Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o prílohe XI k služobnému poriadku /* KOM/2008/0443 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 10.7.2008 KOM(2008) 443 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o prílohe XI k služobnému poriadku SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o prílohe XI k služobnému poriadku 1. ÚVOD V článku 15 ods. 2 prílohy XI k služobného poriadku sa uvádza, že ustanovenia prílohy XI sa zrevidujú na konci štvrtého roka po 1. júli 2004, najmä pokiaľ ide o ich vplyv na rozpočet. Komisia musí na tento účel predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade a v prípade potreby návrh na zmenu a doplnenie tejto prílohy na základe článku 283 Zmluvy o ES. Touto správou sa implementuje uvedené ustanovenie. Správa sa zameriava na otázky, či príloha XI spĺňa svoj účel a či sú potrebné zmeny a doplnenia na zabezpečenie hladkého uplatňovania „systému“. 1.1. Základné ciele a zásady systému Ustanovenia súčasného systému úpravy odmien a dôchodkov sa uplatňujú od 1. júla 2004 do 31. decembra 2012 a sú uvedené v článkoch 64, 65 a 65a služobného poriadku a v prílohe XI. Hlavné ciele systému sú: - automatická úprava miezd[1], aby sa zabránilo prerušeniu práce všetkých inštitúcií a agentúr Spoločenstva každoročnými vyjednávaniami a sociálnymi nepokojmi, - transparentné, účinné, pomerne priame pravidlá stanovenia úpravy miezd úradníkov a ostatných zamestnancov inštitúcií EÚ. S cieľom zabezpečiť správne fungovanie systému sa stanovili tieto zásady: - paralelnosť s úradníkmi jednotlivých členských štátov, pokiaľ ide o vývoj kúpnej sily, - rovnosť kúpnej sily štátnych zamestnancov na rôznych služobných miestach. V tejto správe sa analyzuje, či systém ustanovený v prílohe XI k služobnému poriadku dodržiava uvedené zásady a dosahuje uvedené ciele. 2. ŠPECIFICKÝ UKAZOVATEľ Pomocou špecifického ukazovateľa sa merajú zmeny kúpnej sily štátnych zamestnancov ústrednej štátnej správy členských štátov. 2.1. Vývoj špecifického ukazovateľa v jednotlivých krajinách Úplné časové rady údajov za všetky členské štáty EÚ-27 nie sú dostupné (Bulharsko a Rumunsko pristúpili s účinnosťou iba od roku 2007 a Estónsko nepredložilo údaje). V TABUĽKE 1 je uvedený prehľad dostupných údajov za každú krajinu za obdobie rokov 2004 – 2007 spolu s hodnotou jednoduchého aritmetického priemeru za toto obdobie. V ďalšej tabuľke sú rovnaké údaje vyjadrené ako kumulovaný index (2003 = 100). 2.2. Vývoj globálneho špecifického ukazovateľa, ako je v súčasnosti zadefinovaný Na základe služobného poriadku z mája 2004 sa globálny špecifický ukazovateľ vypočítava pri použití vzorky ôsmich referenčných krajín, a nie údajov za všetky členské štáty EÚ. Ide o týchto osem krajín: Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Španielsko, Taliansko, Luxembursko, Holandsko a Spojené kráľovstvo. Pri tomto výbere sa vychádzalo z odhadu, že vývoj miezd vo vzorových krajinách je podobný ako v EÚ-15. Pred rokom 2004 sa globálny špecifický ukazovateľ počítal za EÚ ako celok (t. j. EÚ-12 v rokoch 1987 – 1994, EÚ-15 v rokoch 1995 – 2003). V súvislosti s rozšírením v roku 2007 a posledným hospodárskym vývojom sa podiel tejto vzorky na HDP EÚ v čase znížil a je pravdepodobné, že tento trend bude v nasledujúcich rokoch pokračovať. V prílohe XI sa ustanovuje zjednodušený postup pre Radu, ktorá konajúc na návrh Komisie podľa článku 65 ods. 3 Služobného poriadku, môže schváliť novú vzorku. Takáto vzorka by mala predstavovať aspoň 75 % HDP Európskej únie. Ročné a kumulované údaje (za krajinu) V TABUĽKE 2 sa uvádzajú časové rady týchto ôsmich krajín od roku 2004 spolu s hodnotou jednoduchého aritmetického priemeru za toto obdobie. V TABUĽKE 3 sú rovnaké údaje vyjadrené ako kumulovaný index (2003 = 100). Je zjavné, že čisté mzdy štátnych