EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli22. 5. 2018 COM(2018) 272 final 2018/0128(NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa komplexného prístupu k výučbe a učeniu sa jazykov {SWD(2018) 174 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU ·Dôvody a ciele návrhu Hlavy štátov alebo predsedovia vlád vyjadrili v nadväznosti na rokovania göteborského Samitu pre spravodlivé pracovné miesta a rast, ktorý sa uskutočnil v novembri 2017, ochotu vyvinúť väčšie úsilie v oblasti vzdelávania a kultúry. Komisia poskytla podnety do diskusie oznámením o posilňovaní európskej identity vzdelávaním a kultúrou, obsahujúcim víziu európskeho vzdelávacieho priestoru, ktorý sa má vytvoriť do roku 2025. Opisuje sa v ňom Európa, v ktorej kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odborná príprava a výskum nie sú obmedzované hranicami; kde sa študovať, vzdelávať sa alebo pracovať v inom členskom štáte stalo normou; kde je oveľa bežnejšie hovoriť okrem materinského jazyka ďalšími dvoja jazykmi a kde majú ľudia silný zmysel pre svoju identitu Európanov a sú si vedomí európskeho kultúrneho dedičstva a jeho rozmanitosti. Zlepšovanie učenia sa európskych jazykov prispieva k vzájomnému pochopeniu a mobilite v rámci Únie a napomáha zvyšovať produktivitu, konkurencieschopnosť a odolnosť hospodárstva. Jazyk je základom kognitívneho a sociálneho vývoja dieťaťa a výhody, ktoré prinášajú viacjazyčné kompetencie, ovplyvňujú všetky aspekty života. Jazykové kompetencie budú zohrávať kľúčovú úlohu pri vytváraní európskeho vzdelávacieho priestoru. Hlavy štátov alebo predsedovia vlád preto v záveroch Európskej rady zo 14. decembra 2017 opätovne potvrdili ambíciu „zlepšovať štúdium jazykov, aby viac mladých ľudí hovorilo okrem svojho materinského jazyka aspoň dvoma ďalšími európskymi jazykmi“. Nedostatočné jazykové kompetencie sú prekážkou mobility v rámci Únie a na celom svete, a to pokiaľ ide o vzdelávanie a odbornú prípravu, ako aj prístup na európsky trh práce. Vo výročnej správe o mobilite pracovnej sily v rámci EÚ za rok 2017 sa naznačuje, že jazykové prekážky môžu zatieniť hospodárske príležitosti na rôznych trhoch práce v cezhraničných oblastiach. V diskusnom dokumente o využívaní globalizácie sa právom uvádza, že „(p)repojenejší svet so sebou priniesol nové príležitosti. Ľudia teraz cestujú do rôznych krajín a tiež v nich pracujú, študujú a žijú. Komunikujú na webe, vymieňajú si nápady, kultúrne hodnoty a skúsenosti. Študenti majú cez internet prístup na kurzy popredných univerzít po celom svete.“ Jazykové kompetencie sú kľúčovým prvkom na získanie prístupu k týmto novým príležitostiam. Potreba zlepšiť jazykové kompetencie mladých ľudí v celej Únii si vyžaduje, aby sme uvažovali o tom, ako možno zlepšiť jazykovú výučbu a učenie sa vo všetkých oblastiach povinnej školskej dochádzky. Toto odporúčanie sa zameriava na jazykovú výučbu a učenie sa v rámci povinnej školskej dochádzky (na všeobecných aj odborných školách); viacjazyčné kompetencie sa môžu následne rozvíjať v rámci celoživotného vzdelávania. Členské štáty v súčasnosti nedosahujú dostatočný pokrok pri napĺňaní cieľa, na ktorom sa dohodli počas zasadnutia Európskej rady v Barcelone v roku 2002, keď vyzvali na prijatie krokov s cieľom zabezpečiť výučbu „aspoň dvoch cudzích jazykov od útleho veku“. Aj keď sa väčšina žiakov v Únii začína učiť prvý cudzí jazyk skôr než v minulých desaťročiach, úroveň ambícií súvisiaca s druhým cudzím jazykom je stále nízka. Percentuálny podiel žiakov, ktorí sa začínajú učiť prvý cudzí jazyk na základnej škole je v súčasnosti 83,8 %, čo je nárast o 16,5 percentuálneho bodu v porovnaní s rokom 2005. V 11 krajinách však druhý cudzí jazyk nie je v rámci všeobecného stredoškolského vzdelávania