[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

V Bruseli 3.7.2008

KOM(2008) 424 v konečnom znení

Návrh

ODPORÚČANIE RADY

o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európy) {SEK(2008) 2174} {SEK(2008) 2175}

(predložené Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1. KONTEXT NÁVRHU

Dôvody a ciele návrhu

Cieľom tejto iniciatívy, ktorá je súčasťou agendy EÚ pod názvom „Obnovená sociálna agenda: Príležitosti, prístup a solidarita v Európe 21. storočia“, je podporiť mobilitu mladých dobrovoľníkov v Európe. Táto iniciatíva má priniesť nové príležitosti na mobilitu mladých dobrovoľníkov v rámci členských štátov a podporiť rozvoj a dostupnosť vzdelávania mládeže, vzhľadom na skutočnosť, že dobrovoľníctvo je dôležitou formou neformálneho vzdelávania. Súčasne pomôže rozvíjať solidaritu medzi jednotlivcami a spoločenstvami.

Mobilita mládeže sa bude podporovať prostredníctvom výziev členským štátom, aby ďalej rozvíjali interoperabilitu svojich vnútroštátnych systémov dobrovoľných činností organizovaných občianskou spoločnosťou a/alebo verejnými orgánmi a aby riešili zostávajúce prekážky cezhraničnej dobrovoľníckej práce. Vďaka medzinárodnej mobilite dobrovoľníkov sa zvyšujú poznatky občanov o iných krajinách a trhoch práce EÚ a podporuje sa sociálne začleňovanie a zamestnateľnosť. Cezhraničná mobilita mladých dobrovoľníkov môže výrazne podporiť konkurencieschopnosť a solidaritu Európy a posilniť predovšetkým zmysel pre európske občianstvo.

V dôsledku prekážok medzinárodnej mobility mladých dobrovoľníkov dochádza k plytvaniu ľudskými zdrojmi. Cezhraničná dobrovoľnícka práca môže vďaka neformálnemu vzdelávaniu viesť k rozšíreniu zručností a spôsobilostí, čím sa zvyšuje zamestnateľnosť mladých ľudí. Vzhľadom na vysokú mieru nezamestnanosti mladých ľudí v mnohých častiach EÚ je dobrovoľníctvo prostriedkom na preklenutie obdobia medzi školským vzdelávaním a zamestnaním. Dnešný čoraz globalizovanejší trh si vysoko cení ľudí, ktorí hovoria viacerými jazykmi a poznajú viacero kultúr. Na to, aby tvorivosť a inovácia prekvitali, je potrebné, aby mládež EÚ mala čo najväčšie príležitosti na rozšírenie svojich obzorov a realizovanie svojho potenciálu. Sprístupnením väčšieho počtu cezhraničných príležitostí na dobrovoľnícku prácu pre všetkých mladých ľudí v rámci Európy by sa podporilo vykonávanie Európskeho paktu pre mládež a dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie.

Dobrovoľníctvo mládeže môže pomôcť posilniť sociálnu solidaritu v Európe, takáto činnosť by sa však mohla využiť aj na podporu ďalších spoločných politických cieľov, ako sú civilná ochrana, sociálne začleňovanie, zachovanie kultúrneho dedičstva, regionálny rozvoj a ochrana životného prostredia. Európska únia okrem toho potrebuje, aby si mladí Európania viac uvedomovali jej hodnotu, aby mohol projekt Európy ako celok napredovať. V rámci tejto iniciatívy by sa pomocou opatrení EÚ odstránili technické a administratívne prekážky, ktoré občanom bránia v tom, aby k solidarite prispeli svojím dielom, čo je pre mnohých mladých ľudí veľmi dôležité, a súčasne by sa ochránila a zhodnotila bohatá rozmanitosť systémov a tradícií, ktoré v rámci Európy existujú a ďalej sa rozvíjajú.

Všeobecný kontext

Význam dobrovoľných činností mladých ľudí v ostatných rokoch vzrástol, tak na vnútroštátnej, ako aj na európskej úrovni. Dobrovoľníctvo hrá podľa všeobecného názoru dôležitú úlohu v sociálnom, profesijnom a ekonomickom začleňovaní mladých ľudí (najmä mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami) a prináša prospech aj komunitám, v ktorých dobrovoľníci pôsobia.