zamestnancov jednotlivých členských štátov v reálnom vyjadrení sa v tomto období znížili o približne 6 % v Nemecku, takmer o 3 % v Luxembursku a o približne 1 % v Španielsku. V rovnakom období sa zvýšili o približne 1 % v Taliansku a takmer o 2 % v Holandsku a Spojenom kráľovstve. Globálny špecifický ukazovateľ v prípade ôsmich krajín GRAF 4 zobrazuje časové rady globálneho špecifického ukazovateľa od roku 2004, vypočítaného pri použití údajov za týchto osem referenčných krajín (vážených podľa HDP) spolu s bruselským medzinárodným indexom a následnou ročnou úpravou v prípade zamestnancov EÚ. V TABUĽKE 5 sa uvádzajú tieto časové rady vyjadrené ako kumulovaný index za toto obdobie. Globálny špecifický ukazovateľ, vypočítaný ako jednoduchý priemer za obdobie štyroch rokov, je – 0,3 %, súhrnný vplyv do júla 2007 (2003 = 100) je –1,0 %. Priemerná ročná inflácia v Bruseli bola počas tohto obdobia + 1,9 %, kumulovaný vplyv je + 7,8 %. Priemerná ročná úprava odmien a dôchodkov bola + 1,7 %, kumulovaný vplyv je + 6,8 %. Kumulovaný vplyv je zobrazený v GRAFE 6. Kumulovaný negatívny špecifický ukazovateľ (– 1 %) viedol k poklesu kúpnej sily štátnych zamestnancov EÚ. 2.3. Ostatné možné spôsoby výpočtu globálnych špecifických ukazovateľov Globálny špecifický ukazovateľ možno vypočítať rôznymi alternatívnymi výpočtami. Medzi tieto skúšobné výpočty, ktoré vykonáva Eurostat, patria: - jednoduchý priemer bruselských a luxemburských hodnôt (vzhľadom na to, že to odráža miesto sídla inštitúcií EÚ), - výpočty za EÚ-25, - EÚ-15, eurozóna a ostatné zoskupenia krajín, - alternatívne váženia HDP, - váženie hodnôt za krajinu pri použití úhrnu za vnútroštátnu populáciu, - váženie hodnôt za krajinu podľa zastúpenia štátnych zamestnancov jednotlivých členských štátov v ústrednej štátnej správe, - váženie hodnôt za krajinu pri použití hlasovacích práv pri hlasovaní kvalifikovanou väčšinou. Hypotetický globálny špecifický ukazovateľ vypočítaný pri použití dostupných údajov za všetky členské štáty (t. j. EÚ-25 bez časových rád za Bulharsko a Rumunsko a s výnimkou Estónska, ktoré nepredložilo údaje) by bol úplne iný ako ukazovateľ vypočítaný na základe vzorky 8 krajín. Jednoduchý priemer za obdobie 4 rokov by bol + 0,2 %, a nie – 0,3 %, kumulovaný vplyv do júla 2007 (2003 = 100) by bol + 0,8 %, a nie – 1,0 %. 2.4. Odchýlka od všeobecnej zásady paralelnosti 2.4.1. Vplyv sociálnych príspevkov EÚ Súčasná metodika sa zameriava na monitorovanie vývoja čistých miezd štátnych zamestnancov jednotlivých členských štátov v snahe o zabezpečenie rovnovážnosti kúpnej sily čistých miezd zamestnancov EÚ. Je dôležité poznamenať, že v čistých mzdách štátnych zamestnancov jednotlivých členských štátov sa už zohľadňuje vplyv príspevkov na dôchodkové poistenie zdravotné poistenie atď. platných v členských štátoch. Zmena týchto povinných odvodov v jednej krajine alebo vo viacerých krajinách by sa prejavila v zaznamenávanom vývoji čistej mzdy, ktorá je základným ukazovateľom pre ročné zvýšenie základnej mzdy úradníkov EÚ. Ak však príde k zmene krytia rizík, táto sa neberie do úvahy. (a) Sociálne príspevky, ktoré platia úradníci EÚ Úradníci EÚ platia povinné sociálne príspevky, ktoré sa odpočítavajú od ich čistej mzdy. Patria sem príspevky na dôchodkové poistenie a príspevky na zdravotné poistenie (nemocenské a úrazové). Príspevky sa pravidelne zvyšujú a stanovujú sa úplne nezávisle od príspevkov v referenčných krajinách. Preto ide o prvok dvojitého započítania v súčasnom systéme. TABUĽKA 7 sa usiluje o kvantifikáciu kumulovaného vplyvu odchýlky od paralelnosti v dôsledku sociálnych príspevkov (stav k máju 2004 = 100) pomocou odpočítania vplyvu zmien sadzby príspevkov na dôchodkové poistenie, ktoré platia zamestnanci, od ročnej úpravy s cieľom zistiť skutočný kombinovaný vplyv. V období rokov 