povinný a v 16 vzdelávacích systémoch sa študenti odborného vzdelávania učia podstatne menej cudzích jazykov ako ich rovesníci vo všeobecnom vzdelávaní. Keď sa v rámci realizovaných štúdií pozornosť presunie z účasti na vzdelávaní na skutočné nadobúdanie kompetencií, preukáže sa, že študenti vo všeobecnosti dosahujú na konci povinnej školskej dochádzky nízku úroveň spôsobilosti a že medzi jednotlivými členskými štátmi existujú veľké rozdiely. Komisia v roku 2012 predložila analýzu jazykových kompetencií v Európe. Analýza bola založená na prvom európskom prieskume jazykových kompetencií a preukázala, že napriek investíciám do učenia sa jazykov a ich výučby majú vzdelávacie systémy stále problémy so zlepšovaním jazykových kompetencií. Existuje všeobecná zhoda, že posúdenie jazykových kompetencií by prispelo k podpore viacjazyčnosti a efektívnejšej výučbe a učeniu sa jazykov, v Únii však nie sú k dispozícii porovnateľné údaje týkajúce sa jazykových kompetencií. Zo štúdie o porovnateľnosti jazykového testovania v členských štátov vyplýva, že súčasné metodiky posudzovania a monitorovania pokroku taktiež neposkytujú ucelený obraz o jazykových kompetenciách jednotlivca. Získanie presnejšieho a porovnateľného pohľadu na úroveň jazykových kompetencií v Únii by si vyžadovalo pravidelný zber ďalších údajov. V tomto návrhu sa riešila a) potreba investovať do učenia sa jazykov zameraním sa na výsledky vzdelávania a b) možnosti zlepšenia učenia sa jazykov v rámci povinnej školskej dochádzky zvýšením jazykového povedomia v školskom vzdelávaní. Školy s jazykovým povedomím začleňujú učenie sa jazykov, a to cudzích jazykov aj vyučovacieho jazyka, prierezovo do učebných plánov na základe posúdenia jazykových kompetencií svojich žiakov a pomáhajú im tieto kompetencie zlepšovať podľa potrieb, okolností, schopností a záujmu. Školy a strediská odbornej prípravy s vysokým stupňom jazykového povedomia by mohli byť východiskovými prvkami európskeho vzdelávacieho priestoru; sú schopné podnecovať záujem o iné krajiny, kultúry a jazyky a kladú základy študijnej mobility a cezhraničnej spolupráce. V tomto návrhu odporúčania sa uvádzajú konkrétne možnosti, ako zlepšiť učenie sa jazykov a umožniť mladým ľuďom, aby hovorili dvoma jazykmi na úrovni skúseného používateľa a druhým cudzím jazykom na úrovni samostatného používateľa. Okrem toho sa v ňom nastoľuje otázka zavedenia referenčnej hodnoty pre učenie sa jazykov v Únii, ktorou možno stimulovať vývoj účinných a účelných jazykových stratégií a celkové zlepšenie jazykových kompetencií v celej Únii. ·Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Učeniu sa jazykov sa venujú viaceré oblasti politík v rámci vzdelávania a odbornej prípravy. V roku 2006 sa v odporúčaní Rady a Európskeho parlamentu o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie vymedzili dve kompetencie súvisiace s učením sa jazykov: „komunikácia v materinskom jazyku“ (pričom materinský jazyk sa často považuje za rovnocenný s vyučovacím jazykom) a „komunikácia v cudzích jazykoch“. Revízia tohto odporúčania bola ohlásená v novom programe v oblasti zručností pre Európu. Komisia 17. januára 2018 prijala návrh nového odporúčania Rady o kľúčových kompetenciách pre celoživotné vzdelávanie, v ktorom navrhla, aby sa vymedzili kompetencie „gramotnosť“ a „jazyková kompetencia“, čím by sa umožnilo flexibilnejšie vnímanie vzťahu medzi materinským jazykom a vyučovacím jazykom. Nový prístup je odpoveďou na obe výzvy: nízku úroveň gramotnosti v Európe aj chýbajúce jazykové zručnosti. Silné prepojenie gramotnosti a jazykov podčiarkuje chápanie toho, že kompetencie treba ďalej rozvíjať vo vyučovacom jazyku bez ohľadu na to, či je vyučujúcim jazykom materinský jazyk učiaceho sa alebo cudzí jazyk.

