nariadenia o stavebných výrobkoch. EOTA podporuje koordináciu medzi orgánmi technického posudzovania a vypracovanie štandardných európskych hodnotiacich dokumentov a štandardných európskych technických posúdení pomohlo predovšetkým zabezpečiť vnútornú konzistentnosť.

Úroveň činnosti sa však medzi jednotlivými orgánmi technického posudzovania do veľkej miery odlišuje a v štúdii sa dospelo k záveru, že zvýšená koherentnosť by sa mohla dosiahnuť na základe vypracovania najlepších postupov. Ako už bolo uvedené, nedostatočná spolupráca medzi orgánmi technického posudzovania prispieva k neodôvodnenému šíreniu európskych hodnotiacich dokumentov a európskych technických posúdení, ktoré poškodzuje väčšinu výrobcov a dezorientuje používateľov. So zreteľom na vnútornú koherentnosť celého systému nariadenia o stavebných výrobkoch prístup EOTA dopĺňa harmonizované európske normy vypracované Európskym výborom pre normalizáciu. Na doplnenie tejto analýzy je však potrebné zohľadniť viaceré dodatočné úvahy: Po prvé, nepriame dôkazy podľa štúdie poukazujú na to, že rozsiahla akceptácia organizácie EOTA je výsledkom nedostatočnej výkonnosti hlavného postupu normalizácie, najmä ak prístup EOTA prispieva k preklenutiu medzery spôsobenej neexistenciou alebo neúplnosťou dôsledne harmonizovaných noriem, a to predovšetkým pre stavebné výrobky s malým podielom na trhu alebo „neštandardné“ výrobky. Podľa všetkého to potvrdzuje aj neustále zvyšovanie počtu európskych hodnotiacich dokumentov a európskych technických posúdení, a najmä veľmi veľký počet európskych technických posúdení, ktoré sú niekedy vydané v rámci toho istého európskeho hodnotiaceho dokumentu pre niektoré špecifické výrobkové oblasti. Po druhé, jedným z hlavných dôvodov otvorenia tohto alternatívneho prístupu k normalizácii bolo umožniť skrátenie času potrebného na uvedenie inovatívnych stavebných výrobkov na trh. Prevažné využívanie základných dokumentov s obsahom odkazujúcim na smernicu o stavebných výrobkoch, zameranie európskych technických posúdení na obmedzený počet výrobkových oblastí a zistený nedostatok rušivých inovatívnych výrobkov medzi výrobkami, ktoré získali európske technické posúdenia, naznačujú, že prístup EOTA sa na podporu skrátenia tohto času nevyužíva (alebo len veľmi okrajovo). Európske hodnotiace dokumenty s veľkým počtom európskych technických posúdení, ktoré sa takisto uplatňujú na trhu počas dlhých období (ako usmernenia pre európske technické osvedčenie a európske hodnotiace dokumenty), napokon naznačujú stabilitu, ktorá by mohla viesť k úvahám o vypracovaní harmonizovanej normy. V rámci podpornej štúdie na otázku, či by bolo výhodné, keby sa z niektorých európskych hodnotiacich dokumentov stali harmonizované normy, z 26 orgánov technického posudzovania 12 odpovedalo „nie“, štyria odpovedali „áno“ a 10 odpovedalo „neviem“. Z 39 výrobcov, ktorým bola položená rovnaká otázka (všetci klienti EOTA, ktorí boli držiteľmi európskeho technického posúdenia alebo oň požiadali), 11 odpovedalo „áno“, 12 odpovedalo „nie“ a 16 odpovedalo „neviem“. 4.5 Pridaná hodnota EÚ Posúdenie pridanej hodnoty EÚ týkajúcej sa prístupu EOTA si vyžaduje, aby sme zvážili, či by opatrenia na úrovni členských štátov mohli priniesť podobné alebo aj lepšie výsledky a vplyvy. Zo štúdie vyplýva, že orgány technického posudzovania vo všeobecnosti uznávajú pridanú hodnotu EOTA pre ich opatrenia, aj keď naznačujú, že táto pridaná hodnota by sa mohla zvýšiť v zlepšením efektívnosti a účinnosti. Pokiaľ ide o pridanú hodnotu EÚ vyplývajúcu z prístupu EOTA k systému nariadenia o stavebných výrobkoch, výrobcovia oslovení v rámci štúdie neboli schopní poskytnúť dôkazné informácie o nákladoch a časových harmonogramoch, ktoré by obnášali alternatívne vnútroštátne postupy. Pri absencii tohto prístupu by sa uplatnilo vzájomné uznávanie. Mohlo by to viesť k oneskoreniu a zvýšeniu nákladov na stavebné výrobky, ktoré sa majú uvádzať na trh vo viacerých členských štátoch, čo by skomplikovalo prístup na vnútorný trh. Hlavnou výhodou EOTA je možnosť udeliť výrobkom označenie CE aj v prípade absencie harmonizovaných noriem. Výrobcovia oznamovali aj neočakávané výhody v rámci vonkajšieho obchodu, v ktorom sa označenie CE, či už na základe harmonizovaných noriem alebo európskych hodnotiacich dokumentov, považuje podľa všetkého za značku kvality. Ide napríklad o výrobky na upevňovanie (výrobková oblasť 33) vyrobené v Európe, ktorých výrobcovia využívajú konkurenčnú výhodu oproti svojim konkurentom z tretích krajín. Niektoré usmernenia pre európske technické osvedčenie alebo európske hodnotiace dokumenty prijali napokon viaceré tretie krajiny ako svoj technický predpis, a to poskytuje európskym spoločnostiam významnú konkurenčnú výhodu na medzinárodnom trhu.



5. Závery Pokiaľ ide o sedem úloh stanovených v článku 31 ods. 4 nariadenia o stavebných výrobkoch, ktoré sú zahrnuté v tejto správe, z dôkazov vyplýva, že žiadna úloha nezostáva nesplnená a že finančná podpora EÚ je odôvodnená. Počas analyzovaného obdobia sa prístupom EOTA podporoval prechod od smernice o stavebných výrobkoch k nariadeniu o stavebných výrobkoch, pretože poskytoval požadovanú flexibilitu. Napriek tomu boli identifikované aj viaceré štrukturálne aspekty: ·Prístup EOTA využíva limitovaný počet spoločností, ktoré vyrábajú stavebné výrobky. Z činností EOTA okrem toho vyplýva veľmi úzke pokrytie v ktoromkoľvek z troch možných rozmerov (výrobkové oblasti, geografická distribúcia a zúčastnené orgány technického posudzovania) a nie sú žiadne náznaky, že sa táto situácia zlepšuje. ·Zatiaľ čo prístup európskych hodnotiacich dokumentov bol zamýšľaný hlavne na uľahčenie rýchlejšieho vstupu inovatívnych výrobkov na trh, prevažná väčšina európskych technických posúdení sa netýka inovatívnych výrobkov, ale výrobkov, ktoré sú už na trhu.