PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o krajine, Slovensko 2015 {COM(2015) 85 final} Tento dokument je pracovným dokumentom útvarov Európskej komisie. Nepredstavuje oficiálne stanovisko Komisie ani takéto stanovisko neprejudikuje. /* SWD/2015/0044 final/2 */





Zhrnutie 2 1. Uvedenie do problematiky: hospodárska situácia a výhľad 4 2. Ostatné štrukturálne problémy 9 2.1. Fiškálna politika a daňový systém 11 2.2. Trh práce, vzdelávanie a sociálne politiky 17 2.3. Podnikateľské prostredie a infraštruktúra 25 2.4. Modernizácia verejnej správy 33 AA. Tabuľka s prehľadom 37 AB. Štandardné tabuľky 43 ZOZNAM tabuliek 1.1. Kľúčové ekonomické, finančné a sociálne ukazovatele 8 1.2. Postup pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN), orientačná tabuľka 9 AB.1. Makroekonomické ukazovatele 43 AB.2. Ukazovatele finančného trhu 44 AB.3. Ukazovatele zdanenia 45 AB.4. Ukazovatele trhu práce a sociálne ukazovatele 46 AB.5. Výdavky na dávky sociálneho zabezpečenia (% HDP) 47 AB.6. Ukazovatele výkonnosti produktového trhu a ukazovatele politiky 48 AB.7. Ekologický rast 49 ZOZNAM grafov 1.1. Rast reálneho HDP a jeho jednotlivé faktory (pps). 5 1.2. Čisté investície (% HDP) 6 1.3. Nezamestnanosť, nezamestnanosť mládeže a dlhodobá nezamestnanosť (%) 6 1.4. Deficit verejných financií (a) a dlh (b) 7 2.1.1. Skutočná sadzba DPH 11 2.2.1. Výdavky štátnej správy na vzdelávanie a platy učiteľov 22 2.3.1. Jednoduchosť podnikania na Slovensku 25 2.3.2. Diaľničná infraštruktúra na Slovensku 27 2.3.3. Investície na Slovensku 27 2.3.4. Súkromné výdavky na výskum a vývoj na Slovensku a v EÚ-28 (% HDP) 28 2.3.5. Porovnanie sieťových nákladov pre priemyselných spotrebiteľov v rámci EÚ (graf 1a) a zmeny sieťových nákladov podľa spotrebného pásma na Slovensku (graf 1b) 29 2.3.6. Determinanty energetickej náročnosti na Slovensku 30 2.4.1. Účinnosť verejnej správy 33 ZOZNAM rámčekov 1.1. Proces hospodárskeho dohľadu 7 LIST OF Maps Rast na Slovensku nabral v roku 2014 na tempe, pričom motorom tohto rastu bola obnova domáceho dopytu, keďže po niekoľkých rokoch klesania došlo k oživeniu súkromnej spotreby i investícií. Rast vývozu sa však oslabil v dôsledku poklesu dopytu zo strany hlavných obchodných partnerov Slovenska. Celkovo sa odhaduje, že HDP v roku 2014 narástol o 2,4 %, čím sa Slovensko v tomto ohľade zaradilo v rámci eurozóny medzi krajiny s lepšími výsledkami. Zamestnanosť počas celého roka rástla, no miera nezamestnanosti zostáva nad úrovňou 13 %. Inflácia zaznamenala v roku 2014 prudký pokles, čoho príčinou bol hlavne pokles cien energií. Očakáva sa, že hlavným motorom rastu naďalej zostane domáci dopyt. Na druhej strane rast vývozu sa bude v roku 2015 podľa očakávaní z dôvodu slabšieho dopytu zo strany obchodných partnerov Slovenska naďalej spomaľovať, pričom jeho obnova je pravdepodobná až v roku 2016. Podmienky na trhu práce sa podľa očakávaní zlepšia v nadväznosti na oživenie hospodárskej činnosti, pričom sa očakáva, že inflácia bude počas nasledujúcich dvoch rokov pomaly rásť. Táto správa obsahuje hodnotenie slovenského hospodárstva na základe ročného prieskumu rastu, ktorý vypracovala Komisia a ktorým sa hospodárskej a sociálnej politike EÚ odporúčajú na rok 2015 tri hlavné piliere: investície, štrukturálne reformy a fiškálna zodpovednosť. V súlade s Investičným plánom pre Európu sa v nej zároveň skúmajú spôsoby, akými by sa dal maximalizovať dosah verejných prostriedkov a zmobilizovať súkromné investície. No a napokon sa v nej Slovensko hodnotí v nadväznosti na zistenia správy o mechanizme varovania z roku 2015, v ktorej Komisia považovala za užitočné ďalej preskúmať pretrvávanie nerovnováh, resp. ich odstraňovanie. Hlavnými pripomienkami a zisteniami tejto analýzy sú: · Dlhodobé vyhliadky verejných financií sa zlepšili vďaka zmenám v daňovom a dôchodkovom systéme a v zdravotníctve, ako aj vo fiškálnom rámci. Opatrenia vykonané v rámci akčného plánu boja proti daňovým podvodom už prinášajú výsledky, najmä v oblasti výberu príjmov z DPH. Pri výbere daní a v daňovej správe však naďalej pretrváva neefektívnosť. Reformou dôchodkového systému sa znížil očakávaný tlak na verejné financie v budúcnosti, no sektor zdravotníctva je pre verejný rozpočet naďalej záťažou. · Na trhu práce sa v roku 2014 prejavili náznaky oživenia, ale nezamestnanosť je aj naďalej vysoká. Faktory odrádzajúce od práce v systéme sociálnych dávok boli čiastočne odstránené a zaznamenané boli určité pozitívne výsledky v oblasti znižovania nezamestnanosti mladých, no v oblasti dlhodobej nezamestnanosti sa dosiahol len nepatrný pokrok. Zamestnanosť rómskeho obyvateľstva a nízkokvalifikovaných pracovníkov je nízka. Relevantnosť dosiahnutého vzdelania pre trh práce je nízka a prechod zo vzdelávania do zamestnania je pomalý. · Dlhodobým vyhliadkam rastu krajiny od začiatku krízy škodia nevýrazné výsledky v oblasti investícií. Slabé výsledky v oblasti investícií sa takisto premietajú do pomerne nízkej kvality infraštruktúry, čo brzdí rast stredoslovenského a východoslovenského regiónu. · Konkurencieschopnosť Slovenska brzdí neuspokojivá situácia v oblasti jednoduchosti podnikania. Slovensku naďalej patrí relatívne nízka pozícia, pokiaľ ide o hodnotenie niekoľkých ukazovateľov kvality podnikateľského prostredia vrátane jednoduchosti zakladania podnikov a platenia daní. Vysoké sieťové poplatky za elektrinu majú za následok vysoké ceny elektrickej energie pre slovenské spoločnosti. · Nízka efektívnosť verejnej správy a súdnictva spôsobujú, že prostriedky sa nerozdeľujú efektívnym spôsobom. Oblasť štátnej služby trpí problémom vysokej fluktuácie a neefektívneho riadenia ľudských zdrojov. Snahy odstrániť korupciu boli doposiaľ len obmedzené. Verejné obstarávanie trpí hlboko zakorenenými nedostatkami, ktoré majú vplyv na rozdeľovanie verejných zdrojov. Slovensko vo všeobecnosti dosiahlo obmedzený pokrok pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny z roku 2014. Pri zvyšovaní dlhodobej udržateľnosti verejných financií sa dosiahol obmedzený pokrok zvýšením nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti. Na ďalšie posilnenie fiškálneho rámca neboli prijaté žiadne opatrenia. Vyvinulo sa len obmedzené úsilie na zvýšenie efektívnosti daňovej správy a na prepojenie základu dane z nehnuteľností s trhovou hodnotou majetku neboli prijaté žiadne opatrenia. V boji proti nezamestnanosti mladých ľudí sa dosiahol len obmedzený pokrok. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti učenia sa prácou, keďže v roku 2015 má nadobudnúť účinnosť nový zákon o odbornom vzdelávaní a príprave. Iba obmedzený pokrok sa však dosiahol v oblasti zlepšovania podmienok učiteľov, podnecovania tvorby bakalárskych programov, ktoré by boli viac orientované na pracovné miesta, a zvyšovania účasti rómskych detí na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve. Neboli prijaté žiadne opatrenia na zabezpečenie vyššej účasti Rómov na odbornej príprave a vyššom vzdelávaní. Dosiahol sa iba obmedzený pokrok pri riešení nedostatkov v slovenskom systéme výskumu a inovácií, konkrétne pri zlepšovaní kvality a relevantnosti vedeckej základne a spolupráce medzi akademickou obcou, oblasťou výskumu a podnikmi. Určitý pokrok sa dosiahol aj pri rozvoji energetických prepojení so susednými krajinami; ide najmä o reverzný tok plynu s Ukrajinou, ktorý funguje od septembra 2014. Napredovanie v oblasti zlepšovania fungovania trhu s energiou je však pomalé. Opatrenia na skvalitnenie a zefektívnenie verejnej správy a súdnictva naďalej mali len obmedzený charakter. Pracovný dokument útvarov Komisie takisto obsahuje diskusiu o politických výzvach, ktoré vyplývajú z tejto analýzy: · Vysoká miera nezamestnanosti brzdí rastový potenciál Slovenska. Hlavným problémom je naďalej nevyhovujúca kapacita verejných služieb zamestnanosti poskytovať individualizované služby a nízka vnútorná mobilita pracovnej sily. Účasť žien na trhu práce by zároveň mohlo zvýšiť zlepšenie dostupnosti starostlivosti o deti, najmä o deti do troch rokov. Prechod zo školy do zamestnania je naďalej náročný pre absolventov odborného vzdelávania a prípravy, ako aj pre absolventov vysokých škôl. Nízka miera investícií zhoršuje konkurencieschopnosť Slovenska a jeho vyhliadky na rast. Pokračovanie hospodárskej konvergencie si bude vyžadovať výrazné zvýšenie fyzického a ľudského kapitálu. Regionálne rozdiely v hospodárskom rozvoji spôsobuje aj nevyhovujúca infraštruktúra vo východných regiónoch Slovenska. Kvalita podnikateľského prostredia znižuje atraktivitu Slovenska v očiach zahraničných i domácich investorov. · Konkurencieschopnosť Slovenska závisí od efektívnosti jeho verejnej správy a od kvality prostredia, v ktorom podniky pôsobia. Na zdravé a efektívne rozdeľovanie verejných zdrojov majú zásadný vplyv nedostatky verejnej správy a neefektívnosť verejného obstarávania. Snahy odstrániť korupciu boli doposiaľ len obmedzené. · Zmeny systému zdaňovania, dôchodkového systému a systému zdravotnej starostlivosti prispeli k lepšiemu stavu verejných financií. Pri výbere daní a v daňovej správe však stále pretrváva neefektívnosť. Nedošlo k žiadnemu presunu daňového zaťaženia na oblasti ako zdaňovanie nehnuteľností alebo environmentálne dane, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Dlhodobá udržateľnosť verejných financií závisí od zvýšenia nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti. Rast a inflácia Tempo zotavenia Slovenska z hospodárskej krízy bolo jedným z najvýraznejších a najrýchlejších v EÚ, no oživenie domáceho dopytu bolo pomalé, keďže súkromná spotreba i investície v reálnom vyjadrení zostali pod úrovňou z roku 2008. V roku 2014 sa domáci dopyt zotavil a rast nabral rýchlejšie obrátky. Podľa prognózy Komisie zo zimy 2015 reálny HDP narástol v roku 2014 o 2,4 % oproti 1,4 % z roku 2013. Tak súkromná spotreba, ako aj investície sa po niekoľkých rokoch klesania spamätali. Rast vývozu sa však oslabil hlavne v dôsledku nižšieho dopytu zo strany hlavných obchodných partnerov Slovenska. Graf 1.1: Rast reálneho HDP a jeho jednotlivé faktory (pps). Zdroj: Európska komisia V nadchádzajúcom období sa očakáva, že hlavným motorom rastu naďalej zostane domáci dopyt. Očakáva sa, že nárast disponibilných príjmov a nízka inflácia budú naďalej posilňovať súkromnú spotrebu, zatiaľ čo plánované rozširovanie výrobných zariadení v automobilovom priemysle podporí investície v rokoch 2015 a 2016. Na druhej strane sa predpokladá, že rast vývozu sa bude v roku 2015 naďalej spomaľovať a spamätá sa pravdepodobne až v roku 2016. Keďže vývoj v oblasti dovozu kopíruje vývoj v oblasti vývozu, očakáva sa, že Slovensko bude v nadchádzajúcich rokoch na bežnom účte naďalej produkovať prebytky. Klesajúce ceny energie viedli v roku 2014 k prudkému zníženiu inflácie. Inflácia meraná indexom spotrebiteľských cien bola za rok ako celok mierne záporná, ale hlavná inflácia zostáva výrazne nad nulou a riziko deflácie je nízke. Predpokladá sa, že inflácia sa bude počas nadchádzajúcich rokov pomaly zvyšovať v dôsledku nárastu cien služieb, čo bude odzrkadlením oživovania domáceho dopytu. Investície Investície sa po príchode krízy prudko znížili a ešte stále sa naplno neobnovili. Investície do investičného majetku boli v roku 2013 v reálnom vyjadrení stále približne o 13 % nižšie než v roku 2008. V roku 2013 investície nedosiahli ani úroveň amortizácie, čo znamená, že hodnota investičného majetku sa znižuje (graf 1.2). Pomerne nízka kvalita dopravnej infraštruktúry najmä v stredných a východných regiónoch Slovenska ešte jasnejšie ilustruje nedostatočnú mieru investícií. Nevýrazná úroveň investícií zároveň zhoršuje dlhodobý rastový potenciál krajiny. Graf 1.2: Čisté investície (% HDP) Zdroj: Európska komisia V rámci globálnych hodnotových reťazcov sa Slovensko nachádza pomerne nízko. Intenzita výskumu a vývoja na Slovensku patrí naďalej medzi najnižšie v EÚ, čo je spôsobené najmä mimoriadne nízkou úrovňou výdavkov podnikov na výskum a vývoj. Nezamestnanosť Miera nezamestnanosti dosahuje 13 %, a zostáva tak na vysokej úrovni i napriek rastu zamestnanosti v roku 2014. Pri pohľade do budúcnosti sa očakáva, že podmienky na trhu práce sa zlepšia v nadväznosti na to, ako bude dochádzať k oživeniu hospodárskej činnosti. Vzhľadom na štrukturálny charakter nezamestnanosti na Slovensku sa však očakáva, že miera nezamestnanosti ostane v nasledujúcich rokoch nad úrovňou 12 %. Graf 1.3: Nezamestnanosť, nezamestnanosť mládeže a dlhodobá nezamestnanosť (%) Zdroj: Európska komisia Dlhodobá nezamestnanosť je na Slovensku pretrvávajúcim