A napokon opatreniami na riešenie uvedených výziev sa musí zabezpečiť primeraná rovnováha z hľadiska ich súladu so základnými právami, keďže normalizácia môže mať dôsledky v tejto oblasti. Týmito opatreniami sa musí zabezpečiť napríklad plné rešpektovanie práva na súkromný život a ochranu osobných údajov , pričom by sa mali vziať do úvahy aj ostatné základné práva vrátane slobody podnikania a vlastníckeho práva .

– Požiada európske normalizačné organizácie, aby aktualizovali mapovanie noriem a usmernení týkajúcich sa cloudu pre koncových používateľov (najmä MSP a verejný sektor) v spolupráci s medzinárodnými organizáciami pre vývoj noriem, poskytovateľmi cloudových služieb a koncovými používateľmi, a to do polovice roka 2017.

– Uľahčí prijímanie služieb v oblasti cloud computingu prostredníctvom podpory dokončenia medzinárodných noriem týkajúcich sa dohôd o úrovni poskytovaných služieb, a to do polovice roka 2017. Tým sa zabezpečí transparentnosť a kvalita pre koncových používateľov, najmä MSP.

– Plánuje podporovať financovanie vývoja a používania noriem IKT, ktoré sú potrebné na ďalšie zlepšenie interoperability a prenosnosti cloudu. Patrí sem lepšie využívanie prvkov otvorených zdrojov prostredníctvom lepšieho začlenenia komunít otvorených zdrojov do postupov normotvorby organizácií pre vývoj noriem, a to do konca roka 2016.

Spoločné otvorené normy pomôžu používateľom v prístupe k novým inovačným službám, najmä malým a stredným podnikom (MSP), verejnému sektoru a vedeckej obci. Konkrétne prenosnosť aplikácií a dát medzi rôznymi poskytovateľmi služieb je nevyhnutná na to, aby sa predišlo odkázanosti na určitého poskytovateľa. To si bude vyžadovať mapovanie noriem cloudu a usmernenia pre koncových používateľov (najmä MSP a verejný sektor).

Inovačné komunikačné technológie, široké využívanie inteligentných predmetov, distribuovaných výpočtových zariadení a dátových služieb bude poskytovať ešte väčšie možnosti podnikania a rastu, ak budú plne začlenené do jednotného digitálneho trhu. Na tento účel je potrebná bezproblémová a interoperabilná bezpečná autentifikácia predmetov, zariadení, jednotlivcov a subjektov s cieľom umožniť bezpečný a transparentný prístup k dátam a ich výmenu. Možno si to vyžiada nové autentifikačné protokoly na vybudovanie dôvery v bezproblémovú elektronickú identifikáciu a autentifikáciu, ktoré sa budú opierať o globálne medziodvetvové normy pre interoperabilitu na základe porovnateľných systémov autentifikácie.

Prostredie internetu vecí je v súčasnosti roztrieštené, pretože existuje mnoho proprietárnych alebo polouzavretých riešení, ako aj množstvo existujúcich noriem. To môže obmedziť inovácie, ktoré zasahujú do viacerých oblastí použitia. Rozsiahle používanie a overovanie prierezových riešení a noriem je teraz kľúčom k interoperabilite, spoľahlivosti a bezpečnosti v EÚ a na celom svete.

Zahrnutie bezpečnostných zásad je nevyhnutné na presadzovanie hľadísk kybernetickej bezpečnosti do všetkých nových noriem v oblasti IKT a referenčnej architektúry. Vykonávanie pilotných projektov v reálnom čase je potrebné na testovanie a overovanie výkonnosti týchto noriem spolu s koordinovaným prístupom k označovaniu a certifikácii kybernetickej bezpečnosti.