2004 – 2007 bola skutočná kumulovaná úprava miezd v dôsledku ďalšieho vplyvu zmien sadzby príspevkov na dôchodkové poistenie nižšia o približne 0,7 % ako uverejnená ročná úprava. (b) Krytie rizík Štátni zamestnanci jednotlivých členských štátov môžu platiť rôzne sociálne príspevky, ktoré im zaručujú ochranu pred určitými rizikami. Krytie rizík v každom členskom štáte je špecifické pre danú krajinu. Podobne, systém sociálnej starostlivosti EÚ kryje iba osobitný súbor rizík. Tieto rozdiely v krytí a vplyv zmien pokrytia sťažujú porovnanie a neusilovalo sa o ich opravu. Táto situácia však predstavuje aj prvok odchýlky od paralelnosti. Mzdy zamestnancov EÚ ovplyvňujú zmeny sociálnych príspevkov na krytie rizík v členských štátoch, pričom oni samotní nemusia mať nárok na ochranu pred týmito rizikami. Znevýhodnení sú najmä v prípade zvýšenia príspevkov štátnych zamestnancov jednotlivých členských štátov a výhody získavajú, keď sa príspevky štátnych zamestnancov jednotlivých členských štátov znížia. 2.4.2. Vplyv osobitného odvodu EÚ Osobitný odvod predstavuje dodatočný odvod z odmien úradníkov EÚ. Zavádza ďalší prvok dvojitého započítania. TABUĽKA 8 sa usiluje o kvantifikáciu kumulovaného vplyvu odchýlky od paralelnosti v dôsledku osobitného odvodu (stav k máju 2004 = 100) pomocou odpočítania vplyvu zmien osobitného odvodu od ročnej úpravy s cieľom zistiť skutočný kombinovaný vplyv. V období rokov 2004 – 2007 bola skutočná kumulovaná úprava miezd nižšia o približne 0,6 % ako uverejnená ročná úprava, a to v dôsledku ďalšieho vplyvu zavedenia a (stálych) ročných zmien osobitného odvodu, ktorý platia zamestnanci. . 2.4.3. Kombinovaný vplyv sociálnych príspevkov EÚ a osobitného odvodu EÚ V TABUĽKE 9 sa uvádza kombinovaný dodatočný vplyv vývoja príspevkov na dôchodkové poistenie a vývoja osobitného odvodu na ročnú úpravu od roku 2004. Kumulovaný vplyv je znázornený v GRAFE 10. Ak sa upraví kumulovaná zmena miezd od júla 2003 vo výške + 6,8 % (t. j. ročné úpravy v období rokov 2004 – 2007) tak, aby sa zohľadnil kumulovaný vplyv zmien sadzby príspevkov na dôchodkové poistenie a zmien osobitného odvodu od mája 2004, skutočná celková kumulovaná zmena je iba + 5,4 %, t. j. menej o 1,3 %. To je menej ako kumulovaná inflácia v Bruseli za rovnaké obdobie vo výške + 7,8 %. 2.5. Zistené problémy a implementované alebo navrhnuté riešenia 2.5.1. Dostupnosť údajov a metaúdajov Členské štáty sa pri poskytovaní potrebných informácií Eurostatu môžu stretnúť s určitými praktickými ťažkosťami. Medzi ťažkosti spojené s meraním by mohli patriť uplatnenie správnej definície hrubej mzdy, priradenie informácií o mzdách k správnemu referenčnému obdobiu, zhromažďovanie informácií za správnu referenčnú populáciu v štátnej správe a predkladanie týchto informácií Eurostatu. Tieto problémy sú podrobnejšie rozobrané v ďalšom texte. Ťažkosti spojené s meraním týkajúce sa niektorých zložiek hrubej mzdy a ich definície V súčasnom metodickom usmernení sa uvádza, že všetky zložky mzdy, ktoré majú vplyv na kúpnu silu štátnych zamestnancov jednotlivých členských štátov, by sa mali vziať do úvahy pri výpočte hrubej mzdy, ktorý sa má predložiť Eurostatu. Okrem základných miezd by sa mali uviesť všetky všeobecné príplatky a prémie vrátane paušálnych súm nezarátavaných do dôchodku spolu s prídavkami (napr. prídavky na deti, rodinné prídavky). Na účely merania sa nepeňažné zložky príjmu zvyčajne vylúčia. Príležitostné problémy spojené s výkladom, ktoré vznikli v minulosti, sa v jednotlivých prípadoch ozrejmili na dvojstrannom základe. V súčasnosti sú k dispozícii určité štandardné metodické usmernenia[2] týkajúce sa výkladu zložiek hrubej mzdy, spracovania nepravidelných platieb, identifikácie referenčnej populácie s cieľom pomôcť poskytovateľom údajov lepšie porozumieť zdrojovým informáciám, ktoré majú počítať a predkladať Eurostatu a umožniť konečným užívateľom, aby lepšie pochopili ukazovatele Eurostatu. 