Intenzívnejším učením sa jazykov sa tiež potvrdzujú úvahy, ktoré Komisia vyjadrila v návrhu odporúčania Rady o podpore spoločných hodnôt, inkluzívneho vzdelávania a európskeho rozmeru výučby, pretože sa ním uľahčuje mobilita, medzikultúrne výmeny a porozumenie a podporuje sa chápanie spoločných hodnôt. V oznámení Komisie o akčnom pláne digitálneho vzdelávania sa venovala pozornosť efektívnejšiemu využívaniu digitálnych technológií na učenie sa, a to vrátane učenia sa jazykov. Zdôraznila sa v ňom úloha digitálnych technológií, ktorou je posilňovať prepojenia tvorbou osobitného viacjazyčného obsahu a využitím kľúčových platforiem EÚ ako School Education Gateway a jeho Teacher Academy. ·Súlad s ostatnými politikami Únie Hlavným cieľom tohto odporúčania sa dopĺňa prebiehajúca práca Komisie na vykonávaní Európskeho piliera sociálnych práv tým, že sa ďalej podporuje myšlienka, že „každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, aby si udržal a získal zručnosti, ktoré mu umožnia plne sa zapojiť do života spoločnosti a úspešne zvládať zmeny postavenia na trhu práce“. Jazyková kompetencia sa považuje za jednu z najdôležitejších zručností potrebných v tejto oblasti. V oznámení Komisie o podpore rastu a súdržnosti v pohraničných regiónoch EÚ sa obhajuje podpora viacjazyčnosti v pohraničných regiónoch. Členské štáty, regióny a obce sa v ňom vyzývajú, aby „využívali možnosti celoživotného vzdelávania, a zintenzívnili tak úsilie zamerané na podporu dvojjazyčnosti v pohraničných regiónoch“. Aj v usmerneniach pre politiky zamestnanosti na rok 2018 sa navrhuje, že by sa mala „podporovať mobilita vzdelávajúcich sa osôb a pracovníkov s cieľom zvýšiť zručnosti pre zamestnateľnosť a v plnej miere využiť potenciál európskeho trhu práce. Mali by sa odstrániť prekážky mobility vo vzdelávaní a v odbornej príprave, zamestnaneckých a osobných dôchodkoch a uznávaní kvalifikácií.“ Nedostatočné jazykové kompetencie možno považovať za rozhodujúcu prekážku mobility, ktorú možno odstrániť pomocou vzdelávania a odbornej prípravy vrátane povinnej školskej dochádzky. V akčnom pláne Komisie z roku 2016 pre integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín sa zdôrazňuje, že vzdelávanie a odborná príprava patria medzi najúčinnejšie nástroje na integráciu. Uvádza sa v ňom, že „učenie sa jazyka krajiny určenia má pre štátnych príslušníkov tretích krajín zásadný význam z hľadiska úspešného dovŕšenia procesu integrácie. (…) Všetky deti majú bez ohľadu na ich rodinné alebo kultúrne zázemie či pohlavie právo na vzdelanie v záujme podpory ich rozvoja. Je možné, že deti utečencov museli prerušiť svoje vzdelávanie alebo v niektorých prípadoch nemohli chodiť do školy vôbec a budú potrebovať osobitne prispôsobenú podporu vrátane doučovania. Učitelia potrebujú nevyhnutné zručnosti, aby im boli schopní pomáhať, a mali by byť podporovaní pri svojej práci v čoraz rozmanitejších triedach, a to aj s cieľom predchádzať študijným neúspechom a segregácii vo vzdelávaní.“



2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA ·Právny základ Toto odporúčanie je v súlade s článkami 165 a 166 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V článku 165 sa stanovuje, že Únia prispieva k rozvoju kvalitného vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi, a ak je to potrebné, podporovaním a doplňovaním činnosti členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu ich vzdelávacích systémov. Zároveň sa v ňom ustanovuje, že Únia sa zameriava na rozvoj európskej dimenzie vo vzdelávaní, najmä výučbou a šírením jazykov členských štátov. V článku 166 sa stanovuje, že Únia uskutočňuje politiku odborného vzdelávania, ktorá podporuje a dopĺňa činnosť členských štátov pri plnom rešpektovaní ich zodpovednosti za obsah a organizáciu odborného vzdelávania. Tiež sa v ňom uvádza, že Únia sa zameriava na „podporu mobility inštruktorov a stážistov, najmä mladých ľudí“. K splneniu tohto cieľa prispieva podpora učenia sa jazykov a ich výučby. V tomto odporúčaní sa nenavrhuje rozšírenie regulačnej právomoci Únie ani sa ním členským štátom neukladajú žiadne záväzky. Členské štáty sa na základe svojej vnútroštátnej situácie rozhodnú, ako budú toto odporúčanie Rady vykonávať. ·Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Komisia prijíma toto opatrenie s cieľom podnecovať, podporovať a dopĺňať činnosti členských štátov v oblasti učenia sa jazykov, pričom rešpektuje ich celkovú zodpovednosť za ich vzdelávacie systémy. Učenie sa jazykov v rámci povinnej školskej dochádzky nenapreduje v súlade s vyhláseniami v záveroch predsedníctva zo zasadnutia Európskej rady v Barcelone v roku 2002. Nedostatočné jazykové zručnosti sa stále považujú za prekážku voľného pohybu a cezhraničného obchodu a služieb. Pridaná hodnota opatrení na úrovni Únie spočíva v schopnosti Únie: ·uľahčovať výmenu informácií a osvedčených postupov medzi organizáciami v rôznych krajinách s cieľom zvýšiť jazykové povedomie a zlepšiť jazykovú výučbu a učenie sa a ·vypracovávať iniciatívy, ktorými sa ďalej podporujú nástroje učenia sa jazykov v európskom vzdelávacom priestore, podporovať učiteľov a vedúcich pracovníkov škôl v ich úlohách a ďalej rozvíjať jazykové stratégie a viacjazyčné prístupy, ako aj kvalitu a inkluzívny charakter vzdelávania a odbornej prípravy.

