EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 6. 2021 COM(2021) 342 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o vykonávaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov













Obsah 1 ÚVOD 1.1 Rozsah správy 1.2 Prehľad 1.2.1 Ciele a rozsah pôsobnosti smernice 1.2.2 Povinnosti hospodárskych subjektov a orgánov členských štátov 1.2.3 Inštitucionálne aspekty a aspekty presadzovania 2 Vývoj v oblasti uplatňovania a regulácie 2.1 Bezpečnosť spotrebných výrobkov 2.2 Vysledovateľnosť 2.3 Fungovanie dohľadu nad trhom 2.3.1 Spolupráca v oblasti dohľadu nad trhom s inými subjektmi verejného sektora

a colnými orgánmi 2.3.2 Spoločné opatrenia a koordinované činnosti orgánov dohľadu nad trhom 2.3.3 Stiahnutie od používateľov a iné nápravné opatrenia 2.3.4 Databázy zranení 2.3.5 Nový vývoj právnych predpisov v oblasti dohľadu nad trhom 2.4 Systém Safety Gate/RAPEX a cezhraničná spolupráca 2.4.1 Dosah ochorenia COVID-19 2.4.2 Usmernenia k systému RAPEX

2.4.3 Odborná príprava 2.5 Normalizácia 2.5.1 Rozhodnutia o bezpečnostných požiadavkách a normalizačné žiadosti 2.5.2 Rozhodnutia o odkazoch na normy 2.5.3 Proces normalizácie v rámci smernice a možné zlepšenia 2.6 Judikatúra EÚ o otázkach súvisiacich so smernicou o všeobecnej bezpečnosti výrobkov 2.6.1 Opatrenia podľa článku 13 smernice 3 ZÁVERY 1ÚVOD Smernica o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (ďalej len „smernica“) bola prijatá 3. decembra 2001, účinnosť nadobudla 15. januára 2002 a lehota jej transpozície členskými štátmi uplynula 15. januára 2004. Smernica sa uplatňuje na nepotravinárske spotrebné výrobky, pokiaľ pre konkrétne výrobky neexistujú osobitné ustanovenia s tým istým bezpečnostným cieľom v iných právnych predpisoch EÚ, napríklad v harmonizačných právnych predpisoch EÚ (ďalej len „harmonizované právne predpisy“). V smernici sa zriaďuje systém včasného varovania EÚ (systém Safety Gate/RAPEX), ktorý umožňuje rýchlu výmenu informácií medzi členskými štátmi EÚ/EHP a Európskou komisiou o opatreniach prijatých v súvislosti s nebezpečnými nepotravinovými výrobkami, ktoré ohrozujú spotrebiteľov a iných užívateľov. Súčasná zdravotná kríza zdôraznila význam smernice pri poskytovaní záchrannej siete spotrebiteľom, keďže je jedným z hlavných právnych predpisov, ktoré pomáhajú odstraňovať škodlivé výrobky (najmä medzi výrobkami, ako sú rúška, dezinfekčné prostriedky na ruky a ochranné rukavice). Systém Safety Gate/RAPEX zavedený na základe tejto smernice takisto umožňuje orgánom prijímať rýchle opatrenia na ochranu zdravia a bezpečnosti spotrebiteľov v EÚ. Podľa článku 19 smernice musí Európska komisia každé tri roky po transpozícii smernice predložiť Rade a Európskemu parlamentu správu o jej vykonávaní. Prvá správa o vykonávaní bola uverejnená v roku 2009. Komisia pokračovala v monitorovaní vykonávania smernice v členských štátoch a svoje zistenia predstavila v správe o posúdení vplyvu, ktorá bola priložená k balíku o bezpečnosti výrobkov a dohľade nad trhom v roku 2013. Správa o posúdení vplyvu, ktorá zahŕňala výsledky zberu údajov o problémoch pri vykonávaní, sa považovala za rovnocennú so správou o vykonávaní. Vzhľadom na proces revízie smernice sa zistenia uvedené v tejto tretej správe o vykonávaní zohľadnili v hodnotení a následne aj v posúdení vplyvu revidovanej smernice. Na účely tejto správy Komisia použila zistenia zo štúdie na prípravu správy o vykonávaní smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov. 1.1Rozsah správy Táto správa bola vypracovaná podľa článku 19 ods. 2 smernice a obsahuje informácie o: • bezpečnosti spotrebných výrobkov, a to najmä o zlepšenej vysledovateľnosti výrobkov, • fungovaní dohľadu nad trhom a fungovaní systému RAPEX,

