SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Systém európskych škôl v roku 2010 /* KOM/2011/0892 v konečnom znení */





OBSAH Systém európskych škôl v roku 2010 1. Úvod 4 2. Situácia na školách 5 2.1. Alicante 5 2.2. Bergen 5 2.3. Brusel 5 2.4. Culham 6 2.5. Frankfurt 6 2.6. Karlsruhe 7 2.7. Luxemburg 7 2.8. Mol 7 2.9. Mníchov 7 2.10. Varese 8 3. Rozpočtový vývoj a výzvy 8 3.1. Číselné údaje plnenia rozpočtu na rok 2010 8 3.2. Hlavné udalosti 8 3.3. Návrh rozpočtu na rok 2011 9 4. Politický vývoj a výzvy 9 4.1. Reforma 9 4.2. Vnútorné audity 10 4.3. Culham 11 4.4. Preplnenie/infraštruktúra 11 4.5. Právne spory 12 5. Pedagogický a organizačný vývoj a výzvy 12 5.1. Revízia stupnice platových taríf vyslaných učiteľov/školské poplatky 12 5.2. Reforma európskej maturitnej skúšky 13 5.3. Opatrenia pre žiakov s osobitnými vzdelávacím potrebami 13 5.4. Miera opakovania ročníkov 13 5.5. Organizácia kurzov a tried 14 6. Budúce výzvy 14 SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Systém európskych škôl v roku 2010 Úvod 1. Hlavnou výzvou systému európskych škôl počas slovinského a slovenského predsedníctva v roku 2010 bola celková hospodárska situácia a jej vplyv na financie škôl. Vzhľadom na zvyšujúci sa príspevok z verejných zdrojov do rozpočtu systému európskych škôl čiastočne v dôsledku klesajúcich príjmov zo zmlúv s externými organizáciami a zo školských poplatkov, najvyššia rada, s podporou Komisie, podmienila schválenie rozpočtu na rok 2011 revíziou určitých výdavkov. Na splnenie týchto podmienok bola v decembri 2010 na návrh Komisie prijatá upravená stupnica platových taríf pre nových vyslaných učiteľov. Ďalším krokom je predloženie návrhu na zodpovedajúcu úpravu platov miestnych pracovníkov Tieto opatrenia boli potrebné v záujme uplatnenia zásad reformy služobného poriadku z roku 2004 na podmienky zamestnávania v rámci európskych škôl. Boli navrhnuté jasné kritéria na zlepšenie integrácie detí s osobitnými vzdelávacími potrebami do vyučovacieho procesu, na stanovenie priorít pedagogických potrieb pri súčasnom rešpektovaní dostupných zdrojov a na prijatie nákladovo efektívnejšieho prístupu k organizácii štúdia a študijných odborov. V ideálnom prípade by sa tieto opatrenia mali prijať na školský rok 2011/2012. Zároveň sa objasnia pravidlá pre žiakov bez vlastnej jazykovej sekcie (SWALS), aby sa predišlo nedorozumeniam, ku ktorým došlo v minulosti. Po náročných rokovaniach medzi Európskym parlamentom a Radou bol rozpočet Európskej únie na rok 2011, ktorý sa po prvýkrát prijímal na základe Lisabonskej zmluvy, schválený až v decembri. Rozpočet európskych škôl sa zvýšil menej ako sa očakávalo, čo znamenalo, že sa musia okamžite prijať opatrenia na dosiahnutie skutočných úspor. 2. Proces reformy systému európskych škôl, o ktorom sa oficiálne rozhodlo na jar 2009 po počiatočnej prechodnej fáze, postupne napreduje. V záujme dosiahnutia účinnejšieho systému, pokiaľ ide o správu, sa uviedli do praxe reformy na centrálnej a miestnej úrovni, čím sa miestnym školám poskytla v rámci právnych predpisov a finančných nariadení väčšia autonómia. Niekoľko miestnych škôl požiadalo o akreditáciu, čo umožnilo viacerým deťom využiť európske učebné osnovy. Komisia urobila veľký krok vpred prijatím právneho základu, ktorým sa uvádza do platnosti finančný príspevok EÚ pre deti zamestnancov navštevujúce akreditované školy. 3. Úsilie v oblasti zdieľania nákladov nedosiahlo požadovanú úroveň. Okrem problému s neustálym nedostatkom vyslaných učiteľov a následným zvýšením príspevku EÚ (2,2 mil. EUR v roku 2010), niektoré členské štáty už uviedli, že budú mať vážne problémy s vysielaním učiteľov na novo vytvorené miesta. 