V prípade cezhraničnej dobrovoľníckej práce je tento prospech ešte väčší. Zo skúseností vyplýva, že účasť na dobrovoľnej činnosti v inej krajine má na mladých ľudí a ich osobný a profesijný rozvoj veľký vplyv. Pre tých, ktorí pôsobili ako dobrovoľníci v iných krajinách, sú prínosy cezhraničnej dobrovoľníckej práce jednoznačné: podľa 62 % ľudí, ktorí pôsobili ako dobrovoľníci v rámci Európskej dobrovoľníckej služby (EVS), akcie v rámci programu Mládež v akcii[1], táto skúsenosť zmenila ich kariérne možnosti k lepšiemu. Aj komunita v inom štáte, v ktorej mladí dobrovoľníci pôsobia, je vďaka ich zapojeniu do tejto komunity a činnosti v nej kultúrne a ekonomicky obohatená.

Zvyšuje sa aj dopyt po dobrovoľníckych príležitostiach: z prieskumu, ktorý v roku 2008 uskutočnilo Združenie dobrovoľníckych organizácií (Association of Voluntary Organisations – AVSO) v 138 dobrovoľníckych organizáciách, vyplynulo, že počet ich dobrovoľníkov v období rokov 2007 a 2008 podľa odhadov vzrástol[2]. V roku 2007 bolo v rámci EVS financovaných približne 4000 cezhraničných mladých dobrovoľníkov, pričom sa vyhovelo 74 % žiadostí. V uvedenom roku bolo potrebné zvýšiť rozpočet EVS na úkor ostatných akcií v rámci programu „Mládež v akcii“. V tomto roku sa počet žiadostí v rámci EVS doteraz zvýšil o ďalších 17 %.

Pokiaľ ide o potenciálny dopyt, z prieskumu o mládeži v členských štátoch Eurobarometer[3], ktorý sa uskutočnil v roku 2007, vyplynulo, že zatiaľ čo do dobrovoľnej činnosti sa zapája iba 16 % oslovených mladých ľudí, až 74 % z nich by malo záujem o dobrovoľnícku prácu, keby existovalo viac systémov, ktoré by ju podporovali. V Európskej únii je v súčasnosti 96 miliónov mladých ľudí vo veku od 15 do 29 rokov. Aj keby sa do projektu cezhraničnej dobrovoľníckej práce chcelo zapojiť len 1 % všetkých mladých ľudí z tejto vekovej skupiny, stále by išlo o 64 000 mladých dobrovoľníkov v zahraničí za rok.

Hlavná prekážka, ktorá obmedzuje cezhraničnú dobrovoľnícku prácu medzi členskými štátmi EÚ

Napriek takémuto záujmu je značný nedostatok príležitostí na transeurópsku dobrovoľnícku prácu a vnútroštátne systémy (či už občianska spoločnosť alebo verejné orgány) nedokážu samy osebe tento špecifický dopyt uspokojiť. Nedostatočná interoperabilita jednotlivých vnútroštátnych systémov a nedostatok dostupných informácií majú za následok, že okrem obmedzených možností, ktoré ponúka EVS, je často jednoduchšie vykonávať dobrovoľnú prácu mimo Európy v rámci rozvojovej pomoci než v inej krajine EÚ.

Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu

Navrhované odporúčanie patrí k radu iniciatív na európskej úrovni, ktorých cieľom je zvýšiť mobilitu. Odporúčania Európskeho parlamentu a Rady z rokov 2001 a 2006[4] týkajúce sa prierezovej mobility sú dvoma dôležitými referenčnými dokumentmi, ktoré sa však zameriavajú predovšetkým na študentov a učiteľov a v oveľa menšej miere na dobrovoľníkov. Riešia sa v nich všeobecné otázky, ako sú uznávanie mobility, jej prekážky a podmienky, ale chýbajú v nich návrhy primerane prispôsobené konkrétnym potrebám mladých dobrovoľníkov.

Európsky parlament si uvedomil problém nedostatočnej interoperability vnútroštátnych systémov dobrovoľníctva mladých ľudí na európskej úrovni a v rámci rozpočtu na rok 2008 navrhol niekoľko prípravných opatrení na zlepšenie situácie prostredníctvom projektu s názvom Amicus. V apríli 2008 Európsky parlament prijal správu o prínose dobrovoľníckej práce pre hospodársku a sociálnu súdržnosť[5], ktorú vypracovala poslankyňa Marian Harkinová. V správe sa členské štáty a regionálne a miestne orgány vyzývajú, aby uznali hodnotu dobrovoľníckej činnosti pri podpore sociálnej a hospodárskej súdržnosti, a odporúča sa im podporovať cezhraničné dobrovoľné projekty.

Podmienky prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby sú stanovené v smernici Rady 2004/114/ES[6], v ktorej sa uvádza možnosť vydať osobitné povolenia na pobyt štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí žiadajú o prijatie na územie členského štátu s cieľom vykonávať dobrovoľnícku prácu.

