Projekty sa využívajú na skúmanie širokého spektra oblastí a mechanizmov realizácie, ako aj na inovačný spôsob rozvoja politických iniciatív v oblasti zdravia, takmer ako v prípade pilotných projektov. Na projekty sa použil najväčší podiel dostupného rozpočtu programu. V priebehu programu sa však podiel rozpočtových prostriedkov vyčlenených na projekty znížil v prospech jednotných akcií a ponúk. Išlo aj o dôsledok snahy zamerať program na niekoľko hlavných činností so zapojením čo najväčšieho počtu partnerov, ideálne zo všetkých členských štátov, ktoré by mali slúžiť ako stimul na rozšírenie vplyvu.

Na základe rozhodnutia č. 1350/2007/ES Komisia stanovila priority v ročných pracovných programoch, a to v úzkej spolupráci so zdravotníckymi orgánmi v členských štátoch zastúpenými v programovom výbore. Vykonávanie programu bola zverené Výkonnej agentúre pre spotrebiteľov, zdravie, poľnohospodárstvo a potraviny (Chafea), ktorá organizovala výzvy a dohliadala na postupy hodnotenia vedúceho k udeleniu spolufinancovania najlepším činnostiam. Chafea naďalej riadi prebiehajúce granty a zmluvy a šíri výstupy a výsledky činností programu.

Podľa článku 168 ZFEÚ Únia podporuje spoluprácu medzi členskými štátmi a poskytuje podporu ich činnosti, a to aj vydaním usmernení a stanovením ukazovateľov, organizovaním výmeny najlepšej praxe a podporou monitorovania a hodnotenia. Mala by sa rešpektovať zodpovednosť členských štátov za vymedzenie svojej politiky v oblasti zdravia a za organizáciu a poskytovanie zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti.

II)podpora zdravia a zmenšovanie nerovností v oblasti zdravia v Európe súvisiacich so životným štýlom, napr. prístup k príležitostiam na fyzickú aktivitu, alebo so zdravotnou starostlivosťou, napr. prístup k potrebnému lekárskemu zásahu;

Komisia je podľa článku 13 ods. 3 písm. c) rozhodnutia č. 1350/2007/ES povinná predložiť Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov externé a nezávislé hodnotenie ex post o vykonávaní a výsledkoch druhého programu v oblasti zdravia.

Príslušné odporúčania na zjednodušenie ročných priorít, poskytovanie lepších usmernení uchádzačom a zabezpečenie lepšieho šírenia činností a ich výsledkov boli okamžite zapracované do pracovných programov na roky 2011 – 2013, čo viedlo k lepšiemu zacieleniu programu (obmedzeniu počtu zahrnutých tém v oblasti zdravia) a k lepšiemu zosúladeniu so stratégiou Európa 2020. Chafea zlepšila usmernenia pre žiadateľov a služby technickej podpory pre výzvy a zamerala sa na šírenie výsledkov.

stanovuje obmedzený počet jasných tematických priorít (príloha I),

uvádzajú špecifické kritériá na posúdenie pridanej hodnoty EÚ (odôvodnenie 6) v súvislosti s prioritizáciou potrieb (príloha II) a prideľovaním finančných prostriedkov,

formálne uznáva úloha národných kontaktných miest (článok 15),

zdôrazňuje potreba lepšieho šírenia výsledkov činností a celkovej inštitucionálnej komunikácie týkajúcej sa politických priorít Únie (článok 13 ods. 4 a článok 9).

V rámci hodnotenia v polovici trvania tretieho programu v oblasti zdravia sa posúdi, či a v akom rozsahu uvedené zmeny účinne prispeli k lepšiemu vykonávaniu programu a napĺňaniu jeho cieľov.