problémom. Viac ako dve tretiny nezamestnaných boli bez práce dlhšie ako jeden rok, pričom približne polovica bola bez práce vyše dvoch rokov. Napriek určitému nedávnemu zlepšeniu je miera nezamestnanosti mladých ľudí jednou z najvyšších v EÚ. Nízka mobilita pracovnej sily znásobuje geografickú segmentáciu trhu práce, čoho dôkazom sú vysoké regionálne rozdiely v zamestnanosti. Zamestnanosť žien naďalej brzdí nedostatočná dostupnosť služieb starostlivosti o deti a integrácia rómskeho obyvateľstva na trhu práce je obmedzená. Vývoj v oblasti verejných financií Deficit verejných financií na Slovensku sa po nástupe krízy výrazne zvýšil. Odvtedy došlo v oblasti verejných financií k rozsiahlej konsolidácii, v rámci ktorej sa deficit znižoval z takmer 8 % HDP v roku 2009 na 2,6 % v roku 2013. Predpokladá sa, že deficit sa v roku 2014 mierne zhoršil na 3 % HDP. Očakáva sa však, že vzhľadom na rozšírenie daňového základu pre daň z príjmu právnických osôb, ďalšie zlepšenie daňovej disciplíny v oblasti DPH a priaznivý makroekonomický vývoj dôjde počas nasledujúcich dvoch rokov k ďalšiemu zníženiu deficitu verejných financií. Vývojom deficitu bol ovplyvnený aj dlh verejných financií, ktorý sa zvýšil z menej ako 30 % HDP v roku 2008 na takmer 55 % v roku 2013, po čom sa na tejto úrovni stabilizoval. Graf 1.4: Deficit verejných financií (a) a dlh (b) Zdroj: Európska komisia Na dlhodobú udržateľnosť verejných financií má vplyv predpokladané zvyšovanie nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva. Keďže v dôchodkovom systéme dochádza v záujme zabezpečenia udržateľnosti k určitým zmenám, očakáva sa, že hlavným faktorom rastu nákladov súvisiacich so starnutím obyvateľstva budú výdavky na zdravotnú starostlivosť. Zdravotná starostlivosť, ktorá je poskytovaná obyvateľom Slovenskej republiky, však naďalej zaostáva za zvyškom EÚ. Rámček 1.1: Proces hospodárskeho dohľadu Ročným prieskumom rastu, ktorý Komisia prijala v novembri 2014, sa začal európsky semester 2015, v rámci ktorého Komisia navrhla, aby EÚ presadzovala integrovaný prístup k hospodárskej politike, ktorý by bol postavený na troch hlavných pilieroch: posilnenie investícií, zrýchlenie štrukturálnych reforiem a presadzovanie zodpovednej fiškálnej konsolidácie podporujúcej rast. V ročnom prieskume rastu bol takisto prezentovaný postup racionalizácie európskeho semestra s cieľom zefektívniť koordináciu hospodárskych politík na úrovni EÚ prostredníctvom väčšej zodpovednosti a povzbudením všetkých aktérov, aby sa do väčšej miery zhostili príslušných úloh. Táto správa o krajine obsahuje posúdenie pokroku, ktorý sa dosiahol pri vykonávaní odporúčaní pre jednotlivé krajiny z roku 2014, ktoré Rada prijala v júli 2014. Odporúčania pre jednotlivé krajiny pre Slovensko sa týkali verejných financií a zdaňovania, trhu práce, vzdelávania, trhu s energiou a štátnej správy. Tabuľka 1.1: Kľúčové ekonomické, finančné a sociálne ukazovatele 1) Domáce bankové skupiny a samostatné banky. 2) Domáce bankové skupiny a samostatné banky, zo zahraničia (EÚ a mimo EÚ) kontrolované dcérske spoločnosti a pobočky. 3) Reálny efektívny výmenný kurz *) Označuje BPM5 a/alebo ESA95 Zdroj: Prognóza Európskej komisie zo zimy 2015; ECB Tabuľka 1.2: Postup pri makroekonomickej nerovnováhe (PMN), orientačná tabuľka Vlajočky: na: neuvedené. Zvýraznené čísla sú tie, ktoré sú mimo prahových hodnôt podľa správy o mechanizme varovania Európskej komisie. Pre reálny efektívny výmenný kurz (REER) a jednotkové náklady práce (ULC) sa prvá prahová hodnota týka členských štátov eurozóny. 1) Čísla uvedené kurzívou sú podľa starých štandardov (ESA95/BPM5). 2) Údaje o podiele na vývoznom trhu: celkový svetový vývoz je založený na 5. vydaní Príručky platobnej bilancie (BPM5). 3) Miera nezamestnanosti i = spätný výpočet Eurostatu s cieľom zahrnúť výsledky sčítania obyvateľov z roku 2011. Zdroj: Európska komisia Daňový systém Došlo k určitému zlepšeniu výberu daní (najmi v oblasti DPH), stále však treba pracovať na zlepšení efektívnosti výberu daní a daňového systému. V roku 2012 sa vláda pustila do boja proti daňovým podvodom, najmä v oblasti dane z pridanej hodnoty (DPH). Medzi zavedené opatrenia patrí napríklad „kontrolný výkaz DPH“ ([1]), ktorý musia elektronicky predkladať všetci platcovia DPH, ako aj povinné preddavky na DPH pre vysokorizikových žiadateľov. Hoci účty verejných financií poukazujú na neustále zlepšovanie výberu DPH ([2]), tento výsledok bol dosiahnutý len v obmedzenom rozsahu prostredníctvom zlepšenia efektívnosti na základe úprav posudzovania rizikovosti daňovníkov a daňových auditov. Hoci majú dodatočné opatrenia, zavedené v januári 2015 s cieľom rozšíriť daňový základ, potenciál zlepšiť efektívnosť zdaňovania právnických osôb, iným oblastiam, ako napríklad zdaňovanie nehnuteľností alebo environmentálne dane, ktoré sú menej škodlivé pre rast, bola venovaná len malá alebo žiadna pozornosť. Graf 2.1.1: Skutočná sadzba DPH Zdroj: Ministerstvo financií SR Zlepšenie výberu DPH bolo sprevádzané zvýšením administratívnych požiadaviek na podniky. Doteraz prijatými opatreniami na boj proti daňovým podvodom sa zjavne výrazne zvýšili náklady na dodržiavanie daňových predpisov pre podniky. Povinnosť podávať elektronické „kontrolné výkazy DPH“ a skutočnosť, že podniky musia podstupovať vyšší počet daňových kontrol DPH a reagovať na zmeny daňovej legislatívy znamená, že podniky vnímajú mechanizmy platby daní ako čoraz náročnejšie ([3]). Predbežné vypĺňanie daňových priznaní je stále obmedzené a čas potrebný na splnenie požiadaviek týkajúcich sa DPH je druhý najvyšší v EÚ ([4]). Skutočnosť, že implementácia ďalších zlepšení v oblasti posudzovania rizík a auditových kapacít mešká, ďalej výrazným spôsobom sťažuje pokrok v oblasti výberu daní. Kontrolné výkazy podľa všetkého pomohli lepšie identifikovať problematických platcov DPH, keďže miera úspešných vyšetrovaní sa v roku 2014 v porovnaní s rokom 2013 zvýšila o viac než 4 percentuálne body. Daňové orgány v súčasnosti používajú niekoľko modelov hĺbkovej analýzy údajov na posúdenie rizikových daňovníkov, ktoré však zjavne nie sú dobre integrované. Zavedenie schémy hodnotenia daňovníkov bolo odložené na neskôr. Prepojenia medzi vymeriavaním daní, ich výberom a následne posudzovaním rizika a daňovými auditmi doposiaľ neboli dostatočne využité. Zdá sa, že zdroje daňovej správy sa nevyužívajú efektívnym spôsobom. Jedným z dôvodov je oneskorené vypracúvanie a realizácia plnohodnotných postupov a stratégií siahajúcich od začiatku daňového procesu až po jeho koniec, ktorými by sa riadili riziká ohrozujúce dodržiavanie daňovej disciplíny. V súčasnosti kladú daňové orgány veľký dôraz na kontroly najmä v oblasti DPH (ktorá v roku 2014 predstavovala 80 % všetkých daňových auditov). V dôsledku toho sa zdroje v rámci daňovej správy sústreďujú na kontroly v oblasti DPH, hoci pozornosť si zasluhujú aj iné oblasti zdaňovania. Zdá sa napríklad, že najmä samostatne zárobkovo činné osoby majú veľa priestoru na podhodnocovanie príjmov a nadhodnocovanie nákladov ([5]). Z dôkazov navyše vyplýva, že napriek vyšším nákladom na dodržiavanie predpisov samostatne zárobkovo činné osoby menia formu podnikania na spoločnosti s ručením obmedzeným bez akýchkoľvek zamestnancov, z čoho môže vyplývať, že táto forma ponúka ešte väčší priestor na optimalizáciu daní ([6]). Výber daňových nedoplatkov navyše relatívne stagnuje, keďže miera vymáhania pohľadávok bola v rokoch 2013 a 2014 na úrovni približne 24 % z vymáhaného daňového dlhu. Pri zvyšovaní efektívnosti daňovej správy je ďalšou prekážkou fragmentácia. Vykonávanie projektu UNITAS, ktorého cieľom je zlúčiť výber daní, ciel a príspevkov na sociálne zabezpečenie, je veľmi pomalé. Zatiaľ čo daňové a colné úrady boli v roku 2012 formálne zlúčené do jednej inštitúcie (Finančná správa), ešte stále fungujú de facto ako dva samostatné subjekty, ktoré nevyužívajú úspory z rozsahu, napríklad prostredníctvom spoločného využívania zdrojov IT. Integrácia systémov IT v rámci Finančnej správy sa očakáva až v roku 2015 ([7]). Fragmentované zdroje informácií sťažujú výmenu informácií s daňovými orgánmi ostatných členských štátov; v roku 2013 slovenské orgány oneskorene reagovali na požiadavky týkajúce sa problematiky DPH v 80 % prípadov ([8]). Implementácia druhej fázy projektu UNITAS sa očakáva v roku 2016. Niektorými plánovanými opatreniami sa môže skrátiť čas potrebný na zaplatenie dane, a tým sa môžu znížiť náklady na dodržiavanie predpisov a zmierniť negatívny vplyv na podniky. Lehota na registráciu pre DPH bola v roku 2015 skrátená z 30 na 21 dní. Očakáva sa, že čas potrebný na vrátenie nadmerného odpočtu v dôsledku daňového auditu sa skráti, pretože daňové orgány budú môcť počas auditu vrátiť časť odpočtu, ktorá si nevyžaduje ďalšie prešetrovanie. Pokuty za chyby súvisiace s daňovými priznaniami boli navyše obmedzené a zavedenie počiatočného „samovýmeru“ splatnej dane samotnými daňovníkmi uľahčí dovoz tovaru z tretích krajín. Vláda takisto plánuje zrušiť zábezpeky na DPH pre začínajúce podniky a novozaložené podniky. S cieľom obmedziť platobnú neschopnosť MSP vláda navrhne schému účtovania hotovosti, pri ktorej dodávatelia nepreberajú daňovú zodpovednosť až do momentu, keď im ich zákazník zaplatí. Rozšírenie základu dane z príjmov právnických osôb pravdepodobne prispeje k vyššej celkovej efektívnosti daňového systému. V roku 2015 bolo prijatých niekoľko opatrení vrátane: i) zmien pravidiel odpisovania aktív a lízingu, ktoré obsahujú aj obmedzenia na odpisovanie automobilov ([9]), ii) pravidiel o podkapitalizácii, ktorými sa obmedzuje daňová odpočítateľnosť platieb úrokov medzi prepojenými stranami, iii) rozšírenia pravidiel transferového oceňovania na (prepojené) domáce strany, iv) obmedzenia odpočítateľnosti strát a v) obmedzenia odpočítateľnosti výdavkov deklarovaných ako výdavky na osobné použitie prostredníctvom zmeny vymedzenia pojmu „daňovo odpočítateľné výdavky“. Hoci podpora výskumu a vývoja prostredníctvom odpočítateľnosti až 150 % výdavkov súvisiacich s výskumom a vývojom spôsobí zúženie základu dane, čo môže znamenať užitočný nástroj na podporu podnikateľskej inovácie. Zdaňovanie nehnuteľností je aj naďalej neefektívne a zmeny environmentálnych daní boli len okrajové. Dane z nehnuteľností priniesli od roku 2000 približne 0,4 % HDP, čo je o 1 percentuálny bod nižšie ako priemer EÚ. Plány na zavedenie nového systému zdaňovania nehnuteľností, ktoré by zodpovedalo hodnote príslušnej nehnuteľnosti, boli odložené najskôr na rok 2016. Ministerstvo financií okrem toho zatiaľ neuverejnilo analýzu možných zmien v zdaňovaní nehnuteľností. V oblasti environmentálnych daní neboli zavedené žiadne zásadné zmeny, čím sa zachoval nekonzistentný rámec stimulov v oblasti environmentálnej politiky ([10]). Zdaňovanie znečisťovania a využívania zdrojov je naďalej veľmi nízke a príjmy z environmentálnych daní patria medzi najnižšie v EÚ (1,8 % HDP). V roku 2012 Slovensko zaviedlo registračnú daň na motorové vozidlá, ktorá závisí od výkonu motora. V roku 2015 vláda zmenila systém cestnej dane, ktorú platili podniky, a zaviedla „ekologickú zľavu“ založenú na veku vozidla. Neexistujú však žiadne plány na rozšírenie tejto dane na osobné automobily v súkromnom vlastníctve. Podľa určitých odhadov by prehodnotenie systému environmentálnych daní mohlo v strednodobom až dlhodobom horizonte vygenerovať dodatočné príjmy vo výške až 2,3 % HDP ([11]). Udržateľnosť dlhu Náklady na starnutie obyvateľstva budú mať v budúcnosti vplyv na relatívne zdravú dlhovú pozíciu Slovenska. Pri pomere dlhu k HDP pod úrovňou 55 % sa neočakáva, že by Slovensko v strednodobom horizonte čelilo zásadným rizikám. Vplyv starnutia obyvateľstva na výdavky na dôchodky, zdravotnú starostlivosť a dlhodobú starostlivosť by však mohol predstavovať problém pre dlhodobú fiškálnu udržateľnosť ([12]). Aj napriek mierne priaznivejšiemu demografickému vývoju ostáva zachovaný hlavný trend, ktorým je prudko stúpajúci pomer ekonomickej závislosti staršieho obyvateľstva. Aktualizované projekcie nákladov na starnutie obyvateľstva založené na najnovších demografických prognózach a dohodnutých metodikách ([13]) budú k dispozícii v prvom polroku 2015. Po viacerých zmenách zažil dôchodkový systém v roku 2014 obdobie stability, táto stabilita však môže mať krátku životnosť. Od zavedenia druhého (plne kapitalizačného) súkromného dôchodkového piliera v roku 2004 prešiel dôchodkový systém mnohými zmenami. Najnovšie úpravy, prijaté v roku 2012 ([14]), mali celkovo pozitívny vplyv na udržateľnosť dôchodkového systému. V roku 