Európska dobrovoľnícka služba je od roku 1996 neoddeliteľnou súčasťou programov Únie pre mládež a neustále sa ďalej rozvíja. Mohla by teda slúžiť ako príklad, pokiaľ ide o medzinárodnú dobrovoľnícku prácu. EVS sa však ešte musí väčšmi zapísať do povedomia ľudí, ako napríklad program ERASMUS, pričom má a naďalej bude mať kvantitatívne obmedzenia.

Zavedenie otvorenej metódy koordinácie v súvislosti s politikou v oblasti mládeže v roku 2002 výraznou mierou prispelo k tomu, že dobrovoľníctvo mladých ľudí zostalo súčasťou politického programu, a viedlo k prijatiu spoločných cieľov v roku 2004 a uznesenia Rady v roku 2007. Dobrovoľníctvo sa v rámci týchto iniciatív čoraz väčšmi vníma ako cenná príležitosť na osobný rozvoj a zvýšenie zamestnateľnosti mladých ľudí, pričom predstavuje účinný a konkrétny spôsob „investovania do mladých“ v starnúcej spoločnosti.

Napriek všetkým týmto priaznivým výstupom je medzinárodný rozmer dobrovoľníctva mladých ľudí v Európe naďalej obmedzený a v tejto oblasti rozhodne zostáva priestor na ďalší pokrok.

Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie

Ciele tohto odporúčania sú v súlade s cieľmi, z ktorých vychádzajú európske opatrenia v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, so zásadami celoživotného vzdelávania a európskej stratégie zamestnanosti. Súčasne sú v plnom súlade so stratégiou sociálneho začleňovania EÚ a ich naplnením by sa zvýšil zmysel pre európske občianstvo. Pozitívne vedľajšie účinky by bolo možné očakávať aj v oblasti zahraničných vzťahov, pretože lepšia interoperabilita vnútroštátnych systémov a väčšia výmena informácií môžu motivovať mladých Európanov, aby sa väčšmi zapájali do dobrovoľníckej práce v tretích krajinách, a umožniť viac výmen s tretími krajinami. Tým by sa posilnilo vnímanie EÚ ako globálneho hráča.

Konzultácie so zainteresovanými stranami

Vo februári 2008 sa uskutočnili konzultácie so zainteresovanými stranami, ktorými sú zastrešujúce mládežnícke a dobrovoľnícke organizácie na európskej úrovni a vnútroštátne mládežnícke a dobrovoľnícke organizácie. Na tomto stretnutí sa ukázalo, že občianska spoločnosť očakáva od Komisie, že prijme opatrenia na zjednodušenie a zlepšenie situácie mladých dobrovoľníkov. Mládežnícke a dobrovoľnícke organizácie podporujú transeurópsky prístup Komisie a vítajú jej úmysel zvýšiť mobilitu. Takisto sa stotožňujú s Komisiou, pokiaľ ide o výzvy, ktoré identifikovala. Niektoré z prítomných organizácií, ako napríklad Združenie dobrovoľníckych organizácií a Európske dobrovoľnícke centrum (European Volunteer Centre – CEV), v nadväznosti na toto stretnutie doručili Komisii svoje písomné pripomienky. Obe mimovládne organizácie sa dôrazne vyslovili za uznanie dobrovoľníctva prostredníctvom nástrojov EÚ. Aj Európske fórum mládeže (European Youth Forum – EYF) podporuje návrh Komisie dať dobrovoľným činnostiam mladých ľudí európsku pridanú hodnotu. Podľa týchto organizácií by nová iniciatíva mala pokrývať nielen vnútroštátne štátom organizované dobrovoľné služby, ale všetky druhy vnútroštátnych systémov, a poskytnúť rámec pre práva dobrovoľníkov. Súčasne navrhli, že potreba zabezpečenia kvality by sa mohla riešiť prostredníctvom nástroja na sebahodnotenie.

