SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 31. 1. 2013  
COM(2013) 36 final 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU VÝBORU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU 
REGIÓNOV 
VYPRACOVANIE AK ČNÉHO PLÁNU PRE EURÓPSKY MALOOBCHOD 
(Text s významom pre EHP) 
 
 
2 
 OBSAH 
 
3 
  1. ÚVOD 2 
2. DOSIAHNUTIE  JEDNOTNÉHO  TRHU  V OBLASTI  MALOOBCHODU 3 
2.1 Z MENY V MALOOBCHODNOM SEKTORE  4 
2.2 M ALOOBCHODNÝ SEKTOR ČELÍ MNOHÝM VÝZVAM  4 
2.3 M ALOOBCHODNÝ JEDNOTNÝ TRH V PROSPECH VŠETKÝCH SUBJEKTOV  5 
3. PÄ Ť KĽÚČOVÝCH  FAKTOROV  PRE  KONKURENCIESCHOPNEJŠIE  A 
UDRŽATE ĽNEJŠIE  MALOOBCHODNÉ  SLUŽBY 5 
3.1 P OSILNENIE POSTAVENIA SPOTREBITE ĽOV 6 
3.1.1 S POTREBITE ĽSKÉ INFORMÁCIE  7 
3.1.2 U DRŽATE ĽNEJŠIE SPOTREBITE ĽSKÉ ROZHODNUTIA  7 
3.2 P RÍSTUP KU KONKURENCIESCHOPNEJŠÍM MALOOBCHODNÝM SLUŽBÁM  8 
3.2.1 O BCHODNÝ PODNIK  8 
3.2.2 E LEKTRONICKÝ OBCHOD  9 
3.3 V YPRACOVANIE VYVÁŽENEJŠIEHO POTRAVINOVÉHO A NEPOTRAVINOVÉHO 
DODÁVATE ĽSKÉHO RE ŤAZCA MEDZI PODNIKMI  10 
3.3.1 R IEŠENIE NEKALÝCH OBCHODNÝCH PRAKTÍK  11 
3.4 V YBUDOVANIE UDRŽATE ĽNEJŠIEHO MALOOBCHODNÉHO DODÁVATE ĽSKÉHO 
REŤAZCA  12 
3.4.1 U DRŽATE ĽNEJŠIA VÝROBA A SPOTREBA  12 
3.4.2 Z NÍŽENIE ODPADU Z POTRAVÍN  12 
3.5 R OZVOJ INOVA ČNEJŠÍCH RIEŠENÍ  13 
3.5.1 O ZNAČOVANIE VÝROBKOV  14 
3.5.2 E LEKTRONICKÉ PLATBY  15 
 
4 
 3.6 V YTVORENIE LEPŠIEHO PRACOVNÉHO PROSTREDIA  17 
3.6.1 N ESÚLAD MEDZI PONÚKANÝMI A POŽADOVANÝMI ZRU ČNOSŤAMI A POTREBAMI  17 
3.7 M EDZINÁRODNÝ ROZMER  19 
4. ZÁVER:  NEPRETRŽITÝ  DIALÓG  S MALOOBCHODNÝM  SEKTOROM
 20 
 
5 
 1. ÚVOD 
Maloobchodné a ve ľkoobchodné služby, známe aj ako distribu čné služby, predstavujú 11 % 
HDP EÚ a takmer 15 % celkovej zamestnanos ti v EÚ. V tomto sektore pôsobí viac ako 6 
miliónov spolo čností, t. j. 29 % všetkých podnikov EÚ . Maloobchodný sektor charakterizuje 
veľmi vysoký podiel MSP, najmä mikrospolo čností (viac ako 95 %)1. Maloobchod a 
veľkoobchod sú úzko prepojené, a to navzájom, ako aj s ďalšími sektormi hospodárstva, ako 
je poľnohospodárstvo, výroba, služby IT, energetika, logistika a doprava2. Tieto sektory  sú 
stále viac a viac integrované a rozdiel medzi nimi je čoraz nejasnejší, ke ďže niektorí 
maloobchodníci v sú časnosti pôsobia aj ako ve ľkoobchodníci alebo dokonca ako výrobcovia. 
Maloobchodný a ve ľkoobchodný sektor zohrávajú dôlež itú úlohu pri stimulácii rastu a 
vytváraní pracovných miest v rámci stra tégie Európa 2020: Patria medzi k ľúčové sektory, 
ktoré môžu pôsobi ť ako hybné sily pri prechode na udržate ľnejšie hospodárstvo a modely 
spotreby. Efektívnos ť v tomto sektore má vplyv na hospodársku sú ťaž, inovácie, cenové 
trendy a konkurencieschopnos ť. 
Maloobchodníci významne prispievajú k to mu, aby spotrebitelia EÚ mohli využíva ť výhody 
jednotného trhu. Na ďalej však pretrvávajú prekáž ky, ktoré bránia vytvoreniu ú činného a 
konkurencieschopného jednotného trhu maloobchodného predaja.  Pod ľa hodnotiacej tabu ľky 
spotrebite ľských podmienok z mája 2012 je jednotný trh maloobchodného predaja EÚ „stále 
ďaleko od plnej integrácie”3. Existujú takisto rôzne prekážky, ktoré bránia aj takým 
procesom, ako je cezhrani čné získavanie zdrojov ale bo vstup na trh samotných 
maloobchodníkov.  V správe Komisie o doh ľade nad obchodno-distribu čným trhom4, správe 
Európskeho parlamentu Smerom k ú činnejšiemu a spravodliv ejšiemu maloobchodnému 
sektoru5 a na seminároch6 organizovaných Komisiou po čas prípravy tohto ak čného plánu boli 
identifikované prekážky rozvoja jednotné ho trhu v oblasti maloobchodu.  Zatia ľ čo v smernici 
o službách7 a jej následných opatreniach8 sa definuje všeobecná stra tégia v oblasti služieb, 
tento akčný plán sa osobitne zamer iava na maloobchodný a ve ľkoobchodný sektor. Stanovuje 
plán smerovania k jednotnému trhu v obl asti maloobchodu.Nedostatky zistené v 
maloobchodnom sektore – často zasahujúce do rôznych oblastí politiky – je potrebné rieši ť 
prostredníctvom koherentné ho plánu na posilnenie hospodárskych, sociálnych 
a environmentálnych výsledkov sektora a zabezpe čiť, aby tento plán v plnom rozsahu prispel 
                                                                 
1 Zdroj: Eurostat SBS (2010). 
2 Tento ak čný plán zah ŕňa všetky distribu čné služby (oddiel G klasifikácie NACE Rev 2: NACE), 
vrátane automobilového priemyslu, ve ľkoobchodu a maloobchodu. Názov „maloobchodný ak čný plán“ 
má mať preto väčší rozsah ako „maloobchod“ v užšom slova zmysle. 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf   
4 Doh ľad nad obchodno-distribu čným trhom „Na ceste smerom k efek tívnejšiemu a spravodlivejšiemu 
vnútornému obchodno-distribu čnému trhu do roku 2020“, [KOM (2010) 355 v kone čnom znení z 5. 
júla 2010]. 
5 Uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2011 o efektívnejšom a spravodlivejšom maloobchodnom 
trhu [2010/2109 (INI)]. 
6 Organizovaný po čas prvého štvr ťroka 2012 so zástupcami hlavných zainteresovaných strán v 
maloobchodnom dodávate ľskom re ťazci (preh ľady o stretnutiach sú dostupné na 
http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm ). 
7 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom 
trhu (Ú. v. EÚ L 376 z 27. decembra 2006, s. 36). 
8 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov o implementácii smernice o službách: Partnerstvo pre nový rast v oblasti služieb v 
rokoch 2012 - 2015 [COM(2012) 261 final z 8. júna 2012 a pracovné dokumenty útvarov Komisie 
(2012)146 final, 147 final a 148 final z 8. júna 2012. 
 
6 
 k uskutočňovaniu cie ľov stratégie Európa 2020. Ako sa už zistilo v kontexte odporú čaní pre 
jednotlivé krajiny, ktoré vydala Rada v júli 2012, v maloobchodnom  sektore EÚ existujú dve 
veľké výzvy: i) obmedzenia týkajúce sa usadenia a všeobecnejšie ii) nedostato čná 
konkurencieschopnos ť v maloobchodnom sektore, najmä v niektorých členských štátoch, ako 
aj potreba zmenši ť prekážky a zníži ť prevádzkové obmedzenia.Cie ľom tohto ak čného plánu 
je riešiť uvedené k ľúčové prekážky pri dosahovaní jedno tného trhu v oblasti maloobchodu 
stanovením stratégie na zlepšenie konkurencieschopnosti maloobchodného sektora 
a posilnenie jeho hospodárskych, sociálnych a en vironmentálnych výsledkov. Jeho strategické 
ciele sa však nedajú dosiahnu ť len prostredníctvom opatren í zhora nadol, ale budú vyžadova ť 
aktívnu spoluprácu a iniciatívu samotného maloobchodného sektora. Napríklad zodpovednos ť 
za investície do zru čností bude musie ť byť rozdelená a maloobchodný sektor tu musí 
zohrávať významnú úlohu spolo čne s vládami, jednotlivcami a sektorom školstva. 
Európske maloobchodné služby sa vyzna čujú rozmanitos ťou a zložitos ťou. Neexistuje tu teda  
„jedno riešenie pre všetkých“ aleb o jeden prístup k výzvam, ktorým čelia. Rozmanitos ť 
maloobchodného sektora zah ŕňa rozdiely z h ľadiska typu poskytovate ľov (MSP alebo vä čšie 
spoločnosti), organizácie (skupiny nezávislých  maloobchodníkov, druž stvá, korporácie at ď.), 
veľkosti predajní, formátov, rady výrobkov, zapojených dodávate ľských re ťazcov, 
umiestnenia, obchodných modelov, stup ňa vertikálnej integrácie, vlastníckych štruktúr a 
veľkosti operácií. 
Takisto je potrebné zlepši ť úrovne produktivity v sektore distribu čných služieb v Európe a 
zároveň zachova ť kvalitu pracovných miest a sú časné úrovne zamestnanosti. 
Mikrospolo čnosti a MSP prispievajú k prid anej hodnote EÚ pomerne ve ľkým podielom, čo je 
dôvodom, pre čo sú potrebné opatrenia, ktoré budú stimulova ť ich produktivitu ešte viac, aby 
sa dosiahol vä čší hospodársky rast a viac pracovných miest v EÚ. Niektoré z opatrení 
navrhnutých v ak čnom pláne (napríklad opa trenie týkajúce sa ozna čovania výrobkov) pomôžu 
spoločnostiam pri prerozde ľovaní zdrojov na tie činnosti, ktorými sa vytvára skuto čný rast, 
čím sa zvyšuje ich produktivita. Pla tí to najmä pre MSP, ktoré musia ve ľkú časť svojich 
ľudských a finan čných zdrojov často venova ť na zhromaž ďovanie informácií, najmä o 
pravidlách, ktoré sa uplat ňujú v iných členských štátoch. Niektoré ďalšie opatrenia navrhnuté 
v tomto ak čnom pláne (napríklad opatrenie týkajú ce sa elektronic kých platieb) budú 
podporova ť predaj na dia ľku prostredníctvom internetu, a teda aj vytváranie príležitostí, 
najmä pre MSP, aby rozšírili svoju spotrebite ľskú základ ňu, podľa možnosti aj za hranice 
štátu. Takisto pomôžu splni ť ciele definované v oznámení s názvom „Digitálna agenda pre 
Európu“9 a „akčný plán elektronického obchodu“10. 
 2. DOSIAHNUTIE  JEDNOTNÉHO  TRHU  V OBLASTI  MALOOBCHODU 
Počas posledných desa ťročí došlo v maloobchod nom sektore EÚ k ďalekosiahlym zmenám a 
v súčasnosti tento sektor čelí mnohým výzvam, ktoré obmedzujú jeho schopnos ť v plnej 
miere prispieva ť k cieľom rastu a vytvárania pracovných mi est v rámci stratégie Európa 2020. 
                                                                 