4. Školy v Bruseli a Luxemburgu majú stále problémy s nadmerným počtom žiakov, stavebné práce na dvoch nových školách, ktoré sa majú otvoriť v roku 2012, však napredujú podľa plánu. Keďže sa predpokladá, že počet žiakov v Bruseli bude ďalej rásť, najvyššia rada súhlasila so zriadením piatej školy v Bruseli v roku 2015. Možnosti riešenia otázky nadmerného počtu žiakov v škole vo Frankfurte sa posudzujú v spolupráci s nemeckými orgánmi. SITUÁCIA NA šKOLÁCH Alicante Počet žiakov v Alicante mierne vzrástol o 112 nových žiakov na celkovo 1040 žiakov v štyroch jazykových sekciách. Španielska sekcia je s 36,5 % počtu žiakov najväčšia. Bergen Počet žiakov sa mierne zvýšil o približne 4 % z 586 žiakov v školskom roku 2009/2010 na 608 v školskom roku 2010/2011. Rodičia veľkej väčšiny žiakov (viac ako 80 %) nie sú zamestnancami žiadnej európskej inštitúcie alebo agentúry. To znamená, že škola v Bergene je jednou zo škôl s najnižším podielom detí zamestnancov inštitúcií. Hlavné práce na športovej hale a klimatizačnom systéme sa presunuli na leto 2011. Brusel Počet žiakov v európskych školách v Bruseli sa zvýšil z 9 547 počas školského roka 2009/2010 na 9 847 v školskom roku 2010/2011 (nárast o 3,1 %). V dôsledku toho boli tri mimoriadne vyťažené školy (Brusel I, II a III) aj naďalej vystavené nadmernému počtu žiakov, pričom došlo k ešte masívnejšiemu využívaniu spoločných zariadení, ako sú ihriská, telocvične a jedálne. Na škole v Uccle sa však zaznamenal od uplynulého roka mierny pokles z 3 112 na 3 074 žiakov (-1,2 %). Škola sa tento rok zamerala na zlepšenie postupov v oblasti bezpečnosti. Škola vo Woluwe zaznamenala nárast žiakov o 1,9 %, a to z 3 030 žiakov na 3 089 žiakov. Jej infraštruktúra však naďalej predstavuje veľké problémy z hľadiska praktickej organizácie života školy. Pozitívnou správou je, že stavebné práce na zriadenie autobusovej zastávky pred školou sa začali na jeseň 2010 a očakáva sa, že táto zastávka začne fungovať na začiatku školského roka 2011/2012. To by znamenalo, že autobusy (takmer 50) už nebudú každý deň parkovať na školskom ihrisku. Škola v Ixelles privítala v roku 2010 o 91 žiakov viac, čím sa ich celkový počet zvýšil na 2 902 (2 811 v školskom roku 2009/2010). Počet žiakov sa v septembri 2010 zvýšil o 3,2 %. Škola Brusel IV zaznamenala najväčší nárast počtu žiakov, a to až o 26,6 % z 594 žiakov v školskom roku 2009/2010 na 809 žiakov v školskom roku 2010/2011. V septembri 2010 bol otvorený prvý ročník strednej školy. Belgické orgány poskytli ďalšiu infraštruktúru vo forme budovy „Berkendael 66“, ktorá bola zrenovovaná a pridelená k dočasnej škole Brusel IV. Budovu slávnostne otvorili podpredseda Ševčovič a minister Simonet. Bruselské školy navštevuje 43,3 % celkového počtu žiakov európskych škôl. Vzhľadom na predpoklad ďalšieho nárastu dopytu po školskom vzdelávaní, najmä v súvislosti s deťmi zamestnancov po nedávnych rozšíreniach EÚ, najvyššia rada rozhodla, že v roku 2015 bude potrebná 5. škola. Komisia, v úlohe zástupcu EÚ, v plnom rozsahu podporuje tento projekt. O tejto skutočnosti informovala rozpočtové orgány, pričom postupovala v súlade s článkom 47 medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení. Po niekoľkoročných diskusiách o externom audite na účely posúdenia kapacity bruselských škôl sa zainteresované strany (Régie des bâtiments, Komisia, Kancelária generálneho tajomníka) z rozpočtových dôvodov rozhodli tento audit nevykonať a dohodli sa, že kapacitu škôl stanovia takto: Brusel I (Uccle): 3 100Brusel II (Woluwé): 2 850Brusel III (Ixelles): 2 650Brusel IV (Laeken): 2 800 Culham V súlade s rozhodnutím najvyššej rady z roku 2007 boli podniknuté kroky na postupné ukončenie činnosti európskej školy typu I do roku 2017 a na jej transformáciu na „akadémiu“ podľa britského vnútroštátneho systému vzdelávania ako akreditovanej školy typu II. Začiatkom roku 2011 však britský sponzor zmenil rozhodnutie. Preto sa bude realizovať pôvodné rozhodnutie najvyššej rady, ktoré bolo takisto prijaté v roku 2007, o postupnom ukončení činnosti školy tak, aby došlo k jej definitívnemu zatvoreniu v roku 