Osobitná správa Je systém Komisie na 
hodnotenie výkonnosti 
v súvislosti s príjmami 
poľnohospodárov dobre 
navrhnutý a vychádza zo 
spoľahlivých údajov?SK 2016  Č. 01
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-4044-6 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/735807 QJ-AB-16-001-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-3998-3 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/13792 QJ-AB-16-001-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-4016-3 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/521634 QJ-AB-16-001-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Graf na strane 12 je reprodukovaný so súhlasom OECD.  
© OECD (2003), Príjem domácností z poľnohospodárstva: Problematika a politické reakcie (Farm Household Income: 
Issues and Policy Responses) , OECD Publishing, Paris. DOI: http://dx.doi.org/10.1787/9789264099678-en
Je systém Komisie na 
hodnotenie výkonnosti 
v súvislosti s príjmami 
poľnohospodárov dobre 
navrhnutý a vychádza zo 
spoľahlivých údajov?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 01
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky jeho auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrét -
nych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali 
maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci 
vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti vykonala audítorská komora I, ktorej predsedá člen EDA Augustyn Kubik a ktorá sa špecializuje 
na výdavky v oblasti ochrany a riadenia prírodných zdrojov. Audit viedla členka EDA Rasa Budbergytė a pomáhali jej 
vedúci jej kabinetu, Tomas Mackevičius, a Maura McElhinney, atašé; Hèlder Faria Viegas, hlavný manažér; Sven Kölling 
a Blanka Happach, základný tím, Ramona Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent Ly-Sunnaram, Ioannis 
Papadakis, Maciej Szymura a Bertrand Tanguy, audítori.
Zľava doprava : B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė, H. Faria Viegas.
03
 Obsah
Bod
 Skratky
 Glosár
I – X Zhrnutie
1 – 17 Úvod
1 – 2 Všeobecné ciele SPP a reformy z roku 2013 v súvislosti s príjmami poľnohospodárov
3 – 5 Ciele opatrení financovaných z EPZF v súvislosti s príjmami poľnohospodárov
6 Príjmy poľnohospodárov, príjem domácností z poľnohospodárstva a životná úroveň
7 – 11 Zdroje údajov Komisie o príjmoch v poľnohospodárstve
12 – 15 Meranie výkonnosti opatrení SPP vo vzťahu k poľnohospodárskemu príjmu
16 – 17 Predchádzajúce audity Dvora audítorov
18 – 24 Rozsah auditu a audítorský prístup
25 – 87 Pripomienky
25 – 51 Komisia zatiaľ nestanovila komplexný súbor údajov na posúdenie výkonnosti opatrení SPP vo 
vzťahu k príjmom poľnohospodárov
26 – 32 Komisii stále chýbajú informácie o príjmoch poľnohospodárov na úrovni EÚ
33 – 39 EAA sú významným nástrojom na monitorovanie ekonomickej situácie poľnohospodárstva, ale ich 
použiteľnosť na posúdenie opatrení SPP je obmedzená
40 – 51 FADN je dobre zavedený zdroj príjmov a obchodných informácií o obchodných poľnohospodárskych 
podnikoch, má však obmedzenia
04 Obsah
52 – 76  Komisii a členským štátom sa nepodarilo vždy zabezpečiť, aby dostupné údaje o príjmoch 
poľnohospodárov mali primeranú kvalitu
54 – 58 Riadenie EAA Komisiou malo nedostatky…
59 – 76 … a v niektorých členských štátoch boli nedostatky v spôsobe fungovania FADN
77 – 87 Obmedzenia dostupných údajov, vágne ciele niektorých opatrení SPP a nedostatočné ukazovatele 
