P9_TA(2021)0502

Predchádzanie korupcii, neoprávneným výdavkom a zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátnych finančných prostriedkov v prípade pohotovostných fondov a krízových výdavkových oblastí

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. decembra 2021 o hodnotení preventívnych opatrení na predchádzanie korupcii, neoprávneným výdavkom a zneužívaniu finančných prostriedkov EÚ a vnútroštátnych finančných prostriedkov v prípade pohotovostných fondov a krízových výdavkových oblastí (2020/2222(INI))

(2022/C 251/04)

Európsky parlament,

— so zreteľom na články 310, 317 a 325 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

— so zreteľom na Chartu základných práv Európskej únie,

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/23/EÚ z 26. februára 2014 o udeľovaní koncesií (1),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/24/EÚ z 26. februára 2014 o verejnom obstarávaní a o zrušení smernice 2004/18/ES (2);

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. februára 2017 o úlohe oznamovateľov nekalých praktík pri ochrane finančných záujmov EÚ (3),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371 z 5. júla 2017 o boji proti podvodom, ktoré poškodzujú finančné záujmy Únie, prostredníctvom trestného práva (smernica o ochrane finančných záujmov) (4),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/843 z 30. mája 2018, ktorou sa mení smernica (EÚ) 2015/849 o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a smernice 2009/138/ES a 2013/36/EÚ (5);

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) 2018/1046 z 18. júla 2018 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, o zmene nariadení (EÚ) č. 1296/2013, (EÚ) č. 1301/2013, (EÚ) č. 1303/2013, (EÚ) č. 1304/2013, (EÚ) č. 1309/2013, (EÚ) č. 1316/2013, (EÚ) č. 223/2014, (EÚ) č. 283/2014 a rozhodnutia č. 541/2014/EÚ a o zrušení nariadenia (EÚ, Euratom) č. 966/2012 (6),

— so zreteľom na správu úradu OLAF za rok 2019 (7) a na výročnú správu o činnosti dozorného výboru úradu OLAF za rok 2019,

— so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 01/2019 s názvom Boj proti podvodom súvisiacim s výdavkami EÚ: potrebné opatrenia,

— so zreteľom na osobitnú správu Európskeho dvora audítorov č. 06/2019 s názvom Boj proti podvodom v rámci výdavkov EÚ v oblasti súdržnosti: riadiace orgány musia posilniť odhaľovanie, reakciu a koordináciu,

— so zreteľom na preskúmanie Európskeho dvora audítorov č. 06/2020 s názvom Riziká, výzvy a príležitosti v reakcii hospodárskej politiky EÚ na krízu spôsobenú ochorením COVID-19,

— so zreteľom na Skupinu štátov proti korupcii (GRECO) a jej 21. všeobecnú správu o činnosti (2020),

— so zreteľom na štúdiu s názvom Public Integrity for an Effective COVID-19 Response and Recovery (Verejná integrita v záujme účinnej reakcie na ochorenie COVID-19 a obnovy), ktorú uverejnila OECD v apríli 2020,

— so zreteľom na štúdiu s názvom „Corruption in the times of Pandemia“ (Korupcia v čase pandémie), ktorá bola uverejnená v máji 2020 (8),

— so zreteľom na správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade z 3. septembra 2020 s názvom 31. výročná správa o ochrane finančných záujmov Európskej únie – boj proti podvodom – 2019 (COM(2020)0363) a na sprievodné pracovné dokumenty útvarov Komisie (9),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2221 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o dodatočné zdroje a vykonávacie opatrenia na poskytovanie pomoci na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou ochorenia COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva (REACT-EU) (10),

— so zreteľom na nástroj núdzovej podpory,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/241 z 12. februára 2021, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (11),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (12),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/785 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje Program Únie pre boj proti podvodom a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 250/2014 (13),

— so zreteľom na článok 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii a Protokol č. 2 o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality,

— so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov č. 4/2020 týkajúceho sa návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o mimoriadne dodatočné zdroje a vykonávacie opatrenia v rámci cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti na poskytovanie pomoci na podporu nápravy dôsledkov krízy v kontexte pandémie ochorenia COVID-19 a na prípravu zelenej, digitálnej a odolnej obnovy hospodárstva (REACT-EU), 2020/0101 (COD), a zmeneného návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom a rybárskom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl a migráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj na riadenie hraníc a víza, 2018/0196 (COD) (14),

— so zreteľom na tlačovú správu Europolu z 5. júna 2020 s názvom „Europol launches the European Financial and Economic Crime Centre“ (Europol zriaďuje Európske centrum pre finančnú a hospodársku trestnú činnosť) (15),

— so zreteľom na tlačovú správu Europolu z 12. apríla 2021 s názvom Serious and organised crime in the EU: A corrupting influence (Závažná a organizovaná trestná činnosť v EÚ: korupčný vplyv) (16),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 29. apríla 2021 o vražde Daphne Caruany Galiziovej a dodržiavaní zásad právneho štátu na Malte (17),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. júla 2021 o ochrane finančných záujmov EÚ – boj proti podvodom – výročná správa za rok 2019 (18),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 10. júna 2021 o stanoviskách Európskeho parlamentu k prebiehajúcemu posudzovaniu národných plánov obnovy a odolnosti Komisiou a Radou (19),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanovisko Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci,

— so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A9-0320/2021),

A. keďže finančná a hospodárska trestná činnosť sa vzťahuje na nezákonné činy spáchané jednotlivcom alebo skupinou jednotlivcov s cieľom získať hospodársky alebo profesionálny zisk a zahŕňa okrem iného korupciu, podvod, nátlak, kolúziu, marenie spravodlivosti, pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu;