2017 (pozri bod 4.3.). Frankfurt Počet žiakov školy rastie rýchlym tempom v dôsledku zvyšovania počtu zamestnancov Európskej centrálnej banky. Škola má vážne problémy s nedostatočnou kapacitou, keďže nemecké orgány zatiaľ neprijali potrebné kroky na zlepšenie infraštruktúry. Škola plánuje zaviesť systém prijímania žiakov. V decembri 2010 najvyššia rada schválila návrh na postupné znižovanie príspevku talianskej vlády a príspevku ECB na financovanie talianskej jazykovej sekcie, ktorá predstavuje dodatočnú záťaž pre financie školy. Základom pre vytvorenie talianskej sekcie v roku 2002 bola zmluva medzi generálnym tajomníkom, talianskou vládou a ECB. Karlsruhe Počet žiakov ostal nezmenený, avšak podiel žiakov kategórie 1[1] bol stále výrazne pod hranicou 20 %. V školskom roku 2010/11 navštevovalo európsku školu v Karlsruhe 952 žiakov, pričom 177 žiakov tvorili žiaci kategórie 1 (18 %), 267 kategórie 2 (28 %) a 508 kategórie 3 (54 %). Zo 177 žiakov kategórie 1 sú 68 žiaci deťmi zamestnancov školy a len 109 žiakov (11 % počtu žiakov) sú deti zamestnancov európskych inštitúcií. Karlsruhe má najväčší počet zmlúv so spoločnosťami (žiaci kategórie 2). Luxemburg V škole Luxemburg I je v súčasnosti dočasne umiestnená škola Luxemburg II. Vážnym problémom európskych škôl v Luxemburgu je preplnenie, v dôsledku čoho sa na detí rodičov, ktorí nie sú zamestnancami EÚ, uplatňuje reštriktívna politika prijímania žiakov. Komisia víta dodatočnú dočasnú infraštruktúru, ktorú luxemburské orgány poskytli v septembri 2010 škole Luxemburg I (na Kirchbergu) na uspokojenie jej potrieb. Dodatočná infraštruktúra však takisto vedie k zvýšeniu počtu žiakov školy, a preto len zhoršuje problém s preplnením. Otvorenie trvalého sídla školy Luxemburg II v Bertrange Mamer je naplánované na rok 2012. Problém s nedostatočnou kapacitou ostáva zatiaľ veľmi vážny a včasné otvorenie školy Luxemburg II je preto veľmi dôležité. Luxemburské orgány ponúkli, že zorganizujú dopravu pre žiakov navštevujúcich školu Luxemburg II a počas roka pokračovali diskusie o praktických aspektoch. Keďže sa škola Luxemburg II nachádza v obciach Betrange/Mamer, adekvátna doprava má rozhodujúci význam pre žiakov i pre rodičov. Dopravu do školy obvykle organizuje združenie rodičov európskych škôl, preto je ponuka luxemburských orgánov prevziať na seba túto zodpovednosť výnimočná. Mol Počet žiakov v škole v Mol naďalej rastie, pričom v septembri 2010 dosiahol 790 žiakov. Nová anglická sekcia naďalej prosperuje a teraz je druhou najpočetnejšou sekciou. Počet žiakov nemeckej sekcie stále klesá – zo 77 žiakov v predchádzajúcom roku poklesol na 46. Rozvoj a udržateľnosť nemeckých sekcií bude musieť najvyššia rada preskúmať, keďže to bola podmienka pre otvorenie anglickej sekcie. Mníchov Škola má naďalej vysokú mieru rastu počtu žiakov v dôsledku zvyšovania počtu zamestnancov Európskeho patentového úradu, ktorých deti tvoria viac ako tri štvrtiny žiakov. Keďže sa výstavba prístavby k súčasným budovám, ktorú schválili nemecké orgány, má ukončiť v roku 2016, dovtedy sa bude uplatňovať reštriktívna politika prijímania žiakov. Varese Počet žiakov zostáva stabilný, hoci v dôsledku hospodárskej krízy prišla škola o veľa detí zamestnancov tých subjektov, ktoré so školou podpísali zmluvu (žiaci kategórie 2), a teda aj o časť príjmov. Po intervencii zo strany Komisie talianske orgány oznámili platbu vo výške 400 000 EUR, ktoré sa majú investovať do infraštruktúry a reagovať tak na najnaliehavejšie potreby. ROZPOčTOVÝ VÝVOJ A VÝZVY Číselné údaje plnenia rozpočtu na rok 2010 V porovnaní s rokom 2009 sa celkový počet žiakov v roku 2010 zvýšil o 2 %, z 22 331 na 22 778. Podiel žiakov zamestnancov EÚ (16 613 žiakov) predstavoval približne 73 % celkového počtu žiakov, zatiaľ čo deti zamestnancov zo subjektov, ktoré podpísali zmluvu so školou, poklesol na 5,2 % (1 184 žiakov) a podiel deti zo súkromných rodín