2.5.2. Výklad služobného poriadku Problém spojený so zmenou povinných príspevkov na dobrovoľné Problém spojený so zmenou niektorých povinných príspevkov na dobrovoľné vznikol v roku 2006, keď jeden členský štát oznámil údaje s dvomi súbormi údajov za predchádzajúci rok. Ako ozrejmil členský štát, potreba dvoch súborov údajov za predchádzajúci rok bola dôsledkom zmeny systému zdravotného poistenia, keď sa niektoré povinné príspevky zmenili na dobrovoľné a štátni zamestnanci dostali možnosť vybrať si z troch štandardných balíkov. Členský štát tvrdil, že za povinný by sa mal považovať priemerný balík.. Komisia sa však domnievala, že za povinný by sa mal považovať najlacnejší balík, ktorý im umožňuje dodržať platné právne predpisy, pretože štátni zamestnanci si môžu vybrať iné balíky na dobrovoľnom základe. Tento výklad podporil právny servis Rady, ktorý vyhlásil, že návrh Komisie je v súlade s príslušnými ustanoveniami služobného poriadku a žiadosť členského štátu vyvolala množstvo výhrad, ktoré uviedol vo svojom stanovisku. Keďže pracovná skupina Rady pre služobný poriadok mala na tento problém rozdielne názory, požiadala Komisiu, aby ho preskúmala v rámci pracovnej skupiny pre článok 65 s cieľom dosiahnuť spoločný dohovor. Komisia navrhla v rámci pracovnej skupiny pre článok 65 znenie spoločného dohovoru, ktoré schválila väčšina členov tejto pracovnej skupiny. Znenie sa potom zapracovalo do metodickej príručky[3], ktorú prijala pracovná skupina pre článok 65 v marci 2008: - Zmena systému sociálneho zabezpečenia alebo schémy zdaňovania sa nepovažuje za zmenu mzdovej stupnice. Zmeny medzi rokom t – 1 a rokom t sa berú do úvahy pri výpočte ukazovateľa za súčasný rok. - V prípade zvýšenia povinných odvodov alebo zavedenia nových sa to prejaví znížením čistých miezd používaných pri výpočte špecifického ukazovateľa. Podobne, ak sa povinné odvody znížia alebo zrušia, prejaví sa to zvýšením čistých miezd. - V prípade, že sa dobrovoľné sociálne príspevky zmenia na povinné odvody, zohľadní sa to znížením čistých miezd. Ak sa povinné odvody zmenia na dobrovoľné, nebudú sa viac zohľadňovať. Ak je možný výber z rôznych balíkov, za povinný sa považuje najlacnejší balík, ktorý umožňuje minimálny súlad s platnými právnymi predpismi. 2.5.3. Zmeny mzdovej stupnice Samotná zmena mzdovej stupnice nemá nevyhnutne vplyv na mzdy súčasných zamestnancov. Niektoré platové triedy sa zrušia, iné sa zavedú, súčasní zamestnanci sa začlenia do nových platových tried. Zmena systému sociálneho zabezpečenia alebo schémy zdaňovania sa nepovažuje za zmenu mzdovej stupnice. Takéto rozsiahle zmeny sú výnimočné. Spôsobujú však praktický problém: ako porovnať informácie dostupné v čase (t) a zistiť vývoj od času (t – 1). Praktické riešenie tohto problému navrhla pracovná skupina pre článok 65 a následne sa zapracovalo do metodickej príručky[4]. Ak sú ostatné faktory nezmenené, základnou zásadou je, že bezprostredne pred zmenou a ihneď po zmene sa celkový počet zamestnancov a celkový mzdový fond nezmenia. 2.5.4. Vzorky pokrývajúce menej ako 100 % Pri vybraných platových triedach za každú funkčnú kategóriu (AD, AST) sa vyžaduje, aby boli reprezentatívne pre danú kategóriu (napr. modálna hodnota) a pokrývali aspoň 75 % skutočného počtu zamestnancov. V praxi väčšina krajín poskytuje údaje za 100 % zamestnancov. Problém môže vzniknúť, ak sa navrhuje zmena zloženia vzorky, pretože to môže ovplyvniť váženú priemernú mzdu používanú v čase (t) a porovnanie s časom (t – 1). Praktické riešenie navrhla pracovná skupina pre článok 65 a následne sa zapracovalo do metodickej príručky[5]. Vzhľadom na dané rozdelenie počtov zamestnancov a mzdy sa na začiatku mohli vybrať iné vzorky, z ktorých obidve spĺňajú požiadavku týkajúcu sa pokrytia aspoň 75 % zamestnancov. V prípade, že po dvanástich mesiacoch sa vzorka platových tried zmení (napr. v dôsledku podstatných presunov zamestnancov), vedie to k logickému záveru, že v prípade rozhodnutia nepokryť 100 % zamestnancov a výberu reprezentatívnej vzorky by sa táto vzorka mala zachovať bez zmien pre budúce porovnania. Návrh zmeny vzorky by sa mal oznámiť vopred a odsúhlasiť iba po porade s Eurostatom. 