·Proporcionalita V návrhu sa uvádzajú príklady osvedčených postupov a členským štátom sa poskytuje pomoc pri ich výmene, ako aj pri výmene informácií a rozvíjaní politík na vnútroštátnej aj úniovej úrovni. Keďže všetky záväzky, ktoré členské štáty prijmú, sú dobrovoľnej povahy a každý členský štát sa môže rozhodnúť, aký prístup zvolí na zlepšenie jazykovej výučby a učenia sa jazykov, opatrenie sa považuje za primerané.



·Výber nástroja Odporúčanie Rady je vhodným nástrojom v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, kde má Únia podpornú právomoc, pričom ide o nástroj, ktorý sa často využíva v rámci opatrení Únie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Týmto právnym nástrojom sa preukazuje záväzok členských štátov voči opatreniam uvedeným v texte a poskytuje sa silnejší politický základ spolupráce v tejto oblasti, pričom sa plne rešpektuje právomoc členských štátov, pokiaľ ide o vzdelávanie a odbornú prípravu. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU ·Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Neuplatňuje sa. ·Konzultácie so zainteresovanými stranami Toto odporúčanie vychádza z relevantných prvkov konzultácie so zainteresovanými stranami o jazykových aspektoch odporúčania o kľúčových kompetenciách. Počas online konzultácie, v pozičných dokumentoch a v rámci konzultačných stretnutí/konferencií sa v súvislosti s jazykovými kompetenciami zdôraznila potreba integrovanejším spôsobom reagovať na dopyt po kompetenciách v oblasti gramotnosti, jazykov a komunikácie v dnešných viacjazyčných a kultúrne rozmanitých spoločnostiach. Väčší dôraz by sa okrem toho mal klásť na gramotnosť a na jazykový rozvoj vo všeobecnosti. Môže si to vyžadovať širší pohľad na to, čo sa v súčasnosti považuje za jazykovú kompetenciu, ako aj zváženie špecializovaného alebo akademického jazyka či vývoja v oblasti digitálnej komunikácie. Komisia s cieľom zhromaždiť informácie s čo najširším záberom a prerokovať prvotné myšlienky, ktoré sa následne vypracovali v predkladanom návrhu, zorganizovala začiatkom februára 2018 stretnutie zainteresovaných strán so zástupcami približne 60 organizácií občianskej spoločnosti, akademických organizácií a kľúčových zainteresovaných strán, ako aj s asi 20 zástupcami ministerstiev školstva z členských štátov. Na konzultačnom stretnutí sa vo všeobecnosti potvrdilo, že návrh Komisie na odporúčanie Rady o komplexnom prístupe k učeniu sa jazykov v školách v Únii má význam. Niekoľko rečníkov poukázalo na skutočnosť, že od roku 2002 sa dosiahol len obmedzený pokrok a že v odporúčaní by sa mali navrhnúť iniciatívy, ktoré majú potenciál skutočne zlepšiť učenie sa jazykov. Jazykové stratégie na úrovni škôl sa považujú za užitočné, pretože školy musia čeliť rôznym výzvam a majú rozličné potreby, pokiaľ ide o riešenie otázky jazykov (pohraničné regióny, počet študentov z migračného alebo menšinového prostredia). Niekoľko účastníkov vyjadrilo obavy, že sa na univerzitách zatvárajú fakulty moderných cudzích jazykov, čím sa zvyšuje nedostatok kvalifikovaných učiteľov jazykov. Nedostatok učiteľov môže ohroziť výučbu moderných cudzích jazykov v rámci povinnej školskej dochádzky.