Konzultácie s členskými štátmi

Pri príprave tohto odporúčania Komisia veľkej miery vychádzala zo správ jednotlivých členských štátov o dobrovoľníckej práci mládeže z rokov 2006/2007. Z týchto správ vyplýva, že Európska dobrovoľnícka služba je pre mnoho členských štátov hlavným (resp. jediným) nástrojom transeurópskej dobrovoľníckej práce mládeže. Členské štáty EVS oceňujú, no uvedomujú si jej obmedzený dosah a rozpočtové a organizačné obmedzenia, vzhľadom na to, že počet záujemcov z radov mladých ľudí značne prevyšuje počet dobrovoľníckych príležitostí, ktoré môže EVS poskytnúť. V dôsledku toho len málo členských štátov vytvorilo fungujúce formy dobrovoľníctva prekračujúce hranice jednotlivých štátov. Komisia okrem toho v marci 2008 usporiadala konzultačné stretnutie so zástupcami členských štátov na vysokej úrovni, na ktorom sa členské štáty zhodli na dôležitosti koncepcie mobility a interoperability predloženej Komisiou. Niektoré predbežné myšlienky boli v apríli 2008 prediskutované aj s generálnymi riaditeľmi členských štátov zodpovednými za oblasť mládeže: členské štáty veľmi zaujala myšlienka zabezpečenia väčšej interoperability vnútroštátnych systémov dobrovoľníctva mladých ľudí a zvýšenia mobility mladých dobrovoľníkov. Súčasne sa potvrdilo, že bude potrebné riešiť sociálne a administratívne prekážky dobrovoľníckej práce mladých ľudí.

Samotné členské štáty informovali Komisiu o viacerých konkrétnych prekážkach[7]. Medzi ne patria najmä:

- nedostatok poznatkov, informácií, podpory a nedostatočná dostupnosť: je potrebné prehĺbiť a rozšíriť poznatky o dobrovoľníckej práci, zlepšiť dostupnosť dobrovoľníckych príležitostí a výmenu informácií medzi zainteresovanými stranami;

- sociálno-ekonomické prekážky: nedostatočné pokrytie zdravotnej starostlivosti a možná strata príspevkov v nezamestnanosti a ďalších sociálnych dávok počas vykonávania dobrovoľníckej práce sú významným demotivačným faktorom; najmä mladí ľudia s obmedzenými príležitosťami čelia pri využívaní systémov dobrovoľníctva ďalším problémom a potrebujú špecifickejšie, cielené podporné opatrenia prispôsobené ich potrebám;

- nedostatočné uznanie: primerané uznanie doby výkonu dobrovoľníckej práce by uľahčilo prechod zo vzdelávania do zamestnania a motivovalo by mladých ľudí k tomu, aby sa do týchto činností viac zapájali. Skôr negatívnejšie vnímanie dobrovoľníckej práce vychádzajúce z nedostatočného uznania cezhraničnej dobrovoľníckej práce zo strany niektorých potenciálnych zamestnávateľov môže niekedy mladých ľudí odradiť od toho, aby sa uchádzali o účasť na takýchto činnostiach.

Posúdenie vplyvu

V posúdení vplyvu sa zdôrazňuje pridaná hodnota, ktorú by toto odporúčanie prinieslo v oblasti podpory mobility mladých dobrovoľníkov v Európe. Vymedzuje sa v ňom predmetný problém a dôvody na prijatie politických opatrení na úrovni EÚ. Zároveň sa v ňom opisujú zámery iniciatívy, pokiaľ ide o všeobecné a špecifické ciele, analyzujú sa rôzne spôsoby zaistenia dosiahnutia navrhovaných cieľov a navrhuje sa najvhodnejšia alternatíva a výber právnych nástrojov.

Pokiaľ by sa neprijali žiadne opatrenia, pokračovala by súčasná neuspokojivá situácia. Prekážky medzinárodnej mobility mladých dobrovoľníkov by naďalej pretrvávali a očakávania zainteresovaných strán a mnohých mladých ľudí v Európe by sa nesplnili.

Výhodou rozšírenia EVS na univerzálnu službu by bolo, že každému mladému obyvateľovi Európy by bolo možné ponúknuť kvalitnú dobrovoľnícku príležitosť v rámci Európy, pokiaľ by mal o to záujem. Z praktických a finančných dôvodov to však nie je možné, pretože táto alternatíva by si vyžadovala obrovský organizačný a administratívny orgán na úrovni EÚ a podstatne väčší rozpočet, než je vzhľadom na dostupné finančné prostriedky a rozpočtový rámec na roky 2007 – 2013 možné. Ďalším významným nedostatkom by bolo riziko zníženia rozmanitosti systémov, ktoré v Európe v súčasnosti existujú, čo je jedna z hlavných čŕt dobrovoľného sektoru, ktorá by sa mala zachovať a zhodnocovať.

Harmonizácia vnútroštátnych systémov v tejto oblasti je vylúčená na základe Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

Komisia uprednostňuje možnosť zlepšenia interoperability systémov existujúcich v členských štátoch, organizovaných občianskou spoločnosťou alebo verejnými orgánmi. Odporúčaním Rady na základe článku 149 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva by sa vyslalo silné politické posolstvo a súčasne by sa dodržala zásada subsidiarity a zachoval rôznorodý stav v členských štátoch. Pri tomto riešení by EVS naďalej slúžila ako program stimulujúci cezhraničné dobrovoľnícke aktivity a ako laboratórium na overovanie kvality a zlepšení v oblasti uznávania a podpory dobrovoľníctva.