Komisia: – Vyzve európske normalizačné organizácie, ostatné organizácie pre vývoj noriem a príslušné zainteresované strany, aby do konca roka 2016 vypracovali praktické usmernenia týkajúce sa internetu vecí, 5G, cloudu, veľkých dát a inteligentných tovární. Mali by sa zamerať na to, aby sa zabezpečenie a bezproblémové overovanie bezpečnosti brali do úvahy už od začiatku vývoja noriem IKT. Mali by zdôrazniť osvedčené postupy a nedostatky, ktoré treba riešiť. Komisia na základe miery využitia a pokroku zváži prijatie odporúčaniado konca roka 2017 o začleňovaní kybernetickej bezpečnosti a uplatňovaní požiadaviek na ochranu súkromia a osobných údajov vrátane špecificky navrhnutej a štandardne určenej ochrany údajov. – Vyzve európske normalizačné organizácie a ostatné organizácie pre vývoj noriem a príslušné zainteresované strany, aby do konca roka 2018 vypracovali normy na podporu celosvetovej interoperability a bezproblémovej dôveryhodnej autentifikácie predmetov, zariadení a fyzických a právnických osôb na základe porovnateľných dôveryhodných modelov. Táto práca by mala byť založená na technických normách v súlade s regulačným rámcom eIDAS. – V priebehu nasledujúcich troch rokov podporí európske normalizačné organizácie, organizácie pre vývoj noriem, európske regulačné orgány, ako aj verejno-súkromné iniciatívy vrátane iniciatív na podporu vykonávania smernice o bezpečnosti sietí a informácií, pri vypracúvaní normalizovaných usmernení pre riadenie rizika v kybernetickej bezpečnosti pre organizácie a zodpovedajúcich usmernení pre audit určených pre subjekty alebo regulačné orgány zodpovedné za vykonávanie dohľadu.

3.1.5.Údaje

Údaje sú hnacou silou digitálnej ekonomiky. Efektívne spoločné využívanie a cezhraničná výmena údajov v rámci „dátových hodnotových reťazcov“ (napr. výmena údajov o náhradných dieloch medzi výrobcami vozidiel a trhom so súčiastkami, prístup k údajom o vozidlách pre poskytovateľov služieb alebo zabezpečenie cezhraničného obchodovania s energiou) a v jednotlivých odvetviach (napr. spoločné využívanie údajov o premávke so zásielkovými službami) budú pre jednotný digitálny trh kľúčové. Lepšia interoperabilita vedeckovýskumných údajov je rovnako dôležitá na zabezpečenie toho, aby dátový ekosystém v oblasti výskumu a vývoja mohol v plnej miere prispievať k budúcemu hospodárskemu rastu.

Otvorené normy, ako aj iniciatívy ako Portál otvorených dát môžu pomôcť odstrániť prekážky pri spoločnom využívaní údajov medzi technológiami, vednými odbormi a krajinami. Budúce dátové infraštruktúry – vrátane európskej dátovej infraštruktúry ohlásenej v oznámení o európskej iniciatíve v oblasti cloud computingu – si vyžadujú normy nielen pre bezpečnosť a ochranu súkromia, ale aj pre metaúdaje, uchovávanie údajov, sémantiku, dátové hodnoty a iné. Komisia v kontexte vedeckovýskumných údajov podporuje Alianciu pre výskumné dáta (Research Data Alliance, RDA) pri budovaní sociálnych a technických premostení, ktoré umožňujú otvorenú výmenu výskumných údajov s cieľom účinne pracovať naprieč viacerými vednými odbormi a vymedziť možnosti uchovávania údajov pre udržateľné i opakované používanie. Komisia v kontexte informácií verejného sektora a otvoreného prístupu k údajom verejnej správy podporuje využívanie dátových noriem presadzovaných v rámci programu ISA.

Komisia: – Od roku 2016 zvýši investície do výskumu, vývoja a inovácií, najmä pre interoperabilitu údajov a normy. Bude sa to týkať takých oblastí, ako je napríklad i) medziodvetvová integrácia údajov (napr. pre identifikátory subjektov, dátové modely, viacjazyčnú správu údajov atď.), ii) lepšia interoperabilita údajov a súvisiacich metaúdajov. Bude to aj príspevok ku globálnej normalizácii v oblasti údajov. – Do roku 2018 spojí európsku dátovú komunitu, a to aj prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva Big Data Value v rámci programu Horizont 2020 s cieľom určiť chýbajúce normy a navrhnúť možnosti pre referenčnú architektúru veľkých dát so zreteľom na existujúce medzinárodné prístupy. – Od roku 2016 spolu so zúčastnenými stranami a príslušnými globálnymi iniciatívami podporí služby dátovej a softvérovej infraštruktúry na prístup k vedeckým údajom a ich dlhodobé uchovávanie. Takéto dátové infraštruktúry sa budú zaoberať zistiteľnosťou metaúdajov, najlepšími postupmi pre plány riadenia údajov, certifikáciou kvality, dôveryhodnosti a transparentnosti úložísk v súlade s požiadavkami na dátovú infraštruktúru a cloud pre otvorenú vedu zo strany európskej iniciatívy v oblasti cloud computingu.