9  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov „Digitálna agenda pre Európu“  [KOM(2010) 245 v kone čnom znení z 26. augusta 
2010]. 
10  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov „Koherentný rámec na posiln enie dôvery v jednotný digitálny trh elektronického 
obchodu a online služieb“  [KOM(2011) 942 v kone čnom znení z 11. januára 2012, známe aj ako ak čný 
plán elektronického obchodu]. 
 
7 
 Preto je nevyhnutné navrhnú ť stratégiu na dosiahnutie dobre fungujúceho jednotného trhu v 
oblasti maloobchodu, a tým prispie ť k územnej a sociálnej súdrž nosti EÚ – prostredníctvom 
zlepšenia prístupu k udržate ľnejším a konkurencieschopnej ším maloobchodným službám. 
Takáto stratégia by výrazne prispela k hos podárskemu rastu a umožnila by maloobchodníkom 
poskytova ť európskym spotrebite ľom ešte vä čšiu hodnotu. 
 2.1 Zmeny v maloobchodnom sektore 
Za posledné dve desa ťročia došlo v dôsledku modernizác ie hospodárstva EÚ k mnohým 
zmenám v oblasti maloobchodu. Objavili sa siet e predajní, v ktorých sa predávajú viaceré 
rady výrobkov. Vertikálna integrácia umožnila  maloobchodníkom, aby ef ektívnejšie využívali 
distribúciu a logistiku. Ve ľkí maloobchodníci dosahujú v procese nakupovania zna čné úspory 
z rozsahu, čím zvyšujú svoju vyjednávaciu pozíciu vo či dodávate ľom. Centralizované 
nakupovanie vedie k postupnej internacionalizác ii dodávok, a to v rámci EÚ, ako aj pri 
nakupovaní od tretích krajín. Vytvorili sa  nákupné aliancie a skupiny nezávislých 
maloobchodníkov z radov MSP s cie ľom spoji ť svoje skúsenosti a profitova ť z úspor z 
rozsahu. Snahy maloobchodníkov lepšie reagova ť na dopyt spotrebite ľov napokon viedli 
k zvýšeniu ich kontroly nad dodávate ľským reťazcom (napríklad prostredníctvom vlastných 
značiek)11. 
Spolu tieto zmeny viedli k zvýšeniu po čtu predajní, formátov a rady výrobkov a k 
relatívnemu poklesu kone čných spotrebite ľských cien. Zvýšená hospodárska sú ťaž a stláčanie 
marže však takisto viedlo k tomu, že sa mnoho malých nezávislých obchodov zavrelo a 
výrobcovia/dodávatelia z ra dov MSP prestali podnika ť. Zvýšený tlak na pracovné podmienky 
nevyhnutne nevytváral iba výhody pre spotrebite ľov a niekedy dokonca došlo k zvýšeniu 
vplyvu EÚ na životné prostredie. 
 2.2 Maloobchodný sektor čelí mnohým výzvam 
V súčasnosti maloobchodníci čelia rôznorodým výzvam v závislosti od ich ve ľkosti a činnosti 
sektorov.  Rozvoj elektronického obchodu taki sto vyvíja tlak na maloobchodný sektor, aby 
prišiel s novými obchodnými modelmi. Okrem t oho nejasné hranice medzi sektormi (rozsah 
maloobchodných služieb sa na ďalej rozširuje prostredníct vom stáleho pridávania nových 
výrobkov a služieb, vrátane finan čných, telekomunika čných a cestovných sl užieb, ako aj 
verejnoprospešných služieb at ď.) znamenajú, že obchodné modely sú čoraz mnohostrannejšie. 
Globálne javy, ako napríklad dôsledky finan čnej krízy na kúpnu silu spotrebite ľov, rastúce 
ceny komodít, demografické trendy, najmä na starnutie obyvate ľstva EÚ a snaha o 
udržateľnosť, sú spolo čnou výzvou pre existujúce maloobchodné modely a procesy.  
Ako už bolo vysvetlené, problémy v maloobchodnom sektore môžu by ť rozdielne pre rôzne 
typy maloobchodníkov a v dôsledku rozdielov na vnútroštátnych trhoch sa môžu odlišova ť 
medzi jednotlivými členskými štátmi. Objavujú sa naprík lad nové technológi e na platenie 
prostredníctvom smartfónov (mobilné platby). To si však vyžaduje vytvorenie potrebnej 
infraštruktúry na prijímanie týchto  platieb v predajnom mieste. Pre ve ľkých 
maloobchodníkov, ktorí pôsobia vo viac ako jednom členskom štáte, je v tejto súvislosti 
jedným z hlavných problémov neexistencia celo európskych noriem pre prijímanie mobilných 
platieb. Menší maloobchodníci nemusia ma ť vždy potrebné zru čnosti na využívanie nových 
technológií. 
                                                                 
11 Pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k správe o doh ľade nad 
obchodno-distribu čným trhom [SEK(2010) 807], s. 11. 
 
8 
  2.3 Maloobchodný jednotný trh v prospech všetkých subjektov 
Riešenie hlavných prekážok pri dosahovaní jednotného tr hu v oblasti maloobchodu môže 
predstavova ť prínosy pre všetky dotknuté subjekt y, ako aj pre životné prostredie: 
− Spotrebitelia : Prostredníctvom zlepšenia pr ístupu ku kvalitným  maloobchodným 
službám a výrobkom, konkurencieschopnejším cen ám a lepším informáciám o kvalite a 
cenách, ako aj o environmentálnych vlastnostiach výrobkov by sa posilnili 
spotrebite ľské rozhodnutia v rámci bežného, ako aj elektronického  maloobchodného 
formátu. 
− Podniky : Maloobchodníci a ich dodávatelia, najmä MSP, by z jednotného trhu 
hmatateľne profitovali, a to v ďaka vytvoreniu predvídate ľnejšieho právneho prostredia, 
ktoré by im umožnilo dosiahnu ť ešte väčšie hodnoty v rámci dodávate ľského reťazca. 
Riešením nekalých praktík v rámci dodávate ľského re ťazca by subjekty podobne 
dosiahli udržate ľnejšie vzťahy, čo by ich povzbudilo k zvýšeniu  inovácií a investícií. Z 
ďalšieho rozvoja elektronického obchodu budú ma ť prospech maloobchodníci, ktorým 
poskytne viac príležitostí nájs ť si nové trhy.  
− Zamestnanci : Maloobchodný sektor by mal profitova ť z kvalifikovanejších pracovníkov 
a zlepšených pracovných podmienok, čo by viedlo k vyššej spokojnosti so zamestnaním. 
Zlepšenie odbornej prípravy prac ovníkov by takisto pomohlo zabezpe čiť lepšie 
pracovné príležitosti, najmä pre mlád ež a menej kvalifikovaných pracovníkov.  
Tieto rôzne otázky sa nedajú rieši ť izolovane. Prostredníctvom  navrhovaných politických 
opatrení sa musí vytvori ť správna rovnováha medzi hospodárskymi slobodami a cie ľmi 
verejného záujmu. Na dosiahnutie týchto cie ľov sa v tomto oznámení objas ňuje európsky 
akčný plán pre maloobchod založený na 11 konkrétnych opatreniach,  ktoré tvoria koherentnú 
a komplexnú európsku stratégiu12.  
Komisia okrem toho zriadi stálu skupinu pre konkurencieschopnos ť v maloobchodnom 
sektore , do ktorej budú zapojené členské štáty a všetky príslušn é zainteresované strany, najmä 
MSP, s cie ľom pomôc ť posilniť tému maloobchodu v rámci politickej agendy, a tým zvýši ť 
povedomie o otázkach a obavách v oblasti maloobchodu. Táto skupina bude pomáha ť 
rozvíjať ďalšie konkrétne ciele pre ur čené oblasti, monitorova ť dosiahnutý pokrok, vydáva ť 
odporúčania s cie ľom zabezpe čiť úplné vykonávanie opatrení za hrnutých v tomto pláne a v 
prípade potreby poskytne Komi sii poradenstvo o nových dodato čných opatreniach, ktoré by 
sa mohli navrhnú ť. 
 3. PÄŤ KĽÚČOVÝCH  FAKTOROV  PRE  KONKURENCIESCHOPNEJŠIE  
A UDRŽATE ĽNEJŠIE  MALOOBCHODNÉ  SLUŽBY 
Komisia ur čila týchto pä ť kľúčových priorít : 
                                                                 
12   Navrhovaný prístup je v súlade so zásadami ohl ásenými v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, 
Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „ Vhodnosť právnych 
predpisov EÚ“  [COM (2012) 746 final z 12. decembra 2012 ]. V tomto kontexte sa Komisia zaväzuje 
preskúma ť existujúce právne predpisy v maloobchodnom sektore s cie ľom určiť potenciál na 
zjednodušenie pravidie l a zníženie regula čných nákladov pre podniky a ob čanov bez toho, aby boli 
ohrozené ciele verejnej politiky. 
 