Pridaná hodnota návrhu

Zámerom navrhovaného odporúčania nie je nahradiť vnútroštátne systémy. Práve naopak, zásady a smery činnosti navrhnuté v tomto odporúčaní majú členským štátom umožniť posilniť ich vlastné vnútroštátne systémy prostredníctvom výmeny osvedčených postupov a poskytnúť platformu, na základe ktorej by členské štáty mohli lepšie rozvíjať dvojstranné alebo mnohostranné dohody a partnerstvá.

2. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU

Zhrnutie navrhovaného opatrenia

V navrhovanom odporúčaní sa členské štáty vyzývajú, aby zlepšili interoperabilitu vnútroštátnych systémov dobrovoľníctva mladých ľudí tak, aby sa dobrovoľníci z jednej krajiny mohli ľahšie zapojiť do systémov dobrovoľníctva v inej krajine.

Od členských štátov sa žiada, aby dosiahli pokrok v týchto oblastiach: zhromažďovanie poznatkov o existujúcich systémoch na ich území; šírenie informácií o dostupných príležitostiach; zvýšenie počtu príležitostí na cezhraničnú dobrovoľnícku prácu v rámci rôznych vnútroštátnych systémov; zaistenie primeranej úrovne zabezpečenia kvality pre mladých dobrovoľníkov; zabezpečenie primeraného uznávania výsledkov vzdelávania vyplývajúcich z dobrovoľníckej práce mládeže a poskytovanie cielenej podpory pre sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, ktorí sa špecializujú na prácu s mládežou (bežne nazývaných „mládežnícki pracovníci“), a mladých ľudí s obmedzenými príležitosťami.

Komisia bude zohrávať úlohu aj pri zlepšovaní prístupu k dobrovoľníckym príležitostiam prostredníctvom ďalšieho rozvoja Európskeho portálu pre mladých dobrovoľníkov (v rámci existujúceho portálu pre mládež) a prostredníctvom nástrojov slúžiacich na podporu uznávania zručností a spôsobilostí, ako sú Európsky kvalifikačný rámec, Europass a Youthpass.

Právny základ

Právny základ tvorí článok 149 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

Zásada subsidiarity

Návrh je v súlade so zásadou subsidiarity, keďže ciele návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva. Zlepšenie medzinárodného rozmeru dobrovoľníckej práce mládeže je zložitou úlohou pre ktorýkoľvek vnútroštátny systém dobrovoľníctva. EÚ má vzhľadom na svoje znalosti o tejto problematike a potreby spoločné pre všetky členské štáty najlepšie predpoklady na to, aby poskytla súbor odporúčaní na zlepšenie interoperability vnútroštátnych systémov.

Zásada proporcionality

Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože nenahrádza ani nevymedzuje vnútroštátne systémy dobrovoľníctva. Tieto systémy neharmonizuje a vykonávanie odporúčania ponecháva na členské štáty. Súčasne rešpektuje rozmanitosť foriem dobrovoľníctva mládeže v Európe.

Výber nástrojov

Odporúčanie Rady.

3. VPLYV NA ROZPOčET

Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva.

Návrh

ODPORÚČANIE RADY

o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci Európy

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 149 ods. 4,

so zreteľom na návrh Komisie[8],

keďže:

(1) Dobrovoľné činnosti sú zdrojom bohatých skúseností v oblasti neformálneho vzdelávania, ktoré rozširujú profesijné zručnosti a spôsobilosti mladých ľudí, zvyšujú ich zamestnateľnosť a zmysel pre solidaritu, rozvíjajú ich sociálne zručnosti, uľahčujú ich zaradenie do spoločnosti a napomáhajú rozvoj aktívneho občianstva.

(2) Medzinárodná mobilita v rámci Európy prináša výrazný prospech pre všetkých, pretože je dôležitým nástrojom na podporu vzdelávania, zamestnanosti a regionálnej a sociálnej súdržnosti a pomáha zlepšovať vzájomné porozumenie a aktívne zapojenie do spoločnosti. To platí najmä v prípade mladých ľudí na trhu práce, ktorý si čoraz väčšmi cení prispôsobivosť a flexibilitu.

(3) Dobrovoľníkov sa týka odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2001/613/ES o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov[9] a odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady 2006/961/ES z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility[10].