výkonnosti majú dosah na schopnosť Komisie preukázať dosiahnuteľné výsledky
79 – 82 Priame platby slúžia veľkému počtu cieľov, ktorých plnenie sa dá ťažko merať…
83 – 87 … a ukazovatele výkonnosti SPP týkajúce sa príjmov poľnohospodárov nie je možné jasne prepojiť s 
opatreniami a skutočným plnením cieľov
88 – 100 Závery a odporúčania
 Príloha I —  Možnosti členských štátov v súvislosti s vykonávaním priamych platieb z EÚ 
 Príloha II —  Výpočet výšky poľnohospodárskeho príjmu podľa definície stanovenej v rámci EAA
 Príloha III — Výpočet výšky príjmu v rámci siete FADN
 Príloha IV — Ukazovatele výkonnosti na posúdenie SPP stanovené Komisiou 
 Príloha V — Kritériá kvality platné pre európske štatistiky
 Odpoveď  Komisie
05
 Skratky
EAA : Úhrnné účty pre poľnohospodárstvo 
EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka
EPZF : Európsky poľnohospodársky záručný fond
EU-SILC : Štatistika Európskej únie o príjmoch a životných podmienkach
FADN : Informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva 
FSS : Zisťovanie štruktúry poľnohospodárskych podnikov
OECD : Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj
SPP : Spoločná poľnohospodárska politika
SRMH : Spoločný rámec monitorovania a hodnotenia
ZFEÚ : Zmluva o fungovaní Európskej únie
06
 Glosár
(Verejná) intervencia : „operácia“, „opatrenie“, program alebo projekt, ktorý vykonáva alebo financuje orgán 
verejnej správy.
Čistá pridaná hodnota poľnohospodárskeho podniku : ukazovateľ FADN, ktorý označuje celkovú hodnotu 
poľnohospodárskeho podniku plus priame platby mínus medzispotreba a odpisy. Je to suma, ktorá je k dispozícii 
na platbu za všetky fixné výrobné faktory poľnohospodárskeho podniku (pôda, práca a kapitál).
Čistý príjem z poľnohospodárstva : ukazovateľ FADN, ktorý označuje sumu, ktorá bude vyplatená 
poľnohospodárskemu podniku ako odmena za jeho vlastné výrobné faktory. Vypočíta sa tak, že z čistej pridanej 
hodnoty poľnohospodárskeho podniku sa odpočítajú mzdy, nájomné a úroky, ktoré majiteľ vyplatil.
Disponibilný príjem domácností z poľnohospodárstva : celkový príjem zo všetkých zdrojov mínus dane 
a povinné príspevky na sociálne poistenie.
EAA : úhrnné účty pre poľnohospodárstvo, základný nástroj na analýzu ekonomickej situácie poľnohospodárstva 
v krajine. Ide o satelitný účet národných účtov.
FADN : informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva, nástroj na hodnotenie príjmu a podnikateľských činností 
obchodných poľnohospodárskych podnikov a účinkov spoločnej poľnohospodárskej politiky. Jej základom sú 
účtovné údaje z rozsiahlej vzorky viac ako 80 000 poľnohospodárskych podnikov vo všetkých členských štátoch EÚ.
Hodnotenie : pravidelný zber a analýza dôkazov na účel vyvodenia záverov o účinnosti a efektívnosti „intervencií“. 
Zásahy sa posudzujú na základe výsledkov a účinkov na úrovni adresátov politiky.
Medzispotreba : hodnota tovarov a služieb spotrebovaných vo výrobnom procese (nezahŕňa odpisy).
Monitorovanie : pravidelné overovanie zdrojov, výstupov a výsledkov „intervencií“.
Národné účty : národné účty obsahujú informácie o štruktúre a vývoji hospodárskej situácie každého členského 
štátu.
Oddelenie priamych platieb : proces oddelenia platieb priamej pomoci od poľnohospodárskej výroby.
Odpisy : strata hodnoty majetku v dôsledku jeho zastarávania alebo opotrebenia.
Poľnohospodár : jednotlivec, ktorého poľnohospodársky podnik sa nachádza na území EÚ a ktorý vykonáva 
nezávislú poľnohospodársku činnosť.
