Návrh rozhodnutie Rady o Európskom policajnom úrade (Europol) {SEK(2006) 1682} {SEK(2006) 1683} /* KOM/2006/0817 v konečnom znení - CNS 2006/0310 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 20.12.2006 KOM(2006) 817 v konečnom znení 2006/0310 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o Európskom policajnom úrade (EUROPOL) (predložená Komisiou) {SEK(2006) 1682}{SEK(2006) 1683} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Kontext návrhu ● Dôvody a ciele návrhu Európsky policajný úrad (Europol) bol zriadený v roku 1995 na základe dohovoru medzi členskými štátmi[1]. Europol bol prvou organizáciou zriadenou podľa ustanovení Zmluvy o Európskej únii. V tom čase nebol medzinárodný organizovaný zločin ešte tak rozšírený a spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútorných záležitostí v rámci Európy sa obmedzovala hlavne na rámec TREVI (skratka z francúzštiny obsahujúca začiatočné písmená slov terorizmus, radikalizmus, extrémizmus a medzinárodná násilná trestná činnosť). Odvtedy už bolo pre túto oblasť prijaté acquis vrátane nástrojov na zriadenie iných orgánov vytvorených na základe rozhodnutia Rady, ako sú Eurojust a CEPOL (Európska policajná akadémia). Hlavnou výhodou rozhodnutia oproti dohovoru je skutočnosť, že je relatívne ľahko adaptovateľné na meniace sa okolnosti, pretože si nevyžaduje ratifikáciu. To je dôležité najmä pre Europol ako organizáciu, keďže skúsenosti ukázali, že je opakovane potrebné prispôsobovať jeho právny základ. Od prijatia rozhodnutia v roku 1995 boli prijaté tri rôzne protokoly na zmenu a doplnenie dohovoru o Europole, a to v roku 2000, 2002 a 2003, zahŕňajúce ustanovenia, ktoré prispejú k výraznému zlepšeniu efektivity fungovania Europolu[2]. Do dnešného dňa ešte žiadny z týchto nástrojov nenadobudol účinnosť, pretože ich doposiaľ neratifikovali všetky členské štáty. Diskusie venované fungovaniu Europolu okrem toho ukázali, že ďalšie zlepšenia vo fungovaní Europolu budú potrebné aj potom, keď uvedené tri protokoly nadobudnú účinnosť. Sčasti je to zapríčinené nutnosťou alebo nárastom nových ohrození bezpečnosti ako je terorizmus, ktoré sú pre Europol novými výzvami a vyžadujú si nový prístup. Zlepšenie výmeny informácií a zavedenie zásady dostupnosti sú opatrenia, ktoré získali podporu aj v rámci haagskeho programu a nevyhnutne vyžadujú ďalšie prispôsobenie právneho rámca Europolu pri zachovaní dôrazu kladeného na ustanovenia o riadnej ochrane údajov. Významnou navrhovanou zmenou je financovanie Europolu z rozpočtu Spoločenstva. To postaví Europol na rovnakú úroveň ako sú Eurojust a CEPOL a posilní úlohu Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o kontrolu Europolu pri zlepšení demokratického dozoru nad Europolom na európskej úrovni. Uplatňovanie Služobného poriadku EÚ prinesie takisto značné zjednodušenie. Táto zmena je v súlade s uznesením prijatým Európskym parlamentom[3]. Cieľom tohto návrhu je zriadenie Europolu na základe rozhodnutia Rady, ktoré zahŕňa všetky zmeny a doplnenia uvedené v troch protokoloch, ako aj ďalšie zlepšenia na riešenie nových problémov, ktorým Europol čelí. ● Všeobecný kontext Diskusie na tému právny základ Europolu nie sú novinkou. Už v roku 2001 sa v Rade diskutovalo o možnosti nahradenia dohovoru o Europole rozhodnutím Rady. V tom čase sa rozhodlo, že tieto otázky sa prerokujú v rámci Európskeho konventu a následnej medzivládnej konferencie, ktorá pripravila Zmluvu o ústave. Aktuálne znenie článku III-276 Zmluvy o ústave zahŕňa víziu, ktorá vznikla v súvislosti s budúcnosťou Europolu a ktorá bola zohľadnená pri príprave návrhu. Rakúske predsedníctvo Rady vrátilo otázku budúcnosti Europolu späť do politickej agendy. Počnúc diskusiou v rámci neformálneho stretnutia Rady SVZ v januári 2006, po ktorej nasledovala konferencia na vysokej úrovni venovaná otázke budúcnosti Europolu vo februári, pokračovala práca formou niekoľkých stretnutí skupiny priateľov predsedníctva, ktorých práca bola zhrnutá do dokumentu o možnostiach (dokument Rady 9184/1/06 rev 1) ďalšieho zlepšenia práce Europolu. Značný počet týchto možností si vyžaduje zmeny a doplnenia právneho rámca Europolu. Pri príprave tohto návrhu sa zvažovali najmä nasledovné tri možnosti. Závery Rady týkajúce sa otázky budúcnosti Europolu boli prediskutované v rámci jednotlivých zoskupení Rady a odsúhlasené Radou SVZ v júni 2006. Tieto závery poskytujú jasné politické usmernenia, ako v budúcnosti postupovať, pokiaľ ide o Europol. Najmä v závere č. 4 sa uvádza: „Príslušné útvary Rady by mali začať zvažovať otázku a spôsob nahradenia dohovoru o Europole do 1. januára 2008 alebo čo najskôr po tomto termíne, rozhodnutím Rady, ako sa uvádza v článku 34 ods. 2 písm. c) ZEÚ, tam kde je to možné na základe konkrétnej iniciatívy alebo návrhu.“ ● Platné ustanovenia z oblasti, ktorej sa návrh dotýka V súčasnosti je právnym rámcom pre Europol dohovor o Europole, v ktorom sa ustanovuje organizácia, určujú právomoci, úlohy a riadenie úradu a sú tu zahrnuté ustanovenia týkajúce sa jeho orgánov, zamestnancov a rozpočtu. Dohovor takisto obsahuje veľké množstvo ustanovení o spracovávaní údajov, ochrane údajov a iných otázkach vrátane občianskych práv. Popri dohovore o Europole prijali Rada a správna rada Europolu značné množstvo sekundárnej legislatívy. Všetky tieto právne nástroje boli pri príprave návrhu zohľadnené. Dôležitou otázkou, ktorej bola venovaná pozornosť počas prípravy návrhu, bolo zabezpečenie hladkého prechodu od súčasnej situácie k situácii predostrenej v návrhu. Aby proces neovplyvnil fungovanie Europolu a existujúce práva zamestnancov zostali nepoškodené, bol do návrhu zahrnutý značný počet prechodných opatrení. ● Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Návrh je v súlade so súčasnými oblasťami politiky a cieľmi Európskej únie, najmä cieľom zlepšiť efektivitu orgánov presadzovania práva jednotlivých členských štátov pri prevencii a boji proti závažným kategóriám trestných činov. Počas prípravy návrhu boli zohľadnené aj nedávne návrhy Komisie týkajúce sa výmeny informácií v súlade so zásadou dostupnosti, ako aj v súlade s ochranou osobných údajov spracovávaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach. Cieľom tohto rozhodnutia je takisto zabezpečenie plného rešpektovania práva na slobodu a bezpečnosť, práva na súkromie a rodinný život, práva na ochranu osobných údajov a rešpektovania zásad zákonnosti a proporcionality, pokiaľ ide o trestné činy a tresty (články 6, 7, 8, 48 a 49 Charty základných práv Európskej únie). Spracovávanie osobných údajov podľa tohto rozhodnutia sa bude realizovať v súlade s rámcovým rozhodnutím Rady 2007/XX/SVZ o ochrane osobných údajov spracovávaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach a v súlade s osobitnými ustanoveniami uvedenými v tomto návrhu, z ktorých mnohé sa nachádzali už v dohovore o Europole. 2. Konzultácie so zainteresovanými stranami a hodnotenie vplyvu ● Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia neuskutočnila v tejto záležitosti žiadne osobitné konzultácie so zainteresovanými stranami. Dôvodom je, že už rakúske predsedníctvo realizovalo širšie konzultácie v tejto otázke na všetkých úrovniach. Tento proces zahŕňal diskusie na úrovni ministrov, na úrovni výboru zriadeného podľa článku 36 (CATS) a na úrovni odborníkov vrátane odborníkov z oblasti ochrany údajov. Ako už bolo uvedené, výsledky tejto práce boli zohľadnené pri príprave návrhu. ● Získavanie a využívanie odborných posudkov Externé odborné posúdenie nebolo potrebné. ● Hodnotenie vplyvu Pred predložením súčasnej podoby návrhu bolo zvážených niekoľko alternatívnych možností. Prvou možnosťou bolo ponechanie súčasnej situácie v nezmenenom stave. Táto možnosť bola odmietnutá z dôvodu jasných ťažkostí, ktoré sa teraz prejavujú pri pozmeňovacom procese v prípade dohovoru o Europole. Efektívna organizácia pre presadzovanie práva v Európe nemôže byť plne funkčná, ak zmeny jej základného právneho nástroja môžu nadobudnúť účinnosť až niekoľko rokov po rozhodnutí o ich realizácii. Konzultácie uskutočnené počas rakúskeho predsedníctva okrem toho ukázali, že členské štáty podporili mnoho možností ďalšieho zlepšenia fungovania Europolu. Druhou možnosťou, taktiež zamietnutou, bolo nahradiť dohovor o Europole rozhodnutím Rady, ale zároveň navrhnúť protokol, ktorý by zrušil dohovor o Europole, keďže niektorí odborníci uviedli, že je potrebné, aby takýto protokol nadobudol účinnosť ešte skôr než sa tak stane v prípade rozhodnutia Rady. Hlavnou nevýhodou tejto možnosti je, že protokol rušiaci platnosť dohovoru o Europole by sám osebe bol nástrojom, ktorý by si vyžadoval dlhý proces ratifikácie všetkými členskými štátmi. Po starostlivej právnej analýze boli v pracovnom dokumente útvarov Komisie [SEC(2006) 851 z 21. júna 2006] načrtnuté hlavné dôvody, prečo Komisia zastáva názor, že je možné nahradiť dohovor o Europole rozhodnutím Rady bez potreby prijatia protokolu, ktorým by sa zrušil dohovor o Europole. Treťou možnosťou by bolo nahradenie dohovoru o Europole rozhodnutím Rady bez ustanovenia, že Europol bude financovaný z rozpočtu Spoločenstva. Tento spôsob financovania sa odvodzuje od článku 41 ods. 3 ZEÚ, v ktorom sa uvádza všeobecné pravidlo, že pokiaľ Rada jednomyseľne nerozhodne inak, prevádzkové výdavky plynúce z implementácie hlavy VI budú hradené z rozpočtu Európskych spoločenstiev. Sumy takéhoto financovania už sú zahrnuté do plánovania rozpočtu ako súčasť Finančného rámca 2007 – 2013. 3. Právne aspekty návrhu ● Zhrnutie navrhovaných opatrení Cieľom návrhu je nahradiť dohovor o Europole rozhodnutím Rady. Toto nahradenie zahŕňa zmeny a doplnenia dohovoru uvedené v troch protokoloch, konkrétne rozšírenie mandátu a úloh Europolu tak, aby zahŕňali aj pranie špinavých peňazí, pomoc v oblasti prevencie trestnej činnosti, technické a forenzné policajné metódy, možnosť pracovať v rámci spoločných vyšetrovacích tímov alebo možnosť požiadať členské štáty, aby vykonali alebo koordinovali vyšetrovanie. Počíta sa aj s poskytovaním väčšieho počtu informácií Európskemu parlamentu. V návrhu sa zavádza financovanie Europolu z rozpočtu Európskych spoločenstiev a uplatňovanie Služobného poriadku EÚ, čo zvýši účasť Európskeho parlamentu na riadení Europolu a zjednoduší postupy spravovania rozpočtu a riadenia zamestnancov Europolu. Návrh obsahuje zlepšenie, pokiaľ ide o mandát a úlohy Europolu, ako aj oblasti spracovávania údajov a ich ochrany s cieľom zvýšiť efektivitu činnosti Europolu. Zmeny v mandáte a pri úlohách: Návrh rozširuje mandát Europolu o trestnú činnosť, ktorá výslovne nesúvisí s organizovaným zločinom (článok 4). To uľahčí poskytovanie pomoci členským štátom zo strany Europolu v súvislosti s cezhraničným vyšetrovaním trestnej činnosti, v prípadoch, kde nie je už od začiatku preukázané zapojenie organizovaného zločinu. Text poskytuje Europolu právny základ, aby mohol získavať údaje od súkromných inštitúcií v súlade s odporúčaním č. 22 uvedeným v správe skupiny priateľov predsedníctva (článok 5 ods. 1). Zahrnutá je tu aj možnosť poskytnúť pomoc členskému štátu, v ktorom sa koná nejaká dôležitá udalosť medzinárodného významu, ktorá má vplyv na verejný poriadok (článok 5 ods. 1 písm. f)). Nové nástroje na spracovanie informácií a zvýšená efektivita súčasných nástrojov: Hlavnými súčasnými nástrojmi Europolu sú Informačný systém Europolu a analytické pracovné súbory. Pokiaľ má Europol plniť svoje ciele, mal by byť oprávnený používať nové nástroje spracovávania informácií napríklad o teroristických skupinách alebo detskej pornografii (článok 10). Rada stanovuje podmienky týkajúce sa spracovávania osobných údajov v takýchto systémoch. Europol vynaloží všetko úsilie potrebné na zabezpečenie, aby jeho systémy na spracovanie údajov boli interoperabilné so systémami na spracovanie údajov používanými v členských štátoch a orgánoch Európskej únie, s ktorými Europol môže nadväzovať kontakty. To vytvorí technické podmienky na hladkú výmenu údajov za predpokladu, že právne rámce takúto výmenu dovoľujú a takáto výmena nie je v rozpore so základnými princípmi ochrany údajov (článok 10 ods. 5). Informačný systém Europolu bude priamo prístupný pre konzultácie zo strany vnútroštátnych útvarov. Aby bolo možné získať prístup do systému prostredníctvom styčných dôstojníkov, je nutné podľa článku 7 ods. 1 dohovoru o Europole preukázať potrebu vyhľadať určité údaje v systéme. Táto povinnosť bola označená za príliš nepružnú a tým ťažko realizovateľnú v praxi bez negatívneho ovplyvnenia efektivity práce (článok 11). Lehota