poklesol na 21,9 % (4 981 žiakov). Niektoré malé školy však ešte stále majú veľmi obmedzený počet žiakov kategórie 1. Hlavné udalosti V decembri 2009 Rada ministrov vo svojom rozhodnutí priznala zvýšenie platov zamestnancov inštitúcií o 1,85 %, a to namiesto 3,7 % v súlade so spôsobom úpravy platov. Európske inštitúcie iniciovali konanie pred Súdnym dvorom, ktorý v decembri 2010 vydal rozhodnutie v ich prospech. Úpravy platov učiteľov a vyslaných zamestnancov v systéme európskych škôl súvisia s uvedenými rozhodnutiami. V dôsledku toho najvyššia rada schválila prvé zvýšenie platov v januári 2010, záväzok vo výške 3,1 mil. EUR bol prevedený a platby boli uhradené v roku 2010. V auguste 2010 najvyššia rada prijala opravný rozpočet, do ktorého zahrnula uvedenú sumu 3,1 mil. EUR, konečný prebytok za rok 2009 vo výške 2,8 mil. EUR a úspory výdavkov vo výške 1,5 mil. EUR na kompenzáciu výpadku ostatných príjmov vo výške 4,1 mil. EUR. Rok 2010 sa skončil prebytkom 1,7 mil. EUR. Nedostatok vyslaných zamestnancov prispel k dodatočnej záťaži rozpočtu EÚ vo výške 2,2 mil. EUR v porovnaní s 2,1 mil. EUR v roku 2009 a predstavoval hlavný pedagogický problém. Učiteľov, ktorých neposkytnú členské štáty, musia nahradiť miestni učitelia, ktorí sú vo veľkej miere financovaní z rozpočtu EÚ. Tento trend sa pravdepodobne ešte posilní, pretože niektoré členské štáty už najvyššiu radu informovali, že za súčasnej hospodárskej situácie nemusia byť schopné vyslať učiteľov na nové pracovné miesta. To bude mať za následok prehĺbenie štrukturálnych problémov. Vzhľadom na zistenie, že v piatoch školách neboli dodržané pravidlá, ktoré upravujú výučbu materinského jazyka žiakov bez vlastnej jazykovej sekcie, Komisia nemohla na zasadnutí najvyššej rady v apríli 2010 udeliť absolutórium na rozpočet na rok 2008. V dôsledku toho boli školy požiadané, aby predložili podrobné informácie o počte vytvorených študijných programov, ktoré nespĺňali pravidlá v predchádzajúcom roku, aby Komisia mohla vypočítať sumy, ktoré sa majú vrátiť. Keďže školy vynaložili úsilie na nápravu situácie, kedykoľvek to bolo z pedagogického hľadiska možné, Komisia iniciovala len jeden príkaz na vymáhanie finančných prostriedkov od európskej školy v Karlsruhe. Návrh rozpočtu na rok 2011 V návrhu rozpočtu na rok 2011, ktorý najvyššia rada schválila v apríli 2010, bol uvedený nárast príspevku Komisie o 11 %, a to zo 154 mil. EUR na 171 mil. EUR, zatiaľ čo počet žiakov za rovnaké obdobie sa zvýšil o 3,6 %. Z tohto dôvodu bol návrh rozpočtu na rok 2011 prijatý pod podmienkou, že sa príjmu štrukturálne opatrenia na zníženie výdavkov. Išlo najmä o revíziu stupnice platových taríf vyslaných učiteľov, revíziu organizácie študijných odborov a tried, ako aj o revíziu vymedzenia kritérií pre deti s osobitnými vzdelávacími potrebami (podrobnejšie informácie sú uvedené v bode 5). Keďže 85 % rozpočtu európskych škôl sa vynakladá na platy, ktoré závisia od odmeňovania a počtu odučených hodín, tieto opatrenia zabezpečia reálne úspory. Rozpočet Európskej únie na rok 2011 bol prijatý v decembri 2010, po prvýkrát podľa postupov podľa Lisabonskej zmluvy. Rozpočet bol výsledkom náročných rokovaní medzi Európskym parlamentom a Radou. Pre Európske školy boli vyčlenené rozpočtové prostriedky vo výške 164 mil. EUR. Táto výnimočná situácia znásobila potrebu vykonať uvedené opatrenia. V dôsledku toho najvyššia rada plnila svoj rozpočet na rok 2011 v dvanástich splátkach a opravný rozpočet na rok 2011 bol schválený v apríli 2011. POLITICKÝ VÝVOJ A VÝZVY Reforma V roku 2009 prijala najvyššia rada rozhodnutie o reforme európskych škôl. Rozhodnutie nadobudlo účinnosť 1. septembra 2009 v prípade organizačných záležitostí a 1. septembra 2010, po preskúmaní existujúcich pravidiel, v prípade vnútorných predpisov o fungovaní správnej rady . Jedným z hlavných aspektov reformy je otvoriť systém európskych škôl pre