Poľnohospodársky dôchodok z faktorov : dôchodky získané z faktorov podieľajúcich sa na poľnohospodárskej 
produkcii (pôda, práca a kapitál). Vypočíta sa odpočítaním hodnoty medzispotreby, spotreby fixného kapitálu 
(odpisy) a výrobných daní z hodnoty poľnohospodárskej výroby v základných cenách a pripočítam hodnoty (ďalších) 
dotácií na výrobu. Spravidla nezhŕňa príjem z iných zdrojov (nepoľnohospodárske činnosti, platy, sociálne dávky, 
dôchodok z vlastníctva).
07 Glosár
Poľnohospodársky  podnik : jednotka, ktorá má samostatné vedenie a ktorá vykonáva poľnohospodárske činnosti 
na území EÚ buď ako hlavnú alebo vedľajšiu činnosť. Poľnohospodár môže mať niekoľko poľnohospodárskych 
podnikov.
Poľnohospodársky príjem z podnikania : príjem vytváraný poľnohospodárskou činnosťou po odpočítaní 
nákladov na zamestnancov, úrokov za požičaný kapitál a nájomného za poľnohospodársku pôdu. Môže sa použiť 
na odmeňovanie vlastných výrobných faktorov vo vlastníctve poľnohospodárskeho podniku (vlastnej práce, 
vlastného kapitálu a pôdy vo vlastníctve podniku).
Príjem domácností z poľnohospodárstva : príjem domácnosti z nezávislej poľnohospodárskej činnosti 
a z nepoľnohospodárskych činností. Poľnohospodárstvo nemusí byť hlavným zdrojom príjmov.
Príjem rodiny z poľnohospodárskeho podniku : ukazovateľ FADN, ktorý označuje výšku príjmu 
poľnohospodárskych podnikov, v ktorých pracujú rodinní príslušníci, ktorým sa nevypláca mzda, t. j. poľnohospodár 
a členovia jeho rodiny, z poľnohospodárstva.
Reforma z roku 2003 : reforma SPP , v rámci ktorej došlo k oddeleniu priamej pomoci od poľnohospodárskej 
produkcie a podmieneniu platieb dodržiavaním základných štandardov týkajúcich sa udržiavania pôdy, životného 
prostredia, potravinovej bezpečnosti, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat (známe ako 
krížové plnenie).
Reforma z roku 2013 : reforma SPP , ktorá prebieha v období 2014 až 2020. Jej cieľom je dosiahnuť vyváženejšie 
rozdelenie dostupnej podpory a odmeňovať poľnohospodárov za udržateľné poľnohospodárske postupy 
prostredníctvom špecifickej „ekologickej platby“. Zámerom reformy je zároveň zlepšenie trhovej orientácie 
poľnohospodárstva EÚ prostredníctvom vybudovania „záchrannej siete“ na ochranu poľnohospodárov proti 
vonkajším neistotám, a ďalšia podpora rozvoja vidieka v členských štátoch.
Satelitné účty : účty vypracované na základe národných účtov na poskytnutie doplnkových informácií a konceptov 
upravených s ohľadom na konkrétny charakter hospodárskeho odvetvia, napr. poľnohospodárstva.
Štandardná produkcia : peňažná hodnota hrubej produkcie poľnohospodárskeho podniku vyjadrená 
vo výstupných predajných cenách. Štandardná hodnota sa určuje podľa priemerného stavu v danom regióne.
Ukazovateľ : merateľná premenná, ktorá poskytuje užitočné informácie, na základe ktorých je možné posúdiť mieru 
plnenia cieľa.
08
 Zhrnutie
I
Príjmom a životnej úrovni poľnohospodárov sa v zmluve a v reforme spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) 
z roku 2013 venuje osobitná pozornosť. Takmer jedna tretina rozpočtu EÚ je stále priamo či nepriamo vyhradená 
podpore príjmov poľnohospodárov, a prispieva tak k zabezpečeniu primeranej životnej úrovne poľnohospodárov.