na prehodnotenie potreby ďalšieho uchovávania údajov v dátových súboroch Europolu je predĺžená z jedného roku na tri roky po vložení týchto údajov, aby sa tak znížilo administratívne zaťaženie analytikov pracujúcich na týchto súboroch (článok 20). Lehota na prehodnotenie v dĺžke troch rokov zodpovedá aj lehote stanovenej v článku 16 ods. 4, kde sa pri každom analytickom súbore požaduje vyjadrenie, či je potrebné jeho ďalšie uchovanie. Zníženie administratívneho zaťaženia analytikov im umožňuje sústrediť sa na ich hlavnú úlohu, ktorou je vypracovávanie kriminalistických analýz. Nové ustanovenia v rámci ochrany údajov: Spracovávanie osobných údajov podľa tohto rozhodnutia sa bude realizovať v súlade s rámcovým rozhodnutím Rady 2007/XX/SVZ o ochrane osobných údajov spracovávaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach a v súlade s osobitnými ustanoveniami uvedenými v tomto návrhu, z ktorých mnohé sa nachádzali už dohovore o Europole. Tam, kde boli pre Europol vytvorené nové možnosti spracovávať osobné údaje, takéto spracovávanie sa môže realizovať iba v súlade s jasnými a zreteľnými právnymi predpismi, ktoré schváli Rada. Analytické pracovné súbory sa budú uchovávať po dobu max. troch rokov. Po informovaní správnej rady a konzultácii so spoločným dozorným orgánom je možné uchovanie analytických pracovných súborov ešte na ďalšie obdobie troch rokov za predpokladu, že si to vyžaduje účel súboru (článok 16). Predĺženie trvania uchovávania kontrolných údajov zo šesť na osemnásť mesiacov bude znamenať vylepšenie kontrolných mechanizmov umožňujúcich overiť si legálnosť vyhľadávania údajov v automatizovaných dátových súboroch používaných na spracovanie osobných údajov, aby takto bolo možné odhalenie nedovoleného prístupu k údajom (článok 18). Ochrana údajov sa zlepší zriadením funkcie úradníka pre ochranu údajov, ktorý bude plne nezávislý (článok 27). ● Právny základ Článok 30 ods. 1 písm. b), článok 30 ods. 2 a článok 34 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii. ● Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje na akcie Únie. Členské štáty nemôžu v dostatočnej miere dosiahnuť ciele tohto návrhu z tohto dôvodu (z týchto dôvodov). Samotné členské štáty, ktoré potrebujú spojiť svoje úsilie v boji proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu, najmä za pomoci centrálnej analýzy a výmeny informácií, nemôžu prijať opatrenia na vytvorenie orgánu EÚ. Návrh sa sústreďuje len na poskytnutie takých nástrojov Europolu, ktoré mu umožnia pomáhať orgánom presadzovania práva členských štátov a podporovať ich a ktoré rozšíria možnosti Europolu vyvíjať takúto činnosť. Z tohto dôvodu je návrh v súlade so zásadou subsidiarity. ● Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto dôvodu (týchto dôvodov). V súlade s dohovorom o Europole sa návrh obmedzuje na reguláciu inštitucionálneho rámca opatrení týkajúcich sa spracovávania údajov a ochrany údajov, potrebných na zabezpečenie efektívneho fungovania Europolu. Tam, kde je to vhodné, je uvedený odkaz na vnútroštátny zákon, ktorý napríklad určuje ktoré údaje sa môžu poskytovať Europolu a za akých podmienok. Proporcionalitu je potrebné zohľadniť pri stanovovaní kompetencií Europolu, ktoré sa obmedzujú na kategórie závažných trestných činov uvedené v rámcovom rozhodnutí o európskom zatýkacom rozkaze. Finančné zaťaženie, ktoré ponesie Spoločenstvo ako dôsledok prijatia návrhu je úmerné súčasným nákladom, ktoré znášajú členské štáty pri financovaní Europolu. Zaradením medzi postupy Spoločenstva a tým, že sa vyhne potrebe ratifikácie zmien a doplnení právneho nástroja Europolu, návrh zníži administratívne zaťaženie. ● Výber nástrojov Rozhodnutie Rady vychádzajúce z článku 34 ods. 2 písm. c) ZEÚ je najvhodnejším nástrojom pre vytvorenie orgánu podľa ustanovení hlavy VI ZEÚ. Keďže cieľom návrhu nie je aproximácia právnych predpisov členských štátov, rámcové rozhodnutie by v tomto prípade nebolo primerané. 4. Vplyv na rozpočet Ako súčasť Finančného rámca 2007 – 2013 bola vyčlenená celková suma 334 mil. EUR na financovanie Europolu z rozpočtu Spoločenstva na roky 2010 – 2013. Tieto čísla zodpovedajú najaktuálnejším údajom z päťročného plánu financovania Europolu. Ročný rozpočet Europolu na rok 2007 sa blíži sume 68 mil. EUR. Celkový počet zamestnancov financovaných z tohto rozpočtu v roku 2007 bude 406. 5. Dodatočné informácie ● Simulácia, skúšobná fáza a prechodné obdobie Pri návrhu sa počíta s prechodným obdobím. ● Zjednodušenie Návrh prináša značné zjednodušenie administratívnych postupov pre EÚ aj pre vnútroštátne verejnoprávne orgány najmä tým, že umožňuje vyhnúť sa prijatiu niekoľkých právnych nástrojov a rozhodnutí týkajúcich sa spravovania rozpočtu a riadenia personálu, a zosúlaďuje fungovanie Europolu so spoločným postupom uplatňovaným aj v iných orgánoch a agentúrach EÚ. ● Zrušenie existujúcich právnych predpisov Prijatím návrhu dôjde k zrušeniu platných právnych predpisov. ● Prepracovanie Súčasťou návrhu je prepracovanie. 2006/0310 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o Európskom policajnom úrade (EUROPOL) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 30 ods. 1 písm. b), článok 30 ods. 2 a článok 34 ods. 2 písm. c), so zreteľom na návrh Komisie[4], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[5], keďže: (1) Zriadenie Európskeho policajného úradu (Europol) bolo odsúhlasené v Zmluve o Európskej únii zo 7. februára 1992 a realizované prostredníctvom dohovoru opierajúceho sa o článok K.3 Zmluvy o Európskej únii o zriadení Európskeho policajného úradu („dohovor o Europole“)[6]. (2) Dohovor o Europole bol predmetom niekoľkých návrhov na zmenu a doplnenie predložených vo forme troch protokolov, ktoré ešte nenadobudli účinnosť z dôvodu zdĺhavého procesu ratifikácie potrebnej pri takejto zmene a doplnení; preto by nahradenie dohovoru rozhodnutím zjednodušilo prípadné prijímanie potrebných zmien v budúcnosti. (3) Zjednodušenie a zlepšenie právneho rámca Europolu je sčasti možné dosiahnuť zriadením Europolu ako agentúry Európskej únie financovanej z všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev, v dôsledku čoho sa všeobecné pravidlá a postupy, ktoré platia pre takéto orgány, budú uplatňovať aj pri Europole. (4) Najnovšie právne nástroje zriaďujúce agentúry alebo orgány Európskej únie v oblastiach patriacich do pôsobnosti hlavy VI Zmluvy o Európskej únii (rozhodnutie Rady z 28. februára 2002, ktorým sa zriaďuje Eurojust s cieľom posilniť boj proti závažným trestným činom[7] a rozhodnutie Rady z 20. septembra 2005 o zriadení Európskej policajnej akadémie (CEPOL) a o zrušení rozhodnutia 2000/820/SVZ[8]) mali formu rozhodnutia Rady, pretože takéto rozhodnutia sú jednoduchšie adaptovateľné na meniace sa okolnosti a naliehavé politické priority. (5) Zriadenie Europolu ako agentúry Európskej únie financovanej z všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev posilní úlohu Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o dozor nad Europolom, prostredníctvom jeho účasti v procese prijímania rozpočtu. (6) Podriadenie Europolu všeobecným pravidlám a postupom uplatňovaným pri iných orgánoch a agentúrach prinesie administratívne zjednodušenie, ktoré umožní Europolu sústrediť väčší počet svojich zdrojov na plnenie jeho hlavnej úlohy. (7) Ďalšie zjednodušenie a zlepšenie fungovania Europolu je možné dosiahnuť prijatím opatrení na rozšírenie možností Europolu pomáhať a podporovať príslušné orgány presadzovania práva v členských štátoch bez poskytnutia výkonných právomocí úradníkom Europolu. (8) Jedným z týchto zlepšení je zabezpečenie, aby Europol mohol pomáhať príslušným orgánom v členských štátoch v boji proti špecifickým kategóriám trestných činov bez obmedzenia, ktoré existuje v súčasnosti a ktorým je existencie konkrétnych indícií o zapojení organizovaného zločinu. (9) Etablovanie Europolu ako kontaktného miesta Európskej únie pre potláčanie falšovania eura nemá vplyv na Dohovor o potláčaní falšovania meny, podpísaný 20. apríla 1929, ani na jeho protokoly. (10) Aby sa predišlo zbytočnému administratívnu zaťaženiu, mali by mať jednotlivé národné ústredne Europolu priamy prístup k všetkým údajom nachádzajúcim sa v Informačnom systéme Europolu. (11) Rozhodnutie je v súlade s rámcovým rozhodnutím Rady 2007/XX/SVZ o ochrane osobných údajov spracovávaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach. (12) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[9] sa vzťahuje na údaje spracovávané v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o osobné údaje týkajúce sa zamestnancov Europolu. (13) Je potrebné zriadiť funkciu úradníka pre ochranu údajov, ktorý by bol zodpovedný za zabezpečenie, nezávislým spôsobom, zákonnosti spracovávania údajov a za súlad s ustanoveniami uvedenými v tomto rozhodnutí týkajúcimi sa spracovávania osobných údajov vrátane spracovania osobných údajov zamestnancov Europolu, ktoré sú chránené podľa článku 24 nariadenia (ES) č. 45/2001. (14) Okrem zjednodušenia ustanovení týkajúcich sa existujúcich systémov spracovania údajov by mali byť rozšírené možnosti Europolu týkajúce sa vytvárania a správy iných nástrojov na spracovanie údajov určených na využitie pri plnení jeho úloh. Takéto nástroje na spracovanie údajov by mali byť zavedené a spravované v súlade s všeobecnými zásadami ochrany údajov, ale takisto v súlade s podrobnými pravidlami, ktoré stanoví Rada. (15) Malo by dôjsť k nadviazaniu spolupráce medzi spoločným dozorným orgánom a Európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov. (16) Aby Europol plnil svoje úlohy, mal by spolupracovať s európskymi orgánmi a agentúrami pri súčasnom zabezpečení primeranej úrovne ochrany údajov v súlade s nariadením (ES) č. 45/2001. (17) Europol by mal takisto spolupracovať s Eurojustom, čo by prinieslo primeranú úroveň ochrany údajov v súlade s rozhodnutím o zriadení Eurojustu. (18) Europol by mal mať právomoc uzatvárať pracovné dohody s orgánmi a agentúrami Spoločenstva a Únie s cieľom zvýšiť vzájomnú efektivitu v boji proti tým kategóriám závažných trestných činov, ktoré patria do pôsobnosti oboch strán, a zabraňovať duplicite činností. (19) Spolupráca Europolu s tretími krajinami a orgánmi týchto krajín by mala byť v odôvodnená, aby sa zabezpečila konzistentnosť s všeobecnou politikou Únie realizovanou v tomto smere, a mali by byť vypracované nové ustanovenia o spôsobe realizácie takejto spolupráce v budúcnosti. (20) Zlepšiť by sa malo riadenie Europolu, a to prostredníctvom zjednodušených postupov a všeobecnejších opisov úloh správnej rady, obmedzením počtu stretnutí správnej rady, vytvorením spoločného pravidla, že všetky rozhodnutia by sa mali prijímať dvojtretinovou väčšinou. (21) Je potrebné prijať aj ustanovenia na zlepšenie dozoru nad Europolom zo strany Európskeho parlamentu, aby sa zabezpečilo, že Europol zostane v plnej miere zodpovednou a transparentnou organizáciou, pričom je zároveň potrebné zabezpečiť rešpektovanie dôvernej povahy operatívnych informácií. (22) Justičná kontrola Europolu sa bude realizovať v súlade s článkom 35 Zmluvy o Európskej únii. (23) Mali by sa prijať starostlivo vypracované prechodné opatrenia, aby Europol mohol čo najlepšie pokračovať v plnení svojich úloh. (24) Keďže ciele stanovené v tomto rozhodnutí, konkrétne potreba zriadenia agentúry zodpovednej za spoluprácu v oblasti presadzovania práva na úrovni EÚ, nemôžu byť uspokojivo dosiahnuté členskými štátmi, bude z dôvodu ich rozsahu a vplyvu lepšie, ak sa o ich dosiahnutie bude usilovať na úrovni EÚ; na tento účel by Rada mala prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 2 Zmluvy o Európskej únii, ktorá je definovaná v článku 5 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. V súlade so zásadou proporcionality toto rozhodnutie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. (25) V tomto rozhodnutí sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie, ROZHODLA TAKTO: KAPITOLA I – ZRIADENIE A ÚLOHY Článok 1 Zriadenie 1. Týmto rozhodnutím sa zriaďuje Európsky policajný úrad, ďalej uvádzaný ako Europol, ako agentúra Únie. Europol má sídlo v Haagu, v Holandsku. 2. Europol je právnym nástupcom Europolu vytvoreného na základe Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu („dohovor o Europole“) vypracovaného na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii. Článok 2 Právna spôsobilosť 1. Europol má právnu subjektivitu. 2. Europol má v každom členskom štáte najširšiu právnu a zmluvnú spôsobilosť, akú môžu mať právnické osoby podľa práva príslušného štátu. Europol môže najmä nadobúdať hnuteľný a nehnuteľný majetok a disponovať s ním a zúčastňovať sa súdnych konaní ako jedna zo strán. 