vnútroštátne školy. Tento proces bol iniciovaný na základe uznesení Európskeho parlamentu z roku 2002 a 2005 a začal sa vymedzením kritérií a schválením európskeho vzdelávania v roku 2005. Na základe skúseností získaných počas prvých rokov predložil generálny tajomník analýzu situácie, z ktorej vyplynulo, že hoci tento proces profitoval z politickej vôle Európskeho parlamentu a skutočných vzdelávacích potrieb (po rozšírení sa v členských štátoch otvorilo veľa agentúr), prekážkou boli právne, vzdelávacie, organizačné alebo finančné aspekty spojené najmä s európskou maturitnou skúškou. Generálny tajomník bol poverený predložením návrhov na zlepšenie daného stavu, ktoré mala najvyššia rada prediskutovať v apríli 2011. V súčasnosti vyučuje podľa európskych učebných osnov päť akreditovaných škôl typu II, ktoré sa nachádzajú v blízkosti európskych inštitúcií alebo agentúr v Taliansku, Írsku, Grécku, Fínsku a Francúzsku. Tieto školy sa veľmi líšia organizáciou, veľkosťou, počtom jazykových sekcií, ktoré ponúkajú, a počtom detí zamestnancov EÚ v škole. Doteraz sa európske maturitné skúšky konali len v talianskej škole. Druhou školou, ktorá by sa k nej mala pridať v roku 2013, má byť fínska škola, ktorej dokumentáciu o zhode pre S6-S7 (druhú fázu akreditačného procesu) schválila najvyššia rada v decembri. V prípade dvoch ďalších škôl v Manosque (Francúzsko) a v Haagu (Holandsko) prebieha proces akreditácie škôl typu II. Bola schválená dokumentácia o zhode nemeckej školy v Bad Vilbele pre prvý projekt školy typu III, ktorá si nevyžaduje blízkosť inštitúcie alebo agentúry EÚ. Veľkým krokom vpred bolo rozhodnutie Komisie o poskytnutí príspevku EÚ na každé dieťa zamestnanca EÚ v školách typu II, a to po prvýkrát za školský rok 2009/2010. Je to spôsob, ako pomôcť školám vysporiadať sa s dodatočnými nákladmi vyplývajúcimi z európskeho vzdelávania a maturitnej skúšky. Britské orgány zrušili projekt transformácie európskej školy v Culhame na školu typu II bol (pozri 4.3). Problematika nedostatočného počtu učiteľov vysielaných z členských štátov bola v reforme zohľadnená v časti týkajúcej sa „zdieľania nákladov“. Dohodlo sa, že členské štáty by mali mať možnosť vysielať učiteľov, ktorých vyučovací jazyk nie je ich rodným jazykom, aby znížili zaťaženie tých členských štátov, ktoré vysielajú učiteľov pre tri nosné jazyky. Po dvoch rokoch však bolo len niekoľko členských štátov pripravených obsadiť tieto pracovné miesta. Pokiaľ ide o riadenie na centrálnej a miestnej úrovni, bolo dohodnuté, že sa zvýši autonómia a zodpovednosť škôl na miestnej úrovni. Ide o postupný proces, pričom momentálne sa pracuje na vypracovaní najlepších postupov. Na jesenných zasadnutiach správnej rady školy preložili všetky štatistické údaje za nový školský rok. V súlade s príslušnými postupmi predkladajú školy na začiatku roka svoje ročné a viacročné učebné plány so svojimi cieľmi, prioritami a návrhom rozpočtu. Na jar školy predkladajú generálnemu tajomníkovi a najvyššej rade ročný plán činnosti, v ktorom hodnotia, či dosiahli stanovené ciele a dodržali rozpočtové stropy. Takýto postup umožňuje vykonávanie kontrol na centrálnej úrovni. Vnútorné audity Útvar Komisie pre vnútorný audit (IAS) naďalej vykonáva funkciu vnútorného auditu v systéme európskych škôl, ktorá bola vytvorená na základe nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré nadobudlo účinnosť v roku 2007. Výsledky auditu riadenia ľudských zdrojov, ktoré uskutočnil útvar IAS, boli predložené najvyššej rade na jej zasadnutí v apríli 2010 spolu s reakciami a akčnými plánmi Kancelárie generálneho tajomníka a škôl. V priebehu roka sa dosiahol ďalší pokrok pri implementácii odporúčaní auditu, najmä pokiaľ ide o prijímanie zamestnancov, postupy hodnotenia a rozvoj politiky odbornej prípravy. Ďalšie úsilie je potrebné vynaložiť na dosiahnutie pokroku pri „prierezových otázkach“ zistených útvarom