II
Nový rámec monitorovania a hodnotenia SPP ukladá Komisii povinnosť posudzovať kombinovaný dosah opatrení 
SPP na plnenie stanovených cieľov. Vyžaduje si to nielen jasne vymedzené ciele, zámery a ukazovatele, ale aj dosta -
točné a kvalitné štatistické informácie o ekonomickej situácii v poľnohospodárstve a o príjmoch poľnohospodárov.
III
V tejto správe sa hodnotí, či je systém Komisie na hodnotenie výkonnosti v súvislosti s príjmami poľnohospodárov 
dobre navrhnutý a vychádza zo spoľahlivých údajov. Dvor audítorov preskúmal, či Komisia jasne vymedzila, aké 
štatistické údaje sú potrebné, či tieto údaje boli dostatočne kvalitné a či Komisia vymedzila relevantné ukazovatele.
IV
Dvor audítorov dospel k záveru, že koncepcia systému Komisie na meranie výkonnosti SPP vo vzťahu k príjmom 
poľnohospodárov nie je vyhovujúca a množstvo i kvalita štatistických údajov používaných na analýzu príjmov poľ -
nohospodárov má významné obmedzenia.
V
Komisia jasne nestanovila štatistické údaje potrebné na účinné posúdenie výkonnosti opatrení SPP na podporu príj -
mov poľnohospodárov. Nie sú k dispozícii žiadne reprezentatívne údaje o disponibilnom príjme domácností z poľ -
nohospodárstva, ktoré by uľahčili posudzovanie plnenia cieľa zmluvy, ktorým je zabezpečenie primeranej životnej 
úrovne pre poľnohospodárov. Neexistuje žiaden spoľahlivý systém, pomocou ktorého by bolo možné porovnať poľ -
nohospodárske príjmy a príjmy v iných odvetviach hospodárstva a ktorým by sa mohla odôvodniť podpora príjmov 
EÚ pre poľnohospodárov.
VI
V súčasnosti sú hlavnými nástrojmi, ktoré sú k dispozícii na meranie poľnohospodárskych príjmov na úrovni EÚ, 
úhrnné účty pre poľnohospodárstvo (EAA) a informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva (FADN). EAA sú 
hlavným štatistickým zdrojom Komisie na globálne monitorovanie príjmov poľnohospodárov na makroekonomickej 
úrovni. Ich potenciál však doposiaľ nebol v plnej miere využívaný a údaje, ktoré obsahujú, v dostatočnej miere nevy -
povedajú o dôležitých faktoroch, ktoré sú relevantné z hľadiska výšky príjmov poľnohospodárov, ako aj hospodár -
skej hodnoty poľnohospodárstva ako celku. Sieť FADN je významný nástroj na hodnotenie SPP , ale má obmedzenia, 
pretože sa vzťahuje len na obchodné podniky a informácie o príjme sú neúplné.
Zhrnutie 09
VII
Komisia a členské štáty nie vždy zabezpečili, aby mali údaje používané na meranie príjmov poľnohospodárov pri -
meranú kvalitu. Dvor audítorov zistil nedostatky v riadení Komisie a členských štátov v prípade EEA a FADN. Okrem 
toho postupy na zabezpečenie kvality EAA ešte nie sú plne účinné, hoci sa pri audite zistili isté nedostatky v opatre -
niach na zabezpečenie kvality v prípade siete FADN.
VIII
Vágne ciele niektorých opatrení SPP a absencia východiskových ukazovateľov komplikujú hodnotenie toho, či jed -
notlivé opatrenia SPP zamerané na podporu príjmov poľnohospodárov splnili svoje ciele. Komisia zároveň nevy -
medzila relevantné ukazovatele účinného merania výkonnosti. Ukazovatele, na ktorých musí Komisia stavať svoje 
hodnotenie, nie sú dostatočne spoľahlivé alebo nie sú dostatočne jasne prepojené s opatreniami SPP a ako také nie 
sú užitočné na preukázanie účinného a efektívneho príspevku k žiaducim účinkom a zníženia rozdielov v príjmoch.