9 
 (1) Posilnenie postavenia spotrebite ľov – okrem iného prostredníctvom 
transparentnejších, spo ľahlivejších a priamo porovnate ľných informácií o 
cenách a kvalite výrobkov. 
(2) Zlepšený prístup k udržate ľnejším a konkurencieschopnejším maloobchodným 
službám  – bežný, ako aj elektronický maloobchod by mohli ma ť prospech zo 
zlepšeného prístupu na trh, na jmä prostredníctvom jasnejších 
a transparentnejších pravidiel týkajúcich sa usadenia. 
(3) Spravodlivejšie a udržate ľnejšie obchodné vz ťahy v maloobchodnom 
dodávateľskom reťazci – zainteresované strany by profitovali z rámca, ktorý 
účinne bojuje proti nekalým obchodným praktikám. 
(4) Inovačnejšie riešenia  – zainteresované strany by profitovali z toho, keby sa 
výsledky výskumu rýchlejšie uvádzali na trh. 
(5) Lepšie pracovné prostredie  – zamestnanci i zamestnávatelia budú profitova ť z 
vytvárania lepších pracovných podmienok a odstra ňovania nesúladu medzi 
požadovanými zru čnosťami a zručnosťami, ktoré sú k dispozícii. 
 3.1 Posilnenie postavenia spotrebite ľov 
V Európskom programe pre spotrebite ľov13 sa zdôraz ňuje, že posilnenie postavenia 
spotrebite ľov na integrovanom jednotnom trhu si vy žaduje rozsiahly súbor zásad a nástrojov. 
 Takýto rámec zabezpe čuje riadne presadzovanie práv spotrebite ľov, ako aj prístup k ú činnej 
náprave, spo ľahlivým a zmysluplným informáciám a zlepšeniu vzdelávania spotrebite ľov. 
Spotrebitelia s posilneným posta vením môžu pri nakupovaní robi ť lepšie rozhodnutia. 
Vyhľadávajú informácie a využívajú  ich. Takisto poznajú a uplat ňujú svoje práva. 
Informovanejší a angažovanejší spotre bitelia  sú niel en schopnejší nájs ť „najlepšiu hodnotu 
za peniaze“ , ale sa takisto viac zaujímajú o udržate ľnú a etickú spotrebu. Spotrebite ľské 
rozhodnutia a preferencie sú medzi k ľúčovými faktormi, ktoré ur čujú vývoj maloobchodného 
sektora. Maloobchodníci majú všetky pred poklady na to, aby pozitívne ovplyv ňovali 
 rozhodnutia spotrebite ľa týkajúce sa nakupovania: Prostr edníctvom každodenného kontaktu 
so svojimi klientmi a prostredníctvom vplyvu, ktorý majú na ostatné subjekty v dodávateľskom reťazci, môžu maloobchodníci informova ť spotrebite ľov o výrobkoch, ktoré 
majú vyššiu kvalitu, ktoré boli vyrobené v sú lade s etickými zásadami alebo ktoré sa 
vyznačujú lepšími environmentálnymi a/alebo sociálnymi výsledkami. 
Zlepšením transparentnosti pre spotrebite ľov má maloobchodný sektor potenciál vytvori ť 
skutočný jednotný trh v oblasti mal oobchodu. Ak sa spotrebite ľom uľahčí prístup k 
spoľahlivým, dôležitým a zmysluplným informác iám o rôznych ponukách dostupných v celej 
EÚ, budú ma ť možnos ť v plnej miere využíva ť výhody jednotného trhu. U ľahčenie 
porovnávania ponúk by spotrebite
ľom pomohlo pri výbere výrobkov a služieb, ktoré najlepšie 
vyhovujú ich potrebám, čím by sa podporila zdravá hospodárska sú ťaž. V kombinácii s inými 
opatreniami, ktorými sa môžu rieši ť opakujúce sa prípady roztri eštenosti trhu EÚ, by to malo 
prispieť k cenovej konvergencii v rámci celej EÚ. Op atrenia na zlepšenie transparentnosti a 
spoľahlivosti informácií pre spotrebite ľov by boli zvláš ť prínosné, keby sa vykonávali na 
úrovni EÚ, ke ďže prostredníctvom akoko ľvek dobre navrhnutých pr ísnych opatrení na 
                                                                 
13 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov “ „Európsky program pre spotrebite ľov – Podpora dôvery a rastu“ [COM(2012) 
225 final z 22. mája 2012]. 
 
10 
 vnútroštátnej úrovni by sa nepodarilo využi ť prínosy, ktoré by predstavoval skuto čne 
integrovaný jednotný trh. 
 3.1.1 Spotrebite ľské informácie 
Z existujúceho výskumu vyplýva, že vä čšina Európanov pred online alebo offline nákupom 
tovaru používa in ternet na vyh ľadávanie informácií s cie ľom porovna ť cenu alebo kvalitu. 
Pokiaľ ide o záplavu informácií, spotrebitelia sa často obracajú na sprostredkovate ľov, ako sú 
napríklad online nástroje na por ovnanie, ktoré im môžu pomôc ť určiť najlepšie dostupné 
ponuky. Hoci tento typ webových stránok môže spotrebite ľom pomôc ť s porovnávaním 
ponúk, z praktík takýchto sprostredkovate ľov informácií takisto vyplývajú zna čné 
nedostatky14. Na to, aby nástroje na po rovnávanie boli pre spotrebite ľov skutočným prínosom, 
mali by zodpoveda ť ich potrebám a takisto by mali by ť transparentné, spo ľahlivé, komplexné 
a ľahko dostupné. Aby spotreb itelia mohli plne využíva ť výhody jednotného trhu, je pre nich 
dôležité, aby sa v rámci porovnáv acích webových stránok dali vyh ľadávať aj cezhrani čné 
ponuky. 
Okrem toho lepšie spotrebite ľské informácie znamenajú nielen zvýšenie povedomia 
spotrebite ľov s cieľom podpori ť ich schopnos ť presadzova ť svoje práva, ale aj zvýšenie 
povedomia podnikov o ich povinnostiach vyplývajú cich z právnych predpisov v oblasti 
ochrany spotrebite ľa uplatňovaných v rámci jednotného trhu. 
Ako sa uvádza v Európskom programe pre spotrebite ľov a akčnom pláne elektronického 
obchodu, Komisia bude spolupracova ť so sprostredkovate ľmi a obchodníkmi s cie ľom 
vytvoriť najvhodnejšie kódexy správania, usmernenia týkajúce sa osved čených postupov 
a/alebo iných nástroj ov na porovnávanie cien. 
V rámci digitálnej agendy sa okrem toho v kódexe online práv EÚ transparentným a 
komplexným spôsobom zhromaž ďujú zákonné spotrebite ľské práva stanovené v právnych 
predpisoch EÚ týkajúcich sa digitálneho prostredia. Uvede ný kódex je dôležitý nástroj na 
podporu dôvery medzi spotrebite ľmi a prispieva k vä čšiemu využívaniu online služieb15. 
 3.1.2 Udržate ľnejšie spotrebite ľské rozhodnutia 
V súčasnosti sa environmentálne výsledky orga nizácií a výrobkov merajú a oznamujú 
prostredníctvom celej škály ka nálov a formátov v rámci rôznych verejných a súkromných 
iniciatív s rôznymi úrov ňami cieľov a s použitím rôznych met odík posudzovania. To vedie 
k rôznorodosti zna čiek, nárokov a režimov predkladania  správ. Zavedenie harmonizovanej 
európskej metodiky prinesie vä čšiu transparentnos ť pre spotrebite ľov. Pri vypracúvaní týchto 
metodík Komisia zabezpe čí, aby sa pre podniky vytvorili rovnaké podmienky a aby sa 
náklady, najmä pre MSP, udržiav ali na minimálnej úrovni. 
Opatrenia:  
(1) Prostredníctvom dialógu so zaintere sovanými stranami Komisia vypracuje 
usmernenia o osved čených postupoch a/alebo kódexy správania na u ľahčenie 
prístupu spotrebite ľov k transparentným a spo ľahlivým informáciám, na 
zjednodušenie porovnávania cien, kvality a udržate ľnosti tovaru a služieb.  
                                                                 
14 Štúdia o fungovaní spotrebite ľských trhov elektronického obchodu a internetového trhu a techniky 
predaja maloobchodného tovaru , Civic Consulting, 2011: 
http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm   
15  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights 
 