• normalizácii, • opatreniach prijatých na základe článku 13 smernice. Geografická pôsobnosť tejto smernice zahŕňa všetky členské štáty EÚ, ako aj krajiny Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „EHP“): Island, Lichtenštajnsko a Nórsko. Vzťahuje sa na obdobie 2013 – 2018 a zahŕňa aj údaje z roku 2019 a 2020, ak sú k dispozícii. 1.2Prehľad 1.2.1Ciele a rozsah pôsobnosti smernice V smernici sa vyžaduje, aby boli všetky výrobky uvádzané na trh EÚ bezpečné. Vzťahuje sa to na nepotravinové spotrebné výrobky, ktoré nepodliehajú osobitným právnym predpisom EÚ týkajúcim sa bezpečnosti daných výrobkov. Takisto sa uplatňuje na bezpečnostné aspekty a riziká týkajúce sa výrobkov, ktoré podliehajú osobitným bezpečnostným požiadavkám ustanoveným právom Únie, pokiaľ v harmonizačných právnych predpisoch EÚ neexistujú osobitné ustanovenia s tým istým bezpečnostným cieľom. Smernica preto predstavuje záchrannú sieť, ktorá zabezpečuje, že všetky výrobky a riziká súvisiace so zdravím a bezpečnosťou spotrebiteľov sú ošetrené bezpečnostnou požiadavkou stanovenou v smernici, aj keď sa na ne nevzťahuje žiaden iný osobitný právny predpis EÚ. Smernica sa uplatňuje na všetky predajné kanály, offline aj online. 1.2.2Povinnosti hospodárskych subjektov a orgánov členských štátov V smernici sa zavádza všeobecná povinnosť výrobcov uvádzať na trh len bezpečné výrobky a poskytovať informácie spotrebiteľom a orgánom členských štátov. Výrobcovia musia zriadiť minimálny systém vysledovateľnosti a v prípade, ak sa na trhu nájdu nebezpečné výrobky, musia prijímať primerané nápravné opatrenia, napr. kroky na stiahnutie výrobku z trhu alebo od používateľa. Distribútori majú povinnosť náležitej starostlivosti, aby zabezpečili súlad s príslušnými bezpečnostnými požiadavkami. Orgány členských štátov musia zabezpečiť, aby výrobky uvádzané na trh boli bezpečné a musia monitorovať plnenie povinností výrobcami a distribútormi, ktoré im ukladá smernica. V smernici sa nestanovujú žiadne osobitné priame povinnosti pre online trhy. Je potrebné uviesť, že v súlade s článkom 14 smernice 2000/31, poskytovatelia hostingových služieb nenesú zodpovednosť za informácie uložené na žiadosť príjemcu služby pod podmienkou, že hneď ako zistia alebo si uvedomia nezákonnú činnosť alebo informáciu, napríklad prostredníctvom dostatočne presného alebo primerane odôvodneného oznámenia, promptne konajú, aby odstránili alebo znemožnili prístup k týmto informáciám. Vzhľadom na čoraz väčšiu úlohu, ktorú zohrávajú online trhy v súčasnom dodávateľskom reťazci, Komisia umožnila podpísanie záväzku o bezpečnosti výrobkov (dodnes ho podpísalo 11 online trhov), ktorý je súborom dobrovoľných záväzkov s cieľom zlepšiť bezpečnosť výrobkov predávaných na týchto online trhoch tretími stranami. 1.2.3Inštitucionálne aspekty a aspekty presadzovania V smernici sa zriaďuje systém včasného varovania pre nepotravinové spotrebné výrobky (Safety Gate/RAPEX). Tento systém umožňuje Komisii a orgánom členských štátov rozosielať informácie o opatreniach prijatých orgánmi členských štátov a hospodárskymi subjektmi v súvislosti s výrobkami, ktoré predstavujú závažné riziko pre zdravie a bezpečnosť spotrebiteľov. Informácie o menej závažných rizikách takisto možno rozosielať prostredníctvom systému RAPEX (to však predstavuje menej ako 1 % všetkých oznámení). Systém RAPEX možno otvoriť aj pre štáty mimo EÚ na