3. Europol je oprávnený uzatvoriť s Holandským kráľovstvom dohodu o sídle. Článok 3 Cieľ Cieľom činností Europolu je poskytovanie pomoci a podpory činnostiam vykonávaným príslušnými orgánmi členských štátov a vzájomná spolupráca pri prevencii a boji proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu. Na účely tohto rozhodnutia „príslušné orgány“ sú všetky verejnoprávne orgány v členských štátoch, ktoré sú podľa vnútroštátnych právnych predpisov zodpovedné za prevenciu a boj proti trestnej činnosti. Článok 4 Pôsobnosť 1. Do pôsobnosti Europolu patrí oblasť závažnej trestnej činnosti, ktorá zasahuje dva alebo viaceré členské štáty, najmä organizovaný zločin a terorizmus. 2. Na účely tohto rozhodnutia kategórie trestných činov uvedené v prílohe I tohto rozhodnutia sa pokladajú za závažné trestné činy. 3. Do právomoci Europolu patrí takisto aj trestná činnosť súvisiaca s uvedenými kategóriami trestných činov. Tzv. súvisiacimi trestnými činmi sú: - trestné činy spáchané s cieľom získať prostriedky na páchanie trestných činov patriacich do pôsobnosti Europolu, - trestné činy spáchané s cieľom uľahčovať alebo uskutočňovať trestné činy patriace do pôsobnosti Europolu, - trestné činy spáchané na zabezpečenie beztrestnosti trestných činov, ktoré patria do pôsobnosti Europolu. 4. Pri zohľadnení priorizačných mechanizmov Európskej únie týkajúcich sa pôsobnosti Europolu stanovuje Rada kvalifikovanou väčšinou po konzultácii s Európskym parlamentom priority pre Europol, pokiaľ ide o prevenciu a boj proti kategóriám trestných činov, ktoré patria do sféry pôsobnosti Europolu. Článok 5 Úlohy 1. Medzi hlavné úlohy Europolu patrí: a) zhromažďovanie, uchovávanie, spracovávanie, analýza a výmena informácií a správ zasielaných orgánmi členských štátov alebo tretích krajín alebo iných verejnoprávnych alebo súkromnoprávnych subjektov, b) koordinácia, organizácia a uskutočňovanie vyšetrovania a operatívnej činnosti vykonávanej spoločne s príslušnými orgánmi členských štátov alebo v rámci spoločných vyšetrovateľských tímov, prípadne v spojení s európskymi orgánmi alebo s orgánmi tretích krajín, c) bezodkladné oznamovanie informácií príslušným orgánom členských štátov, ktoré sa týkajú týchto štátov a oznámenie akýchkoľvek zistených súvislostí, pokiaľ ide o trestnú činnosť, d) pomoc pri vyšetrovaní v členským štátoch poskytnutím všetkých relevantných informácií národným ústredniam, e) požiadanie príslušných orgánov dotknutých členských štátov, aby vykonali alebo koordinovali vyšetrovania v určitých prípadoch, f) poskytovanie spravodajských informácií a analýz členským štátom v spojení s hlavnými medzinárodnými udalosťami, ktoré zasahujú do verejného poriadku. 2. Úlohy uvedené v odseku 1 zahŕňajú koordináciu vyšetrovania v prípadoch trestnej činnosti vykonávanej s použitím internetu, najmä pokiaľ ide o zločiny súvisiace s terorizmom, distribúciou detskej pornografie a iným nelegálnym materiálom, ako aj monitorovanie internetu za účelom podpory pri identifikácii takejto trestnej činnosti a osôb, ktoré sa jej dopúšťajú. 3. Každá operatívná činnosť Europolu sa vykonáva v spojení a so súhlasom orgánov členského štátu, respektíve členských štátov, ktorých územia sa dotýka. Uplatňovanie donucovacích opatrení patrí do výlučnej právomoci príslušných vnútroštátnych orgánov. 4. Europol plní tieto doplnkové úlohy: a) rozvíja odborné znalosti príslušných orgánov členských štátov v oblasti vyšetrovacích postupov a poskytuje poradenstvo o vyšetrovaní; b) poskytuje strategické údaje s cieľom uľahčiť a podporovať účinné a racionálne využívanie zdrojov dostupných na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie na operatívne úlohy a na podporu týchto aktivít, c) pripravuje hodnotenie ohrozenia a správy o všeobecnej situácii v súvislosti s jeho cieľom vrátane ročného vyhodnotenia ohrozenia v súvislosti s organizovaným zločinom. 5. V rámci tohto cieľa podľa článku 3 môže Europol navyše podporovať členské štáty najmä v týchto oblastiach: a) odborná príprava členov ich príslušných orgánov, v prípade potreby v spolupráci s Európskou policajnou akadémiou, b) organizácia a vybavenie orgánov členských štátov prostredníctvom uľahčenia poskytovania technickej podpory medzi členskými štátmi, c) metódy prevencie trestnej činnosti, d) technické a forenzné policajné metódy a analýzy, ako aj vyšetrovacie postupy. 6. Europol je kontaktným miestom Európskej únie pre kontakty s tretími krajinami a organizáciami, pokiaľ ide o potláčanie falšovania eura. Článok 6 Účasť v spoločných vyšetrovacích tímoch 1. Úradníci Europolu sa môžu v podpornej funkcii zúčastňovať spoločných vyšetrovacích tímov vrátane tímov vytvorených súlade s článkom 1 rámcového rozhodnutia z 13. júna 2002 o spoločných vyšetrovacích tímoch[10], v súlade s článkom 13 dohovoru z 29. mája 2000 o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi a Európskou úniou[11] alebo v súlade s článkom 24 dohovoru z 18. decembra 1997 o vzájomnej pomoci a spolupráci medzi colnými správami[12]. Úradníci Europolu môžu v súlade s článkom 5 ods. 1 písm. b) a dohodou uvedenou v odseku 3, ako aj v súlade s právnymi predpismi členských štátov, v ktorých spoločný vyšetrovací tím pôsobí, pomáhať pri všetkých činnostiach a v súlade s odsekom 5 si vymieňať informácie so všetkými členmi spoločného vyšetrovacieho tímu. V tejto súvislosti môžu takisto navrhovať, aby členovia tímu pochádzajúci z jednotlivých štátov prijali osobitné donucovacie opatrenia. 2. V prípadoch, keď je spoločný vyšetrovací tím vytvorený za účelom vyšetrovania prípadov falšovania eura, môže byť úradník Europolu poverený vedením vyšetrovania a byť podriadený priamo vedúcemu tímu. Ak sa medzi takto povereným úradníkom Europolu a vedúcim tímu vyskytnú názorové rozdiely, rozhodujúci je názor vedúceho tímu. 3. Administratívna realizácia účasti úradníkov Europolu v spoločných vyšetrovacích tímoch podlieha dohode medzi riaditeľom Europolu a príslušnými orgánmi členských štátov, ktoré majú svojich zástupcov v spoločnom vyšetrovacom tíme, a to všetko za účasti národných ústrední. Pravidlá fungovania takýchto dohôd určuje správna rada. 4. Pracovníci Europolu vykonávajú svoje úlohy pod vedením vedúceho tímu pri zohľadnení podmienok stanovených v dohode uvedenej v odseku 3. 5. Pracovníci Europolu môžu nadväzovať kontakty priamo s členmi spoločného vyšetrovacieho tímu a poskytovať členom tímu a vyslaným členom spoločného vyšetrovacieho tímu informácie v súlade s týmto rozhodnutím pri zohľadnení podmienok stanovených v dohode uvedenej v odseku 3. 6. Počas realizácie operácií spoločného vyšetrovacieho tímu sa na pracovníkov Europolu, pokiaľ ide o trestné činy spáchané voči nim alebo nimi, uplatňujú vnútroštátne právne predpisy členského štátu, v ktorom pôsobia, platné pre osoby v podobnej funkcii. Článok 7 Žiadosť Europolu o začatie vyšetrovania trestnej činnosti 1. Členské štáty prijmú a preskúmajú každú žiadosť Europolu o začatie, vykonanie alebo koordináciu vyšetrovania v osobitných prípadoch. Informujú Europol o tom, či začnú s požadovaným vyšetrovaním. 2. Ak sa príslušné orgány dotknutých členských štátov rozhodnú nevyhovieť žiadosti Europolu, informujú Europol o svojom rozhodnutí a jeho dôvodoch, pokiaľ nejde o prípad, v ktorom nemôžu uviesť dôvody, pretože: a) by sa tým poškodili základné štátne bezpečnostné záujmy alebo b) by sa tým ohrozil úspech prebiehajúcich vyšetrovaní alebo ohrozila bezpečnosť osôb. 3. Odpovede na žiadosti Europolu o začatie, vykonanie alebo koordináciu vyšetrovania osobitných prípadov, ako aj informácie o výsledkoch vyšetrovania, zasielajú Europolu príslušné orgány členských štátov v súlade s pravidlami stanovenými v tomto rozhodnutí a s relevantnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Článok 8 Národné ústredne 1. Každý členský štát zriadi alebo určí národnú ústredňu na plnenie úloh stanovených v tomto článku. V každom členskom štáte je jeden úradník poverený vedením národnej ústredne. 2. Národná ústredňa je jediným styčným orgánom medzi Europolom a príslušnými orgánmi jednotlivých štátov. Členské štáty však môžu povoliť priame kontakty medzi určenými príslušnými orgánmi a Europolom za predpokladu splnenia podmienok stanovených dotknutým členským štátom, ktoré môžu zahŕňať požiadavku kontaktovať najprv národnú ústredňu. 3. Členské štáty prijmú opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie, aby národné ústredne mohli plniť svoje úlohy a najmä mali prístup k relevantným vnútroštátnym údajom. 4. Národné ústredne: a) z vlastnej iniciatívy poskytujú Europolu informácie a správy potrebné na plnenie jeho úloh, b) poskytujú Europolu na požiadanie informácie, správy a poradenstvo, c) aktualizujú informácie a spravodajské údaje, d) v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vyhodnocujú pre príslušné orgány informácie a správy a poskytujú im takéto materiály, e) obracajú sa na Europol so žiadosťami o poradenstvo, informácie, správy a analýzy, f) poskytujú Europolu informácie určené na uloženie do jeho databáz, g) zabezpečujú súlad s právom pri každej výmene informácií medzi nimi a Europolom. 5. Bez toho, aby bola dotknutá zodpovednosť členských štátov, pokiaľ ide o dodržiavanie práva a poriadku a zabezpečenie medzinárodnej bezpečnosti, národná ústredňa nie je povinná v jednotlivých prípadoch poskytovať informácie a správy, ak: a) by to mohlo ohroziť úspech práve prebiehajúceho vyšetrovania alebo bezpečnosť jednotlivcov, b) by to viedlo k prezradeniu informácií týkajúcich sa organizácií alebo špecifických spravodajských činností v oblasti štátnej bezpečnosti. 6. Náklady národných ústrední vynaložené na komunikáciu s Europolom hradia členské štáty a s výnimkou nákladov za pripojenie sa neúčtujú Europolu. 7. Vedúci národných ústrední sa pravidelne stretávajú na vlastný podnet, na žiadosť riaditeľa Europolu alebo na žiadosť správnej rady s cieľom poskytovať Europolu pomoc formou poradenstva. Článok 9 Styční dôstojníci 1. Každá národná ústredňa vymenuje aspoň jedného styčného dôstojníka pre Europol. Pokiaľ nie je v osobitných ustanoveniach tohto rozhodnutia ustanovené inak, na styčných dôstojníkov sa vzťahujú vnútroštátne právne predpisy vysielajúceho členského štátu. 2. Bez toho, aby bol dotknutý ods. 4 a 5 článku 8, styční dôstojníci: a) poskytujú Europolu informácie pochádzajúce od vysielajúcej národnej ústredne, b) odovzdávajú vysielajúcej národnej ústredni informácie od Europolu, c) spolupracujú s úradníkmi Europolu formou poskytovania informácií a poradenstva a d) vymieňajú si informácie pochádzajúce od ich národných ústrední so styčnými dôstojníkmi iných členských štátov. Dvojstranné výmeny informácií uvedené v bode d) prvého pododseku môžu takisto zahŕňať aj informácie o trestných činoch, ktoré nepatria do kompetencie Europolu, pokiaľ to vnútroštátne právne predpisy dovoľujú. 3. Článok 34 sa mutatis mutandis vzťahuje na činnosť styčných dôstojníkov. 4. Práva a povinnosti styčných dôstojníkov vo vzťahu k Europolu určuje správna rada. 5. Styční dôstojníci požívajú výsady a imunity potrebné na plnenie ich úloh v súlade s článkom 50 ods. 4. 6. Europol zabezpečuje, aby boli styční dôstojníci v plnej miere informovaní o všetkých aktivitách a spolupracovali na nich do takej miery, v akej je to zlučiteľné s ich pozíciou. 7. Europol bezplatne poskytuje členským štátom priestory v budove Europolu potrebné na činnosť ich styčných dôstojníkov. Všetky náklady vzniknuté v súvislosti s vyslaním styčných dôstojníkov hradí vysielajúci členský štát vrátane nákladov na vybavenie styčných dôstojníkov, pokiaľ správna rada pri príprave rozpočtu Europolu v konkrétnom prípade neodporučí inak. KAPITOLA II – SYSTÉMY NA SPRACOVANIE INFORMÁCIÍ Článok 10 Spracovanie informácií 1. V súlade s týmto rozhodnutím spracováva Europol informácie a správy vrátane osobných údajov, pokiaľ je to nevyhnutné na splnenie jeho cieľov. Europol vytvorí a bude spravovať Informačný systém Europolu uvedený v článku 11 a analytické pracovné súbory uvedené v článku 14. 2. Europol smie spracovávať údaje za účelom určenia, či takéto údaje sú relevantné pre jeho úlohy a môžu byť zahrnuté do jedného z jeho informačných systémov. 3. Ak Europol prejaví záujem o vytvorenie systému na spracovanie osobných údajov iného než je Informačný systém Europolu uvedený v článku 11 alebo než sú analytické pracovné súbory uvedené v článku 14, Rada kvalifikovanou väčšinou a po konzultácii s Európskym parlamentom určí podmienky, za akých Europol môže takýto systém vytvoriť. Takéto podmienky sa vo všeobecnosti týkajú prístupu k údajom a ich využívania, ako aj časových obmedzení ich uchovávania a vymazávania týchto údajov pri zohľadnení zásad uvedených v článku 26. 