3.1.6.Širší vplyv digitálnej transformácie na priemysel a spotrebiteľov

Prioritné technologické oblasti pre normalizáciu IKT sa objavujú vo viacerých priemyselných odvetviach a tvoria základ budúcej digitálnej transformácie európskeho priemyslu vrátane výrobného priemyselného odvetvia, poľnohospodárstva a budúceho spotrebného tovaru. Pre jednotný digitálny trh je nevyhnutné, aby budúce pripojené zariadenia mohli bezproblémovo a spoľahlivo fungovať spoločne, a to v rámci priemyslu, ako aj spotrebného tovaru. Spoločné fungovanie by malo byť možné bez ohľadu na výrobcu, operačný systém alebo iné technické detaily, a malo by zahŕňať možnosti interoperability údajov a ich prenosnosti medzi platformami.

Určitý očakávaný vplyv prioritných technológií v konkrétnych odvetviach vidno na ďalej uvedených príkladoch.

Systémy elektronického zdravotníctva pomáhajú plniť očakávania pacientov, zlepšovať bezpečnosť pacientov a dosiahnuť lepšiu schopnosť reakcie zdravotníckych systémov. Interoperabilné systémy elektronického zdravotníctva takisto podporia realizáciu európskych referenčných sietí podľa smernice o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti, v ktorých sa bude musieť v záujme úspešného poskytovania liečby zaviesť telemedicína vo veľkom rozsahu. Lepšia interoperabilita prinesie väčšiu efektívnosť, inteligentnejšie využívanie údajov o zdraví a lepší prístup k bezpečnosti v zdravotníckej oblasti, pričom zabráni realizáciám v malom rozsahu na rozdrobených trhoch.

Lepšia interoperabilita by umožnila výmenu elektronických zdravotných záznamov, počnúc súhrnnými údajmi o pacientovi a elektronickým predpisovaním liekov v súlade s požiadavkami týkajúcimi sa osobných údajov. Prinieslo by to nové príležitosti pre rozšírenia digitálnych systémov a posilnilo by sa rozsiahle zavádzanie a využívanie riešení elektronického zdravotníctva. K rozhodujúcim faktorom úspechu patrí zapojenie širokej škály zainteresovaných strán, silné zapojenie koncových používateľov a otvorená medzinárodná spolupráca.

Komisia bude naďalej podporovať silnú spoluprácu medzi členskými štátmi v rámci siete elektronického zdravotníctva a výskumnej obce s cieľom riešiť problémy interoperability medzi systémami zdravotnej starostlivosti. Pacientom a poskytovateľom zdravotnej starostlivosti to umožní plne využívať výhody jednotného digitálneho trhu v oblasti zdravia. Okrem toho bude Komisia podporovať opatrenia na podporu spoľahlivosti, bezpečnosti a interoperability aplikácií mobilného zdravotníctva, urýchlenie zavedenia a rozšírenia telemedicíny a telemonitorovania a na podporu vývoja a prijímania medzinárodných noriem a terminológie.

Existuje značný potenciál na zlepšenie výkonnosti, bezpečnosti a účinnosti dopravného systému prostredníctvom podpory a presadzovania bezproblémového používania prepojených a automatizovaných vozidiel v celej Európe. Vzniknú tiež nové obchodné modely založené na digitálnych službách poskytovaných prostredníctvom vozidiel. Značnú časť hodnoty automobilu už tvorí zabudovaná digitálna technológia. Prepojené vozidlá už vytvárajú veľké a rastúce množstvá dát a komunikujú cez bezdrôtové siete s ostatnými vozidlami a dopravnou infraštruktúrou.