základe osobitnej medzinárodnej dohody podpísanej medzi EÚ a žiadateľskou krajinou. Podľa článku 15 smernice Komisia túto smernicu vykonáva za pomoci výboru zloženého zo zástupcov členských krajín (ďalej len „Výbor pre smernicu o všeobecnej bezpečnosti výrobkov – SVBV“). Na základe článku 10 smernice sa okrem toho zriaďuje sieť orgánov členských štátov zameraná na ďalšie rozširovanie administratívnej spolupráce (ďalej len „sieť pre bezpečnosť spotrebiteľov“). Vzhľadom na skutočnosť, že smernica tvorí súčasť Dohody o EHP, platia rovnaké pravidlá a mechanizmy aj v krajinách EZVO, ktoré uplatňujú Dohodu o EHP: Nórsko, Island a Lichtenštajnsko. 2Vývoj v oblasti uplatňovania a regulácie 2.1Bezpečnosť spotrebných výrobkov S rastúcim podielom elektronického obchodu a novovznikajúcich technológií (ako umelá inteligencia, internet vecí, navzájom prepojené výrobky) sa vymedzenie pojmu „bezpečnosť“ stretáva s mnohými problémami. V smernici sa vymedzenie „bezpečného výrobku“ formuluje dostatočne široko na to, aby vyvolávalo neistotu v súvislosti s jeho výkladom. Nevzťahuje sa výslovne na riziká súvisiace s novovznikajúcimi hrozbami, ako sú riziká v oblasti kybernetickej bezpečnosti, chybné fungovanie softvéru alebo riziká spojené s výrobkami s umelou inteligenciou alebo schopnosťami strojového učenia. V dôsledku toho väčšine vnútroštátnych orgánov chýba výklad a prax v súvislosti s novými technologickými výrobkami, a požadujú preto vytvorenie usmernení na úrovni EÚ. Výrobky s novými technológiami prinášajú špecifické ťažkosti pre orgány dohľadu nad trhom, napríklad nedostatok vedomostí o možných rizikách, ktoré tieto výrobky predstavujú, alebo potrebu objasniť zodpovednosť rôznych orgánov/hospodárskych subjektov. Pokiaľ ide o online predaj, vo väčšine krajín sa činnosti dohľadu nad trhom uskutočňujú najmä v súvislosti s obchodníkmi so sídlom v ich vlastnej krajine. Postup môže byť buď podobný ako v prípade výrobkov predávaných v kamenných obchodoch, alebo sa osobitne zameriava na kontroly online trhov prostredníctvom internetu. Orgány, ktoré uskutočňujú donucovacie opatrenia zamerané na obchodníkov so sídlom v krajinách mimo EÚ predávajúcich nebezpečné výrobky, uviedli, že využívajú mechanizmus, ktorý im poskytuje záväzok k bezpečnosti výrobkov.

2.2Vysledovateľnosť Transpozičné právne predpisy väčšiny členských štátov sú v súlade so smernicou, pretože stanovujú povinnosť uvádzať na výrobkoch alebo obaloch meno a kontaktné údaje výrobcu a referenčné číslo výrobku, prípadne číslo šarže. Uplatňovanie týchto požiadaviek však nie je jednotné: môže sa líšiť v závislosti od vlastností výrobkov, povinnosť sa môže rozšíriť nad rámec výrobcu alebo si môže vyžadovať dodatočné údaje, pričom tieto rozdiely vytvárajú pre podniky pôsobiace v Európe neistotu. V súčasnosti nie sú ustanovenia smernice týkajúce sa vysledovateľnosti dostatočne jasné na to, aby zabezpečili zber ucelených informácií o dodávateľskom reťazci výrobku a jeho distribúcii. Z údajov dostupných v systéme Safety Gate/RAPEX vyplýva, že vysledovateľnosť výrobku je často nedostatočná. V roku 2019 chýbali informácie o výrobcovi v 36 % upozornení na nebezpečné výrobky, 20 % upozornení sa týkalo výrobkov bez značky alebo čísla šarže/čiarového kódu a 12 % upozornení sa týkalo výrobkov bez informácií o jeho druhu alebo modeli. Obrázok 1 vyhotovený na základe registrovaných upozornení v systéme Safety Gate/RAPEX ukazuje, že jediné zlepšenie v dostupnosti informácií sa týkalo výrobcov a čísla šarže/čiarového kódu (t. j. tieto informácie chýbali v menšom počte upozornení). Neexistuje jasný trend, ktorý by naznačoval zlepšenie iných aspektov informácií o vysledovateľnosti. Obrázok 1: Podiel upozornení v rámci systému Safety Gate/RAPEX bez informácií o výrobku (2013 – 2019)