11 
 (2) Komisia navrhne európske metodiky na meranie a oznamovanie celkového 
environmentálneho vplyvu výrobkov a organizácií.  
 3.2 Prístup ku konkurenciescho pnejším maloobchodným službám 
Dostupnos ť maloobchodných služieb sa v posled ných rokoch výrazne zvýšila, a to z h ľadiska 
ich umiestnenia, ako aj dostupnosti. Roz voj elektronického obchodu sa stal neoddelite ľnou 
súčasťou obchodných modelov maloobchodníkov, čím sa zvýšil po čet dostupných 
výrobkov/služieb a u ľahčilo sa porovnávanie cien. S cie ľom posilni ť hospodársku sú ťaž 
maloobchodných služieb treba napriek tomu ešte vyrieši ť niekoľko otázok. 
Jedným z hlavných odporú čaní pre jednotlivé krajiny vyplývaj úcich z európskeho semestra v 
roku 2012, ktorého cie ľom bolo dosiahnu ť vyšší rast a viac prac ovných miest v Európe, bola 
potreba odstráni ť existujúce prekážky týkajúce sa usadenia a všeobecnejšie posilni ť 
hospodársku sú ťaž v maloobchodnom sektore. Zave denie opatrení podporujúcich 
hospodársku sú ťaž, najmä tých, ktoré sú spojené s elektronickým obchodom, by prispelo k 
posilneniu jednotného trhu, najmä pre MSP. Okrem toho pod ľa niektorých nedávnych 
odhadov16 by hospodársky vplyv smernice o službách mohol pri jej úplnej implementácii 
viesť k zvýšeniu až na úrove ň 2,6 % HDP EÚ. Vzh ľadom na to, že maloobchodný a 
veľkoobchodný sektor predstavujú št vrtinu pridanej hodnoty všetkýc h sektorov, na ktoré sa 
vzťahuje smernica o službách, vplyv odstránenia zostávajúcich prekážok v týchto sektoroch 
by mal by ť významný. 
 3.2.1 Obchodný podnik 
Hospodárska sú ťaž medzi maloobchodníkmi sa môže podpori ť uľahčením vstupu na trh. Pre 
úspech podnikov je rozhodujúce správne miesto pre rozvoj maloobchodu a v časné začatie 
operácií. Realizácia závisí niel en od dostupnosti vhodných nehnute ľností, ale aj od existencie 
pravidiel a postupov obchodného a územného plá novania, ktoré neprimerane neobmedzujú 
hospodársku sú ťaž. 
Zodpovednos ť zabezpečiť vyrovnaný a udržate ľný územný rozvoj leží predovšetkým na 
členských štátoch. Ich opatrenie môže vies ť k obmedzeniam týkajúcim sa umiestnenia alebo 
škály výrobkov/ služieb, ktoré môžu ponúka ť maloobchodníci. Takéto obmedzenia majú 
závažný vplyv na: i) územnú organi záciu (napríklad na  dopravu a dopravnú in fraštruktúru); ii) 
rozsah, v akom podniky otvárajú a prevádzk ujú obchody; iii) form áty maloobchodníkov a iv) 
spotrebite ľské rozhodnutia. Ako uznal Súdny dvor Eur ópskej únie, obmedzenia týkajúce sa 
slobody obchodného podniku môžu by ť odôvodnené závažnými dôvodm i verejného záujmu, 
ako je ochrana životného pros tredia, mestské a územné pl ánovanie a ochrana spotrebite ľa, za 
predpokladu, že sú primerané a proporcionálne17. 
Je preto dôležité zabezpe čiť na jednej strane dodržiavanie slobody usadi ť sa a predchádzanie 
narušeniu hospodárskej sú ťaže a na druhej strane dodržiavanie ostatných príslušných cie ľov a 
záujmov zakotvených v rámci všeobecných politík EÚ. Je potrebný vyvážený prístup, ktorý môže bra ť do úvahy okrem iného plánovanie udržate ľného rozvoja, územnej súdržnosti a 
vysokej kvality mestského a vidieckeho života, ako aj minimalizova ť environmentálne 
vplyvy
18. 
                                                                 
16 http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm   
17 Rozsudok Súdneho dvora Európskej únie C-400/08, Komisia/Španielsko  z 24. marca 2011. 
18 Pri posudzovaní vhodnosti environmentálnych opatrení sa budú používa ť rôzne nástroje vrátane 
smernice o strategickom environmentálnom posudzovaní (SEA) (smernica 2001/42/ES). Okrem toho 
 
 
12 
 Smernica o službách, ktorá sa uplat ňuje v tejto oblasti, zah ŕňa takisto nieko ľko jednozna čných 
záväzkov pre členské štáty. Jedným z nich je povinnos ť odstrániť požiadavky zakázané v 
smernici o službách, ako sú hospodárske testy, pod ľa ktorých udelenie oprávnenia na 
vykonávanie činnosti v oblasti služieb podlieha predlo ženiu dôkazu o existencii hospodárskej 
potreby alebo dopytu na trhu, posúdeniu pravde podobných alebo existujúcich hospodárskych 
vplyvov činnosti alebo posúdeniu vhodnosti činnosti vo vz ťahu k cie ľom hospodárskeho 
plánovania stanoveným príslušným orgáno m. V oznámení o vykoná vaní smernice o 
službách19 Komisia oznámila politiku nulovej tolerancie na odstránenie zvyšných prípadov 
nesúladu s jednozna čnými povinnos ťami, ako odstráni ť hospodárske testy, kt oré sa ešte stále 
uplatňujú v niektorých členských štátoch aj napriek tomu, že sú pod ľa smernice o službách 
zakázané. Politika nulovej to lerancie sa však nevz ťahuje na tie požiadav ky plánovania, ktoré 
slúžia ako závažné dôvody týkajúce sa verejného záujmu20. 
Preto pri zoh ľadnení ur čitých dôležitých cie ľov EÚ, ako je územná súdržnos ť a ochrana 
životného prostredia by sa malo vynaloži ť úsilie na identifi kovanie a šírenie osved čených 
postupov obchodného plánovania, ktoré môže zabezpe čiť vytvorenie úspešného spojenia 
konkurencieschopného maloobchodného sekt ora so spravodlivým a udržate ľným rozvojom 
miest i vidieckych oblastí Európskej únie. 
 3.2.2 Elektronický obchod 
Významné rozšírenie elektronického obc hodu viedlo k zvýšenej konkurencii medzi 
tradičnými maloobchodníkmi a online distribu čnými kanálmi a vytvára nové možnosti, ktoré 
môžu uvo ľniť významný rastový potenciál. Elektronický obchod však v sú časnosti 
predstavuje iba 5 % celkové ho maloobchodného predaja EÚ21 a v inom členskom štáte 
nakupovalo online iba 10 % ob čanov EÚ, zatia ľ čo vo vlastnom členskom štáte to bolo 39 
%22. Tieto čísla poukazujú na rozsiahl y nepreskúmaný potenciál di gitálneho hospodárstva. 
Prispôsobením sa tejto novej realite vypracovaním viackanálových stratégií by sa pripravila 
cesta pre MSP, aby využili potenciál pre rast spojený s online kanálom. MSP, ktoré zásadným 
spôsobom využívajú internet ové technológie, skuto čne zaznamenali dvakrát vä čší rast 
a vývoz než iné podniky. Takisto vytvá rajú dvakrát viac pracovných miest23. Napríklad 97 % 
„obchodných predajcov“ eBay vrátane 94 % najmenších 10 % „obchodných predajcov“ 
predáva tovar  do zahrani čia24. Z toho vyplýva, že MSP môžu s obmedzenými investíciami 
používať online platformu na pôsobenie na zahrani čných trhoch a vytváranie potenciálne 
významných cezhrani čných činností. V tomto meniacom sa pr ostredí bude Komisia pozorne 
sledovať vývoj na online a offlin e maloobchodných trhoch, skúma ť ich príslušné úlohy v 
modernom maloobchode a formova ť svoje možné opatrenia tak, aby pozitívne reagovali na 
túto dynamiku. 
                                                                                                                                                                                                        
pre konkrétne projekty, ako je výstavba nákupných stredísk a parkovísk, sa pod ľa článku 4 ods. 2 
smernice o posudzovaní vplyvov na životné prostredie (EIA) (smernica 2011/92/EÚ) musí vykona ť 
„skríning“,  na základe ktorého sa rozhodne, či je nevyhnutný úplný postup posudzovania vplyvov na 
životné prostredie .  
19 COM(2012) 261 final. 
20 Pracovný dokument útvarov Komisie k oznámeniu o vykonávaní smernice o službách [PDÚK (2012) 
148 final z 8. júna 2012]. 
21 Zdroj: Eurostat, používanie IKT v domácnostiach a zo strany jednotlivcov, 2011. 
22 Zdroj: Eurostat, využívanie IKT a elektronického obchodu v podnikoch, 2011. 
23 Internet matters, the net's sweeping impact on growth, jobs and prosper ity (Na internete záleží, 
prenikavý vplyv internetu na rast, pracovné miesta a prosperitu), McKinsey Global Institute, máj 2011. 
24 Zdroj: Štúdia EBay „Enabling traders to enter and grow on the global stage“ (Umožnenie obchodníkom 
vstupovať na celosvetovú scénu a rás ť) jún 2012. 
 
13 
 V tomto kontexte je dôležité, aby sa ove rilo, že nové legisla tívne návrhy nebudú ma ť žiadny 
negatívny ú činok ani na tradi čný maloobchod ani na elektronický obchod, najmä pokia ľ ide o 
cezhraničný predaj. Pri plánovaní každého nového legislatívneho návrhu je preto potrebné 
dôkladné zváženie. Komisia bude proaktívne skúma ť tieto otázky v rámci prípravných prác na 
všetkých takýchto nových návrhoch. 
Opatrenia:  
(3) Členské štáty musia odstráni ť všetky zostávajúce pr ípady nedodržiavania 
jednoznačných povinností pod ľa smernice o službách, ktoré sa týkajú prístupu k 
maloobchodným činnostiam, a ich vykonávania vrátane zrušenia testov 
hospodárskych potrieb v zmysle článku 14 ods. 5 smernice o službách. V prípade 
potreby bude Komisia v konaniac h pri porušení predpisov uplat ňovať politiku 
nulovej tolerancie.  
(4) Komisia: 
a) spustí kontrolu výsledkov  v maloobchodnom sektore, aby preskúmala, ako 
príslušné orgány uplat ňujú pravidlá a plány obchodného a územného 
plánovania na území, kde chce potenciálny poskytovate ľ služieb zriadi ť 
malú, strednú alebo ve ľkú  maloobchodnú predaj ňu. 
b) prostredníctvom výmeny osved čených postupov zabezpe čí väčšiu jasnos ť, 
pokiaľ ide o správnu rovnováhu medzi slobodou usadi ť sa, 
územným/obchodným plánovaním a environmentálnou a sociálnou 
ochranou.  
 3.3 Vypracovanie vyváženejšieho potravinového a nepotravinového 
dodávate ľského reťazca medzi podnikmi  
Nekalé obchodné praktiky sú pos tupy a podmienky, ktoré sa zna čne odchyľujú od poctivého 
obchodného správania a ktoré sú v rozpore s dobromyse ľnosťou a čestnosťou vo vzťahoch 
medzi podnikmi (B2B). Maloobcho dný potravinový a nepotravinový dodávate ľský reťazec 
medzi podnikmi je re ťazec transakcií medzi podnikmi alebo medzi podnikmi a orgánmi 
verejnej správy, ktorý vedie k dodávke tovaru ur čeného najmä pre širokú verejnos ť na osobné 
používanie alebo spotrebu či na používanie alebo spotrebu domácností. Je zložený z 
niekoľkých subjektov (výrobcov/spracovate ľov/distribútorov). Pre dosiahnutie maximálneho 
hospodárskeho potenciálu uvede ných subsektorov je k ľúčový dobre fungujúci potravinový a 
nepotravinový dodávate ľský reťazec medzi podnikmi. Nekalé obchodné praktiky spravidla 
používa silnejšia strana vo či slabšej, ak sily nie sú v rovnováhe. 
Spravodlivos ť vo vzťahoch medzi podnikmi zabezpe čuje riadne fungovanie potravinového 
a nepotravinového dodávate ľského reťazca medzi podnikmi. Sú predpoklady, že nekalé 
obchodné praktiky môžu ma ť negatívny vplyv na schopnos ť spoločností, najmä MSP, 
investova ť a inovova ť. Príkladom nekalých obchodných praktík by mohol by ť prípad 
postupov umož ňujúcich maloobchodníkom presunú ť časť rizika zahrnutého do maloobchodu 
späť na dodávate ľov. Toto sa môže uplatni ť v prípade nízkeho predaja, predajných zliav, 
zásob na konci sezóny at ď. Ďalším príkladom nekalých obchodných praktík by mohol by ť 
prípad, ke ď teritoriálne obmedzenia dodávok uvalené ur čitými nadnárodnými dodávate ľmi 
bránia maloobchodníkom využíva ť cezhrani čné zdroje na poskytovanie rovnakého tovaru z 
centrálneho miesta, odkia ľ by sa mohli distribuova ť do iných členských štátov. Takéto 
obmedzenia segmentujú trh a môžu vyústi ť do výrazných rozdielov vo ve ľkoobchodných 
 
