Konzultácia so zainteresovanými stranami tvorí podstatnú časť konzultačnej stratégie stanovenej v záujme vypracovania pohotovostného plánu na zaistenie dodávok potravín a potravinovej bezpečnosti v EÚ. Špecializovaný dotazník bol sprístupnený od 1. marca do 3. mája 2021, a to vo všetkých úradných jazykoch EÚ. Táto správa obsahuje zhrnutie získaných odpovedí.

Prístupy prevádzkovateľov k riadeniu rizík a plánovaniu pre nepredvídané udalosti sa po pandémii pravdepodobne zmenia, najmä sa zohľadní širšia škála rizík a hrozieb (83 % odpovedajúcich prevádzkovateľov) a určia alternatívne scenáre predaja v prípade uzavretia alebo narušenia trhu (71 % odpovedajúcich prevádzkovateľov). Ako alternatívne predajné kanály, ktoré sa majú rozvinúť, sa uvádzali podpora lokálneho predaja a predaja na internete. Väčšina respondentov v rámci dotazníka prejavila záujem aj o plány B na nákup vstupov alebo investovanie do výskumu a vývoja. Medzi ďalšie menej uprednostňované prístupy s podporou menej ako 30 % odpovedajúcich prevádzkovateľov patria nákup zvýšeného poistného krytia alebo vstup do kolektívnych organizácií. Ani prístup k ďalším informáciám neuviedol veľký počet respondentov, prístup k trhovým informáciám sa však už aj v súčasnosti považuje za dobrý.

Za užitočné boli považované aj ďalšie opatrenia, ako je presmerovanie nadbytku potravín na charitatívnu činnosť s cieľom zabrániť plytvaniu potravinami, zabezpečenie voľného pohybu pracovníkov alebo jasná komunikácia, ako to bolo v prípade uverejnenia dokumentu Otázky a odpovede týkajúceho sa bezpečnosti potravín . Za veľmi užitočnú sa považovala aj finančná podpora zo strany členských štátov (38 % respondentov) a EÚ (31 % respondentov), a to vďaka dočasným flexibilnejším pravidlám štátnej pomoci. Zákaz propagácií na maloobchodnej úrovni považovala za užitočnú len malá časť respondentov.

Pri otázke týkajúcej sa ich názoru na to, v ktorej oblasti by boli ďalšie opatrenia EÚ najviac užitočné v záujme lepšej pripravenosti, väčšina respondentov (viac ako 60 %) uviedla ako veľmi užitočné odpoveď „Zlepšenie koordinácie a komunikácie“. Medzi ďalšie návrhy, ktoré prevádzkovatelia považovali za veľmi užitočné, patria informácie o vývoji krízovej situácie (48 %), vývoji trhu (42 %), ako aj o hrozbách (34 %). Túto potrebu lepšej informovanosti pociťujú ešte výraznejšie prvovýrobcovia. Oblasťami, v ktorých respondenti vidia potrebu povinných opatrení prijatých na úrovni EÚ (viac ako 70 % respondentov), sú posilnená spolupráca a koordinácia, ako aj lepšia informovanosť o vývoji krízovej situácie. Ako celkom užitočné sa uvádzali aj financovanie a investície, a to na núdzové účely alebo v oblasti výskumu a vývoja.

Podporu získali aj posilnená spolupráca s medzinárodným spoločenstvom a harmonizácia prístupov k hrozbám v rámci EÚ. Druhú uvedenú harmonizáciu oceňuje najmä 60 % prevádzkovateľov v odvetví obchodu s potravinami a v maloobchodnom sektore (60 % ju hodnotí ako veľmi užitočnú).

Respondenti za relatívne menej užitočné opatrenia označili trhovú intervenciu, propagačné kampane, posilňovanie pracovného práva a zachovanie darovania potravín.

Graf 7: Užitočnosť ďalších opatrení na zaistenie dodávok potravín a potravinovej bezpečnosti a povinných opatrení EÚ

Napokon, účastníci špecializovaného dotazníka odpovedali na otázku týkajúcu sa možných prvkov, ktoré by sa mohli začleniť do plánu Únie pre nepredvídané udalosti na zaistenie dodávok potravín a potravinovej bezpečnosti v EÚ. Respondenti označili stupeň relevantnosti v zozname návrhov na škále od jeden (nerelevantné) do päť (veľmi relevantné). V grafe 8 je znázornené priemerné hodnotenie každého z návrhov, ktorých úroveň sa pohybuje od 3,2 do 4,3.

Medzi odpoveďami sa najčastejšie vyskytujú tri témy. Patrí k nim:

a) potreba koordinovanej komunikácie a informovanosti aktérov dodávateľského reťazca a širokej verejnosti;

b) mapovanie zraniteľností a konkrétne dostupnosti kľúčových vstupov;

c) dostupnosť a ochrana pracovníkov.

Ďalšími návrhmi, ktoré získali vysoké hodnotenie, sú napríklad mechanizmus všeobecnej koordinácie, potreba zachovať slobodu pohybu tovaru a potreba flexibility pri vykonávaní pravidiel a politík na vrchole krízy. Až za týmito prvkami nasledujú zachovanie strategických rezerv alebo monitorovanie úrovní sebestačnosti. Menej podporované návrhy (avšak stále s priemerným hodnotením vyšším ako tri, t. j. do určitej miery relevantné) sa týkajú medzinárodnej spolupráce, koordinácie uskladňovacích kapacít alebo darovania potravín.

Graf 8: Priemerné hodnotenie prvkov, ktoré sa majú začleniť do plánu pre nepredvídané udalosti (od 1 – nerelevantné do 5 – veľmi relevantné).

5.Zhrnutie písomných príspevkov respondentov

Dvadsaťtri respondentov [MVO, skupiny občianskej spoločnosti, vládne inštitúcie, zástupcovia odvetví z krajín EÚ a mimo nej (Švajčiarsko)] k svojim odpovediam v rámci dotazníka pripojili dokument so stanoviskom.

Väčšina prispievateľov podporuje iniciatívu Komisie a domnieva sa, že všetci aktívni hráči potravinového dodávateľského reťazca zohrávajú v krízových časoch dôležitú úlohu.

Pokiaľ ide o proces, vo viacerých odpovediach sa zdôrazňuje význam dobrej koordinácie medzi členskými štátmi a inštitúciami Únie:

·vytvorenie stáleho fóra na krízové riadenie, ktoré by mohlo slúžiť ako platforma pre zástupcov Komisie, členských štátov a všetkých aktérov potravinárskeho sektora,

·zriadenie ústredného kontaktného miesta na zabezpečenie podávania správ týkajúcich sa potravinovej krízy, a to aj na globálnych trhoch,