IX
Dvor audítorov so zreteľom na štatistické údaje o príjmoch poľnohospodárov Komisii odporúča, aby:
a) vypracovala komplexnejší rámec na poskytovanie informácií o disponibilných príjmoch a na porovnanie príjmov 
poľnohospodárov s príjmami v iných odvetviach hospodárstva;
b) ďalej rozvíjala EAA s cieľom lepšie využiť ich potenciál;
c) zabezpečila, aby sa analýza príjmov poľnohospodárov zakladala na ukazovateľoch so zreteľom na súčasnú 
situáciu v poľnohospodárstve a na dostatočných a konzistentných údajoch pre všetkých príjemcov opatrení SPP . 
Uskutočniť by sa to dalo vytvorením synergií medzi existujúcimi administratívnymi údajmi alebo rozšírením 
siete FADN alebo iných vhodných štatistických nástrojov;
d) posilnila súčasné opatrenia na zabezpečenie kvality v rámci štatistík EAA a FADN, ktoré zostavujú členské štáty.
X
So zreteľom na meranie výkonnosti opatrení SPP zameraných na podporu príjmov poľnohospodárov Dvor audítorov 
odporúča, aby Komisia na ďalšie programové obdobie od začiatku vymedzila vhodné operačné ciele a východiskové 
ukazovatele, na základe ktorých možno merať výkonnosť opatrení SPP , aby v kontexte svojich hodnotení doplnila 
aktuálny rámec ukazovateľov výkonnosti o ďalšie relevantné a kvalitné údaje na meranie dosiahnutých výsledkov, 
a posúdila účinnosť a efektívnosť opatrení navrhnutých na podporu príjmov poľnohospodárov.
10
 Úvod
Všeobecné ciele SPP a reformy z roku 2013 v súvislosti 
s príjmami poľnohospodárov
01 
Medzi ciele SPP patrí podľa zmluvy1 zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva „a za -
bezpečiť tak primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, najmä zvýšením indi -
viduálnych príjmov osôb pracujúcich v poľnohospodárstve“. Reforma SPP z roku 
20132 sa tiež zamerala na poľnohospodársky príjem v rámci cieľa životaschopnej 
výroby potravín, a prispieva tak k primeranej životnej úrovni poľnohospodárov3.
02 
Opatrenia SPP sú financované z rozpočtu EÚ prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF alebo „prvý pilier“) a Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV alebo „druhý pilier“). Počas 
súčasného viacročného finančného rámca sa v období 2014 až 2020 vyčerpá 
z EPZF až 277 mld. EUR (29 % celkového rozpočtu EÚ) na priame platby poľnohos -
podárom a na podporu trhu v konkrétnych odvetviach poľnohospodárstva4.
Ciele opatrení financovaných z EPZF v súvislosti 
s príjmami poľnohospodárov
03 
Reformou SPP z roku 2003 sa presunul dôraz z podpory výroby (takzvané „od -
delenie“) a zaviedol sa systém podpory príjmov, ktorý sa z veľkej časti zakladal 
na výške podpory, ktorú jednotliví poľnohospodári poberali počas referenčného 
obdobia. Reforma z roku 2013 ešte viac oddelila platby z ich historického kontex -
tu, pričom postupne smerovala k jednotnejším platbám na hektár vo všetkých 
členských štátoch EÚ. Zároveň sa reštrukturalizovali priame platby, ktoré sa 
od roku 2015 delia na základnú platbu na hektár pre všetkých poľnohospodárov, 
„ekologickú platbu“, ktorú poľnohospodári dostanú za konkrétne poľnohospo -
dárske postupy považované za prospešné pre klímu a životné prostredie, a platby 
pre mladých poľnohospodárov. V rámci určitých obmedzení majú členské štáty 
významný manévrovací priestor a môžu platby ešte viac zacieliť tak, aby riešili 
konkrétne politické otázky5.1 Článok 39 ods. 1 písm. a) a b) 
Zmluvy o fungovaní Európskej 
únie (ZFEÚ) (Ú. v. EÚ C 326, 
26.10.2012, s. 47). Ďalšími 
cieľmi SPP stanovenými 
v článku 39 písm. c) je 
stabilizovať trhy,  v písmene d) 
zabezpečiť riadne 
zásobovanie a v písmene e) 
zabezpečiť dodávky 
spotrebiteľom za primerané 
ceny.