14 
 cenách medzi jednotlivými krajinami. Riešením tý chto problémov by sa m ohli takéto rozdiely 
zmenšiť, a tým pomôc ť maloobchodníkom s poskyt ovaním výhod jednotného trhu 
spotrebite ľom. 
Na vnútroštátnej úrovni existujú rôzne príst upy k riešeniu nekalých obchodných praktík. Ak 
sa nekalé obchodné praktiky riešia , vnútroštátne pravidlá (regula čné alebo samoregula čné) 
v jednotlivých členských štátoch sa zvy čajne odlišujú. V členských štátoch, kde neexistujú 
žiadne osobitné rámce nekalý ch obchodných praktík, sa a ko dôvod spravidla uvádza, že 
všeobecné právo hospodárskej sú ťaže je na riešenie tejto otázky dostato čne účinné alebo že 
existuje ur čitá neochota zasahova ť do zmluvnej slobody strán, najmä ak nedošlo k porušeniu 
pravidiel hospodárskej sú ťaže. 
V potravinovom sektore činnosť fóra na vysokej úrovni pre zlepšenie fungovania 
potravinového re ťazca predstavovala zosúladené úsi lie zainteresovaných strán s cie ľom 
predložiť samoregula čné riešenie tohto problému. V rámc i expertnej platformy pre zmluvné 
praktiky medzi podnikmi bol predložený súbor zásad poctivých praktík týkajúcich sa 
vertikálnych vz ťahov na úrovni potravinového dodávate ľského reťazca, ktorý podpísalo 11 
organizácií zastupujúcich rôzne záu jmy európskeho potravinového dodávate ľského reťazca25 
a pracuje sa na mechanizme jeho presadzovania. Napriek spolo čnému úsiliu navrhovaný 
rámec nezískal podporu zás tupcov z celého dodávate ľského re ťazca a nebolo možné 
identifikova ť účinné nápravné opatrenia v prípade nesúladu. Pokra čuje úsilie o dosiahnutie 
kompromisu s týmto prístupom špecific kým pre sektor a Komisia bude aj na ďalej sledova ť 
osobitný vývoj v potravinovom dodávate ľskom reťazci. 
S cieľom zabezpe čiť možnosť nájsť účinné riešenia, by sa k ot ázke  nekalých obchodných 
praktík medzi podnikmi v dodávate ľskom reťazci malo pristupova ť na základe širšej 
perspektívy. Vývoj v maloobchodn om sektore, najmä v „zmiešaných“ formátoch, znamená, 
že nekalé obchodné praktiky medzi podnikmi sa môžu vyskytnú ť aj v iných sektoroch 
potravinového a nepotravinového dodávate ľského reťazca . 
 3.3.1 Riešenie nekalých obchodných praktík 
Ako súčasť tohto ak čného plánu Komisia zárove ň prijíma zelenú knihu o nekalých 
obchodných praktikách medzi podnikmi v potravinovom a nepotravinovom dodávate ľskom 
reťazci . Zelenou knihou sa k tejto téme otvorí konzultácia, ktorej výsledky majú by ť k 
dispozícii do konca jari roku 2013. Na základe výsledkov konzultácie Komisia zváži ďalšie 
vhodné kroky v roku 2013. 
Opatrenie:  
(5) Komisia prijme zelenú knihu o spolo čných charakteristikách nekalých obchodných 
praktík medzi podnikmi v rámci potra vinového a nepotravinového dodávate ľského 
reťazca  a otvorí konzultáciu, ktorej výsle dky budú k dispozícii do konca jari roku 
2013. Výsledky konzultácie budú použité na posúdenie vplyvu rôznych možností 
určených na riešenie tejt o otázky na úrovni EÚ.  
 3.4 Vybudovanie udržate ľnejšieho maloobchodného dodávate ľského reťazca  
Optimalizácia environmentálnych výsledkov maloobchodného a ve ľkoobchodného sektora 
EÚ (napríklad znížením odpadu z potravín a zbyto čných obalov a podporou udržate ľného 
                                                                 
25 AIM, CEJA, CELCAA, CLITRAVI, Copa-C ogeca, ERRT, EuroCo mmerce, EuroCoop, 
FoodDrinkEurope, UEAPME a UGAL. 
 
15 
 získavania zdrojov) by mohla vies ť k zvýšeniu životnej úrovne a lepšej kvalite života v rámci 
EÚ a zárove ň k úsporám zdrojov a podpore inova čných MSP, ktoré podporujú činnosti šetrné 
k životnému prostrediu. 
 3.4.1 Udržate ľnejšia výroba a spotreba 
Maloobchodníci zohrávajú vedúc u úlohu pri propagovaní udržate ľnejších modelov spotreby 
nielen prostredníctvom svojho každodenného kontaktu s miliónmi európskych spotrebite ľov, 
ale aj prostredníctvom svojich vlas tných opatrení a partnerstiev s dodávate ľmi. Z výsledkov 
výskumu26 vyplýva, že je nesmierne dôležité , aby sa maloobchodníci snažili ponúka ť škálu 
výrobkov, ktoré sú udržate ľnejšie a šetrnejšie k životném u prostrediu, a tým sa posunuli 
smerom k ekologickejším dodávate ľským reťazcom27. Niektorí maloobchodníci už takéto 
stratégie vypracovali a úspešne ich uplat ňujú v rámci svojich každodenných obchodných 
praktík. 
Maloobchodníci zohrávaj ú dôležitú úlohu pri nasmerovaní spotrebite ľov na prijímanie 
udržateľnejších rozhodnutí a pri ri ešení nedorozumenia spôsobe ného viacerými ekologickými 
značkami a požiadavkami, a to podporovaním jasnej a porovnate ľnej environmentálnej stopy 
výrobkov28 a povedomia o ekologickej zna čke EÚ. 
Ďalšou kľúčovou otázkou je problematika úspory energi e. Potenciál na zlepšenie energetickej 
účinnosti maloobchodníkov s potravinami je mimoriadne ve ľký. Najdôležitejšie možné 
opatrenia by zah ŕňali chladiace vitríny a regeneráci u odpadového tepla z chladenia na 
vykurovanie priestorov, ako aj používan ie prírodných chladiacich náplní29. 
 3.4.2 Zníženie odpadu z potravín 
Na dosiahnutie udržate ľných modelov spotrebite ľských rozhodnutí je nevyhnutné budova ť 
povedomie a pomáha ť spotrebite ľom v boji proti odpadu z pot ravín. Takýto odpad pochádza 
najmä z: i) neefektívneho dodávate ľského reťazca; ii) neefektívneho riadenia zásob; iii) 
marketingových stratégií a iv) market ingových noriem (odmietnutie výrobku z dôvodu 
balenia, ak nie je ovplyvnená bezpe čnosť ani kvalita potravín). Na riešenie tohto naliehavého 
problému Komisia posudzuje,  ako najlepšie obmedzi ť odpad z potravín v celom 
potravinovom dodávate ľskom reťazci s cie ľom dosiahnu ť do roku 2020 predel, ktorým je 
zníženie jedlého odpadu z potravín o 50 % v kont exte plánu efektívneho využívania zdrojov. 
                                                                 
26 Napríklad sektorový referen čný dokument EMAS EÚ o najlepších postupoch environmentálneho 
manažérstva (BEMP) v maloobchodnom sektore. 
27 Pilotný referen čný dokument JRC/IPTS o najlepších po stupoch environmentálneho manažérstva v 
maloobchodnom sektore (2011), 
http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/RetailTradeSector.pdf  a JRC/IPTS (Styles et 
al), Environmentáln e zlepšenie dodávate ľských re ťazcov: Preskúmanie výsledkov európskych 
maloobchodníkov, zdroje, zachovanie a recyklácia 65 (2012) 57-78 a environmentálne zlepšenie 
dodávateľských reťazcov: Navrhované techniky najlepších postupov, kvantitatívne ukazovatele a 
referenčné kritériá excelentnosti pre maloobchodníkov, Journal of Environmental Management 110 
(2012), 135-150. 
28  Ako sa uvádza v Akte o jednotnom trhu, Komisia prijme oznámenie o jednotnom trhu ekologických 
výrobkov v roku 2013, ako aj harmonizované kritériá a metodiky týkajúce sa environmentálnej stopy pre určité kategórie výrobkov. 
29 Pozri IPTS/JRC pilotný referen čný dokument o najlepších postupoch environmentálneho manažérstva v 
maloobchodnom sektore na opis techník na preskúmanie významného potenciálu úspory energie v maloobchodnom sektore. 
 