Pozornosť sa venovala aj týmto ďalším otázkam: –opodstatnenie vytvárania učebného prostredia, v ktorom sa jazykom darí a v ktorom sa podporuje dopyt po učení sa jazykov, ako aj motivácia učiť sa jazyky, pričom sa zaistí, aby boli pedagogické postupy zamerané na učiacich sa a aby sa podporovala ich samostatnosť, –učitelia a vedúci pracovníci škôl potrebujú podporu a zdroje, odborná príprava a vzdelávanie učiteľov sú kľúčové pre zmenu vnímania a zlepšenie učenia sa jazykov v Európe,

–venovanie pozornosti špecifickým situáciám detí z migračného alebo menšinového prostredia; to zahŕňa opätovné posúdenie jazykových kompetencií, ktorým sa môže prispieť k lepšiemu učeniu sa, najmä ak sa zohľadní viacjazyčnosť detí, –malo by sa podporovať uznávanie predchádzajúceho učenia sa a znalostí jazykov mimo učebného plánu, podporovať rozmanitosť ponuky jazykov v školách, ktorá nie je obmedzená len na angličtinu. ·Získavanie a využívanie expertízy Toto odporúčanie vychádza z práce predchádzajúcej pracovnej skupiny pre jazyky vo vzdelávaní a odbornej príprave v strategickom rámci pre európsku spoluprácu vo vzdelávaní a odbornej príprave (ET2020). Komisia nedávno, v rokoch 2016 a 2017, zorganizovala sériu tematických panelových diskusií odborníkov a dve podujatia partnerského učenia, ktoré mali dva vzájomne prepojené ciele: poskytnúť podklady týkajúce sa gramotnosti a jazykových kompetencií na účely revízie rámca kľúčových kompetencií a preskúmať, ako členské štáty pomáhajú migrujúcim deťom rýchlo získať spôsobilosť používať vyučovací jazyk (súčasné priority ET2020). Aj najnovšia správa o kľúčových údajoch, pokiaľ ide o vyučovanie jazykov v školách v Európe, poskytuje cenné informácie o trendoch v rámci poskytovania jazykovej výučby v celej Európe, a to (po prvýkrát) vrátane údajov o štruktúrovanej jazykovej pomoci pre migrujúce deti. ·Posúdenia vplyvu Vzhľadom na doplnkový charakter činností vo vzťahu k iniciatívam členských štátov, dobrovoľnú povahu navrhovaných činností a rozsah očakávaných vplyvov sa posúdenie vplyvu nevykonalo. Pri vypracovaní návrhu sa informácie čerpali z predchádzajúcich štúdií, konzultácií s členskými štátmi a verejných konzultácií. Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Neuplatňuje sa. ·Základné práva Toto odporúčanie je v súlade so základnými právami a rešpektuje zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie vrátane práva na vzdelanie, rešpektovanie kultúrnej, náboženskej a jazykovej rozmanitosti a nediskriminácie. Týmto odporúčaním sa predovšetkým podporujú práva dieťaťa v súlade s článkom 24 a zohľadňuje sa dohovor OSN o právach dieťaťa, a najmä jeho článok 29 ods. 1 písm. c), v ktorom sa ustanovuje, že výchova dieťaťa má smerovať k výchove zameranej na posilňovanie úcty k rodičom dieťaťa, k svojej vlastnej kultúre, jazyku a hodnotám, k národným hodnotám krajiny trvalého pobytu, ako aj krajiny jeho pôvodu, a k iným civilizáciám. Toto odporúčanie sa musí vykonávať v súlade s uvedenými právami a zásadami. 4.VPLYV NA ROZPOČET Opatrenia navrhované v tomto odporúčaní, ktoré majú vplyv na rozpočet, sa budú financovať z existujúcich zdrojov programu Erasmus+ a prípadne tiež programu Horizont 2020 alebo z európskych štrukturálnych a investičných fondov za predpokladu, že sa takéto financovanie ustanovuje v príslušných základných aktoch. Táto iniciatíva nemá vplyv na rokovania o budúcom viacročnom finančnom rámci a budúcich programoch. Nevyžadujú sa žiadne ďalšie zdroje z rozpočtu EÚ. 5. ĎALŠIE PRVKY ·Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Komisia na podporu vykonávania navrhuje vypracovať v spolupráci s členskými štátmi podporné usmernenia, ktorými sa riešia zistené nedostatky vo vykonávaní výučby a učenia sa zameraných na kompetencie. Komisia mieni podávať správy o používaní odporúčania v kontexte európskej spolupráce v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a učenia sa. ·Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Neuplatňuje sa.

·Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Ustanovenia pre členské štáty S cieľom pomôcť všetkým deťom a mladým ľuďom získať úroveň skúsený používateľ aspoň v jednom inom európskom jazyku a podporiť získanie úrovne samostatný používateľ v ďalšom (treťom) jazyku sa v tomto návrhu odporúča, aby členské štáty: ·uplatňovali komplexný prístup s cieľom zlepšiť jazykovú výučbu a učenie sa na všetkých úrovniach a vo všetkých sektoroch vzdelávania a odbornej prípravy, ·podnecovali rozvoj škôl s jazykovým povedomím v súlade s usmerneniami uvedenými v prílohe k odporúčaniu, a tým učiteľom poskytli primerané vzdelávanie a podporu, ·podporovali študijnú mobilitu medzi inštitúciami vzdelávania pre všetkých učiteľov jazykov a propagovali obdobia štúdia v zahraničí, ·určili a presadzovali inovačné, inkluzívne a viacjazyčné pedagogické postupy s prípadným využitím európskych nástrojov a platforiem, ·sa snažili o rozvoj metodík na monitorovanie pokroku pri získavaní jazykových kompetencií v rôznych fázach vzdelávania a odbornej prípravy. Ustanovenia pre Komisiu V odporúčaní sa navrhuje uvítať zámer Komisie: ·podporovať vykonávanie odporúčania a jeho prílohy uľahčením partnerského učenia medzi členskými štátmi a vyvíjaním vhodných referenčných materiálov a nástrojov, ·poskytnúť finančné prostriedky Európskej únie na podporu jazykovej výučby a učenia sa, a predovšetkým posilniť časť programu EÚ pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport (Erasmus+) zameranú na mobilitu študentov, ·posilniť spoluprácu s Radou Európy a jej Európskym centrom pre moderné jazyky v ich odborných oblastiach. 2018/0128 (NLE) Návrh ODPORÚČANIE RADY týkajúce sa komplexného prístupu k výučbe a učeniu sa jazykov RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 165 a 166, so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže: (1)Európska komisia v oznámení o posilňovaní európskej identity vzdelávaním a kultúrou predstavila víziu európskeho vzdelávacieho priestoru, v ktorom kvalitnému a inkluzívnemu vzdelávaniu, odbornej príprave a výskumu nebránia štátne hranice, kde sa študovať, učiť sa alebo pracovať v inom členskom štáte stalo normou, kde je oveľa bežnejšie hovoriť okrem materinského jazyka ďalšími dvoja jazykmi a kde majú ľudia jasnú predstavu o svojej európskej identite a sú si vedomí európskeho kultúrneho dedičstva a jeho rozmanitosti. (2)Hlavy štátov alebo predsedovia vlád počas neformálneho pracovného zasadnutia na göteborskom samite pre spravodlivé pracovné miesta a rast rokovali o úlohe vzdelávania a kultúry pre budúcnosť Európy. V záveroch Európskej rady zo 14. decembra 2017 sa členské štáty, Rada a Komisia vyzvali, aby v súlade so svojimi právomocami napredovali v práci v tejto oblasti. (3)Jazykové kompetencie sú ústredným prvkom vízie európskeho vzdelávacieho priestoru. Vzhľadom na intenzívnejšiu mobilitu za vzdelávaním, odbornou prípravou a prácou v rámci EÚ, zvyšujúcu sa migráciu z tretích krajín do Únie a celkovú globálnu spoluprácu treba prehodnotiť výzvy, ktorým čelia systémy vzdelávania a odbornej prípravy v oblasti výučby a učenia sa jazykov, ako aj príležitosti, ktoré prináša jazyková rozmanitosť Európy. (4)Zvýšením miery učenia sa jazykov a jeho zlepšením by sa mohol posilniť európsky rozmer výučby. Zároveň vy sa mohol posilniť rozvoj európskej identity v celej jej rozmanitosti, ktorá je doplnkom miestnych, regionálnych a národných identít a tradícií, a zlepšiť chápanie Únie a jej členských štátov. (5)Takmer polovica Európanov uvádza, že nie sú schopní viesť rozhovor v inom než svojom materinskom jazyku. Nedostatočné jazykové kompetencie sú zdrojom ťažkostí a prekážkou zmysluplných cezhraničných výmen medzi verejnými správami a občanmi v Únii. (6)Len štyria z desiatich študentov sekundárneho vzdelávania dosiahnu v prvom cudzom jazyku úroveň samostatného používateľa, ktorou sa označuje schopnosť viesť jednoduchý rozhovor. Len štvrtina študentov dosiahne túto úroveň v druhom cudzom jazyku. Komparatívna analýza jazykov vo vzdelávaní a odbornej príprave preukázala, že väčšina členských štátov má problémy so zabezpečením primeraných výsledkov vzdelávania v oblasti jazykov. Problémy existujú vo všetkých sektoroch vzdelávania, ale najzávažnejšie sú v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, kde sa na učenie sa jazykov kladie menší dôraz. (7)Obmedzené jazykové kompetencie sú naďalej jednou z hlavných prekážok pri využívaní príležitostí, ktoré ponúkajú európske programy v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a mládeže. Dostatočné jazykové kompetencie ľuďom naopak umožnia využívať viaceré z možností, ktoré prináša vnútorný trh, ako napríklad voľný pohyb pracovníkov, a tiež prijímať lepšie podložené a spravodlivé rozhodnutia o príležitostiach v iných krajinách EÚ. (8)Zručnosti v oblasti cudzích jazykov poskytujú konkurenčné výhody pre podniky aj uchádzačov o miesta, ak sú súčasťou širšej základne užitočných zručností. Existuje pozitívny vzťah medzi zručnosťami v oblasti cudzích jazykov a pravdepodobnosťou zamestnania sa. Výsledky posledného prieskumu priebežnej odbornej prípravy (CVTS 2016) však