4. V súlade s podmienkami stanovenými podľa ods. 3, správna rada na podnet riaditeľa rozhodne o vytvorení systému na spracovania údajov, ako sa uvádza v uvedenom odseku. Skôr než správna rada rozhodne, uskutoční konzultáciu so spoločným dozorným orgánom uvedeným v článku 33. 5. Europol vynaloží všetko úsilie potrebné na zabezpečenie, aby s využitím najlepších postupov a s využitím otvorených noriem jeho systémy na spracovanie údajov boli interoperabilné so systémami na spracovávanie údajov používanými v členských štátoch a najmä v orgánoch Spoločenstva a Európskej únie, s ktorými Europol môže nadväzovať kontakt v súlade s článkom 22. Článok 11 Informačný systém Europolu 1. Europol spravuje Informačný systém Europolu. Informačný systém Europolu je priamo prístupný pre konzultácie zo strany národných ústrední, styčných dôstojníkov, riaditeľa, zástupcov riaditeľa a riadne splnomocnených úradníkov Europolu. 2. Europol zabezpečí dodržiavanie ustanovení tohto rozhodnutia týkajúcich sa prevádzky informačného systému. Je zodpovedný za riadne fungovanie technických a prevádzkových aspektov informačného systému a prijme všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie riadneho uplatňovania opatrení uvedených v článkoch 20, 28, 30 a 34 týkajúcich sa informačného systému. 3. Národná ústredňa každého členského štátu je zodpovedná za komunikáciu s informačným systémom. Je zodpovedná najmä za prijímanie bezpečnostných opatrení uvedených v článku 34 vzhľadom na zariadenia na spracovávanie údajov, ktoré sú používané na území dotknutého členského štátu, za preverovanie podľa článku 20 a v rozsahu, v akom sa to vyžaduje v zákonoch, nariadeniach, správnych ustanoveniach a postupoch tohto členského štátu, za riadne uplatňovanie tohto nariadeniach v iných ohľadoch. Článok 12 Obsah informačného systému Europolu 1. Informačný systém Europolu sa smie používať na spracovanie iba takých údajov, ktoré sú potrebné na plnenie úloh Europolu. Ide o údaje, ktoré sa vzťahujú na: a) osoby, ktoré sú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi príslušného členského štátu podozrivé zo spáchania trestného činu alebo z účasti na trestnom čine, ktorý patrí do právomoci Europolu, alebo osoby, ktoré boli odsúdené za takýto trestný čin, b) osoby, u ktorých podľa vnútroštátnych právnych predpisov existujú vážne dôvody domnievať sa, že majú v úmysle spáchať trestný čin, ktorý patrí do pôsobnosti Europolu. 2. Údaje týkajúce sa osôb uvedených v ods. 1 môžu zahŕňať iba tieto informácie: a) priezvisko, rodné priezvisko, krstné meno a ľubovoľné prezývky a pseudonymy, b) dátum a miesto narodenia, c) štátna príslušnosť, d) pohlavie, a e) ak je to potrebné aj iné charakteristické znaky, ktoré by mohli pomôcť pri určení totožnosti vrátane akýchkoľvek špecifických nemenných vonkajších telesných znakov. 3. Okrem údajov uvedených v ods. 2 môže byť Informačný systém Europolu využitý aj pri spracovaní údajov o osobách uvedených v ods. 1, ako sú: a) údaje o trestných činoch, podozreniach zo spáchania trestných činov a údaje o tom kedy a kde boli (údajne) spáchané, b) údaje o prostriedkoch, ktoré boli alebo môžu byť používané na páchanie trestných činov, c) údaje o oddeleniach, ktoré sa zaoberajú prípadom a čísla spisov, d) údaje o podozreniach z účasti v zločineckej organizácii, e) rozsudky v súvislosti s trestnými činmi, ktoré patria do pôsobnosti Europolu, f) vkladateľ údajov. Tieto údaje môžu byť vložené do informačného systému aj vtedy, keď ešte neobsahujú údaje o konkrétnych osobách. Ak údaje do systému zadáva samotný Europol, uvádza okrem svojho čísla spisu aj zdroj informácií. 4. Dodatočné informácie, ktoré má k dispozícií Europol alebo národné ústredne, týkajúce sa osôb uvedených v odseku 1, môžu byť na žiadosť poskytnuté ktorejkoľvek národnej ústredni alebo Europolu. Národné ústredne to vykonajú v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. 5. V prípade zastavenia súdneho konania vedeného voči dotknutej osobe alebo v prípade, že je takáto osoba zbavená obvinenia, sa údaje, ktoré súvisia s rozhodnutím o zastavení súdneho konania alebo s rozhodnutím o zbavení obvinenia, z informačného systému vymažú. Článok 13 Prístup do informačného systému 1. Právo vkladať údaje priamo do informačného systému Europolu a vyhľadávať ich majú národné ústredne, styční dôstojníci, riaditeľ, zástupcovia riaditeľa alebo riadne splnomocnení úradníci Europolu. Údaje môžu byť prístupné pre Europol, ak je to v konkrétnom prípade potrebné pre plnenie úloh Europolu. Prístup zo strany národných ústrední a styčných dôstojníkov sa realizuje v súlade so zákonmi, nariadeniami, správnymi ustanoveniami a postupmi strany, ktorá vyžaduje prístup, s výhradou akýchkoľvek dodatočných ustanovení obsiahnutých v tomto rozhodnutí. 2. Údaje môže meniť, opravovať alebo vymazávať len tá strana, ktorá tieto údaje do informačného systému vložila. Ak sa iná strana domnieva, že údaje uvedené v článku 12 ods. 2 sú nesprávne alebo si želá ich doplniť, ihneď informuje stranu, ktorá tieto údaje vložila. Vkladateľ údajov bezodkladne preverí takéto oznámenie a ak je to potrebné, okamžite tieto údaje zmení, opraví alebo vymaže. 3. Ak systém obsahuje údaje uvedené v článku 12 ods. 3 týkajúce sa určitej osoby, každá strana môže vkladať dodatočné údaje ako je stanovené v uvedenom odseku. Ak dôjde k zrejmému rozporu medzi vloženými údajmi, dotknuté strany sa po vzájomnej konzultácii dohodnú. 4. Ak strana zamýšľa vymazať všetky údaje o určitej osobe podľa článku 12 ods. 2, ktoré do systému vložila, a iné strany vložili v súvislosti s touto osobou do systému údaje podľa článku 12 ods. 3, právna zodpovednosť za ochranu údajov, ako aj právo meniť, dopĺňať, opravovať a vymazávať tieto údaje podľa článku 12 ods. 2 prechádza na ďalšiu stranu, ktorá vložila údaje o tejto osobe podľa článku 12 ods. 3. Strana, ktorá má v úmysle vymazať svoje údaje, o tom informuje stranu, na ktorú prechádza právna zodpovednosť za ochranu údajov. 5. Zodpovednosť za povolenie vyhľadávať, vkladať alebo meniť v rámci informačného systému má strana, ktorá vyhľadáva, vkladá alebo mení údaje. Musí byť zistiteľná. Poskytovanie informácií medzi národnými ústredňami a príslušnými orgánmi v členských štátoch sa riadi vnútroštátnymi právnymi predpismi. 6. Okrem národných ústrední a osôb uvedených v ods. 1 môžu v Informačnom systéme Europolu vyhľadávať aj príslušné orgány poverené na tento účel členskými štátmi, a to v súlade so zákonmi, nariadeniami, správnymi ustanoveniami a postupmi, s výhradou akéhokoľvek dodatočného ustanovenia obsiahnutého v tomto rozhodnutí. Výsledkom tohto vyhľadávania však bude len informácia o tom, či sa požadované údaje nachádzajú v Informačnom systéme Europolu. Ďalšie informácie je potom možné získať prostredníctvom národnej ústredne. 7. Informácie týkajúce sa príslušných orgánov určených v súlade s ods. 6, ako aj následné úpravy, sa zašlú Generálnemu sekretariátu Rady, ktorý uverejní tieto informácie v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 14 Analytické pracovné súbory 1. Europol môže v analytických pracovných súboroch uchovávať, upravovať a používať údaje o trestných činoch patriacich do jeho pôsobnosti vrátane údajov o súvisiacich trestných činoch uvedených v článku 4 ods. 3, ak je to potrebné na dosiahnutie jeho cieľov. Takéto analytické pracovné súbory môžu obsahovať údaje o týchto kategóriách osôb: a) osoby uvedené v článku 12 ods. 1, b) osoby, ktoré môžu byť predvolané, aby svedčili v súvislosti s vyšetrovaním trestných činov alebo v následnom trestnom konaní, c) osoby, ktoré boli obeťami jedného z predmetných trestných činov alebo osoby, u ktorých určité skutočnosti umožňujú domnievať sa, že môžu byť obeťami takýchto trestných činov, d) kontaktné osoby a spoločníci a e) osoby, ktoré môžu poskytnúť informácie o predmetných trestných činoch. Zhromažďovanie, uchovávanie a spracovávanie údajov uvedených v článku 6 ods. 1 rámcového rozhodnutia Rady 2007/XX/SVZ o ochrane osobných údajov spracovaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach je dovolené iba vtedy, ak je to nevyhnutne potrebné na účely predmetného súboru, a pokiaľ takéto údaje dopĺňajú iné osobné údaje, ktoré sa už v súbore nachádzajú. Je zakázané zvoliť si určitú skupinu osôb v rozpore s uvedenými pravidlami týkajúcimi sa účelu iba na základe údajov uvedených v článku 6 ods. 1 rámcového rozhodnutia Rady 2007/XX/SVZ o ochrane osobných údajov spracovaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach. Rada po vyjadrení Európskeho parlamentu prijme kvalifikovanou väčšinou vykonávacie predpisy pre analytické pracovné súbory obsahujúce dodatočné podrobnosti, najmä pokiaľ ide o kategórie osobných údajov uvedených v tomto článku a ustanovenia týkajúce sa zabezpečenia ochrany predmetných údajov a interného dozoru nad ich využívaním. 2. Takéto analytické pracovné súbory sa vytvoria na účely analýzy definovanej ako zhromažďovanie, spracovávanie alebo využívanie údajov s cieľom pomôcť pri vyšetrovaní trestnej činnosti. Každý analytický projekt si vyžaduje zriadenie analytickej skupiny, v ktorej úzko spolupracujú: a) analytici a iní úradníci Europolu menovaní riaditeľom Europolu, b) styční dôstojníci a/alebo odborníci z členských štátov, ktorí poskytujú informácie alebo ktorých sa analýza týka v zmysle odseku 4. Iba analytici sú oprávnení vkladať údaje do predmetných súborov a upravovať ich. Všetci členovia skupiny môžu vyhľadávať údaje zo súboru. 3. V súlade s článkom 8 ods. 5 poskytujú národné ústredne na žiadosť Europolu alebo z ich vlastnej iniciatívy Europolu všetky informácie, ktoré môže žiadať pri predmetných analytických pracovných súboroch. V závislosti od stupňa citlivosti údajov je možné poskytovať analytickým skupinám údaje z národných ústrední priamo a akýmikoľvek primeranými prostriedkami, a to buď prostredníctvom styčných dôstojníkov alebo inou cestou. Europol poskytne národným ústredniam informácie o požadovanom formáte informácií, ktoré chce získať. 4. Ak má analýza všeobecný a strategický charakter, sú všetky členské štáty prostredníctvom styčných dôstojníkov a/alebo odborníkov v plnom rozsahu oboznámené s výsledkami práce, najmä prostredníctvom správ vypracovaných Europolom. Ak sa analýza zaoberá špecifickými prípadmi, ktoré sa netýkajú všetkých členských štátov a slúži na bezprostredne operatívne účely, podieľajú sa na nej zástupcovia: a) členských štátov, z ktorých pochádzajú informácie, na základe ktorých sa rozhodlo o vytvorení analytického pracovného súboru alebo ktorých sa informácie bezprostredne týkajú a členských štátov, ktoré boli analytickou skupinou neskôr vyzvané k účasti, pretože sa ich medzičasom prípad takisto začal týkať, b) členských štátov, ktoré z indexu v súlade s článkom 15 zistili, že je potrebné, aby boli informované, a ktoré si podľa podmienok stanovených v odseku 5 žiadajú informácie. 5. V dôsledku tejto potreby byť informovaný si informácie vyžiadajú oprávnení styční dôstojníci. Každý členský štát vymenúva a splnomocňuje obmedzené množstvo takýchto styčných dôstojníkov. Ich zoznam predkladá správnej rade. Styčný dôstojník si vyžiada informácie podľa ustanovení uvedených v odseku 4 písomným odôvodnením schváleným orgánom, ktorému podlieha vo svojom členskom štáte, a predloží ho všetkým účastníkom analýzy. Automaticky sa potom podieľa na prebiehajúcej analýze. Ak analytická skupina vysloví námietku, jeho účasť sa odloží, kým sa nevykoná zmierovacie konanie, ktoré pozostáva z troch etáp: a) účastníci analýzy sa usilujú dosiahnuť dohodu so styčným dôstojníkom, ktorý na základe potreby byť informovaný požadoval informácie; k dispozícii majú najviac osem dní, b) ak nedôjde k dohode, do troch dní sa stretnú vedúci dotknutých národných ústrední a vedenie Europolu, aby sa dohodli, c) ak rozpor pretrváva, do ôsmich dní sa stretnú zástupcovia dotknutých strán v správnej rade. Ak dotknutý členský štát naďalej vyžaduje informácie, o jeho účasti rozhoduje konsenzus. 6. Členský štát, ktorý poskytuje údaje Europolu, rozhoduje sám o stupni citlivosti údajov a o zmene tohto stupňa a je oprávnený určiť podmienky poskytnutia týchto údajov. O akomkoľvek šírení alebo operatívnom využití poskytnutých údajov rozhodne členský štát, ktorý údaje Europolu poskytol. Ak nie je možné určiť, ktorý členský štát údaje Europolu poskytol, rozhodnú o šírení alebo operatívnom využití týchto údajov účastníci analýzy. Členský štát alebo odborník ktorý sa pripojí k prebiehajúcej analýze, nesmie bez predchádzajúceho súhlasu pôvodne dotknutých členských štátov šíriť, ani využívať údaje. 