B. keďže kríza v oblasti verejného zdravia spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19 spolu s následnou núdzovou situáciou v oblasti hospodárstva a sociálnymi nepokojmi prinútila EÚ a verejné orgány v členských štátoch, aby zabezpečili riadenia dodatočného financovania alebo sa do neho zapojili a aby podstatne a rýchlo zvýšili výdavky;

C. keďže Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti s prostriedkami v objeme viac ako 670 miliárd EUR a REACT-EU s prostriedkami v objeme viac ako 50 miliárd EUR sú účinnými nástrojmi na pomoc krajinám EÚ pri obnove; keďže už na jar 2020 sa v rámci politiky súdržnosti poskytla pomoc v reakcii na núdzové situácie v hodnote 11,2 miliardy EUR na podporu podnikania, 7,6 miliardy EUR na prerozdelenie prostriedkov EÚ na opatrenia v oblasti zdravia a 4,1 miliardy EUR na priamu podporu pre pracovníkov;

D. keďže 2. apríla 2020 Komisia v rámci reakcie EÚ na pandémiu ochorenia COVID-19 navrhla aktivovať nástroj núdzovej podpory;

E. keďže rozhodnutie o jeho aktivácii prijala len Rada bez zapojenia Európskeho parlamentu v súlade s ustanoveniami o aktivácii stanovenými v článku 2 ods. 1 nariadenia (EÚ) 2016/369 (20);

F. keďže nástroj NextGenerationEU je dočasným nástrojom obnovy v hodnote približne 800 mld. EUR v bežných cenách zriadený na podporu obnovy EÚ po pandémii koronavírusu a na pomoc pri budovaní ekologickejšej a odolnejšej Európy;

G. keďže z dôvodu naliehavého charakteru krízy boli postupy verejného obstarávania a prostriedky kontroly na mnohých miestach pružnejšie, aby sa urýchlilo vykonávanie;

H. keďže v plánoch reakcie sa dostatočne nezohľadňuje správa vecí verejných a problém nezákonných činností, ako sú korupcia a podvody, a opatrenia na predchádzanie nepodvodným nezrovnalostiam;

I. keďže kríza vytvára príležitosti na mnohé porušenia integrity a mohla by zintenzívniť podvody a korupciu, ako aj nepodvodné nezrovnalosti, najmä v oblasti verejného obstarávania, balíkov hospodárskych stimulov a verejných organizácií;

J. keďže podľa Dvora audítorov sa predchádzaniu podvodom nevenuje dostatočná pozornosť a Komisii chýbajú komplexné informácie o rozsahu, povahe a príčinách podvodov; keďže oficiálne štatistiky o odhalených podvodoch nie sú úplné a Komisia doteraz nevykonala žiadne posúdenie neodhalených podvodov (21);

K. keďže korupcia je veľkou hrozbou v súkromnej a verejnej sfére a má neprimeraný vplyv na najzraniteľnejšie skupiny, pretože spôsobuje stratu zdrojov, ktorá ohrozuje dlhodobý rast, sociálnu ochranu a spravodlivý prístup k verejným službám (vrátane zdravotníctva, vzdelávania a spravodlivosti), čo narúša dôveru verejnosti, zvyšuje sociálne nerovnosti a oslabuje základné hodnoty Únie; keďže je nevyhnutné lepšie pochopiť príčiny korupcie, aby bolo možné účinne bojovať proti tomuto javu a jeho škodlivým dôsledkom;

L. keďže v EÚ pôsobí čoraz väčší počet organizovaných zločineckých skupín, ktoré majú často cezhraničný dosah; keďže tento jav sa stáva čoraz zložitejším, pričom v dôsledku globalizácie a nových technológií vznikajú nové zločinecké trhy a modi operandi, ktoré umožňujú pôsobiť z ktoréhokoľvek miesta na svete a kedykoľvek;

M. keďže technológia prináša nové detekčné a monitorovacie kapacity, znižuje záťaž vyšetrovateľov a umožňuje navrhovanie inteligentnejších opatrení na presadzovanie práva;

N. keďže celistvosť finančného systému Únie závisí od transparentnosti podnikateľských subjektov a iných právnych subjektov, zvereneckých fondov (trusts) a podobných právnych štruktúr;

O. keďže Komisia prijala viacero opatrení na riešenie rizík súvisiacich s korupciou a zneužívaním finančných prostriedkov v Únii a prišlo aj k pokroku v súvislosti s jej legislatívnymi návrhmi týkajúcimi sa boja proti praniu špinavých peňazí; ochrany oznamovateľov, verejného obstarávania a európskeho mechanizmu právneho štátu;

P. keďže podľa poslednej správy Transparency International a spolupracujúceho centra Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO CC) (22), Európska komisia nie celkom dodržiava svoje vlastné záväzky týkajúce sa transparentnosti a medzinárodných zásad „osvedčeného postupu“ v oblasti transparentnosti verejných zákaziek, pričom používa priveľa úprav textu na pokrytie prvkov v predbežných zmluvách o kúpe; keďže Komisia je však zo zákona povinná dodržiavať ustanovenia nariadenia o rozpočtových pravidlách a keďže v budúcich krízach je potrebná lepšia a dokonalejšia štruktúra pre rýchlejšiu reakciu Komisie;

Q. keďže potláčanie korupcie si vyžaduje zodpovednosť vlád za reformy, podporu verejnosti, politický záväzok, medzinárodnú spoluprácu a spoločné úsilie s občianskou spoločnosťou a so súkromným sektorom;