3.3. Hodnotenie ex post

V rámci hodnotenia ex post sa skúmali kľúčové aspekty vykonávania programu vrátane rekcie na odporúčania z preskúmania v polovici trvania. Hodnotenie bolo zamerané na riadenie programu, šírenie výsledkov programu, účinnosť programu a synergiu s inými programami EÚ. To znamená, že bolo možné sústrediť sa na otázky, ktoré ešte neboli dostatočne preskúmané v rámci hodnotenia v polovici trvania, a vyhnúť sa opakovaniu vykonaných hodnotiacich činností. Vzhľadom na skutočnosť, že v oblasti zdravia zvyčajne trvá dlhý čas, kým sa prejavia výsledky, ako aj na fakt, že vplyv programu vždy závisí od využívania výsledkov opatrení členskými štátmi, čo program nedokáže ovplyvniť, zvolili hodnotitelia prístup zameraný na ďalšie programové obdobie, pričom sa snažili získať poznatky na lepšie pochopenie toho, aký by mohol byť vplyv programu na politiku členských štátov v oblasti zdravia. Závery obsahujú faktory úspechu a takisto faktory, ktoré potenciálne negatívne ovplyvňujú činnosti financované v rámci druhého programu EÚ v oblasti zdravia. Tieto poznatky sa použijú na zlepšenie vykonávania tretieho programu EÚ v oblasti zdravia a budú prispievať do troch ďalej uvedených hlavných oblastí činnosti.

a)Zlepšenie monitorovania, podávania správ a šírenia výsledkov

Riadenie programu sa významne zlepšilo. Priority programu boli v druhej polovici obdobia zjednodušené v zmysle činností a cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Zhromažďovali sa (a stále sa zhromažďujú) údaje z monitorovania, pričom systematickejší prístup k ich zberu, analýze a pravidelnému využívaniu poskytne lepší informačný základ na stanovovanie ročných priorít, ako aj na podávanie správ o výstupoch a výsledkoch a na lepšie zacielené šírenie informácií príslušným zainteresovaným stranám.

Úspech programu do veľkej miery závisí od ochoty členských štátov a iných zúčastnených krajín potvrdiť výsledky a začleniť ich do vnútroštátnych iniciatív a politík (napr. príručka o skríningu rakoviny, ktorú už prijali všetky členské štáty, plány pripravenosti členských štátov na riešenie ohrození zdravia a núdzových situácií). Je preto dôležité, aby najvýznamnejšie príslušné zainteresované strany dobre poznali činnosti programu a ich výsledky, čo je kľúčovým predpokladom viditeľnosti programu, zodpovednosti, pokiaľ ide o využívanie zdrojov, a predovšetkým jeho užitočnosti.

Komisia v posledných dvoch rokoch zintenzívnila propagačnú činnosť. Hlavné nástroje na šírenie výsledkov boli tieto: databáza projektov agentúry Chafea, brožúry s informáciami o spolufinancovaných činnostiach podľa jednotlivých tém v rámci politiky (napr. nerovnosti v oblasti zdravia, zriedkavé choroby a pod.), organizovanie pravidelných tzv. skupinových stretnutí s novinármi (napr. v oblasti transplantácie orgánov a HIV/AIDS) a konferencia na vysokej úrovni o programe, ktorá sa konala v roku 2012. Od roku 2014 sa v rámci programu podporovalo organizovanie konferencií a iných podujatí zo strany orgánov členských štátov s cieľom podpory šírenia výsledkov v rámci konkrétnych tém v oblasti zdravia kľúčovým cieľovým skupinám. Táto intenzívnejšia podpora šírenia výsledkov jednotlivých činností sa ukázala byť užitočnou a pomohla rozšíriť vplyv dôležitých výsledkov. Vzhľadom na rozmanitosť a rôznorodosť opatrení to však nemôže kompenzovať skutočnosť, že v prípade niektorých projektov neboli výsledky prezentované konkrétnym cieľovým skupinám, pre ktoré sú najdôležitejšie. V rámci tretieho programu v oblasti zdravia sa preto musí v prípade všetkých opatrení včas definovať efektívna informačná stratégia.

b)Podpora účasti všetkých členských štátov a iných zúčastnených krajín

Program je nástrojom na podporu tvorby, koordinácie a vykonávania politík v oblasti zdravia. Keďže kompetencie v tejto oblasti majú najmä členské štáty, program im pomohol vyvinúť iniciatívy na úrovni EÚ na efektívnejšie a účinnejšie riešenie spoločných problémov v oblasti zdravia. Ide napríklad o „Európsku príručku pre kvalitné národné programy kontroly rakoviny“, v ktorej sa poskytuje návod pre tvorcov politík v súvislosti so základnými prvkami politiky kontroly rakoviny, lepšie vedomosti o kvalite a efektívnosti systémov darcovstva a transplantácie orgánov v zúčastnených krajinách, diagnostické nástroje a laboratórnu sieť na podporu pripravenosti členských štátov a na spoluprácu v prípade ohrození zdravia či práva pacientov žijúcich a pracujúcich v iných ako svojich členských štátoch.