IAS, ktoré sa týkajú systému ako celku, ako je zodpovednosť generálneho sekretariátu. Culham Bolo podniknutých niekoľko krokov na zabezpečenie transformácie európskej školy typu I na akreditovanú školu typu II v rámci systému európskych škôl a na „akadémiu“ v rámci britského vzdelávacieho systému do roku 2017, čím sa vytvára priestor na zavedenie európskych učebných osnov a na absolvovanie európskej maturitnej skúšky. Najvyššia rada schválila v decembri dokumentáciu o zhode, ktorá je druhým krokom akreditačného procesu, pod podmienkou, že zainteresované strany podpíšu právne záväzný dokument na potvrdenie recipročných záväzkov (tzv. „legacy agreement“) a že vyslaní zamestnanci a akadémia uzatvoria bilaterálne dohody („dohody o dočasnom vyslaní zamestnancov“). Do projektu transformácie sa investovalo veľa úsilia a energie, najmä zo strany generálneho tajomníka a Komisie. Komisia vytvorila nový právny základ pre tento osobitný prípad akreditácie, prvej transformácie školy typu I na školu typu II. Medzi zainteresovanými stranami sa uskutočnili dôležité rokovania o rozpočtových a právnych otázkach. Na začiatku tohto roka britský sponzor odvolal záväzok týkajúci sa procesu transformácie, s uvedením, že nebol schopný podpísať právne záväznú dohodu, ako to požadovala Európska komisia. Keďže transformácia na akadémiu zlyhala, realizovať sa bude pôvodné rozhodnutie najvyššej rady prijaté v roku 2007, na základe ktorého dôjde k postupnému ukončeniu činnosti školy a k jej definitívnemu zatvoreniu v roku 2017. Preplnenie/infraštruktúra Na niektorých školách už niekoľko rokov presahuje dopyt po voľných miestach ponuku. Touto situáciou sú najviac ovplyvnené školy v Bruseli, Luxemburgu, Frankfurte a Varese. Komisia túto situáciu pozorne sledovala a keď to bolo potrebné, obrátila sa na vnútroštátne orgány, aby im pripomenula, aby si ako hostiteľské krajiny inštitúcií plnili svoje záväzky a poskytli európskym školám vhodné priestory. Zlepšenie situácie na školách v Bruseli a Luxemburgu sa očakáva v roku 2012 po otvorení dvoch nových škôl. Preplnené školy musia uplatňovať reštriktívne politiky prijímania žiakov a v mnohých prípadoch nemôžu prijímať miestne deti, ktorých rodičia nie sú zamestnancami inštitúcií EÚ. V Bruseli je rozdeľovaním miest medzi školy poverený ústredný orgán pre prijímanie žiakov. V roku 2010 dospela najvyššia rada k záveru, že v dôsledku ďalšieho rastu počtu žiakov bude v roku 2015 potrebná piata škola. Rokovania s belgickou vládou o jej umiestnení a ďalších aspektoch sa však ešte nezačali. Na základe predchádzajúcich skúseností sa odhaduje, že ročné náklady na školu s 2 500 žiakmi budú po päťročnej úvodnej fáze, a teda po dosiahnutí plnej kapacity predstavovať približne 28 mil. EUR. Právne spory V roku 2009 bolo Súdnemu dvoru doručených niekoľko návrhov na začatie súdneho konania. Jeden z návrhov sa týkal nesplnenia povinnosti členským štátom a bol podaný proti Belgicku v súvislosti s uhradením nákladov na školské vybavenie a pomôcky európskych škôl v súlade s dohodou o sídle (C-132/09 Komisia/Belgicko). Druhý návrh sa týkal začatia prejudiciálneho konania a bol podaný radou pre sťažnosti zriadenou na základe dohovoru o európskych školách. Týkal sa úpravy platov v prípade učiteľov anglického jazyka v dôsledku výkyvov výmenných kurzov (C-196/09 Miles a i. /Európske školy). Tretím prípadom bola prvá žiadosť podľa článku 26 dohovoru o európskych školách v spore medzi dvoma stranami uvedeného dohovoru týkajúcom sa výkladu a uplatňovania podmienok zamestnávania vyslaných učiteľov. Treba poznamenať, že v prvých dvoch veciach, C-132/09 a C-196/09, sa súd domnieval, že nie je príslušný konať vo veci sporov vyplývajúcich z dohody o sídle v rámci konaní vo veci nesplnenia povinnosti, ani v prípade návrhu na začatia prejudiciálneho konania podaného radou pre sťažnosti zriadenou na základe dohovoru o európskych školách, keďže táto vec nepatrila do právomocí členských štátov v zmysle článku 267 ZFEÚ. Vo veci C-196/09 Súdny dvor výslovne uviedol „treba uviesť, že aj keď vývoj systému súdnej ochrany zavedeného dohovorom o európskych školách v zmysle uvedenom v predchádzajúcom bode je bezpochyby predstaviteľný, zmeniť systém platný v súčasnosti prislúcha členským štátom.