2 Článok 110 ods. 2 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1306/2013 
zo 17. decembra 2013 
o financovaní, riadení 
a monitorovaní spoločnej 
poľnohospodárskej politiky 
a ktorým sa zrušujú nariadenia 
Rady (EHS) č. 352/78, (ES) 
č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) 
č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 
a (ES) č. 485/2008 
(Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, 
s. 549).
3 Pozri tiež preambulu 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1308/2013 
zo 17. decembra 2013, ktorým 
sa vytvára spoločná 
organizácia trhov 
s poľnohospodárskymi 
výrobkami a ktorým sa zrušujú 
nariadenia Rady (EHS) 
č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) 
č. 1037/2001 a (ES) 
č. 1234/2007 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 671).
4 Nariadenie Rady (EÚ, Euratom) 
č. 1311/2013 
z 2. decembra 2013, ktorým sa 
ustanovuje viacročný finančný 
rámec na roky 2014 – 2020 
(Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, 
s. 884).
5 Prehľad vybraných možností 
podľa členských štátov je 
uvedený v  prílohe I .
11 Úvod
04 
Napriek tomu, že v nariadení to nie je úplne jednoznačne stanovené6, Komisia 
považuje niektoré prvky politiky za také, ktoré konkrétne súvisia s podporou 
príjmov poľnohospodárov, najmä s priamymi platbami. Účelom týchto platieb je 
zachovať prostredníctvom podpory a stabilizovania príjmov poľnohospodárov 
poľnohospodárstvo na celom území EÚ, a tým zabezpečiť dlhodobú hospodársku 
životaschopnosť poľnohospodárskych podnikov, ktoré sa stanú odolnejšie voči 
cenovým výkyvom. Okrem toho tým, že sú úplné platby podmienené dodržia -
vaním základných štandardov (známych ako krížové plnenie) a uplatňovaním 
osobitnej „ekologickej“ zložky, mali by zároveň pomôcť zabezpečiť, že poľnohos -
podárstvo bude pre spoločnosť zdrojom verejných statkov.
05 
Napriek tomu, že priame platby sú z finančného hľadiska najvýznamnejšie, nie 
sú jediným nástrojom, ktorý vplýva na príjmy poľnohospodárov. Na úrovni EÚ sú 
doplnené opatreniami na rozvoj vidieka7 a súborom trhových a propagačných 
opatrení, ktoré sú zamerané na konkrétne odvetvia poľnohospodárstva. Komisia 
môže v časoch krízy intervenovať aj na konkrétnych trhoch a umožniť obmedze -
ný prístup k verejnému alebo súkromnému skladovaniu, ktoré ovplyvňuje trhové 
ceny, a tým i príjmy poľnohospodárov.