16 
 Pri znižovaní odpadu z potravín je rozhodujúca úloha maloobchodníkov ako 
sprostredkovate ľov. Maloobchodné fórum pre udržate ľnosť30 je platforma viacerých 
zainteresovaných strán zriadená s cie ľom vymie ňať si najlepšie postupy pre udržate ľnosť v 
maloobchodnom sektore EÚ a zisti ť možnosti a prekážky, ktoré môžu podporova ť alebo 
brzdiť dosiahnutie udržate ľnej spotreby a výroby. Tento nást roj bol vytvorený v následnosti 
na akčný plán pre udržate ľnú spotrebu a výrobu a udržate ľnú priemyselnú politiku31 a už sa 
ním prostredníctvom spolo čného dobrovo ľného opatrenia32  riešia kľúčové environmentálne 
otázky vrátane odpadu z potravín.  
Opatrenia:  
(6) V kontexte existujúcich platforiem EÚ bude Komisia podporova ť maloobchodníkov 
pri uskuto čňovaní opatrení na zníženie odpadu z potravín bez toho, aby bola 
ohrozená bezpe čnosť potravín (zvyšovanie povedomia, komunikácia, u ľahčenie 
prerozdelenia do potravinových bánk at ď.) a práca na vypracúvaní dlhodobej 
politiky týkajúcej sa odpadu z potravín vrátane oznámenia o udržate ľných 
potravinách, ktoré sa má prija ť v roku 2013.  
(7) Prostredníctvom dialógu so zainteresov anými stranami Komisia stanoví najlepšie 
postupy s cie ľom dosiahnu ť, aby dodávate ľské reťazce boli šetrnejšie k životnému 
prostrediu a udržate ľnejšie a aby sa minimalizovala spotreba energie v 
maloobchodných predajniach. Komisia bude  v kontexte existujúcich fór 
podporova ť maloobchodníkov, aby uplat ňovali tieto osved čené postupy.  
 3.5 Rozvoj inova čnejších riešení 
Inovácia je jedným z najdôleži tejších faktorov pri zabezpe čovaní hospodárskeho rastu. 
Hlavnou hnacou silou inovácie sú maloobc hodníci. Pozorne sledujú spotrebite ľské trendy, 
ktoré takisto pomáhajú formova ť, a odovzdávajú tieto informácie dodávate ľom. Pôsobia ako 
„šíritelia inovácií“ , ktorí rýchlo prijímajú a zav ádzajú nové technológie v celom 
dodávateľskom reťazci. Maloobchodníci prijímajú nové technológie ako prví, prinášajú 
inovácie a pridanú hodnotu do celého maloobchodného re ťazca. Napríklad v sektore logistiky 
inteligentné sklady maloobchodníkov umož ňujú premiest ňovanie ťažkých nákladov bez 
námahy a rýchlejšie, ako keby sa to rob ilo manuálne, a teda  aj efektívnejšie, čím sa obmedzí 
riziko pracovných úrazov a zárove ň sa zvýši produktivita. Niek torí maloobchodníci takisto 
vybudovali ú čelové zariadenia, ktoré umož ňujú vyzdvihnutie a doru čenie online objednaného 
tovaru, čím prispievajú k udržate ľnejšiemu dodávate ľskému reťazcu. 
Mnohí maloobchodníci v EÚ sa však netransformovali dostato čne rýchlo na to, aby mohli 
využívať celý potenciál nových technológií. To môže by ť čiastočne z dôvodu osobitných 
prvkov maloobchodných služieb (napríklad ľahko sa napodob ňujú, vždy sú zamerané na 
zákazníka, často sa neorientujú na technologický rozvoj a pos kytovanie služieb). Napriek 
                                                                 
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm   
31 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov „o ak čnom pláne pre udržate ľnú spotrebu a výrobu a udržate ľnú priemyselnú 
politiku [KOM (2008) 397 v kone čnom znení zo 16. júla 2008]. 
32  Maloobchodnú dohodu o odpade (http://ec.europa.e u/environment/industry/retail/event_2012/pdf/retail-
agreement-on-waste.pdf) podpísalo v októbri 2012 na každoro čnom podujatí maloobchodného fóra 19 
maloobchodných spolo čností a združení, ktoré sa zaviazali uskuto čniť do polovice roka 2014 aspo ň dve 
iniciatívy na zvýšenie povedomia týkajúceho sa znižovania odpadu. 
 
17 
 tomu v medzinárodnom kontexte môžeme konštatova ť, že väčšina subjektov zo Spojených 
štátov amerických do zna čnej miery investovala do inovácií v maloobchode. 
Primerané mechanizmy by sa preto mali zavies ť s cieľom zlepši ť zapojenie maloobchodníkov 
do hlavnej iniciatívy Inovácie v Únii, v ktorej sa stanovu je komplexná inova čná stratégia od 
výskumu až po maloobchod33. Inovačné technologické riešenia by sa mali preskúma ť s 
cieľom pomôc ť prekonať roztrieštenos ť trhov v dôsledku rôznych regula čných režimov medzi 
členskými štátmi a uvo ľniť zložité a nákladné záväzné pravidlá. Uvedenie výsledkov a 
myšlienok výskumu na trh rýchlejšie prostr edníctvom lepšieho zapojenia maloobchodníkov 
do tohto procesu by takisto pomohlo zvýši ť úrovne produktivity v maloobchodnom sektore. 
Pri propagácii ešte užšej integr ácie jednotného trhu by mohlo pomôc ť vytváranie rovnakých 
podmienok pre subjekty v oblasti inovácií, pri čom sa zárove ň majú podporova ť najlepšie 
postupy inovátorov z MSP. Vä čšina MSP má ve ľkú schopnos ť inovácií bez oh ľadu na to, či 
ide o mladé spolo čnosti zaoberajúce sa špi čkovými technológiam i alebo tradi čné remeselné 
podniky a či pôsobia najmä na miestnych trhoch alebo majú zákazníkov na celom svete. Viac 
ako štvrtina (27 %) MSP vykonávajúcich inova čné činnosti v EÚ zaviedla len v roku 2008 na 
trh nové alebo vylepšené výrobky34. 
V maloobchodnom sektore hrajú MSP ve ľmi dôležitú úlohu pri zabezpe čovaní dostupnosti (z 
hľadiska miesta, času a rozsahu) výrobkov a služieb pre spotrebite ľov. Keďže maloobchodný 
sektor je orientovaný na spotrebite ľa, hlboké poznatky MSP o trhu im umož ňujú rýchlo ur čiť, 
kde môžu nové technológie prispie ť k uspokojeniu spotrebite ľského dopytu. Okrem toho 
vzhľadom na svoju organiza čnú flexibilitu sú MSP ľahko schopné vyvinú ť nové výrobky a 
služby alebo existujúce výrobky a služby upravi ť tak, aby najlepšie vyhovovali potrebám 
spotrebite ľov. 
 3.5.1 Ozna čovanie výrobkov  
Rôzne požiadavky na povinné ozna čovanie výrobkov môžu bráni ť tomu, aby 
prevádzkovatelia vo ľne získavali  zdroje v celej EÚ, ke ď hľadajú lepšiu cenu. V rámci 
existujúceho regula čného režimu EÚ týkajúceho sa ozna čovania potravín35 sa harmonizujú 
povinné informácie o potravinách. Takisto však umož ňuje zavádza ť ďalšie požiadavky na 
povinné ozna čovanie na vnútroštátnej úrovni na základe ur čitých osobitných dôvodov.  To 
znamená, že hoci sú predpisy uplat ňované v členských štátoch podobné, v niektorých 
prípadoch uvedenia výrobkov na trh sa vyžaduje posúdenie súladu v jednotlivých krajinách. Výsledný komplexný právny postup môže brzdi ť cezhrani čné získavanie zdrojov a s ťažiť 
využívanie výhod vyplývajúcich z úspor z rozsahu. 
Zvýšená transparentnos ť v tejto oblasti by mohla by ť prínosom pre všetky zainteresované 
strany. S cie ľom sprístupni ť pre všetkých informácie o pravidlách ozna čovania sa za čne 
štúdia uskuto čniteľnosti pre pilotnú databázu, v ktorej sa budú zhromaž ďovať požiadavky na  
úrovni EÚ, ako aj vnútroš tátne požiadavky na ozna čovanie v potravinovom sektore. Môžu sa 
preskúma ť inovačné technologické riešenia (n apríklad používanie skenerov čiarových kódov 
                                                                 
33  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu 
a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Hlavná iniciatíva stratégie Európa 2020 Únia inovácií“ 
[KOM(2010) 546 v kone čnom znení zo 6. októbra 2010]. 
34 Správa o konkurencieschopnosti iniciatívy Inovácie v Únii (2011); 
http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm?section=competitiveness-
report&year=2011   
35 Smernicu 2000/13/ES, ktorou sa harmonizujú všeobecné ustanovenia o ozna čovaní potravín, má od 13. 
decembra 2014 nahradi ť nariadenie č. 1169/2011. 
 