R. keďže v situácii, keď existujú vysoké očakávania, silný tlak a bezprecedentný objem výdavkov nesú zodpovednosť za riešenie tejto výzvy verejní činitelia, ktorí potrebujú primeranú podporu, aby mohli čeliť zvýšeným profesijným normám a novým ťažkostiam pri plnení svojho poslania; keďže okrem toho úradníci nemusia byť nevyhnutne okamžite informovaní o konflikte záujmov;

S. keďže existujú dôkazy o tom, že profesionalizácia a primerané mzdy vo verejnom obstarávaní pozitívne ovplyvňujú verejných činiteľov, aby sa vyhýbali korupcii (23);

T. keďže Lisabonskou zmluvou sa posilnila úloha Európskeho parlamentu s cieľom dosiahnuť väčšiu súdržnosť, parlamentnú kontrolu a demokratickú zodpovednosť;

U. keďže boj proti korupcii je nevyhnutný na ochranu finančných záujmov EÚ a na zachovanie dôvery občanov v inštitúcie EÚ;

1. uznáva, že nedávne krízy potvrdili, že je potrebné mobilizovať investície a poskytovať finančnú podporu už od prvých rokov obnovy; uvedomuje si, že v čase krízy musia byť zdroje k dispozícii v krátkych lehotách a za rýchlo sa meniacich okolností; poznamenáva, že značné množstvo dodatočných zdrojov, ktoré sa majú minúť v krátkom čase, zvyšuje tlak na kontrolné systémy; zdôrazňuje však, že rýchle použitie finančných prostriedkov a rýchle prijatie legislatívnych aktov musia dopĺňať primerané administratívne opatrenia; poukazuje na to, že tlak na poskytnutie pomoci a naliehanie na využitie zdrojov v čo najkratšom čase by mohli viesť k zvýšenému riziku korupcie, podvodov a iných nezrovnalostí, a že takáto situácia si vyžaduje účinné preventívne opatrenia a kontrolné procesy riadenia; opakuje, že všetky postupy verejného obstarávania musia byť v súlade s najvyššími normami otvorenosti, transparentnosti a zodpovednosti;

2. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby do svojich príslušných protikorupčných stratégií zahrnuli cielené opatrenia zamerané na vynakladanie verejných prostriedkov v čase krízy; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že pravidlá ochrany finančných záujmov Únie sa uplatňujú rovnako aj v prípade núdzovej podpory a nástrojov núdzovej podpory, ako sú CRII, CRII+, REACT-EU a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti;

3. upozorňuje na dôležitú úlohu preventívnych opatrení pri predvídaní rizík korupcie v krízových situáciách a pri účinnej reakcii na ne a pri posilňovaní protikorupčných politík a politík v oblasti integrity, ako aj orgánov, ktoré ich presadzujú, a tým aj pri zlepšovaní celkového riadenia; v tejto súvislosti sa domnieva, že kríza spôsobená ochorením COVID-19 v nadchádzajúcich rokoch zintenzívni naše zameranie na správu vecí verejných v dôsledku zvýšeného úsilia o riešenie ničivých účinkov pandémie a nákladov pre ľudí a hospodárstva;

4. domnieva sa, že právny štát je základným predpokladom dodržiavania zásady správneho finančného riadenia s pohotovostnými fondmi v rámci rozpočtu EÚ; pripomína, že zásady právneho štátu platia vždy, a to aj v čase krízy, a že núdzové opatrenia musia zabezpečiť súlad so zásadami právneho štátu a proporcionality a nevyhnutnosti a že musia byť časovo obmedzené a pravidelne kontrolované z hľadiska ich vplyvu;

5. zdôrazňuje, že núdzové situácie, najmä krízové situácie v oblasti zdravia a bezpečnosti, majú vplyv aj na fungovanie verejných orgánov a vytvárajú príležitosti na porušovanie integrity, čo môže viesť k zneužívaniu finančných prostriedkov a korupcii v čase, keď sú verejné zdroje už aj tak pod tlakom; nabáda Komisiu, aby sa zaoberala odolnosťou inštitúcií EÚ v takýchto situáciách s cieľom chrániť pohotovostné fondy;

6. opakuje, že je potrebné zvýšiť celkovú transparentnosť hospodárskeho a finančného prostredia Únie, keďže predchádzanie hospodárskej a finančnej trestnej činnosti nemôže byť účinné, pokiaľ sa páchateľom trestných činov nezabráni v tom, aby hľadali útočisko pre svoje činy v rámci netransparentných štruktúr;

7. v tejto súvislosti zdôrazňuje, že EÚ – a to tak jej inštitúcie, ako aj členské štáty – si nemôže dovoliť stratiť vzácne zdroje v najlepších časoch, a o to menej počas pandémie a po nej;

8. oceňuje všetko úsilie, ktoré Komisia vynaložila na zvýšenie transparentnosti, kontroly a protikorupčných reforiem v členských štátoch prostredníctvom svojho posilneného súboru nástrojov na podporu právneho štátu; vyjadruje však znepokojenie nad tým, že vykonávanie týchto reforiem narazilo v niektorých členských štátoch na určitý odpor, čo možno vo väčšine prípadov vysvetliť legislatívnymi alebo inštitucionálnymi nedostatkami alebo vo veľmi špecifických prípadoch tým, že tieto reformy ovplyvňujú osobné záujmy zákonodarcov a vládnych úradníkov zodpovedných za ich presadzovanie; trvá na tom, že je potrebné predchádzať akémukoľvek skutočnému alebo potenciálnemu konfliktu záujmov, ktorý sa týka zákonodarcov a vládnych úradníkov, a že členské štáty musia zaviesť spoľahlivé protikorupčné rámce;