7. Ako výnimka z ods. 6 – v prípadoch, v ktorých Europol pri vkladaní údajov do analytického pracovného súboru zistí, že tieto údaje sa týkajú osoby alebo predmetu, ku ktorému poskytol už skôr údaje iný členský štát alebo tretia strana a tieto údaje boli vložené do súboru, informuje o tom bezodkladne dotknuté členské štáty alebo tretie strany v súlade s článkom 17. 8. Europol môže v zmysle článku 22 alebo 23 prizvať odborníkov tretích strán, aby sa podieľali na činnosti analytickej skupiny, ak: a) existuje platná dohoda medzi Europolom a treťou stranou, ktorá obsahuje primerané ustanovenia o výmene informácií vrátane prenosu osobných údajov, ako aj o dôvernosti takto vymenených informácií, b) účasť odborníkov tretej strany je v záujme členských štátov, c) analytická práca sa tretej strany priamo dotýka a d) všetci účastníci súhlasia s tým, aby sa odborníci tretej strany podieľali na činnosti analytickej skupiny. Ak sa analytický projekt týka podvodu alebo nelegálnych aktivít, ktoré ovplyvňujú finančné záujmy Európskych spoločenstiev, prizve Europol k účasti v analytickej skupine odborníkov z Európskeho úradu pre boj proti podvodom. Účasť odborníkov tretej strany na činnosti analytickej skupiny je upravená dohodou medzi Europolom a touto treťou stranou. Pravidlá fungovania takýchto dohôd určuje správna rada. Podrobnosti dohôd uzavretých medzi Europolom a tretími stranami sa predložia spoločnému dozornému orgánu uvedenému v článku 33, ktorý môže pripomienky, ktoré považuje za nutné, adresovať správnej rade. Článok 15 Index 1. Europol vytvorí index údajov uchovávaných v analytických pracovných súboroch. 2. Riaditeľ, zástupcovia riaditeľa a riadne splnomocnení úradníci Europolu, styční dôstojníci a riadne splnomocnení úradníci národných ústrední majú oprávnenie na prístup k indexu. Index musí byť vytvorený v takej podobe, aby užívateľ z informácií, ktoré získava, porozumel, či analytický pracovný súbor obsahuje údaje, ktoré sú relevantné pre realizáciu úloh, ktoré má tento užívateľ indexu plniť. 3. Prístup k indexu je takej povahy, že je možné zistiť, či sa daný údaj alebo informácia nachádza v danom analytickom pracovnom súbore alebo nie, ale zároveň nie je možné vytvoriť si logické väzby a následné závery, pokiaľ ide o obsah súboru. 4. Podrobný postup pre vytvorenie indexu stanovuje správna rada po porade so spoločným dozorným orgánom. Článok 16 Príkaz na vytvorenie analytického pracovného súboru 1. Pri každom analytickom pracovnom súbore Europol v príkaze k jeho vytvoreniu uvedie: a) názov súboru, b) účel súboru, c) skupiny osôb, o ktorých sa uchovávajú údaje, d) povahu údajov, ktoré chce uchovať a akékoľvek nevyhnutne potrebné údaje uvedené v článku 6 ods. 1 rámcového rozhodnutia Rady 2007/XX/SVZ o ochrane osobných údajov spracovaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach, e) všeobecný kontext, ktorý viedol k rozhodnutiu o vytvorení súboru, f) členov analytickej skupiny v zložení, aké bolo v čase vytvorenia súboru, g) podmienky, za ktorých sa osobné údaje uložené v súbore môžu poskytovať, akým príjemcom a podľa akého postupu, h) časové obmedzenia pri skúmaní údajov a trvanie uchovania týchto údajov, i) spôsob vypracovania protokolu. 2. Riaditeľ Europolu okamžite informuje správnu radu a spoločný dozorný orgán uvedený v článku 33 o príkaze na vytvorenie súboru a zašle im podklady. Spoločný dozorný orgán môže, ak to považuje za potrebné, zaslať pripomienky správnej rade. Riaditeľ Europolu môže požiadať spoločný dozorný orgán, aby sa vyjadril v určitej časovej lehote. 3. Správna rada môže riaditeľovi Europolu kedykoľvek nariadiť, aby zmenil príkaz na otvorenie súboru alebo uzavrel analytický pracovný súbor. Správna rada rozhoduje o tom, kedy takáto zmena príkazu alebo uzavretie súboru nadobudnú účinnosť. 4. Analytické pracovné súbory sa uchovávajú po dobu max. troch rokov. Europol posúdi potrebu ďalšieho uchovania súboru ešte pred vypršaním tejto trojročnej lehoty. Riaditeľ Europolu môže nariadiť ďalšie uchovanie súboru na ďalšie obdobie troch rokov, ak je to bezpodmienečne potrebné na účely spisu. Riaditeľ Europolu okamžite informuje správnu radu a spoločný dozorný orgán uvedený v článku 33 o aspektoch, ktoré sa nachádzajú v súbore a odôvodňujú nevyhnutnosť ďalšieho uchovania súboru. Spoločný dozorný orgán môže, ak to považuje za potrebné, zaslať pripomienky správnej rade. Riaditeľ Europolu môže požiadať spoločný dozorný orgán, aby sa vyjadril v určitej časovej lehote. Uplatňuje sa ods. 3. KAPITOLA II – SPOLOČNÉ USTANOVENIA O SPRACOVANÍ INFORMÁCIÍ Článok 17 Oznamovacia povinnosť Bez toho, aby bol dotknutý článok 14 ods. 6 a 7, Europol bezodkladne oznamuje národným ústredniam a na ich žiadosť styčným dôstojníkom každú informáciu týkajúcu sa ich členského štátu a informuje o zistených súvislostiach medzi trestnými činmi, ktoré patria do pôsobnosti Europolu. Takisto je možné poskytovať informácie a správy týkajúce sa iných závažných trestných činov, o ktorých sa Europol dozvie pri plnení svojich povinností. Článok 18 Ustanovenia o kontrole pri vyhľadávaní údajov Europol vytvorí vhodné kontrolné mechanizmy, aby umožnil overenie zákonnosti vyhľadávania údajov z ktoréhokoľvek z jeho automatizovaných dátových súborov používaných na spracovanie osobných údajov. Takto zhromaždené údaje môže používať Europol a dozorné orgány uvedené v článkoch 32 a 33 iba na tento účel a tieto údaje sa po osemnástich mesiacoch vymažú, ak nie sú potrebné na výkon pokračujúcej kontroly. Podrobnosti týkajúce sa takéhoto kontrolného mechanizmu určuje správna rada po konzultácii so spoločným dozorným orgánom. Článok 19 Pravidlá používania údajov 1. Osobné údaje získané z ktoréhokoľvek súboru Europolu na spracovávanie údajov sa poskytujú iba príslušným orgánom členským štátom a iba tieto orgány ich môžu používať pri prevencii a boji proti trestnej činnosti, ktorá patrí do pôsobnosti Europolu a v boji proti inej závažnej trestnej činnosti. Europol využíva údaje iba na výkon svojich úloh. 2. Ak v prípade určitých údajov poskytujúci členský štát alebo poskytujúca tretia strana určí osobitné obmedzenia používania, ktorým používanie takých údajov podlieha v tomto členskom štáte alebo v súvislosti s touto treťou stranou, takéto obmedzenia dodržiava aj užívateľ údajov, s výnimkou zvláštnych prípadov, keď vnútroštátne právne predpisy stanovujú, že obmedzenia týkajúce sa používania údajov neplatia pre súdne orgány, zákonodarné orgány alebo akékoľvek iné nezávislé orgány zriadené podľa zákona a poverené vykonávaním dozoru nad príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. V takýchto prípadoch sa údaje použijú iba po predchádzajúcej konzultácii s poskytujúcim členským štátom, ktorého záujmy a názory je potrebné v maximálnej možnej miere zohľadniť. 3. Používanie údajov na iné účely alebo inými orgánmi než vnútroštátnymi príslušnými orgánmi je možné len po predchádzajúcej konzultácii s členským štátom, ktorý tieto údaje poskytol, pokiaľ to vnútroštátne právo tohto členského štátu pripúšťa. Článok 20 Časové lehoty uchovávania a vymazávania dátových súborov 1. Údaje v dátových súboroch uchováva Europol iba tak dlho, ako je potrebné na plnenie jeho úloh. Nevyhnutnosť ich ďalšieho uchovania je potrebné posúdiť najneskôr tri roky po ich vložení. Preskúmanie údajov uložených v informačnom systéme a ich vymazanie vykoná ústredňa, ktorá údaje do systému vložila. Preskúmanie údajov uložených v iných dátových súboroch Europolu a ich vymazanie vykoná Europol. Tri mesiace pred skončením lehoty na posúdenie možnosti ďalšieho uchovania údajov Europol automaticky informuje členské štáty o tejto skutočnosti. 2. Počas posudzovania môžu ústredne uvedené v tretej vete odseku 1 rozhodnúť o ďalšom uchovaní údajov do doby ďalšieho posúdenia, ak je to naďalej potrebné na plnenie úloh Europolu. Ak sa neprijme žiadne rozhodnutie o ďalšom uchovaní údajov, tieto údaje sa automaticky vymažú. 3. Ak členský štát zo svojich vnútroštátnych dátových súborov vymaže údaje poskytnuté Europolu, ktoré sú uložené v iných dátových súboroch Europolu, informuje o tom Europol. V takých prípadoch Europol vymaže údaje, okrem prípadov, ak má o ne naďalej záujem, opierajúc sa o informácie, ktoré sú komplexnejšie než tie, ktoré má poskytujúci členský štát. Europol informuje dotknutý členský štát, že tieto údaje bude naďalej uchovávať. 4. Vymazanie sa neuskutoční, ak by to poškodilo záujmy dotknutej osoby alebo subjektu, ktoré si vyžadujú ochranu. V takýchto prípadoch sa údaje môžu používať iba so súhlasom dotknutej osoby alebo subjektu. Článok 21 Prístup k národným a medzinárodným databázam Pokiaľ je Europol poverený prostredníctvom právneho nástroja Európskej únie, medzinárodného alebo vnútroštátneho právneho nástroja na získanie automatizovaného prístupu k údajom z iných informačných systémov, či už vnútroštátnej alebo medzinárodnej povahy, môže Europol vyhľadávať osobné údaje takýmito prostriedkami, ak je to nevyhnutné pre plnenie jeho úloh. Platné ustanovenia právneho nástroja Únie, medzinárodného alebo vnútroštátneho právneho nástroja upravujú prístup a využívanie týchto údajov Europolom, pokiaľ stanovujú prísnejšie pravidlá pre prístup a využitie, než sú pravidlá stanovené v tomto rozhodnutí. Europol nesmie používať tieto údaje v rozpore s týmto rozhodnutím. KAPITOLA IV – VZŤAHY MEDZI PARTNERMI Článok 22 Vzťahy s inými orgánmi alebo agentúrami Spoločenstva alebo Únie 1. Europol môže nadviazať a udržiavať spoluprácu s orgánmi a agentúrami vytvorenými na základe Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev a Zmluvy o Európskej únii, ak je takáto spolupráca dôležitá pre vykonávanie jeho úloh. Takéto vzťahy môžu byť upravené prostredníctvom pracovných dohôd v súlade s odsekom 2. Na účely prevencie trestnej činnosti alebo v rámci boja proti trestnej činnosti, ktorá patrí do pôsobnosti Europolu, nadväzuje a udržiava Europol v individuálnych prípadoch, ak je to potrebné, úzku spoluprácu najmä s týmito inštitúciami, orgánmi, agentúrami a úradmi: a) s Európskou agentúrou pre riadenie operatívnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (Frontex), b) s Európskou centrálnou bankou, c) s Európskym strediskom pre monitorovanie drog a drogovej závislosti (EMCDDA), d) s Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF), Osobné údaje sa spracovávajú len vtedy, ak sú potrebné pre legitímny výkon úloh patriacich do kompetencie príjemcu údajov. 2. Europol môže uzatvárať pracovné dohody s inštitúciami, orgánmi, agentúrami a úradmi uvedenými v odseku 1. Takéto pracovné dohody sa môžu týkať výmeny operatívnych, strategických a technických informácií vrátane osobných údajov, ako aj koordinácie činností a môžu stanoviť: a) pravidelné konzultácie týkajúce sa najmä pracovných programov a stratégií a ich komplementarity, konzultácie týkajúce sa akýchkoľvek iných záležitostí spoločného záujmu, b) koordináciu a spoluprácu pri vykonávaní činností vrátane vyšetrovacích a operatívnych činností, c) podmienky, za ktorých sa orgán alebo agentúra môžu zúčastňovať na zhromažďovaní, uchovávaní, spracovávaní, analýze a výmene informácií a správ vrátane účasti alebo pomoci v súvislosti s analytickými pracovnými súbormi, alebo v súvislosti so získavaním údajov a vyvodzovaním záverov z takýchto súborov. 3. Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1 a 2, Europol si môže priamo vymieňať informácie, vrátane osobných údajov, s úradom OLAF tým istým spôsobom, akým to realizuje vo vzťahu k príslušným orgánom v členských štátoch v súlade s článkom 7 ods. 2 druhého protokolu k Dohovoru o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[13]. 4. Europol nadväzuje a udržiava úzku spoluprácu s Eurojustom s cieľom zvýšiť ich vzájomnú efektivitu v boji proti závažným kategóriám medzinárodného zločinu, ktoré patria do ich pôsobnosti, pri zohľadnení potreby vyhnúť sa duplicite činností. Europol informuje Eurojust, najmä keď žiada o začatie vyšetrovania trestnej činnosti. 