ukázali, že len 7,9 % spoločností (ktoré poskytujú svojim zamestnancom odbornú prípravu) vysiela svojich zamestnancov na jazykové kurzy (výsledky sa líšia od 22,1 % na Slovensku po 0,5 % v Írsku). (9)Na udržanie súčasnej životnej úrovne, podporu vysokej miery zamestnanosti a posilňovanie sociálnej súdržnosti s ohľadom na spoločnosť a svet práce v budúcnosti je potrebné, aby ľudia mali správne zručnosti a kompetencie. Je to rozhodujúce aj na zabezpečenie úplnej integrácie detí, študentov a dospelých z migračného prostredia. Naša spoločnosť je čoraz mobilnejšia a digitálnejšia, a preto treba preskúmať nové spôsoby učenia sa. Získaním lepších jazykových kompetencií by sa mohla podporiť mobilita a spolupráca v rámci Únie. Predovšetkým digitálny rozvoj umožňuje učenie sa a používanie stále väčšieho počtu jazykov aj mimo školy a učebných plánov. Súčasné postupy hodnotenia tento vývoj neodrážajú v plnom rozsahu. (10)V Európskom pilieri sociálnych práv sa ako prvá zásada uvádza, že každý má právo na kvalitné a inkluzívne vzdelávanie, odbornú prípravu a celoživotné vzdelávanie, aby si udržal a získal zručnosti, ktoré mu umožnia plne sa zapojiť do života spoločnosti a úspešne zvládať zmeny postavenia na trhu práce. Jazyková kompetencia je vymedzená ako „schopnosť používať rozličné jazyky na primeranú a účinnú komunikáciu“ a je jednou z kľúčových kompetencií, ktoré by mohli podporiť zamestnateľnosť, osobné naplnenie, aktívne občianstvo a sociálne začlenenie. (11)Viac ako polovica členských štátov v rámci svojich hraníc oficiálne uznáva na právne alebo administratívne účely regionálne alebo menšinové jazyky vrátane národného posunkového jazyka. Viaceré z týchto jazykov presahujú hranice štátu. Jazykový obraz Európy dopĺňajú jazyky migrantov. (12)Školy sú si stále viac vedomé potreby zabezpečiť, aby všetky deti bez ohľadu na ich pôvod a prvý jazyk získali veľmi dobrú úroveň vyučovacieho jazyka, a to prípadne aj prostredníctvom osobitných podporných opatrení. Presadzuje sa tým spravodlivosť a rovnosť príležitostí a zmenšuje sa riziko predčasného ukončenia školskej dochádzky. (13)Jazykové povedomie v školách by mohlo zahŕňať informovanosť o jazykových kompetenciách všetkých žiakov a ich pochopenie, a to vrátane znalosti jazykov, ktoré sa v škole nevyučujú. Školy môžu rozlišovať rôzne úrovne jazykových kompetencií potrebných v závislosti od kontextu a účelu a zodpovedajúcich situácii, potrebám, schopnostiam a záujmom každého učiaceho sa. (14)Viac ako polovica vzdelávacích systémov Európskej únie označila za problém nedostatok učiteľov niektorých predmetov vrátane moderných cudzích jazykov a niekoľko členských štátov zaviedlo reformy alebo stimuly na odstránenie nedostatku učiteľov jazykov. Tieto reformy a stimuly by mohli zahŕňať štipendiá na prilákanie absolventov jazykových odborov s inými profesijnými skúsenosťami k vyučovaniu alebo zreformované programy vzdelávania učiteľov. (15)Iniciatívami na zlepšenie kľúčových kompetencií v školskom vzdelávaní, medzi ktoré patrí prepojenie skúseností z reálneho života s akademickým vzdelávaním, využívanie digitálnych technológií a podpora inovácie v školách, sa posilnilo zameranie na výsledky vzdelávania. Podporuje sa nimi aj získavanie jazykových kompetencií. (16)Integrované učenie obsahu a jazyka, t. j. vyučovanie predmetov v cudzom jazyku, a digitálne a online nástroje na učenie sa jazykov sa osvedčili ako efektívne pre rôzne kategórie študentov. Učiteľom jazykov v celej Európe by prospel kontinuálny profesijný rozvoj, vďaka ktorému by si mohli aktualizovať svoje digitálne kompetencie a zároveň sa naučiť, ako vo svojej učiteľskej praxi čo najlepšie využiť rôzne metodiky a nové technológie. Pomôcť by im pri tom mohol inventár otvorených vzdelávacích zdrojov. (17)Vymedzenie a rozvoj jazykových kompetencií sa v Európe podporuje rôznymi iniciatívami. Spoločný európsky referenčný rámec pre jazyky je transparentným, uceleným a komplexným referenčným nástrojom na posudzovanie a porovnávanie úrovní kompetencie. Rozlišuje sa v ňom medzi úrovňami používateľ základného jazyka, samostatný používateľ a skúsený používateľ, pričom táto posledná úroveň umožňuje používateľovi pracovať a študovať v danom jazyku. Tento nástroj sa v roku 2018 doplnil o nové deskriptory pre mediáciu (sprostredkovanie), pre mladých učiacich sa a pre posunkové jazyky s cieľom sprístupniť rámec širšej verejnosti. (18)Vyznamenanie Európska jazyková značka sa udeľuje za excelentnosť a inováciu pri výučbe jazykov vo všetkých zúčastnených krajinách. Dodáva školám stimul využívať nové metodiky a stratégie so zameraním na miestne, regionálne, národné a európske priority. Prispieva k zvyšovaniu informovanosti o európskej spolupráci v oblasti jazykovej výučby a učenia sa a k posilneniu viacjazyčnej dynamiky vo všetkých sektoroch vzdelávania. (19)Všetky členské štáty uznávajú potrebu podporovať viacjazyčnosť a rozvíjať jazykové kompetencie v Únii. Európska komisia s cieľom poskytnúť presnejší obraz o jazykových kompetenciách v Únii vypracuje návrh novej európskej referenčnej hodnoty pre jazykové kompetencie vrátane možností zberu údajov.