Zdroj: Štúdia na prípravu správy o vykonávaní SVBV podľa údajov systému Safety Gate/RAPEX získaných v januári 2020 (výpočet na základe úplného súboru údajov, počet upozornení týkajúcich sa spotrebných výrobkov so závažným rizikom 2013 – 2019). Tie isté údaje takisto odhaľujú, že chýbajúce informácie o výrobku sa najčastejšie vyskytujú v prípade určitých druhov výrobkov, ako sú laserové ukazovadlá, zapaľovače, šperky a ozdobné predmety. Všetky tieto výrobky patria do rozsahu smernice a nepodliehajú osobitným harmonizačným pravidlám pre dané odvetvie. V súvislosti s kategóriami výrobkov v rámci tejto smernice je teda pravdepodobnejšie, že pri nich budú chýbať príslušné informačné položky nevyhnutné na ich vysledovanie. 2.3Fungovanie dohľadu nad trhom Zdá sa, že systém dohľadu nad trhom v rámci tejto smernice funguje s výrazne obmedzenými zdrojmi. V roku 2018 počas hodnotenia opatrení súvisiacich s bezpečnosťou výrobkov, ktoré bolo financované v rámci programu EÚ Spotrebitelia, orgány upozorňovali, že úroveň výsledkov najviac ohrozujú obmedzené personálne/finančné zdroje pre dohľad nad trhom a nedostatočné presadzovanie. Problémom je aj dohľad nad online trhmi, a to najmä pokiaľ ide o priamy dovoz z krajín mimo EÚ. 2.3.1Spolupráca v oblasti dohľadu nad trhom s inými subjektmi verejného sektora a colnými orgánmi Na vnútroštátnej úrovni existujú rôzne inštitucionálne modely pre dohľad nad trhom, ktoré sa často vyznačujú vysokým stupňom fragmentácie zodpovednosti. Spolupráca medzi orgánmi – vrátane colných a iných orgánov – zahŕňa celý rad činností, ako sú výmena informácií, pravidelné stretnutia, neformálna spolupráca a spoločné kurzy odbornej prípravy. Vylepšené používanie viacerých systémov, ako sú Safety Gate/RAPEX, ICSMS a platforma Wiki confluence, je veľkou pridanou hodnotou pre prácu orgánov. Spolupráca medzi orgánmi dohľadu nad trhom a colnými orgánmi je vo viacerých aspektoch ich práce veľmi intenzívna a pravidelná. Vo väčšine krajín colné orgány vykonávajú kontroly v mene orgánov dohľadu nad trhom bez toho, aby boli sami osebe takýmto orgánom. Niektoré krajiny uplatňujú iný prístup a to taký, že vymenujú samotné colné orgány za orgány dohľadu nad trhom, takže colní úradníci môžu odoberať vzorky, testovať ich a rozhodovať o ďalšom postupe. 2.3.2Spoločné opatrenia a koordinované činnosti orgánov dohľadu nad trhom Cieľom spoločných opatrení a koordinovaných činností je podporovať a koordinovať spoluprácu na účel uplatňovania smernice 2001/95/ES a zabezpečenia jednotného prístupu k vykonávaniu právnych predpisov v oblasti bezpečnosti výrobkov na celom vnútornom trhu. Zvyčajne sa to vzťahuje na: koordinované odoberanie vzoriek a testovanie nepotravinových výrobkov nachádzajúcich sa na trhu EÚ/EHP, posudzovanie rizika, výmenu odborných znalostí a najlepších postupov a vykonávanie účinnej komunikačnej stratégie. Mnohé orgány dohľadu nad trhom sa pravidelne zúčastňujú koordinovaných opatrení, čo umožnilo nájsť značný počet nebezpečných výrobkov. Komisia počas sledovaného obdobia spolufinancovala 14 spoločných opatrení uskutočnených týmito orgánmi v oblasti dohľadu nad trhom s cieľom poskytnúť pomoc Sieti bezpečnosti spotrebiteľov. Väčšina spoločných opatrení viedla k nájdeniu značného počtu nebezpečných výrobkov a následne k oznámeniam do systému Safety Gate/RAPEX v