5. Europol nadväzuje a udržiava úzku spoluprácu s Európskou policajnou akadémiou (CEPOL). Spolupráca s Európskou policajnou akadémiou sa zameriava na vzájomné konzultácie a vzájomnú podporu v oblasti odbornej prípravy, na podporu pri organizácii kurzov a iných foriem odbornej prípravy, pri realizácii spoločných aktivít odbornej prípravy, vzájomnej účasti zamestnancov oboch subjektov na kurzoch organizovaných druhou stranou a pri výmene iných ako osobných údajov. Článok 23 Vzťahy s tretími orgánmi 1. Ak je to nevyhnutné pre vykonávanie jeho úloh môže Europol takisto nadväzovať a udržiavať spoluprácu s tretími orgánmi, ktoré majú na starosti prevenciu a boj proti trestnej činnosti, ako sú: a) verejnoprávne orgány tretích krajín, b) medzinárodné organizácie a ich podriadené verejnoprávne orgány, c) iné verejnoprávne orgány, ktoré boli zriadené na základe dohody medzi dvoma alebo viacerými štátmi a d) Medzinárodná organizácia kriminálnej polície (Interpol). 2. Rada po konzultácii s Európskym parlamentom kvalifikovanou väčšinou stanoví zoznam tretích orgánov uvedených v ods. 1 písm. a), b) a c), s ktorými môže Europol nadväzovať spoluprácu. 3. Pokiaľ je to nevyhnutné pre vykonávanie jeho úloh, môže Europol uzatvárať administratívne dohody s tretími orgánmi uvedenými v ods. 1 a 2. Takéto dohody sa týkajú najmä výmeny strategických iných ako osobných údajov. Poskytovanie osobných údajov sa realizuje iba v súlade s článkom 24. Článok 24 Poskytovanie osobných údajov tretím orgánom 1. Europol môže podľa podmienok stanovených v odseku 4 poskytovať osobné údaje, ktorými disponuje, tretím orgánom uvedeným v článku 23 ods. 1, ak: a) je to potrebné v individuálnych prípadoch na účely prevencie a boja proti trestnej činnosti, ktorá patrí do pôsobnosti Europolu, b) Únia uzavrela medzinárodnú dohodu s dotknutou treťou krajinou, medzinárodnou organizáciou alebo dotknutým tretím orgánom, ktorá umožňuje poskytovanie takýchto údajov na základe posúdenia, či tento orgán zabezpečuje dostatočnú úroveň ochrany údajov. 2. Ako výnimka z ods. 1 – Europol smie poskytovať osobné údaje tretím orgánom uvedeným v článku 23 ods. 1 pri splnení podmienok stanovených v ods. 4, ak riaditeľ Europolu pokladá takéto poskytnutie údajov za bezpodmienečne nutné na zabezpečenie dôležitých záujmov dotknutých členských štátov v rámci cieľov Europolu alebo v záujme zabránenia vzniku bezprostredného nebezpečenstva súvisiaceho s trestnou činnosťou alebo teroristickými útokmi. Riaditeľ Europolu vždy posúdi úroveň ochrany údajov, ktorá sa uplatňuje v prípade dotknutého orgánu s cieľom dosiahnuť rovnováhu medzi ochranou údajov a týmito záujmami. 3. Pred poskytnutím osobných údajov v súlade s odsekom 2 riaditeľ posúdi, či je úroveň ochrany údajov poskytovaná tretími orgánmi dostatočná, pri zohľadnení všetkých okolností, ktoré zohrávajú úlohu pri poskytovaní osobných údajov, najmä: a) povahy údajov, b) účelu, na ktorý majú byť údaje využité, c) trvania zamýšľaného spracovávania, d) všeobecných alebo špecifických ustanovení o ochrane údajov, ktoré sa uplatňujú na tretí orgán, e) skutočnosti, či tretí orgán súhlasil alebo nesúhlasil so špecifickými podmienkami Europolu týkajúcimi sa údajov. 4. Ak uvedené údaje poskytol Europolu členský štát, Europol ich môže poskytovať tretím orgánom len so súhlasom tohto členského štátu. Členský štát môže poskytnúť predbežný súhlas, pri splnení všeobecných alebo osobitných podmienok. Takýto súhlas sa môže kedykoľvek odvolať. Ak údaje neposkytol členský štát, Europol sa sám presvedčí, že ich poskytnutie: a) nebráni riadnemu výkonu úloh patriacich do pôsobnosti členského štátu, b) neohrozuje bezpečnosť a verejný poriadok členského štátu, ani inak nepoškodzuje všeobecné blaho. 5. Europol je zodpovedný za zákonnosť poskytovania informácií. Europol vedie záznamy o poskytovaní údajov v súlade s týmto článkom a o dôvodoch ich poskytnutia. Údaje sa poskytujú len pod podmienkou, že sa príjemca zaviaže, že údaje budú použité len na účel, na ktorý boli poskytnuté. To neplatí v prípade osobných údajov, ktoré Europol poskytuje tretiemu orgánu na jeho žiadosť. Článok 25 Vykonávacie predpisy uplatňované pri styku s Europolom 1. Rada po konzultácii Európskeho parlamentu kvalifikovanou väčšinou stanoví vykonávacie predpisy upravujúce vzťah medzi Europolom a tretími orgánmi uvedenými v článku 23 ods. 1 vrátane otázky poskytovania osobných údajov zo strany Europolu takýmto tretím orgánom. 2. Správna rada stanovuje vykonávacie predpisy upravujúce vzťahy medzi Europolom a Spoločenstvom a Úniou týkajúce sa orgánov a agentúr uvedených v článku 22 a pravidlá výmeny osobných údajov medzi Europolom a týmito orgánmi a agentúrami. Správna rada pred prijatím rozhodnutia uskutoční konzultácie so spoločným dozorným orgánom. KAPITOLA V – OCHRANA A BEZPEČNOSŤ ÚDAJOV Článok 26 Pravidlá ochrany údajov Bez toho, aby boli dotknuté osobitné ustanovenia tohto rozhodnutia, uplatňuje Europol pri zhromažďovaní, spracovávaní a používaní osobných údajov zásady rámcového rozhodnutia Rady 2007/XX/SVZ o ochrane osobných údajov spracovaných v rámci policajnej a súdnej spolupráce v trestných veciach. Europol dodržiava tieto zásady pri zhromažďovaní, spracovávaní a používaní osobných údajov vrátane údajov, ktoré neboli spracované automatizovaným spôsobom a sú uchovávané vo forme dátových súborov, t.j. štruktúrovaných súborov osobných údajov, ktoré sú prístupné po splnení osobitných kritérií. Článok 27 Úradník pre ochranu údajov 1. Europol vymenuje úradníka pre ochranu údajov, ktorý je zamestnancom Europolu. Podlieha priamo správnej rade. Pri výkone svojich povinností neprijíma od nikoho pokyny. 2. Úradník pre ochranu údajov najmä: a) nezávislým spôsobom zabezpečuje zákonnosť a dodržiavanie ustanovení tohto rozhodnutia týkajúcich sa osobných údajov vrátane spracovania osobných údajov o zamestnancoch Europolu, b) zabezpečuje vyhotovenie písomného záznamu o poskytnutí a prijatí osobných údajov v súlade s týmto rozhodnutím, c) zabezpečuje, aby boli subjekty údajov na ich žiadosť informované o svojich právach v súlade s týmto rozhodnutím, d) spolupracuje so zamestnancami Europolu zodpovednými za odbornú prípravu, poradenstvo a postupy týkajúce sa spracovávania údajov. 3. Úradník pre ochranu údajov má pri plnení svojich úloh prístup ku všetkým údajom spracovávaným Europolom a do všetkých prevádzkových priestorov Europolu. 4. Ak úradník pre ochranu údajov usúdi, že došlo k porušeniu ustanovení tohto rozhodnutia týkajúcich sa spracovávania osobných údajov, informuje o tom riaditeľa. Ak riaditeľ nevyrieši toto porušenie v primeranej lehote, úradník pre ochranu údajov informuje správnu radu, ktorá potvrdí prijatie tejto informácie. Ak správna rada nevyrieši toto porušenie v primeranej lehote, úradník pre ochranu údajov oznámi celú záležitosť spoločnému dozornému orgánu. 5. Ďalšie vykonávacie predpisy týkajúce sa úradníka pre ochranu údajov prijme správna rada. Tieto vykonávacie predpisy sa týkajú najmä výberu a odvolania úradníka pre ochranu údajov, jeho úloh, služobných povinností a právomocí. Článok 28 Zodpovednosť za ochranu údajov 1. Zodpovednosť za údaje spracovávané Europolom, najmä pokiaľ ide o zákonnosť zhromažďovania údajov, ich poskytovanie Europolu a ich vkladanie do systému, ako aj zodpovednosť za ich presnosť, aktuálnosť a overovanie lehôt na ich uchovávanie má: a) členský štát, ktorý údaje vložil, alebo ich poskytol iným spôsobom, b) Europol, pokiaľ ide o údaje, ktoré Europolu poskytli tretie strany, alebo údaje, ktoré sú výsledkom analýzy vykonanej Europolom. 2. Europol je okrem toho zodpovedný aj za všetky údaje, ktoré spracúva od momentu rozhodnutia vložiť ich do jedného zo svojich automatizovaných alebo neautomatizovaných dátových súborov. Zodpovednosť za ochranu údajov, ktoré boli poskytnuté Europolu, ale zatiaľ neboli vložené do žiadneho z dátových súborov Europolu, má naďalej strana, ktorá údaje poskytla. Europol je však zodpovedný za zabezpečenie, že pokým tieto údaje nebudú vložené do dátového súboru, majú k nim prístup iba oprávnení úradníci Europolu za účelom stanovenia, či ich Europol môže spracovať, alebo oprávnení úradníci strany, ktorá údaje poskytla. Ak má Europol po posúdení dôvody domnievať sa, že poskytnuté údaje sú nepresné alebo neboli aktualizované, informuje o tom stranu, ktorá ich poskytla. 3. Europol uchováva údaje takým spôsobom, aby bolo možné zistiť, ktorý členský štát alebo tretia strana poskytli tieto údaje, alebo či sú tieto údaje výsledkom analýzy vykonanej Europolom. Článok 29 Práva osôb, ktorých sa údaje týkajú 1. Každá osoba je v súlade s podmienkami uvedenými v tomto článku oprávnená na prístup k osobným údajom, ktoré sa jej týkajú a sú spracovávané Europolom resp. má právo nechať skontrolovať tieto osobné údaje. 2. Každá osoba, ktorá si želá uplatniť svoje práva v súlade s týmto článkom môže na tento účel podať bezplatnú žiadosť v členskom štáte podľa vlastnej voľby príslušnému orgánu. Orgán bezodkladne, resp. vždy do mesiaca od prijatia žiadosti, odovzdá žiadosť Europolu. 3. Europol spracuje žiadosť do troch mesiacov od jej prijatia v súlade s týmto článkom a v súlade so zákonmi a postupmi členského štátu, v ktorom bola žiadosť podaná. 4. Prístup k osobným údajom bude zamietnutý, ak: a) by mohol ohroziť niektorú z činností Europolu, b) by mohol ohroziť vnútroštátne vyšetrovanie, pri ktorom Europol pomáha, c) by mohol ohroziť práva a slobody tretích strán. 5. Europol uskutočňuje konzultácie s príslušnými orgánmi presadzovania práva v dotknutých členských štátoch ešte pred rozhodnutím o prípadnom umožnení prístupu. Prístup k údajom vloženým do analytických pracovných súborov je podmienený súhlasom Europolu a členských štátov, ktoré sa zúčastňujú na analýze a súhlasom členského štátu (členských štátov), ktorého (ktorých) sa poskytnutie takýchto údajov priamo dotýka. Ak má členský štát námietky voči poskytnutiu prístupu k osobným údajom, oznámi ich Europolu a uvedie dôvody. 6. Ak má jeden alebo viac členských štátov alebo Europol námietky proti tomu, aby bol určitej osobe poskytnutý prístup k údajom, ktoré sa tejto osoby týkajú, oznámi Europol tejto osobe, že vykonal kontrolu, avšak bez toho, aby uviedol informácie, z ktorých by táto osoba mohla zistiť, či jeho osobné údaje sú spracovávané Europolom. Článok 30 Oprava a vymazanie údajov 1. Každá osoba má právo požiadať Europol, aby opravil alebo vymazal nesprávne údaje týkajúce sa tejto osoby. Ak sa preukáže, či už na základe uplatnenia tohto práva alebo inak, že údaje, ktoré Europol má a ktoré mu poskytli tretie strany alebo ktoré sú výsledkom jeho vlastných analýz, sú nesprávne, alebo ich vloženie alebo uchovávanie je v rozpore s týmto rozhodnutím, Europol takéto údaje opraví alebo vymaže. 2. Ak údaje, ktoré sú nesprávne alebo sú spracovávané v rozpore s týmto rozhodnutím, získal Europol priamo od členských štátov, sú tieto štáty povinné opraviť alebo vymazať ich v spolupráci s Europolom. 3. Ak boli nesprávne údaje poskytnuté iným primeraným spôsobom, alebo ak chyby v údajoch poskytnutých členskými štátmi spôsobil chybný prenos, alebo ak boli pri ich poskytovaní porušené ustanovenia tohto rozhodnutia, alebo ich spôsobil Europol ukladaním, preberaním alebo uchovávaním, ktoré je nesprávne alebo v rozpore s týmto rozhodnutím, je Europol povinný tieto údaje opraviť alebo vymazať v spolupráci s dotknutými členskými štátmi. 4. V prípadoch uvedených v odsekoch 1, 2 a 3 sú členské štáty alebo tretie strany, ktoré sú príjemcami údajov, ihneď informované. Členský štát a tretia strana, ktorí sú príjemcami údajov, takisto opravia alebo vymažú tieto údaje. 5. Europol informuje žiadateľa o tom, že údaje týkajúce sa jeho osoby boli opravené alebo vymazané. Ak žiadateľ nie je spokojný s odpoveďou Europolu, alebo ak do troch mesiacov nedostal žiadnu odpoveď, môže sa obrátiť na spoločný dozorný orgán. Článok 31 Odvolania 1. Vo svojej odpovedi na žiadosť o kontrolu, prístup k údajom alebo opravu a vymazanie údajov, informuje Europol žiadateľa o tom, že sa v prípade, ak nie je spokojný s rozhodnutím, môže odvolať na spoločný dozorný orgán. Žiadateľ môže oznámiť celú záležitosť spoločnému dozornému orgánu aj v prípade, že nedostal žiadnu odpoveď na svoju žiadosť v lehotách stanovených v článkoch 29 alebo 30. 2. Ak žiadateľ podá odvolanie na spoločný dozorný orgán, tento orgán jeho odvolanie preskúma. 3. Ak sa odvolanie vzťahuje na prístup k údajom, ktoré do informačného systému Europolu vložil členský štát, spoločný dozorný orgán prijme rozhodnutie v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi členského štátu, v ktorom bola žiadosť podaná. Spoločný dozorný orgán to najprv konzultuje s národným dozorným orgánom alebo s príslušným súdnym orgánom členského štátu, ktorý poskytol tieto údaje. Národný dozorný orgán alebo príslušný súdny orgán vykonajú potrebné kontroly, najmä s cieľom zistiť, či rozhodnutie o zamietnutí prístupu bolo prijaté v súlade s príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. V tomto prípade príjme spoločný dozorný orgán v úzkej spolupráci s národným dozorným orgánom alebo s príslušným súdom rozhodnutie, ktoré môže byť rozšírené na odmietnutie poskytnutia akýchkoľvek informácií. 