2.5.5. Spätná revízia údajov V určitej fáze počas postupu alebo po jeho ukončení je možné, že členský štát alebo Eurostat zistí chybu. Takéto chyby sa musia oficiálne oznámiť (Eurostat členskému štátu alebo naopak). To vedie k následným rozpočtovým a administratívnym otázkam , či a ako spätne zohľadniť takéto opravy. V prípade zistenia chyby sa v služobnom poriadku neukladá žiadne obmedzenie týkajúce sa spätnej úpravy. Avšak s cieľom obmedziť administratívnu a finančnú záťaž v praxi sa v januári 2005 dosiahla džentlmenská dohoda, ktorá je teraz súčasťou metodickej príručky[6]. Na základe tohto postupu sa ustanovujú revízie za týchto okolností: - V prípade, že sa chyba zistí pred schválením Radou, správa Eurostatu sa zreviduje a Rade sa predloží nový návrh nariadenia. - V lehote šiestich mesiacov po prijatí tohto nariadenia je možné začať revíziu úpravy (ktorá môže viesť k spätnej oprave). - Po uplynutí lehoty v trvaní šiestich mesiacov sa údaje za rok t považujú za konečné. 2.5.6. Viaceré súbory údajov za rovnaký rok V novembri 2006 bolo Rade predložené negatívne právne stanovisko týkajúce sa existencie viac ako jedného súboru údajov za daný rok.. Ak sa zistí, že je súbor údajov za daný rok nesprávny, malo by sa prijať opatrenie na formálnu revíziu. Právny servis Rady uviedol vo svojom stanovisku[7] viacero dôležitých vysvetlení: - Eurostat zohľadní pri výpočte špecifických ukazovateľov na tieto účely iba tie údaje za predchádzajúci rok, ktoré sa použili pri úprave za daný rok. - V náležitých prípadoch by bolo možné zmeniť štatistické údaje používané za daný rok, znamenalo by to však, aby bola platným postupom vykonaná oprava výsledkov výpočtu, pri ktorom sa tieto údaje použili – t. j. zmenou a doplnením nariadenia týkajúceho sa ročnej úpravy odmien úradníkov za predchádzajúci rok. - V prípade, že sa povinné odvody zmenia na nepovinné, Rada nemôže zohľadňovať tieto údaje ako v prípade, kedy odvody boli povinné. 3. BRUSELSKÝ MEDZINÁRODNÝ INDEX Bruselský medzinárodný index (BMI) je jednoducho miera inflácie spotrebiteľských cien v Bruseli. Ide o Laspeyresov cenový index, vypočítaný ako vážený priemer cenových indexov zložiek, pričom sa ako váhy použije štruktúra výdavkov úradníkov EÚ v Bruseli, získaná na základe prieskumu rodinných rozpočtov. V DIAGRAME 11 sú zobrazené časové rady BMI (ročný nárast od júna do júna v porovnaní s predchádzajúcim rokom) spolu s porovnateľnými informáciami o belgickom harmonizovanom indexe spotrebiteľských cien (HISC). Rozdielny vývoj je dôsledkom používania odlišných zdrojov indexu v prípade niektorých základných položiek a rôznych váh použitých pri agregácii. Priemerný BMI v období rokov 2004 až 2007 bol 101,9. Kumulovaný index za celé obdobie do júna 2007 (základ jún 2003 = 100) je 107,8. Na porovnanie, priemerný HISC v Belgicku v danom období bol 102,2 a kumulovaný celkový index za dané obdobie bol 109,1. 