2015 sa prví sporitelia zo súkromného dôchodkového piliera stali oprávnenými požadovať dôchodky. Vzhľadom na nízke výnosy ponúkané poisťovňami vláda súkromný dôchodkový pilier po štvrtýkrát otvorila, aby sporiteľom umožnila tento pilier opustiť ([15]). Tento návrh sa zameriava na primeranosť dôchodkov, ale pri rovnosti všetkých faktorov môže mať neblahý vplyv na udržateľnosť verejného dôchodkového systému v dôsledku vyšších finančných požiadaviek vzhľadom na zvýšenie počtu budúcich dôchodcov. Predpokladaný dlhodobý nárast výdavkov na zdravotnú starostlivosť má negatívny vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií, čo je problematické z hľadiska nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti. Neefektívnosť ([16]) vykazuje najmä sektor nemocničnej starostlivosti, čo je podľa všetkého dôsledkom nesprávne nastavených motivačných faktorov. Napriek zlepšeniu trendov krajina dosahuje slabé výsledky, pokiaľ ide o hlavné ukazovatele zdravotného stavu, a radí sa k posledným spomedzi členských štátov EÚ, pokiaľ ide očakávanú dĺžku zdravého života ([17]). V tejto súvislosti je celková efektívnosť slovenského zdravotného systému nízka a v porovnaní zo zvyškom EÚ značne zaostáva. Platí to aj vtedy, keď sa zohľadnia pomerne nízke zdroje na verejné zdravotníctvo na Slovensku a keď sa výsledky systému upravia o spoločensko-ekonomické faktory a správanie obyvateľstva v oblasti životného štýlu ([18]). Oneskorené zavádzanie systému platieb na základe skupín diagnóz (diagnosticky príbuzných skupín) viedlo k suboptimálnemu prideľovaniu zdrojov v nemocniciach. Nedostatočná transparentnosť zmlúv o poskytovaní služieb medzi poisťovňami a poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti (vrátane jednotkových nákladov) problémy len zhoršujú. Chýbajúce systémové opatrenia, pokiaľ ide o usmernenia a dohľad, majú za následok pretrvávanie nedostatkov v oblasti verejného obstarávania špecifického pre zdravotníctvo (pozri aj časť zameranú na obstarávanie v zdravotníctve v oddiele 2.4). Napokon nedostupnosť údajov, buď z dôvodu nesystematického zaznamenávania údajov alebo z dôvodu komplikovaného prístupu k nim v sektore nemocničnej starostlivosti, sťažuje analýzy efektívnosti, resp. posudzovanie kvality. Väčšina opatrení na zlepšenie nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti je stále v prípravnej fáze. V úsilí riešiť nedostatky vnútroštátneho systému zdravotnej starostlivosti vláda prijala strategický rámec pre zdravie na roky 2014 – 2030, ktorý sa práve realizuje. Troma oblasťami, v ktorých na základe stratégie dôjde k intervencii, sú primárna starostlivosť, nemocničný sektor a verejné zdravie. Prínos modelu integrovanej starostlivosti ([19]), ktorý je v centre stratégie, je neistý, najmä v krátkodobom horizonte. Dôvodom je podľa všetkého skutočnosť, že stratégia sa príliš sústreďuje na výstavbu infraštruktúry a zoskupovanie všeobecných lekárov a lekárov-špecialistov z druhej línie do zdravotníckych zariadení bez toho, aby sa zabezpečila zodpovednosť zo strany kľúčových aktérov, ako napríklad samosprávnych krajov a samotných lekárov. Existujú preto riziká oneskorenej realizácie podobné rizikám, s ktorými bolo spojené plánované zavedenie elektronického systému zdravotnej starostlivosti, pri ktorom nedošlo k žiadnym hmatateľným výsledkom. Okrem toho prideľovanie zdrojov vyčlenených na ciele tejto stratégie nemusí byť optimálne. V konečnom dôsledku by tieto nedostatky mohli ohroziť úspech stratégie. O motivačných faktoroch pre všeobecných lekárov, aby pôsobili efektívne a spĺňali úlohu akýchsi „strážcov brány“ celého systému, ako napríklad o presune k preplácaniu výkonov na základe poskytnutých služieb, sa práve uvažuje a delegovanie právomocí od lekárov-špecialistov napreduje pomalým tempom. Ako zabrániť ďalšiemu hromadeniu dlhu vo verejných nemocniciach zostáva naďalej výzvou, keďže chýbajú opatrenia na podporu riadneho finančného hospodárenia. Hlavným zameraním opatrení v nemocničnom segmente, v ktorom chýba vhodná tvorba, monitorovanie a pravidelné hodnotenie rozpočtu, je zabrániť hromadeniu dlhov verejných nemocníc, zabezpečiť ich rekonštrukciu a optimalizovať ich celkové kapacity v oblasti nemocničných lôžok. Na tento účel boli nemocnice požiadané, aby v roku 2015 predložili plány ozdravenia zamerané na vyrovnanie rozpočtov, pričom diskusie o ich realizácii práve prebiehajú. Pomalé napredovanie pri zlepšovaní súčasnej situácie je čiastočne spôsobené oneskoreným zavádzaním diagnosticky príbuzných skupín a neefektívnymi postupmi verejného obstarávania. Vysoká zadlženosť niektorých nemocníc okrem toho sťaží odstraňovanie týchto dlhov bez toho, aby sa na ich záchranu použili verejné prostriedky. No a napokon obnovený záujem o verejno-súkromné partnerstvá pri výstavbe nových nemocníc si vyžaduje, aby sa návrhu projektov venovala zvýšená pozornosť, aby sa zabezpečila efektívnosť tak vynaložených nákladov, ako aj poskytovaných služieb ([20]). Fiškálny rámec Strednodobý rozpočtový rámec zostáva pomerne slabý. Ústredná vláda pripravuje trojročný rozpočet verejnej správy. Účasť iných úrovní štátnej správy alebo parlamentu na rozpočtovom procese je však pomerne obmedzená. Fiškálne ciele pre štátnu správu stanovuje ústredná vláda bez toho, aby sa poradila s miestnymi orgánmi alebo inými dotknutými stranami. Navyše záverečné roky viacročného rozpočtu majú len orientačný charakter a súčasné nastavenie nebráni parlamentu, aby prijal legislatívne zmeny so zásadným fiškálnym vplyvom. Takéto zmeny môžu mať rozpočtový vplyv v priebehu viacerých rokov bez toho, aby boli zohľadnené vo viacročnom rozpočtovom rámci ([21]). Situáciu spôsobuje aj neexistencia záväzných výdavkových stropov, ktoré doposiaľ aj napriek požiadavke v ústavnom zákone prijaté neboli ([22]). Verejné služby zamestnanosti a účasť na trhu práce Miera nezamestnanosti sa v roku 2014 mierne znížila, ale zostáva nad priemerom EÚ (12,5 % v porovnaní s 9,9 % v EÚ-28 v decembri 2014), pričom je väčšinou štrukturálna a má dlhodobý charakter. Slabý dopyt po pracovnej sile a nízky počet voľných pracovných miest v spojení s jednou z najnižších fluktuácií pracovnej sily v EÚ spôsobuje jednu z najvyšších mier dlhodobej nezamestnanosti v EÚ (10 % v porovnaní s 5,1 % v EÚ-28 v roku 2013). K hlavným dôvodom zlých výsledkov trhu práce patrí nízka zamestnanosť určitých skupín obyvateľstva vrátane Rómov, existencia faktorov odrádzajúcich od práce pochádzajúcich z daňového systému a systému sociálnych dávok, slabej schopnosti verejných služieb zamestnanosti pomáhať najviac znevýhodneným uchádzačom o zamestnanie a pomerne nízka vnútorná geografická pracovná mobilita. Verejné služby zamestnanosti (VSZ) majú obmedzené kapacity na poskytovanie individualizovaných služieb, najmä pre tých, ktorí sú najviac vzdialení od trhu práce, ako napríklad dlhodobo nezamestnaní, pracovníci s nízkou kvalifikáciou, mladí ľudia a Rómovia ([23]). Celkové výdavky na aktívne politiky trhu práce zostávajú relatívne nízke, a to najmä v oblasti poskytovania kvalitnej odbornej prípravy. Niektoré zainteresované strany sa domnievajú, že s využívaním aktívnych politík trhu práce je spojené pomerne veľké administratívne zaťaženie, a poukazujú na nedostatočnú podporu zo strany verejných služieb zamestnanosti pred poskytnutím aktívnych politík trhu práce, počas ich poskytovania a po ňom. Zamestnávatelia na Slovensku hlásia nedostatok kvalifikovaných pracovníkov, no účasť dospelých na aktivitách celoživotného vzdelávania je jednou z najnižších v EÚ a od roku 2011 sa dokonca znížila. Prebiehajúca reforma verejnej správy ([24]) zaviedla do organizácie verejných služieb zamestnanosti zmeny zamerané na zvýšenie efektívnosti. S podporou európskych štrukturálnych a investičných fondov v rokoch 2014 – 2020 Slovensko plánuje posilniť svoju schopnosť poskytovať verejné služby zamestnanosti, ako aj ich kvalitu a zaviesť systematické školenia pre pracovníkov prvého kontaktu na úradoch práce. Bude to zahŕňať aj súkromné služby zamestnanosti, najmä pri umiestňovaní dlhodobo nezamestnaných na trh práce. Nezamestnanosť mladých ľudí v decembri 2014 mierne klesla na 28,9 % (na najnižšiu úroveň od roku 2009), no Slovensko má stále jednu z ôsmich najvyšších mier nezamestnanosti mladých ľudí v EÚ. Takmer dve tretiny nezamestnaných mladých ľudí si hľadá prácu rok alebo dlhšie, čo je najvyšší podiel spomedzi členských štátov EÚ. Podiel mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, sa približuje priemeru EÚ. Prechod zo školy do zamestnania je stále pomalý a vzdelávací systém nereaguje pohotovo na potreby trhu práce ([25]). Vo februári 2014 bol prijatý aktualizovaný plán vykonávania záruky pre mladých ľudí a implementovaných bolo niekoľko reforiem (napríklad reforma odborného vzdelávania a prípravy, spomínaná nižšie). V roku 2014 bolo na mzdovo dotované pracovné miesta umiestnených 1 694 mladých ľudí. V roku 2014 však len asi 10 % nezamestnaných mladých ľudí, ktorí boli oprávnení získať záruku pre mladých ľudí, skutočne jednu zo štyroch ponúk (pracovnú ponuku, odborné vzdelávanie, učňovskú prípravu alebo stáž) aj dostalo. V roku 2015 sa majú spustiť nové programy zamerané na zabezpečenie zamestnanosti pre dlhodobo nezamestnaných pracovníkov s nízkou kvalifikáciou vrátane mladých marginalizovaných Rómov a iných rizikových skupín. Slovenské orgány okrem toho plánujú osloviť neaktívnych mladých ľudí prostredníctvom existujúcich komunitných centier v marginalizovaných rómskych komunitách a prostredníctvom sociálnych pracovníkov v teréne, no nie je jasné, aká konkrétna podpora sa bude poskytovať. Realizácia systému záruky pre mladých ľudí bude závisieť od zabezpečenia adekvátneho financovania, posilnenia administratívnych kapacít a vybudovania partnerstiev na miestnej úrovni, aby sa oslovili aj širšie vrstvy neregistrovaných mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. Miera zamestnanosti žien (vo veku 20 – 64 rokov) zostáva výrazne pod priemerom EÚ (53,4 % v porovnaní s 58,8 % v roku 2013). Odhady ukazujú, že zvýšením účasti žien na trhu práce na priemer EÚ-15 by sa HDP Slovenska mohol zvýšiť o 1,6 percentuálneho bodu ([26]). Rozdiel v zamestnanosti žien a mužov v kategórii mladých žien (vo veku 20 – 29 rokov) zostáva vysoký, pričom vplyv rodičovstva na zamestnanosť žien v roku 2013 vzrástol a patrí medzi najvyššie v EÚ. Miera zamestnanosti žien (vo veku 25 – 49 rokov) s deťmi do veku šesť rokov je pod hranicou 40 %, zatiaľ čo u mužov rovnakej vekovej kategórie a rodinného stavu je to 83 %, čo je odzrkadlením nedostatočného poskytovania kvalitných a cenovo dostupných služieb starostlivosti o deti a pomerne dlhých rodičovských dovoleniek ([27]). Rozdiel v platoch medzi ženami a mužmi je nad priemerom EÚ i napriek tomu, že slovenské ženy dosahujú v porovnaní so slovenskými mužmi vyššie vzdelanie. Tento platový rozdiel súvisí so segregáciou pohlaví na trhu práce a dlhšími obdobiami prerušenia kariéry. Napokon zamestnanosť žien i mužov je rovnako negatívne ovplyvňovaná slabou mierou využívania pružných foriem organizácie práce. Poskytovanie služieb starostlivosti o dieťa pri deťoch do troch rokov je stále nevyhovujúce. Prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov sa budú podporovať akcie na zlepšenie súčasnej situácie, no legislatívny rámec chýba. Určité zlepšenia možno očakávať pri poskytovaní služieb starostlivosti o staršie deti (vo veku 3 – 6 rokov), keďže Slovensko plánuje zvýšiť kapacitu predškolského vzdelávania o 20 000 miest (pomocou prostriedkov vo výške 155 miliónov EUR). V roku 2015 sa navyše zavedú opatrenia na podporu inovačných služieb starostlivosti o deti (prostredníctvom projektu „Rodina a práca“ vo výške 23 miliónov EUR), ktoré by mohli podnietiť zamestnávateľov k tomu, aby začali poskytovať služby starostlivosti o deti a pružné formy organizácie práce. Napriek tomu platí, že informovanosť o potenciáli kvalitného vzdelávania a starostlivosti o deti vo veľmi ranom veku je na Slovensku naďalej nedostatočná. Napriek výraznému pokroku, ktorý sa dosiahol počas posledného desaťročia, jedným z potenciálne nevyužitých zdrojov ostávajú starší pracovníci. Miera zamestnanosti starších pracovníkov (vo veku 55 – 64 rokov) výrazne vzrástla z 24,6 % v roku 2003 na 44 % v roku 2013, no stále je výrazne po úrovňou EÚ-28 (50,2 % v roku 2013). Nízka miera účasti na celoživotnom vzdelávaní s cieľom riešiť nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými pracovnými zručnosťami prispieva k slabým výsledkom. Približne 60 % nezamestnaných na Slovensku sú pracovníci s nízkou kvalifikáciou