4. Ak sa odvolanie vzťahuje na prístup k údajom, ktoré do Informačného systému vložil Europol, údajom uloženým v analytických pracovných súboroch alebo v ktoromkoľvek inom systéme, ktorý vytvoril Europol na spracovávanie osobných údajov v súlade s článkom 10, môže spoločný dozorný orgán v prípade pretrvávajúcich námietok zo strany Europolu alebo členského štátu, po vypočutí Europolu alebo príslušného členského štátu, námietky odmietnuť iba ak s tým súhlasia dve tretiny jeho členov. Ak pri hlasovaní nie je dosiahnutá požadovaná väčšina, spoločný dozorný orgán oznámi zamietnutie odvolania žiadateľovi, bez toho, aby uviedol informácie, ktoré by žiadateľovi prezradili existenciu osobných údajov týkajúcich sa jeho osoby. 5. Ak sa odvolanie týka kontroly údajov, ktoré do Informačného systému Europolu vložil členský štát, spoločný dozorný orgán zabezpečí správne vykonanie potrebnej kontroly v úzkej spolupráci s národným dozorným orgánom členského štátu, ktorý údaje vložil. Spoločný dozorný orgán oznámi žiadateľovi, že vykonal kontrolu, bez toho, aby uviedol informácie, ktoré by žiadateľovi prezradili existenciu osobných údajov týkajúcich sa jeho osoby. 6. Ak sa odvolanie týka kontroly údajov, ktoré do Informačného systému Europolu vložil Europol, alebo údajov uložených v analytických pracovných súboroch, spoločný dozorný orgán zabezpečí, aby Europol vykonal potrebnú kontrolu. Spoločný dozorný orgán oznámi žiadateľovi, že vykonal kontrolu, bez toho, aby uviedol informácie, ktoré by žiadateľovi prezradili existenciu osobných údajov týkajúcich sa jeho osoby. Článok 32 Národný dozorný orgán 1. Každý členský štát určí národný dozorný orgán, ktorý v súlade s príslušným vnútroštátnymi právnymi predpismi nezávisle monitoruje oprávnenosť vkladania a vyhľadávania osobných údajov, ako aj poskytovania týchto údajov Europolu zo strany príslušných členských štátov, a skúma, či takéto konanie nepoškodzuje práva subjektu, ktorého sa údaje týkajú. Na tento účel má dozorný orgán v priestoroch národnej ústredne alebo styčného dôstojníka prístup k údajom vloženým členským štátom do Informačného systému Europolu alebo do ktoréhokoľvek iného systému, ktorý Europol vytvoril na spracovanie osobných údajov podľa článku 10, a to v súlade s príslušnými vnútroštátnymi postupmi. Na účely vykonávania dozoru majú národné dozorné orgány prístup do kancelárií a k dokumentom svojich príslušných styčných dôstojníkov v Europole. Okrem toho národné dozorné orgány kontrolujú v súlade s príslušnými vnútroštátnymi postupmi činnosť národných ústrední a činnosť styčných dôstojníkov, pokiaľ je takáto činnosť dôležitá na ochranu osobných údajov. Informujú spoločný dozorný orgán o akejkoľvek činnosti týkajúcej sa Europolu, ktorú vykonávajú. 2. Každý má právo požiadať národný dozorný orgán o zabezpečenie zákonného spôsobu ukladania údajov alebo poskytovania jeho osobných údajov v akejkoľvek forme Europolu, ako aj nahliadania do týchto údajov príslušným členským štátom. Toto právo sa vykonáva v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi štátu, v ktorom je žiadosť podaná. Článok 33 Spoločný dozorný orgán 1. Je potrebné zriadiť spoločný dozorný orgán, ktorý v súlade s týmto rozhodnutím dozerá na činnosť Europolu s cieľom zabezpečiť, aby pri uchovávaní, spracovávaní a používaní údajov, ktoré Europol má k dispozícii, nedochádzalo k porušovaniu práv jednotlivcov. Spoločný dozorný orgán okrem toho monitoruje oprávnenosť poskytovania údajov pochádzajúcich z Europolu. Spoločný dozorný orgán pozostáva najviac z dvoch členov alebo zástupcov (za prípadnej pomoci náhradníkov) každého nezávislého národného dozorného orgánu, ktorí majú potrebnú kvalifikáciu a sú príslušným členským štátom menovaní na obdobie piatich rokov. Každé zastúpenie má pri hlasovaní jeden hlas. Spoločný dozorný orgán vymenúva spomedzi svojich členov predsedu. Členovia spoločného dozorného orgánu pri výkone svojich povinností neprijímajú pokyny od žiadneho iného orgánu. 2. Europol pomáha spoločnému dozornému orgánu pri plnení jeho úloh. V rámci toho najmä a) poskytuje spoločnému dozornému orgánu informácie, ktoré si vyžiada, sprístupní mu všetky dokumenty a spisy, ako aj umožní prístup k údajom uloženým v jeho dátovom systéme, b) umožní dozornému orgánu voľný prístup kedykoľvek a do akýchkoľvek svojich priestorov, c) uplatňuje rozhodnutia spoločného dozorného orgánu o odvolaniach. 3. Spoločný dozorný orgán má pôsobnosť v otázkach týkajúcich sa výkonu a výkladu, pokiaľ ide o činnosti Europolu súvisiace so spracovávaním a používaním osobných údajov, otázky týkajúce sa kontrol vykonaných nezávisle národnými dozornými orgánmi členských štátov alebo uplatňovania práva na informácie, ako aj pokiaľ ide o otázky súvisiace s vypracovávaním harmonizovaných návrhov spoločných riešení existujúcich problémov. 4. Každý má právo požiadať spoločný dozorný orgán, aby preveril, či spôsob, akým boli jeho osobné údaje získané, uložené, spracované a použité Europolom, je zákonný a správny. 5. Ak spoločný dozorný orgán zistí porušenie ustanovení tohto rozhodnutia, pokiaľ ide o ukladanie, spracovávanie alebo používanie osobných údajov, podá, ak to považuje za potrebné, sťažnosť riaditeľovi Europolu a požiada ho o odpoveď v časovej lehote. Riaditeľ informuje správnu radu o celom postupe. Ak dozorný orgán nie je spokojný s odpoveďou, ktorú dostal od riaditeľa, predloží celú záležitosť správnej rade. 6. Spoločný dozorný orgán spolupracuje podľa potreby s inými dozornými orgánmi a s Európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov, aby splnil svoje úlohy a prispel k zlepšeniu konzistentnosti, pokiaľ ide o uplatňovanie pravidiel a postupov spracovávania údajov. 7. Spoločný dozorný orgán pravidelne vypracováva správy o činnosti, v ktorých uvádza svoje vlastné činnosti a činnosti vykonávané národnými dozornými orgánmi, pokiaľ sa tieto činnosti týkajú Europolu. Tieto správy predkladá Európskemu parlamentu a Rade. Správna rada má možnosť vyjadriť svoje pripomienky, ktoré sa pripoja k správe. Spoločný dozorný orgán rozhodne, či zverejní alebo nezverejní svoju správu o činnosti a rozhodne aj o spôsobe prípadného zverejnenia. 8. Spoločný dozorný orgán dvojtretinovou väčšinou prijme svoj rokovací poriadok a predloží ho na schválenie Rade. Rada ho schváli kvalifikovanou väčšinou po konzultácii s Európskym parlamentom. 9. Spoločný dozorný orgán zriadi interný výbor, v ktorom je každý členský štát zastúpený jedným členom, ktorý má pri hlasovaní jeden hlas. Úlohou výboru je preskúmavanie odvolaní uvedených v článku 31 všetkými primeranými prostriedkami. Výbor vypočuje strany, ak o to požiadajú; strany si môžu prizvať poradcov. Rozhodnutia prijaté v tejto súvislosti sú konečné voči všetkým zúčastneným stranám. 10. Spoločný dozorný orgán môže takisto vytvoriť jeden alebo viac iných výborov. 11. Spoločný dozorný orgán sa vyjadruje k tej časti rozpočtu Europolu, ktorá sa ho týka. Jeho stanovisko sa pripojí k návrhu príslušného rozpočtu. 12. Spoločnému dozornému orgánu pomáha sekretariát, ktorého úlohy vymedzuje rokovací poriadok. Článok 34 Bezpečnosť údajov 1. Europol prijíma potrebné technické a organizačné opatrenia na zabezpečenie vykonávania tohto rozhodnutia. Opatrenia sa považujú za potrebné iba vtedy, keď náklady na ne sú úmerné účelu, ktorý sa má dosiahnuť v oblasti ochrany. 2. V súvislosti s automatizovaným spracovávaním údajov Europolom zavedie každý členský štát a Europol opatrenia na: a) zabránenie neoprávnenému prístupu k zariadeniam na spracovávanie údajov, ktoré sa používajú na spracovávanie osobných údajov (kontrola prístupu k zariadeniam), b) zabránenie neoprávnenému čítaniu, kopírovaniu, upravovaniu alebo vymazávaniu záznamových médií (kontrola záznamového prostredia), c) zabránenie neoprávnenému vkladaniu údajov, ako aj neoprávnenému prezeraniu, upravovaniu alebo vymazávaniu uchovávaných osobných údajov (kontrola pamäte), d) zabránenie používaniu automatizovaných systémov na spracovanie údajov neoprávnenými osobami použitím zariadenia na prenos údajov (kontrola užívateľov), e) zabezpečenie, aby osoby oprávnené na používanie automatizovaného systému na spracovanie údajov mali prístup iba k tým údajom, na ktoré sa vzťahuje im poskytnuté oprávnenie na prístup (kontrola prístupu k údajom), f) zabezpečenie, aby sa dalo overiť a zistiť, ktorým orgánom môžu byť doručené osobné údaje zaslané prostredníctvom zariadenia na prenos údajov (kontrola sprostredkovania), g) zabezpečenie, aby sa dalo overiť a zistiť, ktoré osobné údaje boli vložené do automatizovaného systému údajov alebo do systému spracovávania údajov, kedy a kým (kontrola vkladania údajov), h) zabránenie, aby pri prenose údajov, ako aj pri preprave záznamových médií, nedochádzalo k ich čítaniu, kopírovaniu, úpravám alebo vymazaniu (kontrola prenosu údajov /prepravy médií), i) zabezpečenie, aby v prípade prerušenia dochádzalo k okamžitej obnove inštalovaných systémov (obnova), j) zabezpečenie, aby funkcie systému pracovali bezchybne a aby výskyt chýb v jeho funkciách bol okamžite hlásený (spoľahlivosť) a aby sa uložené dáta nemohli zneužívať vyvolaním poruchy systému (integrita). KAPITOLA VI – ORGANIZÁCIA Článok 35 Orgány Europolu Orgánmi Europolu sú: a) správna rada, b) riaditeľ. Článok 36 Správna rada 1. Správna Rada je zložená zo zastúpenia každého členského štátu a zastúpenia Komisie. Každé zastúpenie členského štátu má jeden hlas. Zastúpenie Komisie má tri hlasy okrem hlasovania o prijatí rozpočtu a pracovného programu, pri ktorom má šesť hlasov. 2. Predsedom správnej rady je predstaviteľ členského štátu, ktorý práve predsedá Rade Európskej únie. 3. Riaditeľ sa zúčastňuje zasadnutí správnej rady bez hlasovacieho práva. 4. Členovia správnej rady a riaditeľ si môžu prizvať odborníkov. 5. Správna rada sa stretáva aspoň dvakrát do roka, nie však viac ako štyrikrát do roka. Dodatočné stretnutia je možné zorganizovať v urgentných prípadoch na základe rozhodnutia predsedu. 6. Správna rada vypracuje svoj rokovací poriadok. 7. Správna rada prijíma rozhodnutia dvojtretinovou väčšinou svojich členov. 8. Správna rada: a) dohliada na riadny výkon povinností riaditeľa, b) prijíma rozhodnutia alebo vykonávacie opatrenia v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia, c) na návrh riaditeľa a so súhlasom Komisie prijíma vykonávacie predpisy, ktoré sa uplatňujú na zamestnancov Europolu, d) prijíma rozpočtové nariadenie a menuje účtovníka v súlade s nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2343/2002 po konzultácii s Komisiou, e) prijíma zoznam najmenej troch uchádzačov o funkciu riaditeľa, ktorý po konzultácii s Komisiou predkladá Rade, f) je zodpovedná za iné úlohy, ktoré jej pridelí Rada, najmä v súvislosti s implementáciou tohto rozhodnutia. 9. Správna rada každoročne prijíma: a) návrh rozpočtu a predbežný návrh rozpočtu, ktorý predkladá Komisii spolu s plánom pracovných miest , a konečný rozpočet, b) pracovný program budúcich činností Europolu pri zohľadnení operatívnych požiadaviek členských štátov a jeho vplyvu na rozpočet a počet zamestnancov Europolu, a to po predložení stanoviska Komisie, c) všeobecnú správu o činnosti Europolu za predchádzajúci rok, Tieto dokumenty sa predkladajú na schválenie Rade. Pre informáciu ich Rada postúpi Európskemu parlamentu. 10. Správna rada môže rozhodnúť, ak je to nevyhnutné, o vytvorení pracovných skupín, ktoré poskytujú odporúčania, vyvíjajú a navrhujú stratégie alebo vykonávajú akékoľvek poradenské úlohy podľa uváženia správnej rady. Správna rada vypracováva pravidlá, ktorými upravuje vytváranie a činnosť pracovných skupín. 11. Bez toho, aby bol dotknutý článok 37 vykonáva správna rada svoje právomoci stanovené v článku 38 ods. 3, pokiaľ ide o riaditeľa a úradníka pre ochranu údajov, ktorého funkcia je opísaná v článku 27. 12. Správna rada pripravuje rozhodnutia, ktoré Rada prijíma podľa článku 4 ods. 4, článku 10 ods. 3, článku 14 ods. 1, článku 23 ods. 2, článku 25 ods. 1, článku 33 ods. 8 a článku 39 ods. 1. 13. Správna rada konzultuje so spoločným dozorným orgánom podľa článku 33 prípravu rozhodnutí podľa článkov 10 ods. 3, článku 14 ods. 1 a článku 25 ods. 1. Článok 37 Riaditeľ 1. Na čele Europolu je riaditeľ, ktorého kvalifikovanou väčšinou vymenúva Rada zo zoznamu najmenej troch kandidátov, ktorý jej predloží správna rada, na štvorročné obdobie, ktoré sa môže raz predĺžiť. 