4. OPRAVNÉ KOEFICENTY Odmeny úradníkov pracujúcich v miestach zamestnania iných ako Brusel a Luxemburg sa vyjadrujú v eurách a upravujú pomocou opravných koeficientov pre dané miesto, ktoré sú stanovené na úrovni vyššej, nižšej alebo rovnajúcej sa 100 %. Opravné koeficienty sú matematické faktory, na ktorých základe sa v prípade, že sa uplatnia na peňažnú sumu vyjadrenú v eurách (napr. mzda v Bruseli) spolu s oficiálnym výmenným kurzom EUR (napr. pre konkrétne mesto služobného miesta), stanoví parita kúpnej sily, ktorá je štatistickou hodnotou odrážajúcou rozdiel v životných nákladoch (napr. medzi mestom, v ktorom sa nachádza služobné miesto a Bruselom). Parita kúpnej sily je priemerný pomer cien. Vyjadruje preto sumu v národnej mene v konkrétnom mieste, ktorá je potrebná na kúpu rovnocenného koša tovarov a služieb v Bruseli za jedno euro. 4.1. Vývoj opravných koeficientov V TABUĽKE 12 sa uvádzajú hodnoty opravných koeficientov pre jednotlivé služobné miesta v období rokov 2003 – 2007. Z tejto tabuľky vyplýva, že opravné koeficienty pre rôzne miesta sa v čase vyvíjali rôznym spôsobom. V 10 miestach sa v danom období znížili, pričom 20 miest zaznamenalo nárast. Tieto údaje je potrebné vykladať s určitou obozretnosťou, pretože parity kúpnej sily, z ktorých vychádzajú, sú navrhnuté tak, aby sa získal skôr solídny odhad miestnych rozdielov v každom časovom bode ako vývoj časových rád. Napriek tomu z nich možno vyvodiť niekoľko záverov. Miesta zamestnania s najväčším počtom zamestnancov sú Brusel a Luxemburg. Ďalšie lokality služobných miest v poradí podľa počtu zamestnancov, na ktoré sa vzťahujú opravné koeficienty, sú: Varese (IT) (2,5 %), Alicante (ES) (1,6 %), Karlsruhe/Frankfurt (DE) (1,2 %), Dublin (IE) (0,7 %) a Haag (NL) (0,6 %). 4.2. Zistené problémy a implementované alebo navrhnuté riešenia 4.2.1. Získanie solídnych vážení spotrebiteľských výdavkov (malé populácie) Porovnanie štruktúry spotrebiteľských výdavkov v prípade populácie členských štátov so štruktúrou výdavkov úradníkov EÚ opakovane preukázalo, že nákupné zvyky zamestnancov pracujúcich v iných krajinách môžu byť výrazne odlišné. V dôsledku toho nie je vhodné používať vnútroštátne údaje na agregáciu parít kúpnej sily s cieľom získať celkovú hodnotu. Váženia týchto spotrebiteľských výdavkov sa získajú z prieskumov rodinných rozpočtov (FBS) vykonávaných v pravidelných intervaloch (5 až 7 rokov). Hoci sú cieľové populácie a veľkosti vzoriek zjavne menšie, percentuálna miera odpovedí je porovnateľná s prieskumami rozpočtov domácností vykonávaných na vnútroštátnej úrovni. 4.2.2. Získanie solídnych parít prieskumu Údaje o cenách získané z európskeho porovnávacieho programu sa považujú za solídne. Revízia s cieľom získať údaje, ktoré sú vhodné z hľadiska výpočtu viacstranných parít kúpnej sily, sa logicky zameriava na tento výsledok, a nie na vhodnosť údajov s cieľom stanoviť dvojstranné parity kúpnej sily s Bruselom. Preto je potrebné opätovné preskúmanie východiskových údajov, čo by mohlo viesť k zlepšeniu kvality dvojstranných parít. 4.2.3. Rozšírenie (prechod z oblasti mimo EÚ do EÚ) Z TABUĽKY 12 vyplýva, že v prípade niektorých lokalít služobných miest, najmä v niektorých nových členských štátoch, bol zdanlivý vývoj cenových úrovní v porovnaní s Bruselom zvlášť výrazný. Zvyčajné príčiny tohto vývoja sú opísané a vyčíslené v ročnej správe Eurostatu. GRAFE 13 zobrazuje celkový vývoj parity kúpnej sily (PKS) v prípade nových členských štátov v období rokov 2004 – 2007 (2003 = 100). Z tohto grafu vyplýva, že celková parita sa v období rokov 2003 – 2007 znížila o 15 – 25 % v Českej republike a na Slovensku a o 5 – 10 % v Litve a Poľsku, pričom celkový pokles na Malte bol nižší ako 5 %. Naopak, pohyb parity bol pozitívny v Estónsku, na Cypre, v Maďarsku a v Slovinska a Lotyšsku presiahol 5 %. 4.2.4. Neporozumenie na strane konečných užívateľov Predloženie výsledkov opravných koeficientov za júl 2007 vyvolalo zvlášť vysoký počet otázok týkajúci sa služobných miest v niektorých z nových členských štátov, vo Varese v Taliansku a v Španielsku. Zástupcovia zamestnancov v Luxemburgu taktiež predložili otázky týkajúce sa rozdielu v životných nákladoch v porovnaní s Bruselom. Počas roka 2007 sa vynaložilo osobitné úsilie s cieľom ozrejmiť a objasniť metodiku zástupcom zamestnancov (počas sociálneho dialógu) a formou rozsiahlej korešpondencie s delegáciami, pre ktoré bola vypracovaná štandardizovaná prezentácia. 