a takmer 70 % je dlhodobo nezamestnaných (bez práce dlhšie ako jeden rok), pričom obe čísla patria medzi najhoršie v EÚ-28. Hoci daňové zaťaženie pracujúcich s nízkymi príjmami bolo v roku 2013 približne na úrovni priemeru EÚ a celková úroveň sociálnej pomoci na Slovensku je pomerne nízka, pretrvávať stále môžu určité faktory odrádzajúce od práce pri určitých typoch domácností v spodnej časti príjmového spektra. Slovensko spustilo niekoľko reforiem zameraných na odstránenie faktorov odrádzajúcich od práce v systéme sociálnych dávok. Okrem zavedenia politiky workfare bola v roku 2014 prijatá reforma zameraná na zlepšenie aktivácie dlhodobo nezamestnaných prostredníctvom zlepšenia výhod vyplývajúcich zo zamestnania. Pre uchádzačov o zamestnanie, ktorí začnú pracovať za nízku mzdu, bude dostupné i súčasné čerpanie osobitných dávok v hmotnej núdzi. Dočasným znížením daňovo-odvodového zaťaženia pre pracovníkov, ktorí boli predtým dlhodobo nezamestnaní (účinné od novembra 2013), sa zlepšila atraktívnosť dlhodobo nezamestnaných osôb, no nezdá sa, že by sa znížila celková dlhodobá nezamestnanosť či nezamestnanosť nízkokvalifikovaných pracovníkov ([28]). Jedným z dôvodov nízkeho záujmu zo strany zamestnávateľov by mohlo byť súbežné uplatňovanie iných aktivačných politík. Vláda od januára 2015 znížila príspevky na zdravotné poistenie pracovníkov s nízkymi príjmami, čo by mohlo mať výrazný vplyv na zamestnanosť tejto skupiny, takže teoreticky by prospech z tohto opatrenia mohlo mať až 580 000 zamestnancov. Rómske obyvateľstvo[29] je na slovenskom trhu práce disproporčne znevýhodňované a hospodárske dôsledky nezačleňovania Rómov do spoločnosti sú veľmi výrazné. Svetová banka odhaduje, že HDP Slovenska by bol o 3,1 miliardy EUR vyšší, ak by Rómovia mali rovnaké príležitosti zamestnať sa a rovnakú úroveň miezd ako nerómski obyvatelia[30]. Na Slovensku sa Rómovia potýkajú s nízkou účasťou na trhu práce, pričom takmer 40 % dospelého rómskeho obyvateľstva je nečinných. Rómovia boli identifikovaní ako najviac znevýhodňovaná skupina na slovenskom trhu práce, no napriek nedávnym reformám neexistujú žiadne dôkazy o tom, že by existujúce aktívne politiky trhu práce boli účinné pri zabezpečovaní ich začlenenia do zamestnania. Situácia rómskej mládeže je obzvlášť alarmujúca – vo vekovej skupine 16- až 24-ročných 43 % mladých ľudí nie je zamestnaných, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, čo predstavuje približne štvornásobok vnútroštátneho priemeru. Miery zamestnanosti Rómov patria medzi najnižšie v EÚ. Uchádzači o zamestnanie z radov Rómov musia v porovnaní s majoritným obyvateľstvom čeliť pri zamestnávaní dodatočným prekážkam, a to tak z dôvodu nedostatočných zručností, ako aj z dôvodu diskriminácie (napríklad 49 % opýtaných slovenských Rómov uviedlo, že sa pri hľadaní práce stretli s diskrimináciou[31]). Osem z desiatich Rómov v produktívnom veku absolvovalo najviac základnú školu a účasť rómskych detí na stredoškolskom vzdelávaní je veľmi nízka (35 % v porovnaní so 74 % u detí slovenskej národnosti). Regionálna mobilita pracovnej sily Napriek výrazným regionálnym rozdielom v úrovniach nezamestnanosti je regionálna mobilita pracovnej sily na Slovensku pomerne nízka a obmedzuje priraďovanie voľných pracovných miest k vhodným žiadostiam o zamestnanie. Slovenský trh práce má jednu z najnižších fluktuácií pracovnej sily v EÚ, k čomu prispieva nízka vnútorná geografická mobilita pracovnej sily. Medzi faktory, ktoré bránia mobilite, patrí nedostatočná dopravná infraštruktúra, na slovenské platy pomerne vysoké cestovné a ubytovacie náklady, ako aj nedostatočne rozvinutý trh s nájomným bývaním. V roku 2011 na Slovensku iba veľmi nízky počet obyvateľov v produktívnom veku (15 – 64 rokov) zmenil bydlisko, pričom iba 3 % z tých, ktorí sa presťahovali, uviedli ako dôvod sťahovania motívy súvisiace so zamestnaním. Počet dostupných bytov na Slovensku je vo všeobecnosti nízky. Nedostatočná dostupnosť bývania ([32]) sa premieta do jednej z najvyšších mier preľudnenia domácností v EÚ a sprevádzajú ju chabé životné podmienky. Hoci je na Slovensku vysoký podiel osôb, ktoré vlastnia svoje byty, trh s nájomným bývaním je malý a prístup k sociálnemu bývaniu patrí medzi najnižšie v EÚ. Keďže nárok na sociálne bývanie okrem toho závisí od príjmu, ak sa niekomu aj podarí získať sociálny byt, jeho motivácia zarábať viac sa zníži, pretože daná osoba sa obáva, že na byt stratí nárok. Výsledkom je znížená motivácia ľudí pracovať a pokles mobility pracovnej sily. Nedávno Slovensko prijalo viacero opatrení zameraných na riešenie problematiky bývania. Zákon o štátnom fonde rozvoja bývania nadobudol účinnosť od roku 2014 a podporuje verejné a súkromné nájomné bývanie. Zákon o krátkodobom nájme nadobudol účinnosť v máji 2014 a presadzuje sa v ňom flexibilita na trhu s bývaním a rast sektora nájomného bývania stanovením osobitného právneho režimu pre sektor súkromného nájomného bývania. Od minulého roku platia v sektore sociálneho bývania nové obmedzenia týkajúce sa úrovne dotácií. Údaje však poukazujú na klesajúci počet a podiel obecných sociálnych bytov. Konkrétne počet nových stavieb v sociálnom segmente sa v období rokov 2009 – 2013 znížil o takmer 80 %. Okrem toho, hoci existujú viaceré opatrenia aktívnej politiky trhu práce na podporu pracovnej mobility, niektoré z nich sa nevyužívajú. Napríklad v rokoch 2013 – 2014 žiadny zamestnávateľ nevyužil podporu na prepravu zamestnancov na pracovisko a len 66 uchádzačov o zamestnanie dostalo v roku 2013 príspevok na presťahovanie za prácou. Napriek tomu je však dopyt pracovníkov po podpore na pokrytie cestovných nákladov na dochádzanie do práce vysoký (v roku 2013 takúto podporu využilo takmer 13 000 pracovníkov) ([33]). V rámci novej štátnej stratégie v oblasti bývania sa plánuje preskúmanie existujúcej daňovej legislatívy a zavedenie systému daňových stimulov na podporu nájomného bývania. Napriek nedávnym reformám je vnútorná regionálna mobilita pracovnej sily a prístup k bývaniu, a to aj v rámci sektora súkromného nájomného bývania, celkovo naďalej výzvou. Boj s chudobou a sociálnym vylúčením Hoci je celkové riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia na Slovensku (19,8 %) vo všeobecnosti stabilné a pod priemerom EÚ, v miere chudoby existujú výrazné regionálne rozdiely. Materiálna deprivácia zostáva nad priemerom EÚ (19,5 %) a nedávno sa ešte viac zhoršila (na 23,4 % v roku 2013). Vplyv sociálnych dávok na znižovanie chudoby detí je značne pod európskym priemerom (33,7 % na Slovensku v porovnaní so 41,3 % v EÚ ako celku), čo súvisí najmä so skutočnosťou, že dávky v hmotnej núdzi len čiastočne závisia od počtu detí v domácnosti. O indexácii dávok o infláciu navyše vláda rozhoduje na základe vlastného uváženia. Podpora minimálneho príjmu nie je založená na skutočných životných nákladoch a nepostačuje na to, aby pomohla bojovať s chudobou, najmä v prípade domácností postihnutých dlhodobou nezamestnanosťou. Hoci je výška univerzálnych prídavkov na deti dosť skromná (23,52 EUR), pre nízkopríjmové rodiny predstavujú tieto prídavky dôležitú dávku. Neprimeraná podpora príjmu môže viesť k tomu, že ľudia budú siahať po pôžičkách od nebankových finančných inštitúcií s privysokými úrokovými sadzbami. Zadlženosť potom pôsobí ako jedna z hlavných zábran prijať slabo platené pracovné miesta, pretože mzdy na rozdiel od sociálnych dávok nie sú vyňaté zo zhabania majetku. V dôsledku toho sú chudobou a sociálnym vylúčením najviac postihnuté veľké rodiny (s troma a viac deťmi), nezamestnaní a osamelí rodičia. Dávky v hmotnej núdzi (slovenský ekvivalent podpory minimálneho príjmu) prešli v roku 2014 zásadnou reformou, takže príjemcovia teraz musia pracovať ([34]). Predpokladané zvýšenie veku odchodu do dôchodku, ktoré priniesla dôchodková reforma z roku 2012, a krátka priemerná dĺžka pracovného života, najmä v prípade žien, ohrozujú primeranosť budúcich dôchodkov (pozri aj časť týkajúcu sa udržateľnosti dlhu v oddiele 2.1). Opatrenia na podporu dlhšieho pracovného života a strednej dĺžky života v zdraví (oba ukazovatele výrazne pod priemerom EÚ) sú nedostatočne podporované ([35]). Minimálna mzda narástla v roku 2015 o takmer 8 % (na 380 EUR) a čistá minimálna mzda (339 EUR) v súčasnosti presahuje hranicu chudoby ([36]). Vláda má v úmysle zaviesť v roku 2015 minimálny dôchodok, ktorý bude nad úrovňou životného minima, no len v prípade tých občanov, ktorí majú odpracovaný dostatočný počet rokov ([37]). V roku 2014 bola zavedená nová legislatíva upravujúca maximálny úrok a poplatky za úvery od nebankových finančných spoločností. Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby bude podporovať prevádzkový program pre potravinovú a základnú materiálnu pomoc (62,8 miliónov EUR počas rokov 2014 – 2020) na zmiernenie najhorších foriem chudoby. Vzdelávanie Verejné výdavky na vzdelávanie ostávajú vo všeobecnosti pod priemerom EÚ a majú klesajúci trend. Napriek nedávnemu nárastu platov učiteľov a záväzku zvýšiť ich na 120 % priemernej mzdy prostriedky na vzdelávacie činnosti zostávajú v medzinárodnom porovnaní nízke. Nedostatok kvalifikovaných učiteľov má negatívny vplyv na výsledky vzdelávania. Podľa prieskumu OECD pod názvom TALIS učitelia vnímajú svoje postavenie ako veľmi nízke a podiel učiteľov venujúcich sa činnostiam profesijného rozvoja je najnižší v EÚ (73 %). Medzi oblasti, v ktorých najvyšší podiel učiteľov hlási silnú potrebu profesijného rozvoja, patrí výučba študentov s osobitnými potrebami a rozvíjanie vyučovacích zručností prostredníctvom IKT. Zo štúdie OECD z roku 2012 týkajúcej sa Programu pre medzinárodné hodnotenie žiakov (PISA) vyplynulo výrazné zhoršenie znalostí 15-ročných žiakov v oblastiach čítania, matematiky a prírodných vied. Záškoláctvo a opakovanie ročníka sú na vzostupe. Kvalita výučby a výsledky v oblasti vzdelávania sú naďalej slabé. Zvýšenie miezd je naďalej nedostatočné na to, aby prilákalo a udržalo si talentovaných mladých ľudí, pričom najmä nástupné platy sú nízke. Ministerstvo školstva sa usiluje zlepšiť počiatočnú odbornú prípravu učiteľov prostredníctvom projektu financovaného z prostriedkov EÚ. Výsledky tohto projektu, ktoré sa majú uverejniť začiatkom roka 2015, budú obsahovať odporúčania pre inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, ktoré pripravujú budúcich učiteľov. Odborné štandardy pre učiteľov boli vyvinuté, ale ešte neboli uverejnené ani implementované. Kontinuálny profesijný rozvoj učiteľov si vyžaduje zlepšenia založené na hĺbkovej analýze potrieb učiteľov. Novela zákona o výchove a vzdelávaní, ktorá bola prijatá v decembri, stanovuje určité prostriedky na priamy nákup učebníc školami. Stratégia digitalizácie školstva do roku 2020, prijatá v septembri 2014, má za cieľ zlepšiť využívanie IKT v triedach, ako aj zručnosti učiteľov v tomto ohľade. V roku 2014 vláda predložila opatrenia na reformu učebných osnov, ktoré nadobudnú účinnosť v septembri 2015. Opatrenia, ako napríklad posilnenie vedeckého a polytechnického vzdelávania, by mohli priniesť pozitívne výsledky. Implementácia reformy učebných osnov si však vyžaduje podporu učiteľov a zrušenie povinného druhého cudzieho jazyka na základných školách je v rozpore s odporúčaniami na úrovni EÚ ([38]). Vnútroštátny elektronický systém testovania výsledkov vzdelávania žiakov 9. ročníka a na konci strednej školy bol pilotne vyskúšaný v roku 2014 a koncom roka 2014 sa uskutočnilo nové všeobecné preskúšanie žiakov 5. ročníka. Ak by sa toto testovanie mohlo oprieť o primerané vzdelávacie materiály a ak by ho sprevádzali primerané opatrenia na podporu škôl/učiteľov/žiakov s nedostatočnými výsledkami, toto testovanie by mohlo byť užitočným nástrojom na podporu lepších výsledkov. Budúci učitelia matematiky, prírodovedných predmetov a informačných technológií dostávajú „motivačné štipendium“. Graf 2.2.1: Výdavky štátnej správy na vzdelávanie a platy učiteľov Zdroj: Európska komisia, OECD Prechod zo školy do zamestnania je naďalej náročný pre absolventov odborného vzdelávania a prípravy, ako aj pre absolventov vysokých škôl. Odborné vzdelávanie a odborná príprava relevantná pre trh práce sú nevyhovujúce a sťažujú regionálny rozvoj. Relevantnosť vysokoškolského vzdelávania pre trh práce a jeho kvalita je takisto problematická. Predvídanie požadovaných zručností je nevyhovujúce, čo prispieva k nesúladu medzi požadovanými a ponúkanými kvalifikáciami a zručnosťami ([39]). Posledná správa Akademickej rankingovej a ratingovej agentúry poukazuje na rastúci počet slovenských študentov, ktorí uprednostňujú