9. pripomína, že je potrebné vyvinúť väčšie úsilie v rámci kontrol ex ante , pokiaľ ide o vysledovateľnosť finančných prostriedkov, najmä v prípadoch, keď sa takéto kontroly a hodnotenia vykonávali v rámci mimoriadnych opatrení; opakuje, že vlády a iné verejné orgány potrebujú účinné a transparentné podávanie správ, nezávislé následné audity, postupy preberania zodpovednosti, ako aj otvorené komunikačné kanály s občianskou spoločnosťou a súkromným sektorom, aby sa zabezpečilo, že peniaze a opatrenia skutočne pomôžu ľuďom, ktorí to najviac potrebujú; poukazuje na význam poskytovania aktuálnych, transparentných a spoľahlivých informácií verejnosti počas krízových situácií;

10. zdôrazňuje rozhodujúcu úlohu organizácií občianskej spoločnosti a investigatívnych novinárov v boji proti korupcii; vyjadruje preto poľutovanie nad tým, že počas pandémie ochorenia COVID-19 viaceré členské štáty prijali opatrenia, ktoré bránili prístupu verejnosti k dokumentom, a že pracovníci médií sa stretli s ťažkosťami a neodôvodneným odmietaním, ako aj s nátlakom a hrozbami v súvislosti s prístupom k verejným dokumentom; domnieva sa, že je dôležité, aby boli občania informovaní o boji proti korupcii a zapojení do tohto boja, ako aj v plnej miere chránení pred negatívnymi osobnými a profesionálnymi dôsledkami, najmä v prípadoch oznamovania protispoločenskej činnosti; v tejto súvislosti opakuje, že je potrebné urýchlene vykonať smernicu (EÚ) 2019/1937 o ochrane oznamovateľov;

11. zdôrazňuje, že účasť občanov na verejnom rozhodovaní je kľúčom k úspešnej reakcii v núdzových situáciách; naliehavo vyzýva členské štáty, aby vypracovali komplexné plány krízového riadenia s cieľom pripraviť sa na podobné situácie v budúcnosti a aby do nich začlenili záruky pre úlohu občianskej spoločnosti ako verejného strážcu; pripomína, že včasný prístup verejnosti k dokumentom v strojovo čitateľnom formáte je kľúčovým prvkom zabezpečenia transparentnosti a kontroly verejných výdavkov; vyzýva Komisiu, aby poskytla vhodné platformy na zapojenie, a pripomína súčasné možnosti oznamovania údajných prípadov podvodov Európskej prokuratúre (EPPO) a Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF);

12. konštatuje, že uprostred hospodárskej, bezpečnostnej alebo zdravotnej krízy majú vlády tendenciu umožniť flexibilnejší prístup k obstarávaniu, aby mohli rýchlo reagovať na krízu; zdôrazňuje, že smernica EÚ o verejnom obstarávaní už umožňuje požívať oveľa rýchlejšie a menej administratívne zaťažujúce postupy a že vlády členských štátov by mali tieto postupy riadiť v rámci platných právnych požiadaviek; zdôrazňuje, že akékoľvek uvoľnenie postupov a zjednodušenie opatrení, ktoré môžu byť potrebné počas krízových situácií s cieľom zabrániť nákladným chybám a nepodvodným nezrovnalostiam v dôsledku zložitosti pravidiel, by sa malo doplniť o osobitné usmernenia a malo by sa dôkladne preskúmať prostredníctvom mechanizmov ex post ;

13. víta koordinované a rozhodné opatrenia na úrovni EÚ, ktorých výsledkom je prijatie rozsiahleho balíka iniciatív NextGenerationEU zameraných na dôsledky ničivej pandémie ochorenia COVID-19 na zdravie občanov a podniky v celej Európe; zdôrazňuje však, že bezprecedentné zvýšenie finančných prostriedkov EÚ je náchylné na zvýšené riziko korupcie a podvodov a prináša ďalšie výzvy, pokiaľ ide o monitorovanie a zodpovednosť; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili a vykonávali účinné protikorupčné politiky;

14. s cieľom zabezpečiť transparentnosť, zodpovednosť a efektívnosť výdavkov EÚ pripomína význam systémov monitorovania a auditu rámci fondov zdieľaného riadenia; opakuje, že Európsky parlament zohráva zásadnú úlohu pri kontrole balíka stimulov a že Komisia ho musí pravidelne informovať o jeho vykonávaní;

15. konštatuje, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ( 24 ) , ktorý je kľúčovým nástrojom NextGenerationEU, umožňuje ponúknuť členským štátom granty (až do výšky 312 mld. EUR) a úvery (až do výšky 360 mld. EUR) ( 25 ) na verejné investície a reformy zamerané na riešenie štrukturálnych nedostatkov a zvýšenie odolnosti hospodárstiev členských štátov, pričom sa zameriava na udržateľný prechod, digitálnu transformáciu, hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť, inštitucionálnu odolnosť a pilier sociálnych práv;

16. víta delegovanie právomocí na Komisiu s cieľom vytvoriť prostredníctvom delegovaného aktu hodnotiacu tabuľku na podrobné monitorovanie vykonávania plánov podpory obnovy a odolnosti členských štátov;

17. pripomína, že hodnotiaca tabuľka bude slúžiť ako základ pre dialóg o obnove a odolnosti a že Komisia by ju mala aktualizovať každé dva roky; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu, aby zabezpečila dôkladné a prísne monitorovanie pokroku dosiahnutého pri plnení stanovených čiastkových cieľov a cieľov v súlade s nariadením o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti (RRF) na základe stanovených spoločných ukazovateľov a metodiky podávania správ; okrem toho pripomína, že Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je viazaný podmienkami, ktoré zaručujú transparentné využívanie vyplatených finančných prostriedkov a ktoré by mali zabrániť korupcii alebo podvodom, dvojitému financovaniu alebo konfliktom záujmov, a domnieva sa, že kontroly by sa mali rozšíriť aj na náklady, ktoré skutočne vznikli konečným príjemcom; víta skutočnosť, že vďaka Európskemu parlamentu sú teraz členské štáty povinné poskytovať informácie o konečných príjemcoch;