18 
 v obchodoch na poskytnutie požadovanýc h informácií namiesto tradi čných značiek), ktoré by 
mohli poskytnú ť nákladovo efektívne a spotrebite ľsky orientované riešenia. 
 3.5.2 Elektronické platby 
Podľa nedávnej štúdie, ktorú uverejn ila Európska centrálna banka36, poskytovanie 
maloobchodných platobných služ ieb predstavuje pre spolo čnosť značné náklady. V priemere 
dosahujú 1% HDP, čo bolo v roku 2009 približne 130 miliárd EUR . Približne polovicu z 
týchto sociálnych nákladov znášajú banky a pl atobné infraštruktúry a 46 % maloobchodníci. 
Do sociálnych nákladov sa nezah ŕňajú poplatky platené iným subjektom v re ťazci transakcie 
platobnej služby. Ak sa takéto poplatky zahrnú, celkové náklady na platby pre 
maloobchodníkov sú dokonca vyššie ako pre ba nky a infraštruktúru. Preto platby pre 
obchodníkov EÚ predstavujú význam nú zložku nákladov na podnikanie. 
Významné príležitosti v tejto oblasti ponúkajú  elektronické platby. Trh pre maloobchodné 
platby je dynamický a so vznikom elek tronického obchodu došlo k jeho významnému 
rozvoju. Zatia ľ čo pri maloobchodných  platbách stál e dominujú bankové platby a systémy 
platobných kariet, objavili sa aj iné spôsoby pl atieb ako napríklad platby prostredníctvom 
internetu bez platobných kariet alebo mob ilné platby, ktoré sú podporované rastúcim 
prenikaním smartfónov a poukazujú na  budúci výrazný potenciál rastu37. 
Zelená kniha Komisie o platobný ch kartách, platbách cez in ternet a mobilných platbách38 sa 
snaží podporova ť integrovaný európsky trh v týchto oblastiach v prospech spotrebite ľov a 
obchodníkov. K prínosom vyplývajúcim z vä čšej integrácie patrí: 
− Väčšia súťaž medzi poskytovate ľmi platobných služieb, a rovnaké podmienky pre 
zavedené a nové subjekty. 
− Väčší výber a transparentnos ť v oblasti platobných sl užieb pre spotrebite ľov a 
obchodníkov. 
− Viac inovácií v oblasti platobnýc h služieb a posilnená bezpe čnosť na podporu rozvoja 
elektronického obchodu. 
Na základe zelenej knihy a následných konzultácií so zainteresovanými stranami sa ur čilo 
niekoľko možných prekážok pre integráciu plat obných kariet, platie b prostredníctvom 
internetu a mobilných telef ónov na trhu. Patria k nim: 
− Obmedzený prístup na  trh pre poskytovate ľov nových platobných služieb na základe 
platobných kariet alebo bez nich, (napríkl ad prístup k informáciám o platobných ú čtoch 
prostredníctvom poskytovate ľov, ktorí sú tretími stranami,, alebo prístup k systémom 
zúčtovania a vyrovnania pre nových poskytovate ľov platobných služieb). 
− Výrazne rozdielne (medzi členskými štátmi) a prípadne nadmerné úrovne 
multilaterálnych výmenných poplatkov (MVP) pri platbách kartou. Takéto poplatky 
predstavujú hlavný podiel popl atkov, ktoré nadobúdatelia platia obchodníkom za prijatie 
platieb kartou. 
                                                                 
36 „Spolo čenské a súkromné náklady na maloobchodné pl atobné nástroje: Európska perspektíva“, 
Occasional Paper Series, ECB, č. 137, Frankfurt, september 2012. 
37 Správa pracovnej skupiny pre inovácie v oblasti maloobchodných platieb – Banka pre medzinárodné 
zúčtovanie, máj 2012. 
38 Zelená kniha „K integrovanému európskemu trhu s platbami prostredníctvom kariet, internetu a 
mobilných telefónov“, [KOM (2011) 941 v kone čnom znení z 11. januára 2011]. 
 
19 
 − Prekážky, ktoré bránia obchodníkom využíva ť cezhraničné alebo centra lizované platby 
kartami. 
− Normalizácia a interoperabilita nedostatkov pr i platení kartou, prostredníctvom internetu 
a mobilných telefónov a následná demo tivácia pre obchodníkov, aby investovali do 
potrebnej infraštruktúry, a ko sú platobné terminály. 
Niektoré opatrenia, ktorými sa riešia tieto otázky, by sa mohli zavies ť prostredníctvom revízie 
smernice o platobných službách39 a zavedením posilneného modelu riadenia pre 
maloobchodné platby v EÚ. Komisia okrem t oho vo svojom oznámení o Akte o jednotnom 
trhu II40 oznámila legislatívny návrh o MVP.  
 
Opatrenia:  
(8) Komisia za čne v roku 2013 inova čnú iniciatívu v maloobchode, prostredníctvom 
ktorej bude Komisia s pomocou exp ertov na vysokej úrovni skúma ť, ako 
zabezpečiť, aby maloobchodný sektor mohol prispie ť k inovačným výrobkom, 
službám a technológiám a ako by z nich mohol čerpať. Na tomto základe Komisia 
navrhne konkrétne opatrenia zamerané  na zvyšovanie konkurencieschopnosti v 
maloobchodnom sektore, ako je napríklad r ýchlejšie uvádzanie výsledkov výskumu 
na trh, prepojenie elektronického obchodu a bežného obchodného prostredia, nové 
spôsoby informovania spotrebite ľov o výrobkoch, vypracovanie predpisov a 
noriem s kladným vz ťahom k inováciám at ď. 
(9) Komisia preskúma uskuto čniteľnosť zriadenia špecializovanej databázy 
obsahujúcej všetky pravidlá ozna čovania potravín (na úrovni EÚ a na 
vnútroštátnej úrovni), ktorá by pos kytla jednoduchý spôsob identifikácie 
požiadaviek na ozna čovanie pod ľa jednotlivých výrobkov. 
(10) Komisia prijme opatrenia na zabezpe čenie lepšej integrác ie platobných kariet, 
platieb prostredníctvom internetu a mobilných telefónov na trhu, a to: 
a) revíziou smernice o platobných službách; 
b)  zlepšeným riadením modelu pre maloobchodné platobné služby; ako 
aj  
c) legislatívnym návrhom mnohostranných výmenných poplatkov za 
platobné karty.  
 3.6 Vytvorenie lepšieho pracovného prostredia 
Plynulosť trhu práce zohráva mimoriadne dôlež itú úlohu pri umožnení maloobchodnému 
sektoru poskytnú ť prístup k zamestnanosti mladým, nekvalifikovaným a/alebo sezónnym 
pracovníkom (32 % všetkých pracovníkov maloobchodu je nekvalifikovaných alebo 
polokvalifikovaných v porovnaní s 27 % pracovnej sily ako celku). Pre tých, ktorí vstupujú 
                                                                 
39 Smernica 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu, ktorou sa menia 
a dopĺňajú smernice 97/7/ES, 2002/65/ES, 2005/60/ES a 2006/48/ES a ktorou sa zrušuje smernica 
97/5/ES (Ú. v. EÚ L 319 z 5. decembra 2007, s. 1). 
40 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov „Akt o jednotnom trhu II – spolo čne za nový rast“ , COM (2012) 573 final z 3. 
októbra 2012. 
 
20 
 alebo sa vracajú na trh práce sú často  východiskovým bodom práve maloobchodné služby 
(15  % všetkých pracovníkov v ma loobchodnom sektore je mladších ako 24 rokov v 
porovnaní s priemerom 9  %; 30  % zamestnancov maloobchodného sektoru pracuje na 
čiastočný pracovný úväzok v porovnaní s priemerom 20   %)41. 
Vzhľadom na zna čný objem pracovných síl pôsobiacich v maloobchodnom se ktore by tento 
sektor mal v plnej miere profitova ť z ľahšej mobility pracovníkov, aby sa zru čnosti mohli 
využívať tam, kde sú najviac potrebné. Je to ne vyhnutné na to, aby sa maximalizoval prínos 
sektora k rastu EÚ. Navrhované opa trenia pomôžu lepšie využíva ť dostupné zru čností, najmä 
pre malé a stredné podniky, vzh ľadom na vysoký podiel  samostatne zárobkovo činných osôb 
v sektore. 
 3.6.1 Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zru čnosťami a potrebami 
Existujúci nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zru čnosťami pracovnej sily a 
potrebami maloobchodného sektora predstavuje ve ľkú výzvu pre optimálne fungovanie 
sektora. Na riešenie tohto problému musia ma ť súčasné a budúce potreby pracovnej sily 
portfólio so správnymi zru čnosťami, čo si bude vyžadova ť presnú ex-ante  analýzu potrieb v 
oblasti požadovaných zru čností. Identifikácia potrieb zru čností a nesúlad medzi ponúkanými a 
požadovanými zru čnosťami sú zvláš ť dôležité pre zvyšovanie zamestnate ľnosti mladých ľudí, 
ktorí vstupujú na trh práce, dlhodobo nezamestnaných, starších pracovníkov, pris ťahovalcov a 
zdravotne postihnutých osôb. Ok rem toho by prebiehajúca inovácia a výsledné zvýšenie 
úrovní automatizácie v maloobchodnom sektore vyžadovali od pracovníkov, aby často 
aktualizovali svoje súbory zru čností s cie ľom prispôsobi ť sa meniacim prácam a úlohám.  
Na dosiahnutie uvedených cie ľov nebudú sta čiť iba verejné investície. Zodpovednos ť za 
investície do zru čností bude musie ť byť rozdelená a maloobchodný sektor musí zohráva ť 
väčšiu úlohu spolo čne s vládami, jednotlivcami a sektorom školstva. Dokonca ani v sú časnej 
situácii, ke ď je potrebné sústredi ť sa na kontrolu rozpo čtových výdavkov, by nemalo by ť 
alternatívou zníženie investíc ií do vzdelávania a odbornej príp ravy. Naopak, prostredníctvom 
významných a rozumných investícií do rozvoja zru čností sa nielen zabezpe čí najlepšia 
„hodnota za peniaze“, ale sa taki sto pomôže pri využívaní prínosov ľudského potenciálu. Ako 
sa zdôraz ňuje v oznámení „Prehodnotenie vzdelávania”42 s cieľom zabezpe čiť primerane a 
vhodne kvalifikovanú pracovnú silu  sa bude musie ť znásobiť úsilie o modernizáciu systémov 
vzdelávania a odbornej prípravy. Podni ky maloobchodného sektoru by mali zohráva ť dôležitú 
úlohu pri formovaní nových u čebných plánov, rozvíjaní programov odbornej a u čňovskej 
prípravy a úzkej spolupráci so vzdelávacími syst émami, aby sa identifikovali oblasti, na ktoré 
sa treba zamera ť, ako napríklad zvýšenie environmentálnych zru čností medzi zamestnancami 
alebo dosiahnutie lepších dodávate ľských vzťahov. Posilnenie partnerstiev medzi školami a 
podnikmi, ako aj duálne vzdelávacie systémy pre u čňov podporované Európskym združením 
učňovskej prípravy43 a zavedenie rôznych foriem  stáží a štipendií môže by ť užitočné pre 
obidve strany: Podniky v maloobc hodnom sektore tak môžu zabezpe čiť, aby mali prístup k 
vysoko kvalifikovanej pracovnej sile s vhodnými zru čnosťami, pričom školy môžu priláka ť 
                                                                 
41 Štrukturálne charakteristiky distribu čných služieb a ich vplyv na ceny v eurozóne, ECB, Occasional 
Paper, č. 128, september 2011. 
42  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov „ Prehodnotenie vzdelávania: investovanie do zru čností na dosiahnutie lepších 
sociálno-ekonomických výsledkov“  [COM (2012) 669 final z 20. novembra 2012]. 
43  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov „Dostať mladých do zamestnania“  [COM(2012) 727 fina l z 5. decembra 2012]. 
 