štúdium v Českej republike pred štúdiom na Slovensku, ako aj na stúpajúci počet nevyužitých kapacít slovenských univerzít. V oblasti odborného vzdelávania a prípravy (OVP) boli prijaté určité opatrenia na zlepšenie poskytovania praktickej výučby priamo v podnikoch. Návrh nového zákona schválila vláda v januári 2015, pričom plánovaným dátumom nadobudnutia účinnosti je september 2015. Rozpočet na rok 2015 obsahuje potvrdenie daňových stimulov pre zamestnávateľov, na základe ktorých sa majú viac angažovať v oblasti OVP. Počas prípravy zákona zamestnávatelia vyjadrili obavy, že plánovaná finančná podpora nemusí byť dostatočná na podnietenie spoločností k účasti na tejto aktivite. Vplyv nového zákona bude inak vo veľkej miere závisieť od podpory pri budovaní kapacít spoločností a profesionálnych organizácií, aby náležite školili študentov priamo na pracovisku. Projekty s rakúskymi, nemeckými alebo švajčiarskymi zamestnávateľmi, ako napríklad veľmi úspešný projekt mladých hviezd, podporujú túto reformu. Zavádza sa revidovaný systém financovania škôl, ktorý je zameraný na prechod na taký spôsob hodnotenia škôl, v rámci ktorého sa budú do úvahy brať kvalitatívne kritériá, ako napríklad zamestnateľnosť absolventov. Nové pravidlá budú umožňovať revidovaný spôsob financovania už od septembra 2015. Ministerstvo školstva v spolupráci s ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny pripravuje nový dátový systém, ktorým sa má zlepšiť informovanosť ministerstiev, ktoré tvoria relevantné politiky, o pracovnom trhu. Podiel bakalárskych študijných programov orientovaných na povolanie je naďalej veľmi nízky a pre takéto programy neexistujú osobitné akreditačné kritériá. Vysoký podiel absolventov vysokých škôl je na pracovných miestach, ktoré si nevyžadujú vysokoškolské vzdelanie. Systém financovania založený na počte študentov nepraje technickým univerzitám, pričom práve absolventov technických a vedeckých odborov je nedostatok. Výhoda, ktorú majú pri zamestnávaní absolventi vysokých škôl pred ľuďmi s nižším vzdelaním, je menšia než priemer EÚ a ďalej sa zmenšuje. Na podporu vytvárania bakalárskych programov orientovaných na povolanie neboli prijaté žiadne opatrenia. Nový zákon o vysokoškolskom vzdelávaní sa pravdepodobne oneskorí, a bude tak prijatý až po ďalších parlamentných voľbách v roku 2016. Pokrok pri zavádzaní kritérií financovania verejných inštitúcií vysokoškolského vzdelávania, ktoré by boli viac zamerané na kvalitu, a pri podpore vytvárania bakalárskych programov orientovaných na povolanie inštitúciami je nejasný. Momentálne sa uvažuje o systematickom využívaní inovačného nástroja HE a o metodike na podporu inštitucionálnych zmien priaznivo naklonených tomuto zámeru. Práve prebieha projekt financovaný z prostriedkov EÚ, zameraný na preskúmanie inovačných foriem učenia sa a spôsobov zvyšovania miery spolupráce so zamestnávateľmi. Nerovnosť vo vzdelávaní, najmä v prípade rómskeho obyvateľstva, brzdí inkluzívny rast. Hoci je miera predčasného ukončenia školskej dochádzky nízka, v posledných rokoch sa zvýšila, a to najmä v prípade rómskeho obyvateľstva, čím sa ohrozilo dosiahnutie národného cieľa na rok 2020 vo výške 6 %. Táto situácia je alarmujúca, keďže znevýhodnenie osôb bez vyššieho stredného vzdelania pri zamestnávaní je na Slovensku podstatne vyššie ako vo všeobecnosti v EÚ. Podľa údajov OECD došlo na Slovensku v oblasti vzdelávania od roku 2003 do roku 2012 k zhoršeniu tak v oblasti rovnosti, ako aj samotných výsledkov ([40]). Účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve zároveň ostáva veľmi nízka a v posledných rokoch sa dokonca znížila, pričom obzvlášť nízka je najmä medzi rómskym obyvateľstvom ([41]). Čiastočne je to spôsobené nedostatočnými kapacitami a potrebou spolupracovať s rodičmi na zvyšovaní informovanosti o tom, ako sa pri ich účasti výsledky v oblasti vzdelávania v budúcnosti zlepšia. Súčasná prax testovania školskej spôsobilosti je naďalej diskriminačná ([42]). Podiel rómskych detí v osobitných školách s nižšími učebnými nárokmi je neprimerane vysoký. Prílišným spoliehaním na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov sa v tomto ohľade navyše nezabezpečí systémový prístup, pričom nejasná je aj udržateľnosť pridelených rozpočtových prostriedkov. Prístup k vysokokvalitnému a inkluzívnemu predškolskému a školskému vzdelávaniu marginalizovaných komunít vrátane Rómov sa do určitej miery zlepšil, no rozsiahlejšia účasť Rómov na odbornej príprave a vysokoškolskom vzdelávaní nie je zabezpečená. Počet asistentov učiteľov pre deti s osobitnými potrebami vrátane detí zo sociálne znevýhodneného prostredia sa v školskom roku 2014 – 2015 výrazne zvýšil a na rok 2015 sa počíta s ďalším zvýšením. Projekt PRINED financovaný z prostriedkov EÚ a realizovaný na 150 školách v školskom roku 2014 – 2015 je zameraný na odstránenie nevhodného umiestňovania znevýhodnených žiakov do osobitných škôl z dôvodu stanovenia nesprávnej diagnózy. Kapacity v oblasti vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve sa s podporou finančných prostriedkov EÚ zvyšujú a v rozpočte na rok 2015 sa pre túto oblasť počíta s vyššími investíciami; v tejto fáze je nejasné, do akej miery budú deti z marginalizovaných komunít môcť nové, resp. zvýšené kapacity aj využívať. Splnomocnenec pre rómske komunity pred časom spomínal povinnú účasť na vzdelávaní a starostlivosti v ranom detstve pre deti zo sociálne znevýhodneného prostredia, no od roku 2012 neboli prijaté žiadne praktické opatrenia. Ministerstvo teraz uvažuje o rozšírení bezplatného vzdelávania na všetky deti od štyroch rokov spolu s nárokom mať zaručené miesto v škole. Podnikateľské prostredie Podnikanie na Slovensku aj naďalej čelí ťažkopádnej verejnej správe a nedostatočnej kvalite infraštruktúry. Služby elektronickej verejnej správy pre pravidelné podnikateľské operácie sú nedostatočne rozvinuté, obchodné registre nie sú zjednotené a neexistuje jednotné kontaktné miesto na platenie daní. Aj keď sa bolo na Slovensku za posledných päť rokov zaznamenané výrazné zlepšenie, krajina patrí medzi tie členské štáty EÚ, v ktorých vývoz trvá najdlhšie (16 dní), a to hlavne z dôvodu administratívnych prekážok a nedostatočnej infraštruktúry, čo ovplyvňuje prípravu dokumentov, ako aj manipuláciu v prístavoch a termináloch. Graf 2.3.1: Jednoduchosť podnikania na Slovensku 1) 1 predstavuje najlepšie a 0 najhoršie výsledky v EÚ. Zdroj: Európska komisia, Svetová banka, Svetové hospodárske fórum, spoločnosť Intrum Justicia, najnovšie dostupné údaje z roku 2013 alebo 2014. Na zlepšenie podnikateľského prostredia boli prijaté určité opatrenia. Skrátením času potrebného na registráciu na okresných súdoch, ako aj zrušením potreby overovania podpisov notárom sa uľahčilo začatie podnikania ([43]). Vláda sa zaviazala zvýšiť podporu pre začínajúce podniky. Stratégia vytvárania ekosystému začínajúcich podnikov na Slovensku sa má schváliť uznesením vlády vo februári/marci 2015. Vykonávanie tejto stratégie bude koordinovať ministerstvo financií. Vláda sa takisto zaviazala, že vytvorí zjednodušenú akciovú spoločnosť, ktorá uľahčí vzťahy medzi investormi a začínajúcimi podnikmi, vďaka čomu budú môcť inovačné podniky začať fungovať oveľa rýchlejšie. Jednotné kontaktné miesto na založenie podniku by sa malo otvoriť do konca roku 2015. Národné podnikateľské centrum, ktoré bude poskytovať komplexné služby pre podniky, má podľa plánu začať fungovať v roku 2016. Zlepšenia v oblasti podnikateľského prostredia na Slovensku sú však vo všeobecnosti nevýrazné. Napriek elektronickému podávaniu daňových priznaní k DPH a príspevkov na sociálne zabezpečenie je platenie daní aj naďalej zaťažujúce (pozri oddiel 2.1 o zdaňovaní). Opatrenia na podporu začínajúcich podnikov a podnikania sú stále v počiatočnom štádiu. Neboli prijaté žiadne opatrenia na skrátenie času a zníženie nákladov na vydávanie licencií a stavebných povolení, pričom elektronické služby sú stále nedostatočne rozvinuté a slabo integrované. Miestne korporácie nachádzajú financovanie na miestnych akciových trhoch iba veľmi okrajovo a dostupnosť rizikového kapitálu je obmedzená. Nedostatočný dopyt po akciovom financovaní môže byť významným dôvodom malého rozsahu akciového trhu. Podpora cezhraničných investícií by mohla Slovensku pomôcť pri prekonávaní obmedzenej veľkosti trhu a pri dosahovaní požadovaného multiplikačného účinku finančných nástrojov. Slovensko zlepšilo svoj úverový informačný systém prijatím nového zákona o ochrane osobných údajov. Rizikový kapitál, rozdelenie rizika, záruky za úvery a súkromné kapitálové investície sú k dispozícii prostredníctvom troch nástrojov JEREMIE ([44]), ktoré sú smerované prostredníctvom holdingového fondu JEREMIE (100 miliónov EUR, ktoré spravuje Európsky investičný fond). Tieto nástroje sa začali používať podstatne neskôr, než sa očakávalo, a preto sa do konca roku 2014 konečným príjemcom pridelilo iba 20 % dostupných fondov. Vo finančnom období rokov 2014 – 2020 bolo v prvom kole predkladania žiadostí o nástroje COSME a Horizont 2020 medzi úspešnými žiadateľmi veľmi málo subjektov zo Slovenska. Existujú obavy týkajúce sa vysokej úrovne regulácie povolaní. Slovensko uvádza vo svojich správach dvakrát viac regulovaných povolaní než priemer EÚ ([45]). Slovensku zároveň patrí popredné miesto v indexe OECD PMR v roku 2013 ([46]) týkajúcom sa vstupných predpisov vzhľadom na povolania právnikov, účtovníkov, inžinierov a architektov, čo poukazuje na príliš vysokú úroveň regulácie. Odstránením prekážok by sa podporila hospodárska súťaž, čo by stimulovalo podniky k zníženiu svojich marží, čím by sa znížili koncové ceny. V závislosti od elasticity dopytu by to malo posilniť produkciu a podporiť dopyt v prípade všetkých výrobných faktorov. Zníženie cien a zlepšenie dopytu by mohli priniesť nezanedbateľné výhody pre hospodárstvo. V kontexte vzájomného hodnotenia, ktoré Komisia začala v roku 2013, sa stále čaká na posúdenie prístupu a obmedzení zo strany Slovenska, pokiaľ ide o veľkú väčšinu regulovaných povolaní,. Investície V porovnaní s EÚ-15 zostáva objem dostupného kapitálu Slovenska naďalej nízky. Ďalšia konvergencia si vyžiada značné dodatočné investície. Investície na Slovensku boli však od vypuknutia hospodárskej krízy nevýrazné. Celkové investície prudko klesli v roku 2009 a od roku 2013 zostali v reálnom vyjadrení približne o 13 % nižšie než v roku 2008. Podobný obrázok sa ukáže aj vtedy, ak sa pozrieme na investície do nového kapitálu (Graf 2.3.3a), t. j. bez amortizácie. Spotreba fixného kapitálu v roku 2013 prevažovala nad hrubými investíciami, čo naznačuje negatívne čisté investície, a teda znižovanie objemu dostupného kapitálu. Nedostatočné investície majú nepriaznivé účinky z krátkodobého hľadiska, pretože spomaľujú oživenie hospodárstva, ale aj z dlhodobého hľadiska, pretože narúšajú rastový potenciál Slovenska. Podobne, ako v prípade ostatných krajín regiónu, v dôsledku hospodárskej krízy došlo k zastaveniu prílevu priamych zahraničných investícií. Na Slovensku bol pokles mimoriadne prudký (Graf 2.3.3b), čo spôsobilo obavy, pretože krajina sa vo veľkej miere spolieha na priame zahraničné investície. Okrem narušenia tvorby kapitálu bude mať pokles priamych zahraničných investícií pravdepodobne nepriaznivé účinky aj na šírenie technológií, najmä vzhľadom na veľmi nízke úrovne výdavkov na výskum a vývoj na Slovensku. K poklesu investícií v rokoch 2008 – 2013 prispel hlavne súkromný sektor, pričom za 90 % poklesu sú zodpovedné nefinančné korporácie. Investície klesali vo väčšine hospodárskych odvetví, polovicu poklesu však možno pripísať samotnému odvetviu výroby. Investície verejnej správy predstavujú iba veľmi malý podiel na celkovom poklese, pričom zostali približne na úrovni z roku 2008. Značný pokles súkromných investícií by sa celkovo nedal kompenzovať nárastom verejných investícií. Napriek tomu platí, že investície verejnej správy na Slovensku boli najnižšie v regióne už pred hospodárskou krízou a zostávajú také aj po jej prepuknutí (Graf 2.3.3c). Nedostatočné investičné výsledky sa odzrkadľujú aj v pomerne nízkej kvalite infraštruktúry na Slovensku. Špecializácia krajiny na výrobu orientovanú na vývoz kladie zvýšené požiadavky na dopravnú infraštruktúru, ktorá je v porovnaní s ostatnými členskými štátmi aj naďalej nedostatočne rozvinutá (Graf 2.3.2a). Dopravná infraštruktúra je navyše v rámci krajiny nerovnomerne rozložená: oveľa menej rozvinutá je na východnom a strednom Slovensku (Graf 2.3.2b). Zlepšenie dopravnej infraštruktúry, najmä v uvedených regiónoch, by viedlo