18. nabáda orgány EÚ a vnútroštátne orgány, aby pri vypracúvaní a vykonávaní núdzových opatrení a opatrení na obnovu zohľadnili príspevky miestnych a regionálnych orgánov;

19. konštatuje, že Európsky parlament vo svojom uznesení o stanoviskách Európskeho parlamentu k prebiehajúcemu posudzovaniu národných plánov obnovy a odolnosti Komisiou a Radou trval na tom, aby Komisia, členské štáty a všetci implementujúci partneri v procese vykonávania zabezpečili dôslednú transparentnosť a zodpovednosť;

20. vyzýva Komisiu, aby dôkladne monitorovala potenciálne riziká pre finančné záujmy EÚ a nepokračovala v platbách, ak sa nedosiahnu míľniky spojené s opatreniami na predchádzanie korupcii a podvodom, ich odhaľovanie a nápravu; okrem toho vyzýva Komisiu, aby okamžite informovala rozpočtové orgány o všetkých prípadoch, keď sa finančné prostriedky nevyplatia z dôvodu podozrenia zo zneužitia, korupcie, podvodu alebo porušovania zásad právneho štátu a keď členské štáty nemajú zavedené dostatočné systémy na boj proti podvodom;

21. domnieva sa, že by sa malo presadzovať správne finančné riadenie a že hoci čerpanie zostáva dôležitým cieľom, nemalo by sa uprednostňovať pred výkonnosťou, hľadiskom hodnoty za peniaze a európskou pridanou hodnotou programov a že v prípade nezrovnalostí by sa malo zabezpečiť vymáhanie prostriedkov prostredníctvom finančných opráv;

22. vyzýva členské štáty, aby začlenili posudzovanie rizika korupcie do všetkých fáz navrhovania a realizácie programov v oblastiach hospodárskych stimulov a dotácií; konštatuje, že rizikové situácie by sa mali riešiť komplexne, pričom by sa mal využívať prístup v rámci celej vlády tam, kde je to možné;

23. zastáva názor, že väčšia transparentnosť spolu s technológiami a dátovou vedou pomáha predchádzať korupcii a znižovať ju; vyzýva v tejto súvislosti Komisiu a členské štáty, aby v plnej miere využívali dostupné nástroje, ako je systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia (EDES), databáza Arachne a systém riadenia nezrovnalostí (IMS), s cieľom účinne a efektívne identifikovať problematické hospodárske subjekty a súkromné osoby (alebo fyzické osoby), ktoré sú s nimi spojené v rámci priameho aj nepriameho riadenia;

24. zdôrazňuje ďalšie výhody, ktoré môže priniesť výmena informácií v boji proti korupcii; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že sa to uskutoční prostredníctvom digitálneho, interoperabilného a štandardizovaného systému zberu údajov, a nabáda členské štáty, aby si vymieňali informácie navzájom, ako aj s príslušnými orgánmi EÚ (najmä s Európskym dvorom audítorov, úradom OLAF, Európskou prokuratúrou a Europolom) s cieľom užšie spolupracovať, najmä v krízových situáciách, s cieľom zlepšiť zber údajov, zvýšiť účinnosť kontrol a zabezpečiť vymáhanie zneužitých finančných prostriedkov;

25. zdôrazňuje, že je nevyhnutné vedieť, kto využíva finančné prostriedky EÚ, aby sa zabránilo korupcii, neoprávneným výdavkom a zneužívaniu finančných prostriedkov; vyjadruje poľutovanie nad tým, že v súčasnosti nie sú údaje na identifikáciu hospodárskych subjektov a ich konečných užívateľoch výhod ľahko alebo vôbec dostupné ( 26 ) ; domnieva sa, že vytvorenie jednotnej, interoperabilnej databázy, ktorá by zobrazovala priamych a konečných príjemcov dotácií EÚ by bolo dôležitým krokom k náprave tejto situácie;

26. zdôrazňuje, že príjemcovia musia byť identifikovateľní vo všetkých členských štátoch a musia byť nezávislí od fondov vrátane fondov v rámci priameho aj zdieľaného riadenia; zdôrazňuje, že databáza by sa mala obmedziť na potrebné informácie a že informácie by sa mohli zverejňovať v súlade so stálou judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie (SDEÚ); naliehavo vyzýva členské štáty, aby spolupracovali s Komisiou s cieľom vytvoriť takúto jednotnú centralizovanú databázu na sledovanie tokov peňazí EÚ;

27. trvá na tom, že je potrebné posilniť systém EDES a jeho rozsah pôsobnosti v súvislosti s nadchádzajúcou cielenou revíziou nariadenia o rozpočtových pravidlách; vyzýva Komisiu, aby rozšírila rozsah pôsobnosti systému EDES na fondy v rámci zdieľaného riadenia pri náležitom dodržiavaní zásad proporcionality a primeranosti;

28. vyjadruje poľutovanie nad tým, že úrad OLAF a Európsky dvor audítorov nemajú úplný prístup k nástroju hodnotenia rizika Arachne a sú nútené žiadať o prístup k výpočtu rizika Arachne na individuálnom základe, čo komplikuje proces výmeny informácií, a tým sťažuje odhaľovanie vznikajúcich rizikových modelov a reakciu na ne; považuje za potrebné nájsť riešenie na udelenie prístupu úradu OLAF a Dvoru audítorov k nástroju hodnotenia rizika Arachne; zastáva názor, že začlenenie nástroja Arachne do vnútroštátnych systémov riadenia a kontroly by malo byť povinné pre všetky riadiace orgány;

29. vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila reakciu na pandémiu ochorenia COVID-19 vo viacerých oblastiach, a to aj pokiaľ ide o preventívne protikorupčné opatrenia, analýzu empirických dôkazov a mieru čerpania žiadostí o platbu, aby preskúmala, či korupcia ovplyvnila výsledok a či sa zachovala alebo narušila integrita, a aby informovala Európsky parlament o hlavných zisteniach, ktoré mu umožnia (ako orgánu udeľujúcemu absolutórium) zahrnúť do absolutória za rok 2020 osobitnú kapitolu o pohotovostných fondoch a výdavkoch súvisiacich s krízami;

30. vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia vo veľkej miere využíva redakčný nástroj na úpravu častí predbežných kúpnych zmlúv; trvá na tom, že napriek citlivosti informácií sú tieto podrobnosti dôležité pre zlepšenie zodpovednosti a globálnej reakcie na vírus; vyzýva Komisiu, aby sa v reakcii na budúce krízy lepšie zaoberala aspektmi transparentnosti a zodpovednosti, čím by prispela k posilneniu dôvery verejnosti, podnietila verejnú diskusiu a podporila hodnoty EÚ; konštatuje, že Komisia uplatňuje článok 38 ods. 3 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktorým sa odkazuje na prípad, keď by zverejnenie údajov mohlo poškodiť obchodné záujmy príjemcov, a vyzýva na proporcionalitu účinnej kontroly a plnú zodpovednosť za využívanie zdrojov vo verejnom záujme;

31. domnieva sa, že ak by sa relevantné údaje o verejnom obstarávaní zverejňovali na účely analýzy, boli voľne a ľahko dostupné v otvorenom a štandardizovanom formáte spolu s údajmi o odsudzujúcich rozsudkoch a registroch spoločností, mohlo by to výrazne podporiť prevenciu a odhaľovanie potenciálnych prípadov korupcie; zastáva preto názor, že relevantné informácie týkajúce sa všetkých zmlúv o verejnom obstarávaní (s využitím verejných prostriedkov) by mali byť verejne dostupné, zverejnené na osobitnej webovej stránke a s minimálnou úpravou, v plnom súlade s požiadavkami na ochranu údajov a inými právnymi požiadavkami;

32. konštatuje, že v súlade s nariadením (EÚ) 2016/369 z 15. marca 2016 o poskytovaní núdzovej podpory v rámci Únie má rozhodnutie o aktivácii nástroja núdzovej podpory prijať Rada na základe návrhu Komisie; kritizuje však skutočnosť, že napriek silnému prepojeniu s rozpočtom EÚ sa aktivácia nástroja núdzovej podpory uskutočnila bez úplného rešpektovania a dodržiavania výsad Európskeho parlamentu ako rozpočtového orgánu a konečného kontrolóra rozpočtu EÚ;

33. vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek viacerým pokusom získať jasný prehľad nemajú Výbor pre rozpočet a Výbor pre kontrolu rozpočtu prístup k relevantným údajom o finančných prostriedkoch EÚ vynaložených v rámci nástroja núdzovej podpory na financovanie predbežných kúpnych zmlúv vo výške približne 2,5 miliardy EUR v prípade šiestich takýchto zmlúv;

34. uznáva, že dohoda o spoločnom obstarávaní ( 27 ) umožňuje členským štátom, EHP a ďalším krajinám spoločne rokovať o lepších podmienkach dodávok zdravotníckeho vybavenia; vyzýva Komisiu, aby s cieľom zaviesť osvedčené postupy pre budúce krízy posúdila efektívnosť a účinnosť dohody o spoločnom obstarávaní a vytváranie zásob zdravotníckeho vybavenia v rámci rescEU; naliehavo vyzýva Komisiu, aby zaviedla pevný a transparentný rámec verejného obstarávania EÚ v prípade úplného alebo čiastočného využívania finančných prostriedkov z rozpočtu EÚ, ktorý by umožnil komplexnú kontrolu zo strany Európskeho parlamentu, najmä pokiaľ ide o hlavné výdavkové oblasti súvisiace s hospodárskymi, bezpečnostnými alebo zdravotnými krízami;

35. naliehavo vyzýva Komisiu, aby navrhla revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách s cieľom zahrnúť pevný právny základ pre povinné používanie otvorených a štandardizovaných údajov o verejnom obstarávaní a zabezpečiť, aby informačné systémy na kontrolu rozpočtu boli povinné, verejné a interoperabilné s vnútroštátnymi databázami;

36. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby spolupracovali na prijatí spoľahlivých národných stratégií boja proti podvodom (NAFS), ktoré ponúkajú výhody koordinácie činností viacerých subjektov a zaručujú optimalizáciu zdrojov a pokrytie všetkých oblastí záujmu (výdavky v rámci nepriameho a zdieľaného riadenia, vnútroštátne finančné prostriedky atď.); konštatuje, že do konca roka 2020 prijalo NAFS 14 členských štátov a 5 členských štátov začalo postupy na ich prijatie; konštatuje, že to predstavuje pokrok v porovnaní s rokom 2019, ale vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že nie všetky členské štáty ešte prijali alebo nemajú v úmysle tak urobiť; vyjadruje znepokojenie nad tým, že existujúce stratégie sa líšia z hľadiska rozsahu a hĺbky a v tejto súvislosti je potrebné ich aktualizovať;