21 
 viac študentov, ak ich u čebný plán poskytuje diplom, ktorý má vyššiu hodnotu na trhu práce. 
Okrem toho sa nedávno na úrovni  EÚ vyvinuli a otestovali sektor ové špecifické nástroje na 
podporu silnejších a štruktúrovanejš ích partnerstiev medzi poskytovate ľmi zručností a 
podnikmi. Jeden z týchto nástro jov – aliancie sektorových zru čností44 navrhnutý v rámci 
nového programu Erasmus pre všetkých45 by mohol by ť zvlášť vhodný na riešenie osobitných 
potrieb maloobchodného sektoru. Dobrým pr íkladom toho, ako môžu maloobchodníci 
spolupracova ť s miestnymi orgánmi na riešení dlhodobej nezamestnanosti, sú projekty 
obnovy.  
Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zru čnosťami v jednotlivých sektoroch a v celej 
EÚ je ve ľmi rôznorodý a takisto sa odlišuje, pokia ľ ide o jeho trvanie. S cie ľom zmenši ť 
kvalifikačný nesúlad, s ktorým sa stretávajú spolo čnosti a uchádza či o zamestnanie, by sa 
všetky zainteresované strany vrátane spolo čností a sociálnych pa rtnerov v maloobchodnom 
sektore mali podie ľať na definovaní kvalitatívnych a kvantitatívnych potrieb zru čností sektora 
v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte.  
 O čakáva sa, že zriadenie Európskej rady pre odvetvové zru čnosti v oblasti obchodu 
zahŕňajúcej maloobchod i ve ľkoobchod v roku 2012 bude zohráva ť rozhodujúcu 
úlohu pri budovaní sektorových zru čností spolu s vnútroštátnymi radami pre 
zručnosti v tomto sektore. Využ ívaním nedávno otvoreného Preh ľadu zručností EÚ46 
bude práca týchto rád zru čností prispieva ť k predvídaniu a prevencii nedostatkov a 
nesúladu, a to poskytovaním informácií o potrebách zru čností a zamestnanosti 
zainteresovaným stranám. Lepšie  predvídanie umožní spolo čnostiam členských 
štátov, ako aj jednot livým osobám uskuto čňovať lepšie informov ané rozhodnutia a 
investície. 
 3.6.2 Tie ňová ekonomika 
Významným aspektom v maloobchodnom sektore je nelegálna práca. Pracovníci v rámci 
tieňovej ekonomiky47 sú vylúčení z existujúceho zdravotného poistenia a sociálnych výhod, 
čo pre uvedených pracovníkov predstavuje vysoké sociálne riziká, ako aj nízky príjem a 
sociálnu ochranu. Okrem toho existencia tie ňovej ekonomiky vedie k rozpo čtovým stratám 
príjmov prostredníctvom zníženia daní a platených príspevkov na sociálne zabezpe čenie. 
Preto má za následok vyššie da ňové zaťaženie registrovanej práce a ovplyv ňuje 
konkurencieschopnos ť členských štátov. 
Komisia zapojí všetky zainteres ované strany do dialógu s cie ľom posúdi ť vplyv tie ňovej 
ekonomiky na pracovné podmienky a ur čiť, ako navrhnú ť prístup EÚ na boj proti tomuto 
javu48. 
                                                                 
44  http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm 
45  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov „ ERASMUS PRE VŠETKÝCH: program EÚ pr e vzdelávanie, odbornú prípravu, 
mládež a šport”  [KOM(2011) 787 v kone čnom znení z 23. novembra 2011]. 
46  http://euskillspanorama.ec.europa.eu/ 
47 Činnosti a príjmy, ktoré sú úplne alebo čiastočne mimo štátnej regulácie a zda ňovania. 
48 V pracovnom programe Komisie na rok 2013 sa uvádza najmä vytvorenie „Európskej platformy na boj 
proti nelegálnej práci“. Táto platforma sa zameria na zahrnutie všetkých k ľúčových oblasti 
ovplyvňovaných nelegálnou prácou a na podporu ú činnejšieho boja proti nelegálnej práci 
prostredníctvom zlepšenia spolupráce, výmenou osved čených postupov a definovaním spolo čných 
zásad. Táto iniciatíva bola ohlásená v oznámení COM (2012) 173 „ Smerom k oživeniu hospodárstva 
sprevádzanému tvorbou ve ľkého počtu pracovných miest“ COM(2012) 173 final z 18. apríla 2012 
(známom aj ako „balík zamestnanosti“). 
 
 
22 
 Útvary Komisie budú spolupracova ť na tom, aby sa pri implementácii akéhoko ľvek opatrenia 
určeného na boj proti tie ňovej ekonomike zabezpe čilo zohľadnenie osobitostí 
maloobchodného sektora.  
Opatrenie:  
(11) Komisia posilní spoluprácu so sociálnymi partnermi pri vytváraní podmienok, ktoré 
umožnia prispôsobi ť zručnosti potrebám trhu práce v maloobchodnom sektore, 
najmä identifikovaním a predvídaním potrieb zru čností prostredníctvom rady EÚ  
pre odvetvové zru čnosti, ako aj zlepšením odbornej prípravy maloobchodníkov a 
rekvalifikáciou politík.  
 3.7 Medzinárodný rozmer 
Medzinárodné obchodné prekážky v maloobchode (týkajúce sa usadenia a iných spôsobov 
poskytovania služieb, ako napríklad obmedzen ia franchisingu a elektronického obchodu) 
predstavujú ve ľkú prekážku rastu a tvorby pracovných miest. V sú časnosti až 36 miliónov 
pracovných miest v EÚ priamo alebo nepriamo závisí od obchodu. Vstup na  trhy tretích krajín 
poskytuje európskym subjektom, najmä MSP,  dôležité kanály, ktoré im umožnia využíva ť 
rast týchto trhov. Maloobchodný prístup na trhy  tretích krajín má významný potenciál pre 
rozšírenie hospodárskeho rastu EÚ. Európski maloobchodníci môžu zohráva ť dôležitú úlohu 
ako hnacie sily vývozu, a to  poskytovaním výrobkov vyrobených v EÚ do tretích krajín, čím 
sa pripraví cesta na zlepšenie prístupu M SP na trhy mimo EÚ. Z tohto dôvodu sa navrhuje, 
aby sa v úzkej spolupráci s maloobchodným sekt orom vypracovala stratégia EÚ na otvorenie 
medzinárodného obchodu a odstránenie  existujúcich pr ekážok, a to najmä prostredníctvom: 
− lepšieho zberu informácií o prekážkach v oblasti maloobchodu tretích krajín s cie ľom 
pomôcť príslušným útvarom Komisie monitorova ť implementáciu existujúcich dohôd o 
voľnom obchode a pripravi ť budúce rokovania, ako aj 
− zlepšenia helpdesku MSP49 a takisto helpdesku pre vývoz a databáz o prístupe na trh s 
cieľom rozšíri ť ich príslušný rozsah pôsobnosti na pokrytie služieb.  
 4. ZÁVER:  NEPRETRŽITÝ  DIALÓG  S MALOOBCHODNÝM  
SEKTOROM 
Vzhľadom na potenciál pre rast a zamestnanos ť, ktorým môžu maloobchodné služby prispie ť 
k hospodárstvu EÚ ako celku, je na  riešenie prekážok, ktoré v sú časnosti bránia ich plnému 
rozvoju, potrebná koherentná a komplexná stratégia.  
Umožnenie prístupu ku konkur encieschopnejším a udržate ľnejším maloobchodným službám, 
ktoré posil ňujú postavenie spotrebite ľov pri prijímaní informovanejších rozhodnutí o 
výrobkoch, ktoré si chcú kúpi ť, vytvárajú vyváženejší maloobchodný dodávate ľský reťazec, 
podporujú inova čné riešenia, rýchlejšie uvádzajú výsledky  výskumu na trh a vytvárajú lepšie 
pracovné prostredie v maloobchode, to  všetko prispeje k tomuto cie ľu. 
S cieľom dosiahnu ť jednotný trh v maloobchodnom pred aji by sa do roku 2014 malo 
implementova ť 11 konkrétnych opatrení50 uvedených v tomto ak čnom pláne. Je nevyhnutné, 
                                                                                                                                                                                                        
 
49 Konkrétny mechanizmus, ktorý používa Komisia na riešenie obáv a otázok a obchodníkov, a to 
zlepšením jej cieleného prístupu k MSP. 
 
23 
 aby sa tento ak čný plán vykonával paralelne s inými in iciatívami, najmä iniciatívami 
týkajúcimi sa úplného presadzo vania smernice o službách, ak čného plánu elektronického 
obchodu, ako aj prebiehajúcich inic iatív v oblasti platobného styku. 
Komisia bude monitorova ť vývoj a v roku 2015 vydá správu o pokroku pri realizácii tohto 
akčného plánu. Toto monitorovanie sa bude vykonáva ť na základe prebiehajúcich diskusií v 
rámci inštitúcií EÚ s členskými štátmi a so zástupcami maloobchodného sektora a inými 
príslušnými zainteresovanými stranami pr ostredníctvom skupiny pre konkurencieschopnos ť 
v maloobchodnom sektore. 
                                                                                                                                                                                                        
50 Všetky navrhované opatreni a, ktoré má Komisia prija ť v tomto dokumente, sú konzistentné a zlu čiteľné 
so súčasným viacro čným finan čným rámcom na roky 2007 – 2013 a s návrhom viacro čného finan čného 
rámca na obdobie rokov 2014 – 2020.