Všetky členské štáty, tri krajiny EHP/EZVO (Island, Lichtenštajnsko a Nórsko) a Chorvátsko sa na programe zúčastnili v rôznej miere. Napriek tomu, že vo všeobecnosti sa členské štáty EÚ-15 do programu zapojili aktívnejšie ako členské štáty EÚ-12, a to najmä na vedúcich pozíciách koordinátorov opatrení, do programu EÚ v oblasti zdravia sa členské štáty s nižším HDP/HND zapájali viac ako v prípade RP7. Účasť čo najväčšieho počtu krajín vytvára potrebné prostredie na tvorbu sietí s cieľom identifikovať spoločné problémy v oblasti zdravia, zvyšovať informovanosť o hlavných objavujúcich sa problémoch v oblasti zdravia a odovzdávať znalosti v oblasti zdravia s cieľom zlepšiť zdravotný stav a riešiť nerovnosti. Zdravie môže byť inteligentným stimulom pre hospodárstvo a zohráva kľúčovú úlohu v európskej súdržnosti a sociálnej inklúzii.

Zložitá hospodárska situácia bola uvádzaná ako jeden z dôvodov nízkej účasti niektorých členských štátov. Komisia preto do aktuálneho tretieho programu v oblasti zdravia zahrnula zásadu „výnimočnej prospešnosti“, ktorá predstavuje finančný stimul na zapojenie všetkých členských štátov. Informačné dni na propagáciu programu sa budú aj naďalej organizovať vo všetkých členských štátoch a zúčastnených krajinách tak, aby sa aspoň polovica z týchto podujatí konala v členských štátoch, ktoré boli nedostatočne zastúpené v predchádzajúcom programovom období. Malo by byť dostupných viac informačných materiálov vo všetkých úradných jazykoch EÚ.

Program je na základe nákladov otvorený aj pristupujúcim, kandidátskym a potenciálnym kandidátskym krajinám, kde funguje ako mechanizmus, ktorý môže týmto krajinám pomôcť prispôsobiť sa acquis communautaire v oblasti zdravia prostredníctvom spolupráce s členskými štátmi pri realizácii projektov a jednotných akcií.

c)Vykonávanie programu v súčinnosti s inými európskymi programami a prioritami Komisie

Prijatie výsledkov programu a ich začlenenie do vnútroštátnych politík zostáva určujúcim faktorom úspešnosti programu. Vzhľadom na obmedzený rozpočet a obrovské potreby a výzvy v oblasti zdravia, sa začala budovať súčinnosť s inými programami s cieľom ďalej šíriť výsledky, propagovať využívanie týchto výsledkov a ďalšiu nadväznosť na ne. Vo väčšej miere išlo o súčinnosť s programami Únie v oblasti výskumu (RP7 a Horizont 2020) a v menšej miere s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi (EŠIF).

Prekonanie bariér a užšia spolupráca s inými programami Únie je súčasťou vízie Komisie pri plnení jej 10 hlavných priorít koordinovaným spôsobom. Tretí program v oblasti zdravia ponúka možnosti takejto spolupráce pri podpore zdravia v oblastiach, ako je migrácia, pri objavujúcich sa chorobách súvisiacich s environmentálnymi faktormi (ako napr. zmena klímy), pri inováciách v zdravotníctve, reforme sektora zdravotníctva a globálnom zdraví. Program zahŕňa aj posudzovanie systémov zdravotnej starostlivosti, pričom sa vytvárajú znalosti týkajúce sa osobitne jednotlivých krajín, ako aj prierezové znalosti o všetkých, s cieľom poskytovať informácie pre politiky na vnútroštátnej a európskej úrovni.