Príjmy poľnohospodárov, príjem domácností 
z poľnohospodárstva a životná úroveň
06 
Rodinné poľnohospodárske podniky sú najbežnejším poľnohospodárskym mo -
delom v EÚ a prevažná väčšina poľnohospodárskych podnikov je stále riadená 
individuálne8. Tieto podniky sa vyznačujú tým, že vo veľkej miere využívajú prácu 
rodinných príslušníkov. Príjmová situácia tohto druhu poľnohospodárskej domác -
nosti je znázornená v  grafe . V právnych predpisoch EÚ neboli nikdy vymedzené 
pojmy „poľnohospodárske spoločenstvo“, „primeraná životná úroveň“ alebo 
„zárobky“, ktoré sú spomenuté v zmluve, disponibilný príjem domácnosti z poľ -
nohospodárstva je kľúčový prvok pri hodnotení životnej úrovne9.6 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1307/2013 
zo 17. decembra 2013, ktorým 
sa ustanovujú pravidlá 
priamych platieb 
pre poľnohospodárov 
na základe režimov podpory 
v rámci spoločnej 
poľnohospodárskej politiky 
a ktorým sa zrušuje nariadenie 
Rady (ES) č. 637/2008 
a nariadenie Rady (ES) 
č. 73/2009 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 608).
7 Napr. investičné opatrenia 
alebo platby 
poľnohospodárom 
v oblastiach s prírodnými 
alebo inými osobitnými 
obmedzeniami.
8 Výraz „rodinný 
poľnohospodársky podnik“ sa 
používa na označenie 
poľnohospodárskeho podniku 
spravovaného rodinou, ak 
50 % alebo viac ako 50 % 
pravidelnej 
poľnohospodárskej pracovnej 
sily predstavujú rodinní 
príslušníci. Podľa údajov 
Eurostatu v roku 2010 riadili 
individuálni vlastníci 97 % 
poľnohospodárskych 
podnikov v EÚ.
9 Pozri body 64 a 65 osobitnej 
správy č. 14/2003 o meraní 
poľnohospodárskych príjmov 
Komisiou, článok 33 ods. 1 
písm. b) Zmluvy o ES (Ú. v. ES 
C 45, 20.2.2004, s. 1).
12 Úvod
Zdroje údajov Komisie o príjmoch 
v poľnohospodárstve
07 
Komisia musí vymedziť potrebný štatistický rámec na meranie príjmov poľnohos -
podárov, zatiaľ čo členské štáty by mali Komisii poskytnúť všetky potrebné infor -
mácie na monitorovanie a hodnotenie príslušných opatrení. Pokiaľ je to možné, 
takéto informácie vychádzajú z preukázaných zdrojov údajov10.
08 
Hlavným zdrojom všeobecných údajov Komisie o poľnohospodárskej populácii 
je štrukturálne zisťovanie poľnohospodárskych podnikov (FSS)11, pomocou 
ktorého sa zbierajú údaje o stave poľnohospodárstva v celej EÚ na monitorovanie 
trendov a zmien v štruktúre európskych poľnohospodárskych podnikov. Jeho 
účelom nie je zhromažďovať údaje o poľnohospodárskych príjmoch poľnohospo -
dárov alebo o podpore EÚ vyplácanej z prostriedkov EPZF. GrafZložky príjmov domácnosti z poľnohospodárstva
=  Hrubé príjmy 
–
Hotovostné výdavky= Čistý prevádzkový
dôchodok
–
Odpisy=Príjem
z poľnohospodárskej
činnosti
= Príjem
z poľnohospodárskej
činnosti
=
–=Príjem
z nepoľnohospodárskej
činnosti+
Zdroj:  OECD (2003). Disponibilný príjem 
domácností
z poľnohospodárstvaDane a povinné 
príspevky Celková výška príjmu 
domácností
z poľnohospodárstva + Hrubé mzdy a výplaty 
+ Dôchodok z vlastníctva+ Sociálne transfery+ Ostatné príjmy+ Trhové príjmy
+ Dotácie+ Ďalšie príjmy
10 Článok 110 ods. 4 nariadenia 
(EÚ) č. 1306/2013.