“ Vec C-545/09 Komisia/UK stále prebieha. Generálny advokát Mengozzi vo svojom stanovisku zo 7.7.2011 dospel k záveru v prospech Komisie. Napokon, miestny učiteľ v Belgicku podal žalobu na vnútroštátny súd v súvislosti s vyplácaním príspevku na dovolenku pred rokom 2004. V roku 2011 sa očakáva vydanie rozsudku o tom, do akej miery bude platiť spätná účinnosť týchto platieb v zásade pred rokom 2004. Platba sama o sebe už bola súdom uznaná za oprávnenú. Výsledok rozsudku o rozsahu spätnej účinnosti vyplácania príspevku bude mať veľký vplyv na rozpočet, keďže rovnaké nároky podalo ďalších 26 miestnych učiteľov. Vo veci sa stále koná. PEDAGOGICKÝ A ORGANIZAčNÝ VÝVOJ A VÝZVY Revízia stupnice platových taríf vyslaných učiteľov/školské poplatky V služobnom poriadku vyslaných učiteľov sa uvádza, že medzi zamestnancami inštitúcií a vyslanými učiteľmi v systéme európskych škôl existuje určitý stupeň rovnocennosti. Keď sa však v roku 2004 uskutočnila reforma pre zamestnancov inštitúcií EÚ, stupnica platových taríf pre vyslaných učiteľov sa zodpovedajúcim spôsobom neupravila. Najvyššia rada prijala v decembri revíziu predpisov, ktoré sa majú uplatňovať pri nábore nových učiteľov na školský rok 2011/2012. Učiteľov, ktorí už pracujú, by sa tieto zmeny nedotkli. Počas nasledujúcich 9 rokov by malo dôjsť postupne k úsporám, pričom ročne by malo ísť o 3,1 mil. EUR a do konca prechodného obdobia by mali celkové úspory dosiahnuť viac ako 27 mil. EUR. Rovnaký proces revízie platov sa následne začal aj v prípade miestnych učiteľov. Reforma európskej maturitnej skúšky V rámci procesu otvorenia systému európskych škôl sa musia podniknúť kroky na zjednodušenie organizačnej stránky maturitnej skúšky a na zníženie nákladov bez toho, aby došlo k ohrozeniu kvality samotnej skúšky. Od roku 2009 je cieľom reformy maturitnej skúšky preskúmanie a revízia jej obsahu a jej organizácia tak, aby spĺňala súčasné požiadavky univerzít a/alebo ostatných vysokoškolských inštitúcií a aby sa zároveň zjednodušil samotný proces v záujme zabezpečenia jej väčšej dostupnosti. V decembri 2010 najvyššia rada schválila niektoré návrhy predložené v roku 2010, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť od maturitnej skúšky v roku 2012. Maturitné vysvedčenia bude podpisovať ústredný orgán, registračný poplatok za európsku maturitnú skúšku sa zvýši a k úspešnému absolvovaniu maturitnej skúšky dôjde len v prípade, ak kandidát dosiahne konečnú známku minimálne na úrovni 60 %. Mandát pracovnej skupiny pre európsku maturitnú skúšku sa predĺžil o jeden rok, pretože sa ešte stále diskutuje o rozličných pedagogických a organizačných otázkach (ako je počet a povaha písomných a ústnych skúšok, dvojité hodnotenie, dematerializácia opravy písomných maturitných skúšok, zavedenie medzipredmetného projektu v rámci maturitnej skúšky v reakci na Lisabonskú stratégiu, 180 dní povinnej školskej dochádzky a harmonizácia kritérií hodnotenia pre písomné a ústne skúšky). Proces reformy sa má dokončiť do termínu maturitných skúšok v roku 2014. Opatrenia pre žiakov s osobitnými vzdelávacím potrebami Počet žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami sa v uplynulých troch rokoch podstatne zvýšil. Súčasne sa v tom istom období zvýšili výdavky na žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami o 27 %. Najvyššia rada európskych škôl diskutovala o tomto náraste a dospela k záveru, že zvyšovanie rozpočtu na žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami je potrebné dostať pod kontrolu, a to stanovením prísnych