37. naliehavo vyzýva členské štáty, aby harmonizovali a zosúladili svoje normy, a vyzýva Komisiu, aby proti členským štátom, ktoré to odmietajú začala konanie v prípade nesplnenia povinnosti; vyzýva Komisiu, aby podporovala členské štáty pri zlepšovaní ich stratégií s cieľom zabezpečiť existenciu spoľahlivých NAFS v celej Únii;

38. považuje za dôležité, aby Komisia vo svojej nadchádzajúcej správe o právnom štáte posúdila nielen existenciu, ale aj účinnosť NAFS; okrem toho zastáva názor, že budúce správy o právnom štáte by mali vychádzať z osvedčených postupov a poskytovať odporúčania pre jednotlivé krajiny o tom, ako riešiť zistené problémy alebo napraviť zistené porušenia vrátane prípadných lehôt na vykonávanie a referenčných kritérií, ktoré sa majú dodržiavať; domnieva sa, že by sa mali preskúmať aj opatrenia prijaté v reakcii na pandémiu ochorenia COVID-19, ktoré majú vplyv na právny štát;

39. pripomína, že ochrana finančných záujmov Únie je mimoriadne dôležitá a že v tejto súvislosti je potrebné neustále a intenzívne úsilie na všetkých úrovniach;

40. trvá na tom, že je potrebná spolupráca medzi Európskou prokuratúrou a ďalšími orgánmi EÚ, ako sú Eurojust, Europol a úrad OLAF, s cieľom vykonávať vyšetrovania a trestné stíhania v rámci ich príslušného mandátu/úloh; zdôrazňuje kľúčovú úlohu uvedených inštitúcií a orgánov počas núdzových situácií a kríz v boji proti tým, ktorí zneužívajú finančné prostriedky EÚ, v tejto súvislosti berie na vedomie pracovné dohody, ktoré medzi nimi boli podpísané; zdôrazňuje, že účinná spolupráca je možná len vtedy, ak majú orgány EÚ politickú podporu a sú vybavené dostatočnými ľudskými a finančnými zdrojmi;

41. kritizuje skutočnosť, že Komisia ignorovala výzvu Európskeho parlamentu na rozšírenie personálneho plánu Európskej prokuratúry a že nevykonala dohodu o zmierovacom konaní z roku 2020; opakuje, že je potrebné zvýšiť zdroje a počet zamestnancov tak pre Európsku prokuratúru, ako aj pre úrad OLAF s cieľom uľahčiť boj proti korupcii, podvodom, neoprávneným výdavkom a zneužívaniu finančných prostriedkov;

42. upozorňuje, že organizované zločinecké skupiny vyvíjajú svoju činnosť bez ohľadu na hranice a že čoraz častejšie nadobúdajú majetok v iných členských štátoch, než v ktorých majú svoju základňu, a v tretích krajinách.

43. vyzýva na intenzívnejšiu účinnú medzinárodnú spoluprácu v oblasti získavania dôkazov, vzájomného uznávania, doručovania dokumentov, konfiškácie a zmrazenia majetku s cieľom poskytnúť príslušným orgánom prostriedky na vysledovanie, zmrazenie, spravovanie a konfiškáciu príjmov z trestnej činnosti; vyzýva preto Komisiu, aby podporovala a presadzovala harmonizáciu vymedzení trestných činov korupcie v celej Únii a lepšie využívala existujúce súbory údajov a metodiku na vypracovanie nových, s cieľom získať porovnateľné údaje o riešení prípadov korupcie za celú EÚ;

44. žiada o väčšiu spoluprácu medzi zástupcami vnútroštátnych orgánov a úradom OLAF s cieľom zabezpečiť, aby sa riadne zohľadnili vyšetrovania vykonávané v súvislosti s podvodmi poškodzujúcimi rozpočet EÚ;

45. zdôrazňuje, že Skupina štátov proti korupcii (GRECO) vypracovala komplexné odporúčania pre členské štáty, pokiaľ ide o využívanie verejných prostriedkov v krízových a núdzových situáciách; vyzýva všetky členské štáty, aby v plnej miere vykonávali tieto odporúčania, čím sa zvýši transparentnosť a zodpovednosť; v tejto súvislosti víta možnosť EÚ pripojiť sa ku skupine GRECO ako riadny člen;

46. víta balík legislatívnych návrhov, ktorý Komisia predložila na posilnenie pravidiel EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; vyzýva na účinné a dôsledné vykonávanie budúceho rámca, ktorý predvída núdzové situácie, v ktorých môže byť ohrozená stabilita a bezpečnosť v EÚ;

47. so znepokojením berie na vedomie záver Europolu, že páchatelia trestnej činnosti sú digitálnou generáciu, čo znamená, že prakticky všetky trestné činnosti v súčasnosti obsahujú určitú online zložku a že mnohé trestné činy sa plne presunuli do online priestoru; vyjadruje znepokojenie nad tým, že nové technológie tiež umožňujú, aby sa tradičné trestné činy naďalej páchali netradičným spôsobom, a to z akéhokoľvek miesta na svete a kedykoľvek; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na riešenie týchto nových výziev uskutočnili rozhodné investície a prijali pevný politický záväzok;

48. zastáva názor, že pokrok v oblasti umelej inteligencie predstavuje pre verejný sektor významnú príležitosť na odhaľovanie podvodov a ich predchádzanie, napríklad posilnením centrálnej analytickej kapacity Komisie, keďže IT nástroje môžu ľahko extrahovať, prepájať a analyzovať potrebné údaje a odhaľovať prípadné nezrovnalosti, podvody a korupciu; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaviedli jednotný integrovaný, interoperabilný informačný a monitorovací systém vrátane jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika na prístup k príslušným údajom a ich analýzu a na zvýšenie spoľahlivosti kontrol s cieľom všeobecného uplatňovania, a to aj s pomocou nástroja technickej podpory;