2. Riaditeľovi pomáhajú jeho zástupcovia, ktorých menuje Rada na štvorročné obdobie, ktoré sa môže raz predĺžiť, v súlade s postupom stanoveným v odseku 1. Ich úlohy podrobnejšie určí riaditeľ. 3. Správna rada vypracuje pravidlá výberu kandidátov na funkciu riaditeľa alebo zástupcu riaditeľa. Takéto pravidlá schvaľuje Rada, ktorá ich ešte pred nadobudnutím účinnosti prijme kvalifikovanou väčšinou. 4. Riaditeľ je zodpovedný za: a) plnenie úloh pridelených Europolu, b) každodennú správa a riadenie, c) výkon právomocí v súvislosti s personálnymi otázkami, ktoré sú stanovené v článku 38 ods. 3, d) riadnu prípravu a vykonávanie rozhodnutí správnej rady, e) vypracovanie predbežného návrhu rozpočtu, predbežného plánu pracovných miest a návrhu pracovného programu, f) plnenie rozpočtu Europolu, g) pravidelné informovanie správnej rady o implementácii priorít určených Radou, ako aj o zahraničných vzťahoch Europolu, h) plnenie všetkých ostatných úloh, ktoré má na základe tohto rozhodnutia alebo ktorými ho poverila správna rada. 5. Za plnenie svojich povinností sa riaditeľ zodpovedá správnej rade. 6. Riaditeľ je štatutárnym zástupcom Europolu. 7. Riaditeľ a jeho zástupcovia môžu byť odvolaní rozhodnutím Rady prijatým kvalifikovanou väčšinou po konzultácii s Európskym parlamentom a po oboznámení sa so stanoviskom správnej rady. Správna rada vypracuje pravidlá, ktoré sa v takýchto prípadoch uplatňujú. Takéto pravidlá schvaľuje Rada, ktorá ich ešte pred nadobudnutím účinnosti prijme kvalifikovanou väčšinou po konzultácii s Európskym parlamentom. Článok 38 Zamestnanci 1. Riaditeľ Europolu, jeho zástupcovia a zamestnanci Europolu, ktorí sa stali zamestnancami Europolu po začatí uplatňovania tohto rozhodnutia, podliehajú pravidlám uvedeným v Služobnom poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev, v Podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev a pravidlám prijatým spoločne inštitúciami Európskych spoločenstiev na účely uplatňovania tohto služobného poriadku a podmienok zamestnávania. 2. Na účely implementácie nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 z 29. februára 1968, ktorým sa ustanovuje Služobný poriadok úradníkov a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev a prijímajú osobitné opatrenia dočasne uplatniteľné na úradníkov Komisie, je Europol agentúrou v zmysle článku 1a ods. 2 Služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev. 3. Právomoci, ktoré menujúci orgán má na základe služobného poriadku a ktoré má orgán poverený uzatváraním zmlúv na základe podmienok zamestnávania ostatných zamestnancov vykonáva Europol, pokiaľ ide o jeho zamestnancov a riaditeľa, v súlade s ustanoveniami článku 36 ods. 11 a článku 37 ods. 4 písm. c) tohto rozhodnutia. 4. Zamestnanci Europolu boli zamestnaní v súlade s pravidlami a nariadeniami uvedenými v ods. 1. Majú status stálych zamestnancov, dočasných zamestnancov a zmluvných zamestnancov. Úradníci Spoločenstva môžu byť vyslaní inštitúciami Spoločenstva, aby pracovali v Europole ako jeho dočasní zamestnanci. 5. Členské štáty môžu do Europolu vyslať národných expertov. Pre tento prípad prijme správna rada potrebné vykonávacie opatrenia. KAPITOLA VII – DÔVERNÉ INFORMÁCIE Článok 39 Dôvernosť 1. Europol a členské štáty prijímajú primerané opatrenia na ochranu informácií dôverného charakteru, ktoré Europol získava alebo ktoré si vymieňa na základe tohto rozhodnutia. Na tento účel prijme Rada kvalifikovanou väčšinou po konzultácii s Európskym parlamentom primerané pravidlá týkajúce sa dôverných informácií. Takéto pravidlá zahŕňajú ustanovenia o prípadoch, v ktorých si Europol môže vymieňať informácie dôvernej povahy s tretími stranami. 2. Ak Europol zamýšľa poveriť určité osoby vykonávaním činností dôverného charakteru, členské štáty sa zaväzujú, že na žiadosť riaditeľa Europolu zabezpečia, aby bezpečnostné previerky ich štátnych príslušníkov prebiehali v súlade s ich vnútroštátnymi ustanoveniami a že si pritom budú navzájom pomáhať. Orgán kompetentný podľa vnútroštátnych predpisov informuje Europol o výsledkoch bezpečnostných previerok. Tieto výsledky sú pre Europol záväzné. 3. Každý členský štát a Europol môžu poveriť spracovávaním údajov v Europole iba také osoby, ktoré na to boli osobitne vyškolené a ktoré prešli bezpečnostnou previerkou. Správna rada prijme pravidlá preverovania úradníkov Europolu. Správna rada pravidelne informuje riaditeľa o bezpečnostných previerkach zamestnancov Europolu. Článok 40 Povinnosť zachovania mlčanlivosti a dôvernosti 1. Riaditeľ Europolu, členovia správnej rady, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci sa zdržia akejkoľvek činnosti a vyjadrenia, ktoré by mohli poškodiť Europol alebo jeho činnosti. 2. Riaditeľ Europolu, členovia správnej rady, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci, ako aj všetky ostatné osoby viazané povinnosťou zachovania mlčanlivosti a dôvernosti, nesmú prezrádzať neoprávneným osobám ani verejnosti žiadne skutočnosti alebo informácie, s ktorými sa oboznámia počas plnenia svojich povinností alebo pri výkone svojich úloh. Nevzťahuje sa to na skutočnosti a informácie, ktoré nemajú taký význam, aby sa u nich vyžadovalo zachovanie dôvernosti. Povinnosť zachovania mlčanlivosti a dôvernosti platí aj po skončení funkčného obdobia alebo zamestnania alebo po ukončení vykonávania príslušných úloh. Europol oboznámi príslušné osoby s povinnosťou uvedenou v prvej vete tohto odseku a poučí ich o právnych dôsledkoch jej porušenia. O takomto oboznámení sa vykoná písomný záznam. 3. Riaditeľ Europolu, členovia správnej rady, zástupcovia riaditeľa, zamestnanci Europolu a styční dôstojníci, ako aj osoby, na ktoré sa vzťahuje povinnosť uvedená v odseku 2, nesmú bez vedomia riaditeľa a v prípade riaditeľa bez vedomia správnej rady vypovedať, či už na súde alebo mimo neho, alebo poskytovať akékoľvek vyhlásenia týkajúce sa skutočností alebo informácií, s ktorými sa oboznámili počas plnenia svojich povinností alebo počas vykonávania svojich úloh. V závislosti od konkrétneho prípadu sa riaditeľ alebo správna rada obrátia na súd alebo iný príslušný orgán, aby mohli byť prijaté potrebné opatrenia v súlade s platnými vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré sa uplatňujú na tento orgán. Cieľom týchto opatrení môže byť úprava postupov pre poskytnutie svedeckej výpovede do takej podoby, aby bolo zabezpečené zachovanie dôvernosti informácií, alebo v prípade, že to príslušné vnútroštátne právne predpisy umožňujú, odmietnutie poskytnutia príslušných údajov, ak je to dôležité pre ochranu záujmov Europolu alebo členského štátu. Ak právne predpisy členských štátov umožňujú odmietnuť poskytnutie svedeckej výpovede, musia osoby uvedené v článku 2, od ktorých sa poskytnutie svedeckej výpovede požaduje, mať k jej podaniu povolenie. Ak je o poskytnutie svedeckej výpovede požiadaný styčný dôstojník a táto výpoveď sa týka informácií, ktoré má od Europolu, takéto povolenie sa vydá iba so súhlasom členského štátu zodpovedného za príslušného styčného dôstojníka. Povinnosť vyžiadať si povolenie na poskytnutie svedeckej výpovede platí aj po skončení funkčného obdobia alebo zamestnania alebo po ukončení vykonávania príslušných úloh. Ak okrem toho existuje možnosť, že sa svedecká výpoveď môže týkať aj informácií a poznatkov, ktoré členský štát poskytol Europolu, alebo ktoré sa zjavne týkajú členského štátu, je pred udelením povolenia potrebné požiadať príslušný členský štát o vyjadrenie. Povolenie na poskytnutie svedeckej výpovede je možné zamietnuť, iba ak je to potrebné na ochranu prvoradých záujmov Europolu alebo členského štátu alebo iných štátov, ktoré potrebujú ochranu. 4. Každý členský štát posudzuje porušenie povinnosti zachovávať mlčanlivosť a dôvernosť, ktorá je ustanovená v odsekoch 2 a 3 ako porušenie povinností vyplývajúcich z jeho vnútroštátnych právnych predpisov o služobných alebo profesionálnych tajomstvách, alebo ustanovení týkajúcich sa ochrany dôverných materiálov. Každý členský štát zabezpečí, aby sa takéto predpisy a ustanovenia vzťahovali aj na jeho vlastných zamestnancov, ktorí pri výkone svojich pracovných povinností prichádzajú do styku s Europolom. KAPITOLA VIII – USTANOVENIA O ROZPOČTE – MONITOROVANIE A HODNOTENIE Článok 41 Rozpočet 1. Bez toho, aby boli dotknuté iné druhy príjmov tvorí od 1. januára 2010 príjmy Europolu príspevok Spoločenstva zo všeobecného rozpočtu Európskej únie (oddiel Komisia). 2. Výdavky Europolu zahŕňajú mzdové, administratívne, infraštruktúrne a prevádzkové výdavky. 3. Riaditeľ vypracuje návrh odhadu príjmov a výdavkov Europolu na nasledujúci rozpočtový rok a predloží ho správnej rade spolu s predbežným plánom pracovných miest. Plán pracovných miest pozostáva z miest stáleho alebo dočasného charakteru, obsahuje zmienku o dočasne vyslaných národných expertoch a je v ňom uvedený počet, služobná hodnosť a kategória zamestnancov, ktorých Europol zamestnáva v príslušnom rozpočtovom roku. 4. Príjmy a výdavky sú v rovnováhe. 5. Správna rada schváli návrh odhadu, vrátane predbežného plánu pracovných miest, ku ktorému je pripojený predbežný pracovný program a najneskôr do 31. marca každého roku ich predloží Komisii. Ak má Komisia výhrady k navrhovanému odhadu informuje o tom správnu radu do 30 dní od doručenia návrhu. 6. Komisia zašle odhad Európskemu parlamentu a Rade (ďalej len „rozpočtový orgán“) spolu s predbežným návrhom rozpočtu Európskej únie. 7. Na základe tohto odhadu zapíše Komisia do predbežného návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie, ktorý sa predkladá rozpočtovému orgánu v súlade s článkom 272 zmluvy, odhady, ktoré považuje za potrebné na financovanie plánu pracovných miest, a výšku príspevku zo všeobecného rozpočtu. 8. Rozpočtový orgán pri schvaľovaní všeobecného rozpočtu Európskej únie schváli prostriedky určené ako príspevok pre Europol a plán pracovných miest. 9. Správna rada prijme rozpočet pre Europol a plán pracovných miest. Po konečnom schválení všeobecného rozpočtu Európskej únie nadobudne rozpočet konečnú podobu. Rozpočet aj plán sa v prípade potreby upravia prijatím revidovaného rozpočtu. 10. Každá úprava rozpočtu vrátane plánu pracovných miest sa uskutočňuje v súlade s postupom uvedeným v odsekoch 5 až 9. 11. Správna rada čo najskôr oznámi rozpočtovému orgánu svoj zámer realizovať akýkoľvek projekt, ktorý by sa mohol v značnej miere dotknúť financovania rozpočtu, najmä všetky projekty týkajúce sa nehnuteľností, ako je prenájom alebo nákup budov. Informuje o tom Komisiu. Ak príslušný útvar rozpočtového orgánu oznámi svoj zámer vydať stanovisko, doručí ho správnej rade do šiestich týždňov odo dňa oznámenia projektu. Článok 42 Plnenie a kontrola rozpočtu 1. Za plnenie rozpočtu Europolu zodpovedá riaditeľ. 2. Najneskôr do 28. februára po skončení každého rozpočtového roku hlavný účtovník Europolu oznámi hlavnému účtovníkovi Komisie predbežnú účtovnú závierku spolu so správou o rozpočtovom a finančnom hospodárení za daný rozpočtový rok. Účtovník Komisie skonsoliduje predbežné účtovné závierky inštitúcií a decentralizovaných orgánov v súlade s článkom 128 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (ďalej len „rozpočtové nariadenie“). 3. Najneskôr do 31. marca po skončení každého rozpočtového roku postúpi hlavný účtovník Komisie predbežnú účtovnú závierku Europolu Dvoru audítorov spolu so správou o rozpočtovom a finančnom hospodárení za daný rozpočtový rok. Správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení za daný rozpočtový rok sa zasiela aj Európskemu parlamentu a Rade. 4. Riaditeľ Europolu po získaní pripomienok Dvora audítorov k predbežnej účtovnej závierke Europolu podľa článku 129 všeobecného rozpočtového nariadenia vypracuje návrh konečnej finančnej závierky Europolu v rámci svojej pôsobnosti a predloží ho správnej rade, aby sa k nemu vyjadrila. 5. Správna rada poskytne stanovisko k účtovnej závierke Europolu. 6. Najneskôr do 30. júna po skončení každého rozpočtového roku postúpi riaditeľ konečnú finančnú závierku spolu so stanoviskom správnej rady Komisii, Dvoru audítorov, Európskemu parlamentu a Rade. 7. Účtovná závierka sa zverejní. 8. Riaditeľ zašle Dvoru audítorov odpoveď na jeho pripomienky najneskôr do 30. septembra. Túto odpoveď zašle v kópii aj správnej rade. 9. Európsky parlament na odporúčanie Rady poskytne do 30. apríla roku n+2 vyjadrenie absolutória riaditeľovi Europolu v súvi