(20)V tomto odporúčaní sa uznáva, že jazykové kompetencie sa získavajú počas celého života a príležitosti na ich získavanie by mali byť dostupné vo všetkých fázach života, zároveň sa v ňom však pozornosť venuje najmä povinnému vzdelávaniu a odbornej príprave a plne sa v ňom rešpektujú zásady subsidiarity a proporcionality v tejto oblasti. ODPORÚČA, ABY ČLENSKÉ ŠTÁTY v súlade s vnútroštátnymi a európskymi právnymi predpismi, podľa dostupných zdrojov a vnútroštátnych okolností a v úzkej spolupráci so všetkými relevantnými zainteresovanými stranami 1.preskúmali možnosti ako pomôcť všetkým mladým ľuďom získať pred ukončením vyššieho sekundárneho vzdelávania a odbornej prípravy úroveň skúsený používateľ aspoň v jednom európskom jazyku okrem vyučovacieho jazyka a presadzovali získanie úrovne samostatného používateľa v ďalšom (treťom) jazyku; 2.s využitím príkladov politík uvedených v prílohe uplatňovali komplexné prístupy zamerané na zlepšenie výučby a učenia sa jazykov na národnej, regionálnej, miestnej, prípadne školskej úrovni; 3.zabezpečili, aby boli zahrnuté všetky sektory povinného vzdelávania a odbornej prípravy, a to s čo najskorším začatím a vrátane počiatočného odborného vzdelávania a prípravy; 4.v rámci týchto komplexných stratégií podporovali rozvoj jazykového povedomia v školách a strediskách odbornej prípravy: a)aktívnou podporou mobility učiacich sa aj s využitím príležitostí, ktoré poskytujú príslušné programy financovania EÚ; b)poskytnutím možností učiteľom na využívanie konkrétneho jazyka v rámci jeho príslušného predmetu; c)posilnením spôsobilosti všetkých učiacich sa, ale najmä tých, ktorí pochádzajú z migrantského alebo znevýhodneného prostredia, používať vyučovací jazyk ako základ na dosiahnutie výsledkov v rámci ďalšieho učenia sa a vzdelávania v škole; d)ocenením jazykovej rozmanitosti učiacich sa a využívaním tejto rozmanitosti ako vzdelávacieho zdroja, a to aj zapojením rodičov a širšej miestnej komunity do jazykového vzdelávania; e)ponukou príležitostí na posúdenie a validáciu kompetencie v jazykoch, ktoré nie sú súčasťou učebných plánov a učiaci sa ich nadobudli v iných kontextoch, a to aj rozšírením spektra jazykov, ktoré je možné doplniť do vysvedčenia o ukončení štúdia; 5.podporovali učiteľov, školiteľov a vedúcich pracovníkov škôl v rozvoji jazykového povedomia: a)investovaním do počiatočného a ďalšieho vzdelávania učiteľov jazykov s cieľom zabezpečiť širokú ponuku jazykov v rámci povinného vzdelávania a odbornej prípravy; b)začlenením prípravy na jazykovú rozmanitosť v triede do počiatočného vzdelávania a kontinuálneho profesijného rozvoja učiteľov a vedúcich pracovníkov škôl; c)presadzovaním obdobia štúdia v zahraničí pre všetkých študentov, ktorí študujú v pedagogickom odbore, a podporovaním mobility všetkých učiteľov a školiteľov; d)začlenením vzdelávacej mobility do vzdelávania všetkých učiteľov jazykov, aby každý učiteľ jazyka, ktorý je čerstvým absolventom, strávil v zahraničí aspoň šesť mesiacov, či už učením sa alebo vyučovaním; e)odporúčaním využívania programu eTwinning na obohatenie vzdelávacích skúseností v školách a rozvoj jazykových kompetencií učiteľov a žiakov; 6.podnecovali výskum a využívanie inovačných, inkluzívnych a viacjazyčných pedagogických postupov vrátane využívania digitálnych nástrojov a integrovaného učenia obsahu a jazyka; 7.vypracovali metódy na monitorovanie jazykových kompetencií získaných na rôznych stupňoch vzdelávania a odbornej prípravy, čím sa doplnia už existujúce informácie o poskytovaní jazykového vzdelávania;