nielen priamo k zvýšeniu investícií, ale mohlo aj prilákať súkromné investície, ktoré inak odrádzajú vysoké dopravné náklady. Na Slovensku chýbajú ďalšie investície aj v oblasti energetickej infraštruktúry, pričom k najnaliehavejším potrebám patrí rozvoj plynovej a elektrizačnej sústavy, posilnenie prepojení so susednými krajinami a zlepšenie energetickej účinnosti domácností i podnikov. Nezverejňovanie metodiky stanovovania taríf elektrických sietí marí úsilie o pochopenie ich vysokých úrovní, ktoré majú vplyv na ceny elektriny. Vysoké ceny elektriny môžu odradiť investovanie zahraničných i domácich firiem vo všetkých odvetviach hospodárstva. Investície brzdí nedostatočná kvalita podnikateľského prostredia. Vybavovanie stavebných povolení a získanie trvalej elektrickej prípojky je na Slovensku pomerne ťažkopádne ([47]). Aj trvanie konkurzného konania odrádza nové investičné projekty, keďže priemerná dĺžka konkurzných konaní bola štyri roky, čo je najviac v EÚ. Graf 2.3.2: Diaľničná infraštruktúra na Slovensku Zdroj: Európska komisia Graf 2.3.3: Investície na Slovensku Zdroj: Európska komisia Výskum, vývoj a inovácie Nízka kvalita a nedostatočný priemyselný význam vedeckej základne bráni vzniku dobre fungujúceho výskumného a inovatívného ekosystému na Slovensku. Napriek tomu, že v minulosti malo Slovensko konkurenčnú výhodu, pokiaľ ide o priame zahraničné investície a sofistikovaný výrobný proces, nepodarilo sa mu podstatne zvýšiť zamestnanosť v oblasti výskumu a vývoja ani v odvetviach týkajúcich sa vývozu služieb založených na znalostiach. Slovensko značne zaostáva za priemerom EÚ, pokiaľ ide o výsledky v oblasti inovácií a financovanie výskumu a vývoja podnikmi. Takisto značne zaostáva v oblasti inovačných kapacít, využívania technológií na úrovni firiem, vládneho obstarávania vyspelých technológií, vývoja klastrov a ochrany duševného vlastníctva ([48]). Súčasný rozdiel medzi ponukou znalostí z výskumných inštitúcií a dopytom z miestneho priemyslu je ilustrovaný pomerne nízkou sumou finančných prostriedkov, ktoré univerzity dostávajú od podnikateľského odvetvia. Nedostatky pretrvávajú aj pri prideľovaní verejných finančných prostriedkov na výskum, pričom nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami absolventov univerzít, pokiaľ ide o potreby priemyslu, obmedzuje výsledky odvetví špičkových technológií a podporuje únik mozgov, na čo má nepriaznivý vplyv aj nízka príťažlivosť kariéry v oblasti výskumu. Graf 2.3.4: Súkromné výdavky na výskum a vývoj na Slovensku a v EÚ-28 (% HDP) Zdroj: Európska komisia Spolupráca medzi akademickou obcou, výskumnou sférou a podnikmi je aj naďalej obmedzená. Prijatie plánu vykonávania stratégie pre inteligentnú špecializáciu sa výrazne oneskorilo a stimuly pre činnosti v oblasti výskumu a vývoja sú naďalej nedostatočné. Doteraz prijaté nesystematické opatrenia mali obmedzený účinok pri podnecovaní podnikov k tomu, aby využívali výskumné zariadenia univerzít. Neúplný právny rámec na ochranu duševného vlastníctva a vytvorenie systému financovania univerzít nemotivujú univerzity k tomu, aby vytvárali vedľajšie produkty a zvyšovali počet zmlúv s podnikmi. Ambícia systému inovačných poukazov („voucherov“) je doposiaľ obmedzená. Poukazy boli poskytnuté veľkým podnikom na úkor MSP, pričom nie je zavedený systém na hodnotenie výsledkov tohto programu. Spoločné výskumné centrá a zoskupenia medzi podnikmi a akademickými inštitúciami dosiahli doteraz iba skromné výsledky. Neboli prijaté žiadne opatrenia na reformovanie verejného financovania výskumu. Zlúčenie existujúcich agentúr do dvoch nových vedeckých a technických agentúr sa oneskorilo. Neexistujú žiadne nástroje politiky zamerané na netechnologické inovácie. Urobilo sa však niekoľko krokov na podporu výskumu a inovácií. V januári 2015 nadobudol účinnosť zákon o zavedení daňových úľav pre súkromné podniky, ktoré investujú do výskumu a vývoja. Zaviedol sa systém vnútroštátnej podpory transferu znalostí a technológií s cieľom poskytovať pomoc pri uplatňovaní práv duševného vlastníctva. Diskutuje sa napokon aj o opatreniach na podporu MSP a začínajúcich podnikov orientovaných na inovácie, ako aj na vývoz technologických výrobkov. Trh s energiou, energetická infraštruktúra a efektívnosť Vysoké sieťové poplatky stanovené regulačným orgánom sieťových odvetví (ÚRSO) stále brzdia konkurencieschopnosť slovenských podnikov. Podľa údajov Eurostatu sieťové poplatky stanovené regulačným orgánom sieťových odvetví pre priemysel aj domácnosti patria medzi najvyššie v EÚ. Poplatky pre priemyselných spotrebiteľov boli konkrétne v roku 2013 v absolútnom vyjadrení druhé najvyššie ([49]) (0,0665 EUR/kWh) v EÚ a tretie najvyššie, pokiaľ ide o podiel na konečnej cene elektrickej energie (54,3 %). Slovensko je jedným z troch členských štátov, v prípade ktorých sú sieťové poplatky pre priemyselných spotrebiteľov vyššie než náklady na dodávku energie. Tieto zistenia sú podložené porovnaním sadzieb za prenos, ktoré pravidelne vykonáva Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav pre elektrinu (ENTSO-E) ([50]) a z ktorého vyplýva, že slovenské prenosové sadzby za elektrinu patria medzi najvyššie v EÚ a medzi rokmi 2013 a 2014 klesali len mierne. Ku kľúčovým otázkam patrí vplyv regulovaných položiek na koncovú cenu elektrickej energie, najmä na dotácie na obnoviteľné zdroje energie a lignit, ako aj vysoké prenosové a možno aj distribučné sadzby. Zvýšenie sieťových nákladov vyplýva čiastočne z nárastu poplatkov na odmeňovanie výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov, z kombinovanej výroby tepla a energie, ako aj z dotácií na domácu výrobu lignitu s nepriaznivými účinkami na životné prostredie (všetky tieto položky sú zahrnuté do sieťových nákladov). Nezverejňovanie metodiky stanovovania taríf elektrických sietí ani rozpisu všetkých nákladových faktorov marí úsilie o pochopenie ich vysokých úrovní. V oblasti transparentnosti regulačného rámca a analýzy determinantov vysokých sieťových sadzieb za elektrinu sa nepokročilo. V dôsledku politiky obchodného tajomstva sa na Slovensku vo všeobecnosti nezverejňuje hospodárske posúdenie regulačných rozhodnutí ani námietky, ktoré vzniesli osoby ovplyvnené regulačným rozhodnutím. V národnom programe reforiem na rok 2014 boli oznámené príslušné opatrenia v tejto oblasti, najmä i) zriadenie dátového centra, ii) zverejnenie hospodárskych podkladov regulačných rozhodnutí a iii) posúdenie potreby akejkoľvek ďalšej regulácie. Realizácia všetkých týchto opatrení podlieha rizikám vzhľadom na absenciu jasného časového rámca. Graf 2.3.5: Porovnanie sieťových nákladov pre priemyselných spotrebiteľov v rámci EÚ (graf 1a) a zmeny sieťových nákladov podľa spotrebného pásma na Slovensku (graf 1b) Zdroj: Európska komisia Keďže Slovensko má jednu z najvyšších mier energetickej závislosti v EÚ a v plnej miere sa spolieha na dodávky plynu z Ruska, energetická bezpečnosť je preň zdrojom vážnych obáv. Keďže dovoz energie predstavuje 5,8 % HDP, Slovensko je jedným z členských štátov s najvyššou závislosťou od zahraničných dodávok plynu a ropy. Dodávky plynu z Ruska sa od októbra 2014 znížili približne o polovicu, ale rezervy plynu sú takmer úplné a spätné toky zo západu sú funkčné. Na základe stresových testov sa nedostatok plynu očakáva iba v prípade úplného prerušenia ruských dodávok, ktoré by trvalo pol roka. Ďalším zdrojom obáv sú klesajúce príjmy z plynovodnej prenosovej sústavy východ – západ a zo slučkových tokov elektrickej energie z Nemecka na Slovensko. Boli prijaté všetky potrebné opatrenia na ďalší rozvoj prepojení so susednými krajinami vrátane Ukrajiny. Reverzný tok plynu na Ukrajinu je v prevádzke od septembra 2014 a jeho kapacita sa zvyšuje. Výzva týkajúca sa vybudovania silných severo-južných prepojení sa riešila prijatím všetkých požadovaných opatrení na strane Slovenska s cieľom zriadiť nové dvojsmerné prepojenie s Maďarskom, ktoré by podľa očakávaní malo začať fungovať začiatkom roku 2015. Zároveň sa plánujú ďalšie prepojenia elektrických sietí s Maďarskom, ktoré boli vybrané ako projekty spoločného záujmu. Plánované plynové prepojenie medzi Poľskom a Slovenskom sa podľa očakávaní uvedie do prevádzky v roku 2018. Takéto dlhodobé investície posilňujú fyzickú infraštruktúrnu vybavenosť krajiny, zlepšujú energetickú bezpečnosť a zabezpečujú udržateľný rast v krajine. Napriek stálemu postupnému zvyšovaniu zostáva energetická účinnosť pomerne nízka a existuje potenciál na dosiahnutie značných energetických úspor. Zatiaľ čo sa celková finálna spotreba energie v krajine znížila od roku 2005 do roku 2012 približne o 11 %, odvetvia priemyslu a dopravy (t. j. dvaja najväčší spotrebitelia) si udržali pomerne konštantnú spotrebu a Slovensko stále patrí medzi členské štáty s najvyššou energetickou náročnosťou ([51]). Keďže energetická účinnosť sa zvyšuje vo všetkých odvetviach okrem priemyslu, cieľ stratégie EÚ 2020 je na dosah. V národnom akčnom pláne energetickej účinnosti sa počíta s celkovými investíciami do energetickej účinnosti v rokoch 2014 – 2016 vo výške 8,7 miliardy EUR (v porovnaní so 6,9 miliardy EUR investovanými v rokoch 2011 – 2013). V programovom období 2014 – 2020 sa bude väčšina týchto finančných prostriedkov pokrývať z fondov EÚ. Investície tejto povahy podporia prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo, ktoré vytvára značné úspory, posilňuje konkurencieschopnosť a znižuje závislosť krajiny od dovozu energie zo zahraničia. Graf 2.3.6: Determinanty energetickej náročnosti na Slovensku 1) Úrovne rastu HDP a spotreby energie sa premietajú do štandardných jednotiek požadovaných na výpočet úrovne energetickej náročnosti. Zdroj: Európska komisia Efektívny a spoľahlivý právny a regulačný rámec pre oblasť obnoviteľnej energie je základným prvkom na prilákanie investícií do odvetvia energie z obnoviteľných zdrojov, ako aj ich udržanie v tomto odvetví a na dosiahnutie cieľa v oblasti obnoviteľných zdrojov energie v roku 2020. Zložité administratívne postupy a nedostatočné investície do elektrickej infraštruktúry vrátane decentralizovanej výroby energie z obnoviteľných zdrojov okrem toho brzdia výrobu a distribúciu ([52]). Doprava Špecializácia Slovenska na výrobu orientovanú na vývoz kladie čoraz väčšie nároky na kvalitu dopravnej infraštruktúry. Otvorenie železničnej osobnej dopravy hospodárskej súťaži v roku 2014 poskytlo dopravnému trhu nový impulz, pretože na hlavných trasách z Košíc do Bratislavy a Prahy začali pôsobiť súkromné spoločnosti. Vo všeobecnosti je infraštruktúra stále pomerne málo rozvinutá, čo negatívne ovplyvňuje konkurencieschopnosť Slovenska. Zatiaľ čo železničná sieť je rozvinutá lepšie, hustota ciest je nižšia než priemer EÚ. Celkové investície do dopravnej infraštruktúry sú mierne pod úrovňami pred krízou, stavajú sa však niektoré dôležité úseky diaľnice D1 a pokrok sa dosiahol aj pri vypracúvaní hlavného dopravného plánu. Finančné prostriedky pridelené železniciam sa v rokoch 2008 až 2013 zvýšili takmer o polovicu. Čerpanie fondov EÚ je však naďalej zdrojom obáv z dôvodu slabého riadenia postupov plánovania, nedostatočnej prípravy projektov a regulačných ustanovení, ktoré bránia rozvoju infraštruktúry. Situáciu ešte viac komplikuje nízka transparentnosť a zdĺhavé postupy pri získavaní povolení ([53]). Tieto nedostatky brzdia investície Slovenska do odvetvia dopravy, ktoré je pre krajinu dôležité, aby dokázalo využiť svoju výhodnú geografickú polohu a hospodárstvo výrazne orientované na vývoz. Digitálne hospodárstvo Kľúčovou infraštruktúrou digitálneho hospodárstva a spoločnosti sú širokopásmové siete, Slovensko však v niekoľkých oblastiach hodnotiacej tabuľky digitálnej agendy dosahuje slabé výsledky ([54]). Slovensko má najnižšie pokrytie pevnými širokopásmovými sieťami (85,3 %) v celej EÚ, čo vyplynulo z neschopnosti čerpať fondy EÚ v programovom období rokov 2007 – 2013. Očakáva sa však, že v nadchádzajúcom programovom období sa pokrytie významne rozšíri. Slovensko takisto zaostáva v zavádzaní mobilného širokopásmového pokrytia 4G, ktoré je k dispozícii iba pre 24 % obyvateľov v porovnaní s priemerom EÚ vo výške 59 %. Chýbajúce širokopásmové pokrytie, a to najmä vo vidieckych oblastiach, je prekážkou ďalšieho rozvoja digitálnych zručností. Vo využívaní služieb elektronickej verejnej správy na Slovensku sa nedávno prejavili určité negatívne trendy ([55]) a v novo zavedenom ukazovateli elektronickej verejnej správy zameranej na používateľa a ukazovateli transparentnej elektronickej verejnej správy ([56]) sa Slovensko zaradilo medzi najhoršie krajiny