49. konštatuje, že zber údajov o tých, ktorí v konečnom dôsledku priamo alebo nepriamo využívajú finančné prostriedky Únie v rámci zdieľaného riadenia, a o projektoch a reformách podporovaných z RRF vrátane údajov o konečných užívateľoch príjemcov finančných prostriedkov, je potrebný na zabezpečenie účinných kontrol a auditov a že pravidlá týkajúce sa zberu a spracovania takýchto údajov by mali byť v súlade s platnými pravidlami ochrany údajov;

50. zdôrazňuje výhody, ktoré prinášajú digitálne katastre nehnuteľností pre transparentnosť vlastníctva a pre prevenciu a boj proti korupcii; víta iniciatívy Komisie na vykonávanie takýchto programov v celej EÚ; vyzýva vnútroštátne orgány, aby spolupracovali s Komisiou na rozsiahlom vykonávaní týchto programov;

51. zastáva názor, že centralizovaný informačný a monitorovací systém by mal zahŕňať požiadavky na verejné obstarávanie s verejne dostupnými údajmi pre dodávateľov a obstarávateľov v celej EÚ podľa jednotlivých krajín, aby mohli systematicky podávať správy o konkrétnych údajoch o projektoch, pokroku pri dosahovaní míľnikov a priamych a konečných užívateľoch výhod (v štandardizovanom formáte); domnieva sa, že takýto systém by sa mal vytvoriť s cieľom uľahčiť zber údajov, interoperabilitu a spracovanie údajov na úrovni EÚ a zabezpečiť účinné kontroly a audity; zdôrazňuje, že systém by sa mal obmedziť na potrebné informácie a že by malo byť možné uverejňovať informácie v súlade so stálou judikatúrou Súdneho dvora EÚ; poukazuje však na to, že na vnútroštátnej úrovni by sa mohla zaviesť prechodná úroveň (t. j. decentralizované miesto zberu) s cieľom uľahčiť zber údajov s prihliadnutím na jazykové rozdiely a miestne charakteristiky (napr. regionálna zodpovednosť);

52. navrhuje, aby sa na prevenciu, odhaľovanie a vyšetrovanie a/alebo stíhanie korupcie využívali systémy zverejňovania finančných informácií/majetkových priznaní s cieľom podporiť zodpovednosť a informovanosť verejných činiteľov, a tým predchádzať konfliktom záujmov;

53. domnieva sa, že dátové platformy môžu posilniť mechanizmy dohľadu a zlepšiť účinnú výmenu informácií s inými ministerstvami štátnej správy;

54. je presvedčený o výhodách profesionalizácie a primeraných miezd vo verejnom obstarávaní, konkrétne o tom, že mať špecializovaných, dobre vyškolených a dobre platených zamestnancov v oblasti verejného obstarávania, ktorí sa delia o svoje odborné znalosti, vedomosti a (trhové) informácie, a to aj za hranicami členských štátov, je pozitívnou praxou, ktorá sa má uplatňovať spolu s ďalšími technikami prevencie korupcie;

55. nabáda členské štáty, aby dobre využívali finančné prostriedky a programy EÚ; vyzýva vnútroštátne orgány, aby spolupracovali s úradom OLAF na odbornej príprave zamestnancov v súvislosti s rôznymi typmi podvodov, trendmi, hrozbami a rizikami, korupciou a inými nezákonnými činnosťami, ktoré majú vplyv na finančné záujmy EÚ;

56. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 94, 28.3.2014, s. 65.

(3) Ú. v. EÚ C 252, 18.7.2018, s. 56.

(4) Ú. v. EÚ L 198, 28.7.2017, s. 29.

(5) Ú. v. EÚ L 156, 19.6.2018, s. 43.

(6) Ú. v. EÚ L 193, 30.7.2018, s. 1.

(7) OLAF, Dvadsiata správa Európskeho úradu pre boj proti podvodom, 1. januára až 31. decembra 2019, 2020.

(8) Gallego, J., Prem, M. a Vargas, J.F., „Corruption in the times of Pandemia“ (Korupcia v čase pandémie), máj 2020.

(9) SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 a SWD(2020)0160.

(10) Ú. v. EÚ L 437, 28.12.2020, s. 30.

(11) Ú. v. EÚ L 57, 18.2.2021, s. 17.

(12) Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30.

(13) Ú. v. EÚ L 172, 17.5.2021, s. 110.

(14) Ú. v. EÚ C 272, 17.8.2020, s. 1.

(15) https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/europol-launches-european-financial-and-economic-crime-centre

(16) https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/serious-and-organised-crime-in-eu-corrupting-influence

(17) Prijaté texty, P9_TA(2021)0148.

(18) Prijaté texty, P9_TA(2021)0337.

(19) Prijaté texty, P9_TA(2021)0288.

(20) Ú. v. EÚ L 70, 16.3.2016, s. 1.

(21) Fighting fraud in EU spending: action needed (europa.eu)

(22) http://ti-health.org/wp-content/uploads/2021/05/For-Whose-Benefit-Transparency-International.pdf

(23) https://dspace.library.uu.nl/handle/1874/309580

(24) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A32021R0241

(25) Oba v cenách roku 2018.

(26) Štúdia – The Largest 50 Beneficiaries in each EU Member State of CAP and Cohesion Funds (50 najväčších príjemcov prostriedkov poskytovaných v rámci SPP a kohéznych fondov v každom členskom štáte EÚ), Európsky parlament, Generálne riaditeľstvo pre vnútorné politiky, tematická sekcia pre rozpočtové veci, máj 2021.

(27) https://ec.europa.eu/health/security/preparedness_response_sk