prípade 13 kategórií výrobkov. Prebiehajúce koordinované opatrenia v oblasti bezpečnosti výrobkov (CASP) 2020 a projekty CASP 2021 sa takisto riadia prístupom vykonávania, ktorý je založený na spoločnom odbere vzoriek, testovaní, posudzovaní rizík a výmene najlepších postupov, s cieľom uskutočňovať opatrenia dohľadu nad trhom v členských štátoch EÚ/EHP. 2.3.3Stiahnutie od používateľov a iné nápravné opatrenia Podľa článku 5 ods. 3 smernice sú výrobcovia a distribútori povinní okamžite informovať príslušné orgány v prípade, ak výrobok, ktorý uviedli na trh, predstavuje bezpečnostné riziká pre spotrebiteľa. Ak sa zistí, že výrobky sú nebezpečné, členské štáty musia zabezpečiť, aby boli stiahnuté od používateľov, stiahnuté z trhu alebo aby sa zakázalo umiestňovať tieto výrobky na ich trh a takisto musia neodkladne informovať Komisiu prostredníctvom systému Safety Gate/RAPEX. Členské štáty v oznámení poskytujú informácie o výrobku a prijatých opatreniach. Podľa údajov zo systému RAPEX sa v rokoch 2013 – 2019 v EÚ/EHP stiahlo od používateľov 5 983 výrobkov, čo poukazuje na stúpajúci trend. Stiahnutie od používateľov a iné nápravné opatrenia sa organizujú takmer vo všetkých krajinách tak na dobrovoľnej, ako aj na povinnej báze. 2.3.4Databázy zranení Projekt „európska databáza zranení“ financovaný z prostriedkov EÚ poskytol nejaké údaje o zraneniach a nehodách súvisiacich s výrobkami v EÚ, ale len menšina členských štátov systematicky zbierala údaje o zraneniach. Vytvorenie online databáz (obsahujúcich údaje súvisiace so štatistikami o nebezpečných výrobkoch a zraneniach, s posudzovaním rizík, záznamami dohľadu nad trhom, zisteniami a pokutami) by mohlo poskytnúť lepšie informácie podnikom, mohlo by mať odstrašujúci účinok na spoločnosti, ktoré si neplnia povinnosti, a mohlo by vylepšiť varovanie spotrebiteľov pred nebezpečnými výrobkami. Vyskytol sa aj návrh vytvoriť systém zberu údajov o zraneniach súvisiacich s výrobkami, a to pokiaľ možno z iniciatívy EÚ.

2.3.5Nový vývoj právnych predpisov v oblasti dohľadu nad trhom Dňa 20. júna 2019 bolo prijaté nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1020 o dohľade nad trhom a súlade výrobkov a o zmene smernice 2004/42/ES a nariadení (ES) č. 765/2008 a (EÚ) č. 305/2011. V tomto nariadení sa zavádzajú nové ustanovenia o dohľade nad trhom týkajúce sa výrobkov, ktoré podliehajú harmonizačným právnym predpisom EÚ, pričom pravidlá pre neharmonizované výrobky sa stanovujú v smernici. Väčšina orgánov a iných zainteresovaných strán potvrdila, že skutočnosť, že existujú odlišné pravidlá pre harmonizované a neharmonizované výrobky, im spôsobuje problémy. Navrhlo sa, že zosúladenie smernice s povinnosťami a presadzovacími právomocami uvedenými v harmonizovaných právnych predpisoch o dohľade nad trhom by uľahčilo lepšie presadzovanie práva. V oznámení o dohľade nad trhom s výrobkami predávanými online sa stanovujú osvedčené postupy pre dohľad nad trhom s výrobkami predávanými online a pre komunikáciu s podnikmi a spotrebiteľmi. Oznámenie sa týka uplatňovania smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a nariadenia (ES) č. 765/2008 a jeho cieľom je dosiahnuť jednotnejšie a ucelenejšie uplatňovanie pravidiel pre výrobky predávané online. 