(4) Mobilita mladých dobrovoľníkov je súčasťou slobody pohybu ľudí, ktorá je chránená článkom 18 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

(5) Mladí dobrovoľníci svojou činnosťou prinášajú miestnym komunitám, ktoré ich prijmú, veľký prospech v širokej škále oblastí, ako sú napríklad podpora sociálneho začleňovania, zachovanie kultúrneho dedičstva, podpora solidarity medzi generáciami a ochrana životného prostredia a súčasne obohacujú ich kultúrnu rozmanitosť.

(6) Európsky parlament prijal v apríli 2008 správu o prínose dobrovoľníckej práce pre hospodársku a sociálnu súdržnosť[11], v ktorej sa členské štáty a regionálne a miestne orgány vyzývajú, aby uznali hodnotu dobrovoľníckej činnosti pri podpore sociálnej a hospodárskej súdržnosti, a odporúča sa im podporovať cezhraničné dobrovoľné projekty.

(7) V rámci Európy prebieha množstvo rôznych dobrovoľných činností organizovaných občianskou spoločnosťou alebo verejnými orgánmi, ktoré by sa mali zachovať, ďalej rozvíjať a zladiť tak, aby boli interoperabilné.

(8) Nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov a ich rodiny, ktorí sa pohybujú v rámci Spoločenstva[12], a súvisiace právne predpisy sa vzťahujú len na tých dobrovoľníkov, ktorí sú poistení na základe vnútroštátnych právnych predpisov o sociálnom zabezpečení, v dôsledku čoho môžu otázky spojené so sociálnou ochranou niekedy odrádzať od zapojenia sa do dobrovoľných činností v inom členskom štáte.

(9) V odporúčaní č. 2001/613/ES boli členské štáty vyzvané, aby prijali opatrenia v súlade s právom Spoločenstva a v rámci vnútroštátneho práva, ktoré považujú za primerané na to, aby dobrovoľníci a ich rodiny neboli z dôvodu svojej mobility diskriminovaní v oblasti príslušnej sociálnej ochrany, napríklad v oblasti zdravotnej starostlivosti a sociálneho zabezpečenia.

(10) V uznesení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 15. novembra 2004 o spoločných cieľoch pre dobrovoľnícku činnosť mladých ľudí a v uznesení Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, z 19. novembra 2007 o plnení spoločných cieľov pre dobrovoľnícku činnosť mladých ľudí sa stanovujú spoločné ciele dobrovoľných činností mladých ľudí a v záujme podpory napĺňania týchto cieľov sa navrhuje výmena osvedčených postupov a partnerské učenie (peer-learning). Členské štáty sa zároveň vyzývajú, aby uvažovali o praktických spôsoboch merania pokroku v tejto oblasti. V uznesení z 19. novembra 2007 bola Komisia súčasne vyzvaná, aby predložila ďalšie návrhy týkajúce sa podpory a uznávania dobrovoľných činností mladých ľudí.

(11) Dobrovoľné činnosti sú prioritou v rámci otvorenej metódy koordinácie v oblasti mládeže, ktorou sa už určilo veľké množstvo osvedčených postupov. Európska dobrovoľnícka služba (EVS) – od roku 1996 jedna z akcií programu EÚ pod názvom Mládež – v tejto súvislosti umožnila mladým ľuďom zapojiť sa do dobrovoľnej služby v rôznych oblastiach. V rámci súčasného programu Mládež v akcii sa na táto akcia ešte väčšmi posilňuje.

(12) V smernici Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby[13] sa stanovuje možnosť udeliť osobitné povolenia na pobyt štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí žiadajú o prijatie na územie členského štátu s cieľom vykonávať dobrovoľnícku prácu.

(13) Napriek týmto snahám ešte stále existujú prekážky cezhraničnej mobility mladých dobrovoľníkov v rámci Európy, a preto je cieľom tohto odporúčania predovšetkým poskytnúť členským štátom rámec na zintenzívnenie vzájomnej spolupráce bez toho, aby bola dotknutá rôznorodosť ich vnútroštátnych systémov.

(14) V rámci tohto odporúčania by cezhraničné dobrovoľnícke činnosti mali byť vymedzené ako dobrovoľné pôsobenie, pri ktorom sa mladý dobrovoľník zapája do neziskovej a neplatenej činnosti v prospech širokej verejnosti za hranicami krajiny, v ktorej má trvalý pobyt. Pre takúto činnosť je typické, že je prístupná pre všetkých, zapájajú sa do nej mladí ľudia do 30 rokov, ktorí ju vykonávajú z vlastnej slobodnej vôle, počas obmedzeného obdobia, má jasné ciele, štruktúru a rámec a účastníkom za ňu neprislúcha žiadna odmena s výnimkou vreckového a úhrady výdavkov.