4.3. Metódy vyrovnávania (napr. kĺzavý priemer) Analytici v snahe o dešifrovanie vývoja rád údajov často používajú rôzne „metódy vyrovnávania“ navrhnuté na zníženie alebo odstránenie volatility údajov. „Kĺzavý priemer“ je jednoduchá metóda vyrovnávania, pri ktorej sa používa konsolidácia periodických údajových bodov na dlhšie časové jednotky – napríklad priemer údajov za niekoľko rokov. Čím väčší je počet rokov zahrnutých do priemeru, tým sú rady vyrovnanejšie. Využívanie kĺzavého priemeru na vyrovnanie rady údajov má však aj nevýhody, keďže výpočet sa opiera o historické údaje a aktuálnosť premenných sa čiastočne stráca. Použitie kĺzavého priemeru by tak mohlo spôsobiť nesúlad týkajúci sa rovnosti kúpnej sily v rôznych služobných miestach. Ostatné metódy posudzuje pracovná skupina pre článok 64. 5. ROZPOčTOVÉ DÔSLEDKY FUNGOVANIA SYSTÉMU NA ÚPRAVU ODMIEN A DÔCHODKOV Systém splnil svoje ciele, pretože mzdy úradníkov EÚ sledovali zvýšenia miezd vnútroštátnych úradníkov v reálnom vyjadrení. Výsledky systému | Základná mzda (a dôchodky) úradníkov EÚ | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Rast v bežných cenách | 0,7 % | 2,2 % | 2,3 % | 1,4 % | Bruselský medzinárodný index | 1,9 % | 2,2 % | 2,1 % | 1,4 % | Rast základnej mzdy v reálnom vyjadrení | -1,2 % | 0,0 % | 0,2 % | 0,0 % | Kumulovaný rast v reálnom vyjadrení | -1,2 % | -1,2 % | -1,0 % | -1,0 % | Rozdiel medzi úradníkmi EÚ a úradníkmi členských štátov EÚ-8 | Rast mzdy v reálnom vyjadrení | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Základná mzda úradníkov EÚ | -1,2 % | 0,0 % | 0,2 % | 0,0 % | Čistá mzda úradníkov členských štátov (priemer EÚ8) | -1,2 % | 0,0 % | 0,2 % | 0,0 % | Rozdiel úradníci EÚ/ úradníci členských štátov EÚ8 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Kumulovaný rozdiel úradníci EÚ/EÚ8 | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | 0,0 % | Vrátane zmien príspevkov na dôchodkové poistenie a sadzieb osobitných odvodov bol rast miezd úradníkov EÚ v reálnom vyjadrení nižší ako rast miezd úradníkov členských štátov. Zvýšenia čistých miezd vrátane zmeny sadzieb osobitných odvodov a príspevkov na dôchodkové poistenie | Čistá mzda úradníkov EÚ | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Rast základnej mzdy v reálnom vyjadrení | -1,20 % | 0,00 % | 0,20 % | 0,00 % | Čistý vplyv zmien sadzby osobitných odvodov | -0,2 % | -0,2 % | -0,2 % | Čistý vplyv zmien sadzby príspevkov na dôchodkové poistenie | -0,35 % | -0,35 % | Rast čistej mzdy v reálnom vyjadrení | -1,55 % | -0,55 % | 0,0 % | -0,2 % | Kumulovaný rast čistej mzdy v reálnom vyjadrení | -1,5 % | -2,1 % | -2,1 % | -2,3 % | Rozdiel v čistej mzde úradníkov EÚ a úradníkov členských štátov EÚ-8 | Rast čistej mzdy v reálnom vyjadrení | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Čistá mzda úradníkov EÚ | -1,55% | -0,55% | 0,0% | -0,2% | Čistá mzda úradníkov členských štátov (priemer EÚ-8) | -1,2 % | 0,0 % | 0,2 % | 0,0 % | Rozdiel úradníci EÚ/úradníci členských štátov EÚ-8 | -0,35% | -0,55% | -0,2 % | -0,2 % | Kumulovaný rozdiel úradníci EÚ/EÚ-8 | -0,3 % | -0,9 % | -1,1 % | -1,3 % | Očakávaný vývoj administratívnych výdavkov, ktorý pozostáva najmä z výdavkov na mzdy a dôchodky, je v súlade s finančným rámcom. Tabuľka finančného programovania - hlava 5(vyňaté z predbežného návrhu rozpočtu na rok 2009 dok. V): Sumy v mil. EUR v bežných cenách | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Komisia bez dôchodkov | 3 441 | 3 553 | 3 709 | 3 822 | 3 934 | 4 045 | 4 164 | Dôchodky | 960 | 1 055 | 1 135 | 1 220 | 1 312 | 1 410 | 1 516 | Ostatné inštitúcie okrem dôchodkov | 