2.4Systém Safety Gate/RAPEX a cezhraničná spolupráca Počet upozornení odoslaných do systému včasného varovania týkajúcich sa nepotravinových výrobkov postupne rokmi rástol a od roku 2012 sa drží nad 2 000. Prostredníctvom tohto systému sa v Európe v roku 2019 rozoslalo 2 243 upozornení a v roku 2020 2 253 upozornení. Systém Safety Gate/RAPEX je pre orgány dohľadu nad trhom kľúčovým kanálom komunikácie a spolupráce s partnerskými orgánmi v EÚ/EHP. Orgány dohľadu nad trhom raz mesačne alebo častejšie spolupracujú s orgánmi iných štátov EÚ/EHP pomocou systému Safety Gate/RAPEX a často pomocou iných nástrojov (ICSMS, Wiki confluence). Pri oznamovaní však dochádza k oneskoreniam, často v dôsledku zložitých štruktúr dohľadu nad trhom alebo iných faktorov, akými sú nedostatok testovacích zariadení alebo nedostatočné ľudské alebo finančné zdroje. Často to spôsobuje oneskorenia, následkom čoho vzniká priemerne dvojtýždňový časový odstup medzi objavením nebezpečného výrobku a jeho oznámením v rámci systému. Nedostatok informácií potrebných na vysledovanie oznámených výrobkov takisto zabraňuje orgánom prijímať opatrenia. V súlade s uvedenými nezrovnalosťami v posudzovaní rizík sa môžu prijať ďalšie opatrenia na harmonizáciu a zlepšenie prístupu orgánov dohľadu nad trhom k posudzovaniu rizík, a to na základe súčasných usmernení a nástrojov. Na základe memoranda o porozumení podpísaného v roku 2006 sa vybrané informácie o výrobkoch s pôvodom v Číne, a ktoré boli oznámené v rámci systému RAPEX, poskytujú čínskym orgánom, aby mohli ďalej konať. Čínske orgány potom podávajú Komisii správu o následných krokoch. Správne dojednanie z roku 2018 takisto umožňuje automatickú výmenu vybraných informácií o nebezpečných nepotravinových spotrebných výrobkoch medzi systémom EÚ Safety Gate/RAPEX a systémom RADAR kanadského úradu Health Canada. 2.4.1Dosah ochorenia COVID-19 Kríza spôsobená ochorením COVID-19 priniesla zvýšený dopyt po osobných ochranných prostriedkoch, ako sú ochranné rúška, zdravotnícke pomôcky a dezinfekčné prostriedky na ruky. Pokiaľ ide o výrobky, na ktoré sa vzťahuje systém varovania Safety Gate/RAPEX, členské štáty oznámili vnútroštátne opatrenia prijaté proti nebezpečným výrobkom súvisiacim s ochorením COVID-19, ako aj aktívne opatrenia v oblasti dohľadu nad trhom týkajúce sa osobných ochranných prostriedkov a online predaja, a to najmä predaja rúšok. Od marca 2020 bolo prostredníctvom systému RAPEX oznámených viac ako 200 výrobkov súvisiacich s krízou vyvolanou ochorením COVID-19 (rúška, dezinfekčné prostriedky na ruky, rukavice). 2.4.2Usmernenia k systému RAPEX S cieľom zlepšiť fungovanie systému RAPEX musí Komisia podľa prílohy II bodu 8 smernice pravidelne aktualizovať usmernenia týkajúce sa spoločného riadenia systému včasného varovania Komisiou a členskými štátmi. Rozhodnutie Komisie 2010/15/EÚ bolo prvou aktualizáciou usmernení, po ktorej nasledovalo a ktorú zrušilo vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2019/417. Vplyv revidovaných usmernení možno vidieť na tomto príklade: od novembra 2018 sa v usmerneniach špecifikuje, že ak je už chemická látka nachádzajúca sa vo výrobku zakázaná alebo obmedzená v rámci právnych predpisov EÚ, možno tento výrobok považovať za výrobok, ktorý predstavuje závažné riziko, bez potreby osobitného posúdenia rizika. Toto usmernenie uľahčilo postup oznamovania opatrení prijatých proti nebezpečným chemickým výrobkom. 