(15) Mimoriadna pozornosť by sa mala venovať mladým ľuďom s obmedzenými príležitosťami, pretože dobrovoľníctvo predstavuje obzvlášť cennú príležitosť na mobilitu pre týchto mladých ľudí, ktorí by inak mali menší alebo vôbec žiadny prospech z programov mobility. Títo mladí ľudia majú osobitné potreby, pokiaľ ide o odbornú prípravu a vedenie, ktoré by sa mali zohľadniť. V tejto súvislosti bude veľmi užitočná podpora odbornej prípravy a mobility sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, ktorí sa špecializujú na prácu s mládežou, a mládežníckych lídrov.

(16) Lepšia interoperabilita vnútroštátnych systémov a väčšia výmena informácií môžu motivovať všetkých mladých Európanov bez ohľadu na štátnu príslušnosť k tomu, aby sa vo väčšej miere zapojili do dobrovoľníckej práce v tretích krajinách.

(17) Keďže ciele tohto odporúčania nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy prijať opatrenia na podporu mobility mladých dobrovoľníkov prostredníctvom interoperability vnútroštátnych systémov. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto odporúčanie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

TÝMTO ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY:

A Podporovali mobilitu mladých dobrovoľníkov v rámci Európy prostredníctvom zlepšenia interoperability vnútroštátnych systémov dobrovoľníctva, či už organizovaných občianskou spoločnosťou alebo verejnými orgánmi tak, aby každý mladý človek mal príležitosť vykonávať dobrovoľnícku prácu v Európe, ak si to želá.

B Na tento účel rozvíjali činnosti v týchto smeroch:

1) zlepšovanie úrovne poznatkov o systémoch dobrovoľníctva na svojom území a zasielanie týchto informácií Európskej komisii na účel ich ďalšieho šírenia;

2) zabezpečenie, aby informácie o príležitostiach na dobrovoľnícku prácu v zahraničí boli ľahko dostupné pre mladých ľudí, sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, ktorí sa špecializujú na prácu s mládežou, a mládežníckych lídrov;

3) šírenie informácií o právach a príležitostiach, ktoré vyplývajú z platných európskych a vnútroštátnych právnych predpisov o medzinárodnom dobrovoľníctve všetkým zúčastneným stranám (verejným orgánom, organizáciám občianskej spoločnosti, potenciálnym zamestnávateľom a mladým ľuďom vrátane štátnych príslušníkov tretích krajín s riadnym pobytom v rámci EÚ);

4) výmena informácií o dobrovoľníckych príležitostiach s inými členskými štátmi a čo najväčšie zjednodušenie procesu vybavovania žiadostí, aby pre mladých dobrovoľníkov z jedného členského štátu bolo jednoduchšie zapojiť sa do vnútroštátnych systémov iných členských štátov a požiadať o účasť v nich;

5) rozvíjanie príležitostí na medzinárodnú dobrovoľnícku prácu v rámci Európy na základe pružného prístupu; rozvíjanie podpory hostiteľskej kapacity pre transeurópskych dobrovoľníkov v krajine, kdekoľvek to bude potrebné; vytváranie kontaktných miest pre mladých európskych dobrovoľníkov na základe koncepcie „jedného kontaktného miesta“, v prípade potreby v súčinnosti s vnútroštátnymi agentúrami programu Mládež v akcii a propagovanie využívania existujúcich európskych mechanizmov, ktoré môžu podporiť mobilitu mládeže, ako sú preukazy mobility;

6) zníženie jazykových prekážok cezhraničnej mobility mladých dobrovoľníkov prostredníctvom povzbudzovania dobrovoľníkov k tomu, aby sa učili jazyky;

7) vypracovanie základných noriem kvality v záujme podpory primeranej úrovne zabezpečenia kvality s cieľom upokojiť a chrániť dobrovoľníkov vykonávajúcich cezhraničné činnosti a budovať dôveru a podporiť účasť v cezhraničných systémoch; tieto normy by sa mohli týkať úrovne odbornej prípravy dobrovoľníkov a personálu, prípravy aktivít, vedenia, sledovania a kontroly;

8) oboznamovanie prijímajúcich a vysielajúcich organizácií, ako aj dobrovoľníkov s týmito normami kvality a zabezpečenie dodržiavania týchto noriem zo strany organizácií;

9) preskúmanie ďalších príslušných právnych predpisov v oblasti sociálnej ochrany s cieľom naplno využiť možnosti, ktoré poskytujú právne predpisy EÚ a jednotlivých štátov, a preskúmať najmä zostávajúce prípady, v ktorých nie sú dobrovoľníci dostatočne krytí;