v EÚ. Slovensko nedosahuje dostatočné výsledky ani v oblasti elektronického zdravotníctva. Najmä výmena zdravotných údajov a elektronické predpisovanie liekov sa využívajú zriedkavo a zostávajú pod úrovňou priemeru EÚ. Životné prostredie Environmentálne stimuly na Slovensku sú aj naďalej nedostatočné. Krajina má jednu z najvyšších mier skládkovania v EÚ ([57]), v čom sa odzrkadľuje nízka úroveň sadzieb za skládkovanie. Novelou zákona o poplatkoch za zneškodňovanie odpadu, ktorá nadobudla účinnosť v roku 2014, sa zaviedlo iba obmedzené zvýšenie sadzieb za zvyškový komunálny odpad. Návrh nového zákona o odpadoch predložila vláda v decembri 2014, ale stále sa presne nevie, či účinný systém nakladania s odpadom začne fungovať tak, aby sa dosiahol cieľ týkajúci sa recyklácie 50 % odpadu v rámci stratégie Európa 2020. V súčasných cenách dodávok vody na Slovensku sa neodzrkadľujú celkové náklady na ťažbu, spracovanie a distribúciu. Slovensko nespĺňa ani normy EÚ týkajúce sa kvality ovzdušia. Dane zo znečistenia ovzdušia sú relatívne nízke a efektívne neriešia účinok negatívnych externých vplyvov na zdravotný stav obyvateľstva. Správa vecí verejných a efektívnosť verejnej správy Nízka efektívnosť verejnej správy v konečnom dôsledku ovplyvňuje rozdeľovanie zdrojov v hospodárstve. Podľa hodnotiacej tabuľky verejnej správy za rok 2014 ([58]) sú výsledky Slovenska v oblasti efektívnosti verejnej správy ([59]) výrazne pod priemerom EÚ. Pretrváva vysoká fluktuácia zamestnancov a slabé riadenie ľudských zdrojov, pričom nedostatočné analytické kapacity nepriaznivo vplývajú na tvorbu účinných politík. Používanie nástrojov založených na dôkazoch ([60]) nie je vo verejnej správe dostatočne rozšírené. Graf 2.4.1: Účinnosť verejnej správy Zdroj: Odhady Svetovej banky z roku 2013. Zlepšenia v oblasti nezávislosti verejnej správy, riadenia ľudských zdrojov a analytických kapacít na ministerstvách pokračovali pomalým tempom. Vláda sa zaviazala novelizovať zákon o verejnej službe do polovice roka 2015 s cieľom zlepšiť nezávislosť zamestnancov verejnej správy. Súčasne sa pracuje na rozvoji stratégie v oblasti ľudských zdrojov, ktorej prijatie sa očakáva v roku 2015. Touto stratégiou by sa mali štandardizovať hodnotenia výsledkov, zjednotiť etické kódexy a reformovať všeobecné výberové konania pre absolventov spojené s nástupom do verejnej služby. Na zlepšenie analytických kapacít vo verejnej správe ministerstvo financií SR pripravuje komplexný prístup zameraný na posilnenie tvorby politiky založenej na dôkazoch na všetkých ministerstvách. V januári 2015 vláda zmenila metodiku vykonávania posúdení vplyvu politík. Centrum pre lepšiu reguláciu, ktoré sa má vytvoriť pri ministerstve hospodárstva, bude monitorovať podnikateľské prostredie a vykoná analýzu možného vplyvu legislatívnych návrhov EÚ týkajúcich sa MSP („test MSP“) ([61]). Inštitucionálny rámec na riešenie korupcie, ktorý má značné hospodárske dôsledky, pokiaľ ide o nesprávne prideľovanie zdrojov, je prevažne neefektívny. Neexistuje žiadny nezávislý orgán poverený bojom proti korupcii, ktorého existencia by bola v súlade s najlepšími medzinárodnými postupmi. Národná stratégia boja proti korupcii na rok 2009 aj súvisiaci akčný plán boli aktualizované, ale ich realizáciu brzdia obmedzené ľudské a finančné zdroje. Stíhanie údajných prípadov korupcie je zriedkavé, najmä ak existuje podozrenie z korupcie na najvyšších miestach. Slovensko nesleduje prípady korupcie a podvodov, do ktorých sú zapojené právnické osoby, pretože v súčasnosti nemá potrebný právny rámec. Navyše údaje o počte vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení nie sú zverejňované systematickým spôsobom. Čo je najdôležitejšie, nepodnikli sa žiadne významné kroky na zníženie pravdepodobnosti potenciálneho zneužívania fondov EÚ alebo iných verejných fondov ani obchádzania pravidiel verejného obstarávania. Je to čiastočne preto, lebo zákon o trestnej zodpovednosti právnických osôb ešte nebol prijatý, aj keď sa zdá, že nové právne predpisy týkajúce sa oznamovania nekalých praktík prijaté v roku 2014 sú dobrým krokom na podporu oznamovania podozrení na protiprávne konanie. Verejné obstarávanie Zdravé a efektívne rozdeľovanie verejných zdrojov je takisto ovplyvňované nedostatočnou transparentnosťou a účinnosťou postupov verejného obstarávania vo všetkých odvetviach verejnej správy. Vo verejných subjektoch zapojených do verejného obstarávania nie sú všeobecne dostupné primerané úrovne odborných znalostí a chýba účinný verejný dohľad. Na obmedzenie hospodárskej súťaže sa využívajú nadhodnotené ponuky a individualizované špecifikácie ([62]). V súčasnosti nie sú k dispozícii žiadne vzorové formuláre na zabezpečenie nediskriminačného oznámenia o vyhlásení obstarávania v prípade zložitých nákupov. Ďalším bežným javom, ktorý obmedzuje hospodársku súťaž, je zoskupovanie nesúvisiacich položiek do jednej ponuky, a nie do samostatných častí. Podstatný význam sa stále prikladá kritériu ceny, aj keď najnovšia reforma sa snaží zabezpečiť, aby to nemalo negatívny vplyv na kvalitu obstarávaného tovaru ([63]). Transparentnosť zostane problémom, pokiaľ sa nebudú zverejňovať okrem iného dôvody, na základe ktorých verejní obstarávatelia zadali zákazku ([64]). Slovensko využíva elektronické obstarávanie iba v obmedzenej miere, čím sa znižuje celková administratívna efektívnosť tohto procesu. Spormi týkajúcimi sa rozhodnutí o verejnom obstarávaní sa navyše značne obmedzili verejné výdavky. V niektorých odvetviach, najmä v odvetví zdravotnej starostlivosti, majú postupy verejného obstarávania veľký vplyv na nákladovú účinnosť verejných výdavkov. Aj keď sa zdravotnej starostlivosti týka iba pomerne malý podiel všetkých obstarávaných tovarov a služieb ([65]), toto odvetvie môže ilustrovať problémy, ku ktorým dochádza vo verejnom obstarávaní. Technické požiadavky, často vedúce k tendrom šitým na mieru zodpovedajúcim špecifickej značke alebo technológii a nízkej úrovni otvorenosti inovatívnym alebo alternatívnym riešeniam, obmedzujú hospodársku súťaž a nepodporujú prijímanie inovatívnych alebo nákladovo účinných riešení. Slabá platobná schopnosť nemocníc odrádza hospodárske subjekty od účasti na tendroch ([66]). V rokoch 2012 až 2014 postupy s jedným uchádzačom predstavovali približne dve tretiny všetkých zdrojov v rámci obstarávania vo verejných i súkromných nemocniciach na Slovensku ([67]). Priemerný počet uchádzačov v nemocničných tendroch bol v roku 2013 zároveň1,9 v porovnaní s 5,7 vo verejnom sektore ako celku. Absencia tvrdých rozpočtových obmedzení a stimulov pre nákladovo účinné obstarávanie vedie k neefektívnemu prideľovaniu verejných zdrojov. . Verejné inštitúcie a hospodárske subjekty reagujú len pomaly na legislatívne zmeny vo verejnom obstarávaní zavedené v roku 2013. Pretože dodávatelia i uchádzači sa snažili vyhovieť legislatívnym zmenám v rámci obstarávania, v roku 2014 boli postupy verejného obstarávania dlhšie ako rok predtým a priemerný počet uchádzačov na ponuku bol najnižší od roku 2010. Povinné predkladanie referencií dodávateľov neprinieslo očakávané rozlišovanie z hľadiska kvality ([68]). Pozitívnou udalosťou bolo zníženie počtu tendrov s jediným konkurentom a zavedenie elektronického systému zadávania zákazky, ktorý sa stal povinným od roku 2015 pre všetkých verejných obstarávateľov, aj keď sa používa len pre verejné obstarávanie pod prahovými hodnotami EÚ pre štandardné dodávky (t. j. dodávky neurčené ani nevyrobené na zákazku, ale prevzaté z existujúcich zásob alebo dodávok). Paralelný elektronický systém verejného obstarávania (EVO) je dobrovoľná platforma elektronického verejného obstarávania pre všetky ostatné typy postupov, aj keď využitie tohto systému je obmedzené. Správa fondov EÚ Slovensko naďalej čelí opakujúcim sa problémom v oblasti finančného hospodárenia a kontroly, ktoré negatívne ovplyvňujú využívanie finančných zdrojov dostupných v rámci politiky súdržnosti EÚ. Medzi hlavné nedostatky patria postupy verejného obstarávania, overovanie vykonávané riadiacim orgánom a výber projektov. Nedostatky naďalej ovplyvňujú praktické vykonávanie finančného riadenia a audítorských postupov. Tieto nedostatky sa často premietajú do vysokých nákladov na projekty a vedú k významným finančným opravám. Korupcia pri prideľovaní fondov EÚ okrem toho ohrozuje ich efektívne a účinné využívanie. Koniec programového obdobia 2007 – 2013 a finalizovanie projektov, ktoré sa začali neskoro, najmä z dôvodu oneskorení verejného obstarávania, vytvoria ďalšie tlaky. Aj keď sa miera uzatvárania zmlúv na poskytovanie európskych fondov na konci roka 2014 zvýšila (104,85 %) ([69]), čerpanie zostáva pomalé (60,11 % oproti priemeru EÚ vo výške 76,74 %). Slovensko preto musí v roku 2015 vynaložiť približne 4 miliardy EUR (zhruba jednu tretinu celkových prostriedkov pridelených na politiku súdržnosti na obdobie 2007 – 2013), ak chce fondy plne využiť. Fondy EÚ predstavujú veľmi vysoký podiel celkových verejných investícií na Slovensku (približne 86 %) v porovnaní s partnermi v EÚ (pozri aj oddiel o investíciách v časti „Podnikateľské prostredie a infraštruktúra“). Reforma súdnictva Zdĺhavé postupy v súdnictve a chýbajúce alternatívne mechanizmy riešenia sporov ovplyvňujú súkromný sektor. Súdne konania na Slovensku trvajú dlho ([70]) a počet nevyriešených prípadov sa zvyšuje. Záťaž a ľudské zdroje sú podľa všetkého nerovnomerne rozdelené medzi jednotlivé súdy. Vzhľadom na kvalitu existujú problémy týkajúce sa uverejnenia výročnej správy o činnosti súdov, využívania prieskumov, podporovania alternatívnych metód riešenia sporov a odbornej prípravy súdnych a iných zamestnancov. Skúmanie spôsobilosti sudcov na základe informácií poskytnutých orgánmi Slovenskej národnej bezpečnostnej agentúry vzbudzuje obavy o nezávislosť súdnictva ([71]), ktorá je vnímaná ako najnižšia v EÚ ([72]). Naďalej pretrváva obmedzená kapacita presadzovania práv spotrebiteľa, čo sa odzrkadľuje v slabom hodnotení spotrebiteľov a maloobchodníkov a v jednej z najvyšších oznamovaných úrovní nekalých obchodných praktík a nekalých zmluvných podmienok v EÚ ([73]). Rekodifikácia všetkých práv spotrebiteľa plánovaná na jar 2015 je pozitívnym prvkom a predzvesťou lepšieho objasnenia právomocí a posilnenia zdrojov Slovenskej obchodnej inšpekcie. Reformné kroky sú čiastkové a roztrieštené. Globálna stratégia pre oblasť súdnictva ohlásená na november 2014 ešte nebola prijatá. Bez ohľadu na prebiehajúcu reformu Občianskeho súdneho poriadku ([74]) neboli prijaté žiadne opatrenia, pokiaľ ide o zlepšenie prideľovania zdrojov (personálu a materiálnych prostriedkov) na súdy na základe objektívnejších kritérií alebo o identifikáciu a odbremenenie preťažených súdov ([75]). V dôsledku konania vo veci porušenia povinnosti, pokiaľ ide o postupy presadzujúce rozhodcovské rozsudky porušujúce práva spotrebiteľa, nový zákon o rozhodcovskom konaní vo veciach spotrebiteľov bol prijatý a jeho vplyv by sa mal prejaviť v budúcnosti. V júni 2014 bola zmenená ústava Slovenskej republiky s cieľom reformovať určité aspekty systému súdnictva ([76]). Zmeny boli zamerané najmä na zlepšenie fungovania súdnej rady ([77]). Reforma však zahŕňala aj sporné aspekty, najmä novú požiadavku spôsobilosti uplatniteľnú na všetkých sudcov, ktorá vyvoláva obavy týkajúce sa záruk funkčného obdobia a neodvolateľnosti, ktoré sú kľúčovými prvkami nezávislosti súdnictva. V septembri ústavný súd rozhodol o pozastavení uplatňovania príslušných ustanovení. Záväzky || Zhrnutie posúdenia Odporúčania pre jednotlivé krajiny (CSR) na rok 2014 ([78]) CSR 1: Po náprave nadmerného deficitu posilniť rozpočtové opatrenia na rok 2014 vzhľadom na vznikajúci rozdiel 0,3 % HDP v porovnaní s požiadavkami preventívnej časti požiadaviek Paktu stability a rastu na základe prognózy útvarov Komisie z jari 2014. V roku 2015 zabezpečiť požadovanú úpravu 0,1 % HDP smerom k strednodobému cieľu a pritom zohľadniť očakávané nepriaznivé hospodárske podmienky. Následne až do dosiahnutia strednodobého cieľa pokračovať v ročnej štrukturálnej úprave na úrovni referenčnej hodnoty 0,5 % HDP. Ďalej posilňovať fiškálny rámec, a to aj zabezpečením záväzných a vynútiteľných výdavkových stropov. Zlepšiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií zvýšením nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti, najmä racionalizáciou nemocničnej starostlivosti a riadenia, ako aj posilnením primárnej starostlivosti. || Slovensko dosiahlo obmedzený pokrok pri riešení odporúčania pre jednotlivé krajiny č. 1 obsiahnutého v odporúčaní Rady (toto celkové posúdenie CSR 1 vylučuje posúdenie súladu s Paktom stability a rastu): Žiadny pokrok v súvislosti s ďalším posilnením fiškálneho rámca. V návrhu rozpočtového plánu sa neuvádzajú žiadne opatrenia zamerané na posilnenie fiškálneho rámca prostredníctvom navrhovania záväzných a vymáhateľných výdavkových stropov. Obmedzený pokrok v súvislosti so zvýšením nákladovej účinnosti sektora zdravotnej starostlivosti. Väčšina opatrení strategického rámca je stále iba v prípravnej fáze. CSR 2: Zlepšiť efektívnosť daňovej správy posilnením kapacít jej auditu, posudzovania rizík a výberu daní. Prepojiť základ zdaňovania nehnuteľností s trhovou hodnotou nehnuteľností. || Slovensko dosiahlo obmedzený pokrok pri riešení odporúčania pre jednotlivé krajiny č. 2 obsiahnutého v odporúčaní Rady: Dosiahol sa obmedzený pokrok pri zlepšovaní efektívnosti daňovej správy z dôvodu absencie stratégie, ktorá by podporila ďalšie zlepšenia kapacít posudzovania rizík a auditu. Nedosiahol sa žiadny pokrok v reforme zdaňovania nehnuteľností, pretože neboli prijaté žiadne právne predpisy. CSR 3: Účinnejšie riešiť dlhodobú nezamestnanosť prostredníctvom aktivačných opatrení, druhej šance na vzdelávanie a individuálne prispôsobenej kvalitnej odbornej prípravy. Zvýšiť kapacitu verejných služieb zamestnanosti pre správu prípadov, personalizované poradenstvo a aktiváciu uchádzačov o zamestnanie a posilniť väzbu medzi aktiváciou a sociálnou pomocou. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí účinne riešiť nezamestnanosť mladých ľudí zlepšením včasnej intervencie. Zlepšiť stimuly v oblasti zamestnanosti žien zlepšením poskytovania zariadení starostlivosti o deti, najmä pre deti do troch rokov. || Slovensko dosiahlo určitý pokrok pri riešení odporúčania pre jednotlivé krajiny č. 3 obsiahnutého v odporúčaní Rady: Určitý pokrok sa dosiahol pri odstraňovaní prekážok v systéme sociálnych dávok (napríklad zavedenie zamestnaneckých výhod alebo dočasné zníženie daňovo-odvodového zaťaženia dlhodobo nezamestnaných osôb vstupujúcich na trh práce). Len obmedzený pokrok sa dosiahol v oblasti zvyšovania prístupu k druhej šanci na vzdelanie a individuálne prispôsobenej kvalitnej odbornej príprave. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní kapacity verejných služieb zamestnanosti, keďže reforma stále prebieha (jej ukončenie je naplánované až na rok 2020). Určitý pokrok sa dosiahol pri riešení nezamestnanosti mladých ľudí, a to vďaka zintenzívnenému úsiliu orgánov a všeobecnému zlepšeniu podmienok na trhu práce. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní prístupu k službám starostlivosti o deti, najmä pre deti do 3 rokov. Vláda si stanovila za cieľ rozšírenie kapacity v predškolských zariadeniach. CSR 4: Prijať opatrenia na zvýšenie kvality vyučovania s cieľom zlepšiť výsledky vzdelávania. Posilniť poskytovanie vzdelávania na pracovisku v rámci odborného vzdelávania a prípravy. Prispôsobiť akreditačné, finančné a riadiace opatrenia na podporu vytvárania bakalárskych programov orientovaných na výkon povolania. Zlepšiť kvalitu a relevantnosť vedeckej základne a realizovať plány na posilnenie účinného odovzdávania poznatkov a spolupráce medzi akademickou obcou, výskumom a podnikateľskou sférou. Prijať systémové opatrenia na zlepšenie prístupu k vysoko kvalitnému a inkluzívnemu predškolskému a školskému vzdelávaniu pre marginalizované komunity vrátane Rómov a prijať opatrenia na rozšírenie ich účasti na odbornej príprave a vyššom vzdelávaní. || Slovensko dosiahlo obmedzený pokrok pri riešení odporúčania pre jednotlivé krajiny č. 4 obsiahnutého v odporúčaní Rady: Obmedzený pokrok sa dosiahol s cieľom zvýšiť kvalitu výučby a výsledkov vzdelávania. Určitý pokrok sa dosiahol v prípade CSR v oblasti vzdelávania na pracovisku. Návrh nového zákona schválila vláda v januári 2015 a účinnosť má nadobudnúť v septembri 2015. Dosiahol sa obmedzený pokrok pri vytváraní bakalárskych programov orientovaných na povolanie. Prijatie nového zákona o vyššom vzdelávaní sa oneskorilo. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní spolupráce medzi akademickou obcou, výskumom a podnikateľskou sférou. V stredisku vedecko-technických informácií začal pôsobiť systém podpory pre transfer poznatkov a technológií. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní prístupu k vysoko kvalitnému a inkluzívnemu predškolskému a školskému vzdelávaniu. Počet asistentov učiteľov pre deti s osobitnými potrebami vrátane detí zo sociálne znevýhodneného prostredia sa výrazne zvýšil. Nedosiahol sa žiadny pokrok pri zabezpečovaní širšej účasti Rómov na odbornej príprave a vyššom vzdelávaní. CSR 5: Zintenzívniť úsilie o lepšie fungovanie trhu s energiou, najmä zvýšením verejnej transparentnosti regulačného rámca a preskúmaním determinantov spôsobujúcich vysoké sieťové poplatky za elektrinu, najmä pre priemyselných spotrebiteľov. Na základe doposiaľ dosiahnutého pokroku ďalej rozvíjať prepojenia so susednými krajinami vrátane Ukrajiny v súlade s memorandom o porozumení podpísaným v apríli. || Slovensko dosiahlo obmedzený pokrok pri riešení odporúčania pre jednotlivé krajiny č. 5 obsiahnutého v odporúčaní Rady: Žiadny pokrok sa nedosiahol, pokiaľ ide o verejnú transparentnosť regulačného rámca a analýzu determinantov vysokých sieťových poplatkov za elektrinu. Značný pokrok sa dosiahol, pokiaľ ide o ďalší rozvoj prepojení so susednými krajinami. Predovšetkým reverzný tok plynu na Ukrajinu je v prevádzke od septembra 2014. CSR 6: Prijať opatrenia na zvýšenie nezávislosti verejnej služby, a to aj zmenou zákona o štátnej službe. Prijať stratégiu na zlepšenie riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe. Zintenzívniť úsilie o posilnenie analytickej kapacity na kľúčových ministerstvách s cieľom prijať politiky založené na dôkazoch a skvalitniť posudzovanie vplyvu politík. Prijať opatrenia na boj proti korupcii a zrýchliť úsilie o zlepšenie efektívnosti a kvality systému súdnictva. Zaviesť opatrenia na zlepšenie podnikateľského prostredia, a to aj pre malé a stredné podniky. Zintenzívniť úsilie o zlepšenie efektívnosti verejného obstarávania. || Slovensko dosiahlo obmedzený pokrok pri riešení odporúčania pre jednotlivé krajiny č. 6 obsiahnutého v odporúčaní Rady: Obmedzený pokrok sa dosiahol pri zvyšovaní nezávislosti verejnej služby. Prijatie zmeny zákona o verejnej službe sa očakáva do polovice roku 2015 a účinnosť má nadobudnúť v roku 2016. Obmedzený pokrok sa dosiahol pri prijímaní stratégie na zlepšenie riadenia ľudských zdrojov. Stratégia sa vypracúva súčasne so zákonom o verejnej službe. Obmedzený pokrok sa zaznamenal, pokiaľ ide o posilnenie analytických kapacít kľúčových ministerstiev. Ministerstvo financií bolo poverené vypracovaním stratégie zameranej na zlepšenie analytických kapacít. Určitý pokrok sa dosiahol pri zlepšovaní kvality posudzovania vplyvu politík. Vláda zmenila metodiku posudzovania vplyvu regulácie a bude vytvorené Centrum pre lepšiu reguláciu. Obmedzený pokrok sa dosiahol v boji proti korupcii. Nové právne predpisy o oznamovaní nekalých praktík boli prijaté v roku 2014 a akčný plán boja proti korupcii bol aktualizovaný v decembri 2014. Z posúdenia vyplýva, že v systéme súdnictva sa dosiahol obmedzený pokrok. Nový zákon o rozhodcovskom konaní nadobudol účinnosť. Ústavná reforma sa zamerala na zlepšenie fungovania súdnej rady, zahŕňala však aj spornú požiadavku spôsobilosti sudcov. Prebieha reforma civilného konania a projektov IT. Obmedzený pokrok sa dosiahol aj z hľadiska zlepšovania podnikateľského prostredia. Jednotné kontaktné miesto na založenie podniku by malo byť plne funkčné do konca roku 2015. Národné podnikateľské centrum sa má podľa plánu sprevádzkovať v roku 2016. Obmedzený pokrok sa zaznamenal, pokiaľ ide o zvyšovanie efektívnosti verejného obstarávania. Elektronický systém zadávania zákaziek bol zavedený v roku 2014, uplatňuje sa však len na verejné zákazky pod prahovými hodnotami EÚ pre štandardné dodávky. Stratégia Európa 2020 (národné ciele a pokrok) Cieľ týkajúci sa miery zamestnanosti uvedený v národnom programe reforiem na rok 2014: 72 % || Miera zamestnanosti dosiahla 65,1 % v roku 2012 a 65 % v roku 2013. Rozdiel v dosahovaní národného cieľa do roku 2020 zostáva vysoký. Obzvlášť nízku mieru zamestnanosti majú nízko kvalifikovaní pracovníci a ženy. Cieľ týkajúci sa výskumu a vývoja uvedený v národnom programe reforiem na rok 2014: 1,2 % HDP (v prípade, ak by podnikateľský sektor mal zabezpečiť 2/3 celkových výdavkov). || Počas obdobia rokov 2007 – 2013 sa intenzita výskumu a vývoja zvýšila z 0,46 % na 0,83 % HDP, ale zostáva jednou z najnižších v EÚ, najmä z dôvodu extrémne nízkej úrovne výdavkov podnikov na výskum a vývoj (0,38 % v roku 2013). Slovensko doteraz nedokázalo využiť štruktúru svojho odvetvia výrazne zameranú na špičkové technológie a stredne až vysoko technologicky vyspelé odvetvia na prilákanie veľkého objemu činností výskumu a vývoja. Emisie skleníkových plynov, východiskový rok 2005: maximálne zvýšenie o 13 % v roku 2020 v porovnaní s rokom 2005 [v odvetviach iných než systém obchodovania s emisiami (ETS)]. || Slovensko môže zvýšiť svoje emisie skleníkových plynov do roku 2020 najviac o 13 % v porovnaní s rokom 2005 v tých odvetviach, ktoré nie sú zahrnuté do systému obchodovania s emisiami. Podľa najnovších vnútroštátnych prognóz a pri zohľadnení existujúcich opatrení sa očakáva, že emisie, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami, sa znížia o 24,2 % v roku 2020 v porovnaní s rokom 2005, čo poukazuje na značné presiahnutie hodnoty cieľa. Navyše zatiaľ čo cieľom na rok 2013 bolo zvýšenie najviac o 2,3 % v porovnaní s rokom 2005, skutočné emisie klesli o 8 %. Cieľ týkajúci sa energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2020: 14 % Podiel energie z obnoviteľných zdrojov vo všetkých druhoch dopravy: 10 % || S podielom obnoviteľných zdrojov energie na konečnej spotrebe energie na úrovni 10,4 % v roku 2012 je Slovensko v súčasnosti na dobrej ceste k dosiahnutiu svojho národného cieľa v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov na úrovni 14 %. Keďže cesta k dosahovaniu priebežných cieľov do roku 2020 nie je priamočiara, existujú riziká, že bez dodatočného úsilia v budúcnosti sa právne záväzný cieľ 14 %, vrátane cieľa podielu energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy na úrovni 10 %, možno nepodarí splniť. Energetická účinnosť: Cieľ energetickej účinnosti Slovenska do roku 2020 je 16,2 Mtoe, vyjadrený v primárnej spotrebe energie (10,0 Mtoe vyjadrený v konečnej spotrebe energie). || Slovensko je na dobrej ceste splniť svoj národný cieľ v oblasti energetickej účinnosti pre primárnu a konečnú spotrebu energie, ale je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa spotreba primárnej energie udržala na tejto úrovni alebo aby sa minimalizovalo jej zvýšenie, ak dôjde k nárastu HDP. Komisia pozorne sleduje transpozíciu a vykonávanie smernice o energetickej účinnosti. Cieľ týkajúci sa predčasného ukončenia školskej dochádzky: 6 % || Percentuálny podiel osôb, ktoré predčasne ukončili vzdelávanie a odbornú prípravu, sa zvýšil z 5,3 % v roku 2012 na 6,4 % v roku 2013 a je vysoký najmä v prípade Rómov, čo si vyžaduje cielené opatrenia. Tento podiel prekročil v roku 2013 vnútroštátny cieľ, ktorý je na úrovni 6 %. Cieľ terciárneho vzdelávania: 40 % || Podiel osôb s ukončeným terciárnym vzdelaním sa zvýšil z 23,7 % v roku 2012 na 26,9 % v roku 2013, čo si vyžaduje úsilie na zabezpečenie kvality a významu pre trh práce. Vnútroštátny cieľ na úrovni 40 % je ohrozený. Cieľ týkajúci sa zníženia počtu obyvateľov ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením v počte osôb: Východisková situácia: – 170 000 osôb || V roku 2013 došlo k zníženiu o 39 000 osôb a o 41 000 osôb vo vzťahu k východiskovej situácii. Ak chce Slovensko splniť svoj národný cieľ zameraný na zníženie chudoby do roku 2020, bude potrebovať trvalé úsilie. Tabuľka AB.1: Makroekonomické ukazovatele 1) Produkčná medzera predstavuje rozdiel medzi skutočným a potenciálnym hrubým domácim produktom pri trhových cenách z roku 2005. 2) Ukazovateľ domáceho dopytu zahŕňa zásoby. 3) Medzi nezamestnané osoby patria všetci, ktorí neboli zamestnaní, ktorí si aktívne hľadali prácu a boli pripravení začať pracovať okamžite alebo do dvoch týždňov. Pracovná sila predstavuje celkový počet zamestnaných i nezamestnaných osôb. Miera nezamestnanosti zahŕňa vekovú skupinu od 15 do 74 rokov. Zdroj: Prognóza Európskej komisie zo zimy 2015; výpočty Komisie Tabuľka AB.2: Ukazovatele finančného trhu 1) Najnovši