2.4.3Odborná príprava Pravidelne sa organizujú spoločné kurzy odbornej prípravy, ktorých sa zúčastňujú viaceré orgány dohľadu nad trhom a aj iné orgány, napríklad colné orgány. Na úrovni EÚ zahŕňa odborná príprava a výmena osvedčených postupov orgánov dohľadu nad trhom projekt s názvom „akadémia elektronického presadzovania práva“, ktorý sa realizoval od decembra 2016 do decembra 2019. S cieľom zabezpečiť, revidovať a aktualizovať všetok materiál a všetky zložky projektu sa v roku 2021 spúšťa druhý projekt. Podobne sa zameriava na poskytovanie, aktualizáciu a udržiavanie vysokokvalitných materiálov na odbornú prípravu a vzdelávanie, ktoré podporujú prácu vnútroštátnych orgánov na ochranu spotrebiteľov a sieť orgánov zodpovedných za bezpečnosť spotrebných výrobkov (Sieť bezpečnosti spotrebiteľov) s cieľom vytvoriť spoločné nástroje a metódy na riešenie výziev v oblasti online obchodu a elektronického presadzovania práva. 2.5 Normalizácia 2.5.1Rozhodnutia o bezpečnostných požiadavkách a normalizačné žiadosti Podľa rozhodnutí Komisie EÚ (2015) 547 a EÚ (2014) 59 sa prijali bezpečnostné požiadavky pre dva druhy výrobkov: alkoholové krby bez komína a laserové výrobky. Následne bola vydaná normalizačná žiadosť na oba výrobky a v súčasnosti prebiehajú normalizačné práce. 2.5.2Rozhodnutia o odkazoch na normy Počas sledovaného obdobia Európska komisia uverejnila v rámci smernice odkazy na 67 noriem v prípade týchto druhov výrobkov: ·gymnastické náradie,

·stacionárne tréningové zariadenia, ·výrobky pre deti a na starostlivosť o deti, ·bicykle, ·vnútorné clony, ·zapaľovače, ·detské oblečenie, ·plávajúce výrobky na voľný čas, ·cigarety (vznietivosť), ·výrobky na ochranu detí, ·audioprístroje, videoprístroje a podobné elektronické prístroje (bezpečnostné požiadavky), ·zariadenia informačných technológií (bezpečnosť – všeobecné požiadavky), V roku 2019 sa 17 noriem stiahlo z trhu a následne sa nahradili revidovanými normami. Odkazy na všetky zostávajúce normy sa opäť uverejnili a zahrnuli sa do vykonávacieho rozhodnutia, aby sa vytvoril úplný zoznam odkazov na normy, ako sa uvádza v odôvodnení 26 vykonávacieho rozhodnutia. 2.5.3Proces normalizácie v rámci smernice a možné zlepšenia V článku 4 smernice sa uvádza proces normalizácie pozostávajúci z týchto štyroch krokov: 1. Komisia vydá rozhodnutie o stanovení bezpečnostných požiadaviek, ktoré musí norma spĺňať. 2. Komisia vydá európskej normalizačnej organizácii formálnu žiadosť o vypracovanie normy (noriem). 3. Európska normalizačná organizácia vypracuje normu v súlade s bezpečnostnými požiadavkami. 4. Komisia vydá rozhodnutie o publikovaní odkazu na normu v. Ú. v. EÚ. Proces normalizácie je dlhý a zložitý, čím nevyhnutne spôsobuje oneskorenia a považuje sa za záťaž vyžadujúcu zjednodušenie. Predmetom silnej kritiky sa stal najmä krok 3. Postup, ktorým európska normalizačná organizácia vypracúva európske normy, podlieha mnohým požiadavkám, akými sú účasť všetkých zainteresovaných strán a uplatňovanie princípu konsenzu, ktorého cieľom je dospieť k jednomyseľnej dohode o návrhu normy. Ďalším všeobecným problémom je, že postup sa neprispôsobuje technickému a vedeckému pokroku tak rýchlo, ako by bolo potrebné, pretože sa zakladá na normalizačnej žiadosti (krok 2). Žiadosť, ktorá sa podá, môže byť pomerne rýchlo prekonaná technickou inováciou, čo môže spôsobiť problém, ak vypracovanie normy trvá príliš dlho. Môže to viesť k tomu, že sa norma stane zastaranou ešte pred uverejnením odkazu na ňu. Návrhy zainteresovaných strán na zjednodušenie normalizačného procesu naznačujú, že by sa systém mohol stať účinnejším. Možné zlepšenie by sa dalo dosiahnuť vypustením niektorých krokov, znížením počtu potrebných rozhodnutí Komisie alebo skrátením času potrebného na prijatie normalizačnej žiadosti (kroky 1 a 2) a na uverejnenie normy a odkazu na ňu v úradnom vestníku (krok 4). Zapojenie dvoch rôznych výborov so zástupcami členských krajín považujú viaceré zapojené skupiny za neefektívne a zaťažujúce.