10) prijímanie opatrení s cieľom zabezpečiť primerané uznávanie výsledkov vzdelávania vyplývajúcich z dobrovoľníckej práce mládeže v rámci príslušných národných kvalifikačných rámcov a v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, pokiaľ existujú;

11) podpora využívania nástrojov na úrovni EÚ, ktoré môžu uľahčiť cezhraničné dobrovoľníctvo zabezpečením transparentnosti kvalifikácií (ako je napríklad Europass) a zabezpečenie primeraného uznania zručností a spôsobilostí nadobudnutých prostredníctvom dobrovoľníckej práce, pokiaľ možno v porovnateľnej, osvedčenej forme na základe preukazu Youthpass alebo rovnocenného dokladu;

12) posilnenie transeurópskej mobility sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, ktorí sa špecializujú na prácu s mládežou, a mládežníckych lídrov pôsobiacich v oblasti cezhraničného dobrovoľníctva;

13) zlepšenie informovanosti a odbornej prípravy sociálnych a výchovno-vzdelávacích pracovníkov, ktorí sa špecializujú na prácu s mládežou, a mládežníckych lídrov v organizáciách, miestnych orgánoch a štátom organizovaných dobrovoľných službách v oblasti transeurópskej dobrovoľníckej práce mladých ľudí;

14) venovanie mimoriadnej pozornosti mladým ľuďom s obmedzenými príležitosťami a poskytovanie riešení prispôsobených ich potrebám s cieľom zlepšiť ich prístup k dobrovoľným činnostiam, a najmä transeurópskym typom dobrovoľníckej práce, a zohľadnenie osobitných potrieb týchto mladých ľudí v oblasti odbornej prípravy a podpory;

TÝMTO SCHVAĽUJE ZÁMER KOMISIE:

1) podporiť členské štáty pri uskutočňovaní uvedených úloh využívaním rámca EÚ na spoluprácu v oblasti mládeže, a najmä otvorenej metódy koordinácie a programu Mládež v akcii;

2) v spolupráci s členskými štátmi podporovať a uskutočňovať systematickú výmenu informácií o interoperabilite vnútroštátnych systémov dobrovoľníctva organizovaných občianskou spoločnosťou alebo verejnými orgánmi a skúseností s nimi;

3) rozvíjať Európsky portál pre mladých dobrovoľníkov na základe vnútroštátnych portálov, databáz alebo špecifických internetových stránok o dobrovoľníctve mládeže;

4) štyri roky po prijatí tohto odporúčania podať Rade správu s cieľom posúdiť účinnosť navrhovaných opatrení a potrebu ďalších opatrení.

V Bruseli

Za Radu

predseda

[1] Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1719/2006/ES z 15. novembra 2006, ktorým sa ustanovuje program Mládež v akcii na obdobie 2007 – 2013, Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 30.

[2] Prieskum AVSO a Youthnetworks; NoBorders Foundation, Holandsko, 28. februára 2008; http://www.avso.org.

[3] „Pohľad za čísla: Najdôležitejšie výsledky prieskumu Eurobarometer 2007 o mládeži“, Úrad pre vydávanie úradných publikácií Európskych spoločenstiev, Luxemburg 2007, ISBN 978-92-79-05540-9, http://ec.europa.eu/public_opinion/index_en.htm.

[4] Odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 10. júla 2001 o mobilite v rámci Spoločenstva pre študentov, účastníkov odbornej prípravy, dobrovoľníkov, učiteľov a školiteľov, Ú. v. ES L 215/30, 9.8.2001, s. 30 a odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 týkajúce sa medzinárodnej mobility v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality mobility, Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 5.

[5] REGI/6/50546, 2007/2149 z 21. apríla 2008.

[6] Smernica Rady 2004/114/ES z 13. decembra 2004 o podmienkach prijatia štátnych príslušníkov tretích krajín na účely štúdia, výmen žiakov, neplateného odborného vzdelávania alebo dobrovoľnej služby, Ú. v. EÚ L 375, 23.12.2004, s. 12.

[7] Pracovný dokument útvarov Komisie „Analysis of National Reports from the Member States of the European Union Concerning the Implementation of the Common Objectives for Voluntary Activities of Young People“, SEK(2007) 1084, 5.9.2007.

[8] Ú. v. EÚ C , , s. .

[9] Ú. v. ES L 215, 9.8.2001, s. 30.

[10] Ú. v. EÚ L 394, 30.12.2006, s. 5.

[11] REGI/6/50546, 2007/2149 z 21. apríla 2008.

[12] Ú. v. ES L 149, 5.7.1971, s. 2.

[13] Ú. v. EÚ L 375, 23.12.2004, s. 12.