2 577 | 2 674 | 2 803 | 2 972 | 3 083 | 3 214 | 3 346 | Hlava 5 spolu* | 6 978 | 7 282 | 7 648 | 8 014 | 8 328 | 8 669 | 9 025 | Strop kapitoly 5 s poznámkou pod čiarou** | 7 115 | 7 457 | 7 777 | 8 088 | 8 415 | 8 755 | 9 181 | Očakávaná marža v rámci hlavy 5 | 137 | 175 | 129 | 74 | 87 | 86 | 156 | * Rozdiel medzi celkovou sumou a súčtom je spôsobený zaokrúhlením. ** Strop H5 zahŕňa príspevok zamestnancov do dôchodkovej schémy. | 6. ZÁVERY Systém odmien stanovený v služobnom poriadku zaručuje rovnosť kúpnej sily úradníkov Spoločenstva, pričom sa zohľadňuje ich rodinná situácia a životné náklady v mieste ich zamestnania. Systém z roku 2004 bol výsledkom rokovaní Rady, správ inštitúcií Spoločenstva a zástupcov zamestnancov inštitúcií. Uplatňuje sa od 1. júla 2004 do 31. decembra 2012 a viedol k dosiahnutiu týchto výsledkov: 1. Od roku 2004 došlo k poklesu kúpnej sily miezd štátnych zamestnancov v ôsmich referenčných členských štátoch (kumulovaný globálny ukazovateľ za obdobie rokov 2004 – 2007 je – 1,0 %). 2. Použitie údajov za alternatívne zoskupenia krajín, použitie alternatívnych váh alebo alternatívnej definície miezd by viedlo k iným číselným údajom. Napríklad ekvivalentný kumulovaný globálny špecifický ukazovateľ za roky 2004 – 2007 by bol v prípade EÚ-25 + 0,8 %. 3. Na základe zásady paralelnosti spojenej so systémom sa toto zníženie (– 1,0 %) automaticky uplatnilo na čisté mzdy úradníkov Spoločenstva. 4. Zvýšenie sadzby príspevkov na dôchodkové poistenie a zmeny osobitného odvodu viedli k dodatočnej strate kúpnej sily (– 1,3 %). 5. Spojeným vplyvom bola teda strata kúpnej sily úradníkov Spoločenstva (– 2,3 % za štyri roky). 6. Vplyv prílohy XI na rozpočet v období rokov 2004 – 2007 predstavoval zníženie výdavkov na mzdy a dôchodky v reálnom vyjadrení o 1 %. 7. Samotná skutočnosť, že systém funguje automaticky, umožnila odstránenie konfliktov pri každoročných vyjednávaniach. 8. Možno konštatovať, že mzdy úradníkov Spoločenstva sa vyvíjali v súlade so zmenami hospodárskej a sociálnej situácie, pričom strata kúpnej sily nezodpovedala paralelnému vývoju miezd štátnych úradníkov členských štátov. 9. Eurostat identifikoval viaceré problémové záležitosti. Týmito záležitosťami sa zaoberali alebo sa budú zaoberať pracovné skupiny pre články 64 a 65, a preto si nevyžadujú úpravu služobného poriadku. 10. Podiel na celkovom HDP EÚ, ktorý predstavuje súčasná referenčná vzorka pre výpočet špecifického ukazovateľa, sa v období rokov 2004 – 2007 znížil a približuje sa k úrovni 75 %. Táto vzorka sa nemusí okamžite aktualizovať. Komisia môže napriek tomu zvážiť navrhnutie aktualizácie v ďalších rokoch. Komisia na základe uvedených dôvodov zastáva názor, že v prípade systému sa dosiahli jeho ciele a dodržiavajú sa zásady stanovené v prílohe XI a že zlepšenia možno dosiahnuť prostredníctvom opatrení, ktoré si nevyžadujú okamžitú revíziu prílohy XI. Komisia sa preto domnieva, že nie je potrebná žiadna úprava služobného poriadku. PRÍLOHA TABUĽKA 1 [pic] [pic] TABUĽKA 2 [pic] TABUĽKA 3 [pic] GRAF 4 [pic] TABUĽKA 5 [pic] GRAF 6 [pic] TABUĽKA 7 [pic] [pic] TABUĽKA 8 [pic] TABUĽKA 9 [pic] GRAF 10 [pic] DIAGRAM 11 [pic] TABUĽKA 12 [pic] GRAF 13 [pic] [1] Automatická úprava miezd sa vzťahuje iba na obdobie dohodnuté Radou, Komisiou a zástupcami zamestnancov (od 1. júla 2004 do 31. decembra 2012). Zodpovedá obdobiu uplatňovania osobitných odvodov. [2] Pozri metodickú príručku, ktorú prijala pracovná skupina pre článok 65 v marci 2008 („Výpočet špecifických ukazovateľov v súlade s článkom 65 služobného poriadku EÚ“), dodatok 3. [3] Tamtiež, dodatok 4 časť 4. [4] Tamtiež, dodatok 4 časť 4. [5] Tamtiež, dodatok 4 časť 3. [6] Tamtiež, hlavný text oddiel 9. [7] Stanovisko právneho servisu Rady z 30. novembra 2006 č. 15190/06 STAT 38 FIN 556, odseky 10, 11 a 12.