pravidiel pre výdavky na integráciu žiakov do vyučovacieho procesu a vylúčením ďalších výdavkov na terapeutické opatrenia, ktoré by školy nemali hradiť. V tejto súvislosti boli v roku 2010 prijaté určité opatrenia. Inšpektori vypracovali príručku o osobitných vzdelávacích potrebách na účely harmonizácie ustanovení v tejto oblasti, ako aj na účely výmeny osvedčených postupov medzi školami. Školy organizujú pre skupiny žiakov s podobnými osobitnými vzdelávacími potrebami doplnkové vyučovanie, a medzi školou, rodičmi a terapeutmi bola dosiahnutá dohoda o organizovaní terapeutických sedení v priestoroch školy, ktoré hradia rodičia. Komisia v plnom rozsahu podporuje tieto opatrenia, ktoré umožnia školám pokračovať v integrácií deti s osobitnými vzdelávacími potrebami a súčasne sa zameriavať na pedagogické aspekty, čo následne umožní týmto deťom napredovať vo vzdelávaní a školám optimálne využívať vlastné zdroje. Miera opakovania ročníkov V roku 2009 začala všeobecná diskusia o problematike miery opakovania ročníkov, ktorá vychádzala zo štatistickej analýzy počtu a percentuálnej miery týchto prípadov z hľadiska jednotlivých ročníkov, jazykových sekcií a škôl. Z ďalšej štúdie a analýzy, ktorú uskutočnil generálny tajomník, vyplynulo, že najvyššia miera opakovania bola zaznamenaná v prípade 4. a 5. ročníka strednej školy, ako aj v prípade prírodovedných predmetov. Najvyššia rada sa v tejto súvislosti rozhodla zriadiť pracovnú skupinu, ktorá bola poverená vypracovaním presných usmernení pre štrukturálne opatrenia a zabezpečením vykonávania týchto usmernení prostredníctvom konkrétnych pedagogických iniciatív. Záverečná správa pracovnej skupiny bola predložená na jeseň 2010 a obsahuje 19 opatrení. Niektoré z týchto opatrení možno vykonať okamžite. Ďalšie si však vyžadujú dôkladnejšie zváženie alebo ich možno vykonať len na miestnej úrovni. Organizácia kurzov a tried Jedným z hlavných bodov diskusií prebiehajúcich počas roka bola revízia pravidiel v oblasti organizácie kurzov. Úlohou bolo zozbierať všetky príslušné rozhodnutia prijaté v minulosti, objasniť niektoré z týchto rozhodnutí a zabezpečiť racionálnejšiu organizáciu vyučovania, aby sa dosiahlo realistické zosúladenie dostupného rozpočtu s reálnymi potrebami žiakov. Keďže si všetky zainteresované strany uvedomujú, že úspory sú nevyhnutné, je možné prijať opatrenia, ktoré na jednej strane pomôžu dosiahnuť úspory a na strane druhej umožnia prepracovať a optimalizovať metódy výučby. V roku 2010 sa diskutovalo o množstve opatrení, ako napríklad o znížení počtu hodín pre malé skupiny alebo o používaní druhého jazyka na vyučovaní s cieľom vytvoriť skupiny detí s rozličnými jazykmi. Zároveň sa objasnili pravidlá pre študentov bez vlastnej jazykovej sekcie. Tieto nové objasnené pravidlá pomôžu riaditeľom pri plánovaní možností a organizovaní skupín v školskom roku 2011/2012. BUDÚCE VÝZVY Jednou z hlavných výziev nasledujúcich rokov bude udržať vysokú úroveň vzdelávania a súčasne pristúpiť k reorganizácii a modernizácii štruktúry systému európskych škôl, pričom bude potrebné dodržať rozpočtové obmedzenia, ku ktorým došlo v dôsledku neľahkej finančnej situácie, ktorá bude v krátkodobom horizonte prvadepodobne ďalej pretrvávať. Budúcnosť systému spočíva aj v jeho otvorení, v nabádaní viacerých vnútroštátnych škôl, aby požiadali o akreditáciu a vo väčšom rozšírení európskych učebných osnov. Tieto oblasti budú ťažiskom činnosti v budúcnosti. Okrem toho vyjadruje Európska komisia obavy aj v súvislosti s problémami, ktoré niektorým členským štátom neumožňujú plniť si svoje záväzky, pokiaľ ide o infraštruktúru a vysielanie učiteľov. V rámci daného regulačného rámca a rozpočtu vyčleneného rozpočtovými orgánmi sa Komisia snaží vytvoriť pre žiakov tie najlepšie možné podmienky. [1] Žiaci kategórie 1 sú žiaci, ktorých európske školy musia prijať. Títo žiaci sú oslobodení od školských poplatkov.