11 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1166/2008 
z 19. novembra 2008 
o štrukturálnych zisťovaniach 
fariem a zisťovaní metód 
poľnohospodárskej výroby 
a o zrušení nariadenia Rady 
(EHS) č. 571/88 (Ú. v. EÚ L 321, 
1.12.2008, s. 14). Posledné 
sčítanie v súvislosti s FSS 
v rámci EÚ sa uskutočnilo 
v roku 2010. Ďalšie zisťovanie 
na základe vzorky je 
naplánované v roku 2016.
13 Úvod
09 
Komisia používa dva štatistické nástroje na monitorovanie hospodárskych činnos -
tí a príjmov z poľnohospodárskych činností a niektorých hospodárskych činností 
súvisiacich s poľnohospodárstvom:
 ο úhrnné účty pre poľnohospodárstvo (EAA) , základný nástroj na analýzu 
makroekonomickej situácie odvetvia poľnohospodárstva a zmien v príjmoch 
z poľnohospodárstva v danej krajiny;
 ο informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva (FADN) , mikroekono -
mický nástroj, ktoré cieľom je posúdiť príjmy a obchodné činnosti obchod -
ných poľnohospodárskych podnikov.
10 
EAA predstavujú satelitný účet Európskeho systému účtov (ESA 95), ktorý po -
skytuje doplňujúce informácie a používa pojmy zodpovedajúce odvetviu poľ -
nohospodárstva12. Riadia sa osobitnou metodikou a zhromažďujú sa pomocou 
osobitných pravidiel a metód13. V prípade väčších členských štátov sú EAA ďalej 
rozdelené na regionálne účty. Zhromažďovanie a zlučovanie údajov na vnút -
roštátnej úrovni je v plnej miere financované členskými štátmi a za zhromažďova -
nie údajov a výpočet národných EAA zodpovedajú národné štatistické inštitúcie. 
Komisia (Eurostat) je zodpovedná za stanovenie metodiky a zlučovanie údajov 
na úrovni EÚ.
11 
Informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva (FADN) je navrhnutá tak, 
aby bolo možné odhadnúť príjem obchodných poľnohospodárskych podnikov 
ako obchodných jednotiek, ktorých hodnota produkcie meraná v štandardných 
výstupoch prevyšuje určitú prahovú hodnotu, ktorá sa považuje za takú, ktorá 
pokrýva najväčší možný podiel poľnohospodárskej produkcie, poľnohospodár -
skej oblasti a poľnohospodárskej práce týchto trhovo orientovaných podnikov14. 
Je to jediný harmonizovaný zdroj ekonomických údajov o poľnohospodárskych 
podnikoch na úrovni EÚ15 a riadi ho GR Komisie pre poľnohospodárstvo a rozvoj 
vidieka. Keďže sa zakladá na národnej informačnej sieti účtovníctva, členské štáty 
financujú zhromažďovanie údajov, ale Komisia platí za údaje prijaté od členských 
štátov paušálny poplatok na poľnohospodársky podnik16. Národné styčné agen -
túry (verejné alebo súkromné orgány) v súčasnosti zbierajú údaje od vyše 80 000 
poľnohospodárskych podnikov vo všetkých členských štátoch. Účasť na tomto 
zisťovaní je dobrovoľná. Údaje využíva Komisia a mnohé ďalšie zainteresované 
osoby vrátane členských krajín.12 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 138/2004 
z 5. decembra 2003 
o úhrnných účtoch 
pre poľnohospodárstvo 
v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 33, 
5.2.2004, s. 1).
13 Výpočet poľnohospodárskych 
príjmov v rámci EAA je 
uvedený v  prílohe II.
14 V  prílohe III  sa uvádza výpočet 
príjmov v rámci FADN. Podnik 
nie je to isté ako 
poľnohospodárska 
domácnosť a je možné, 
že poľnohospodár spravuje 
viaceré poľnohospodárske 
podniky.
15 Nariadenie Rady (ES) 
č. 1217/2009 
z 30. novembra 2009 
o vytvorení siete 
na zhromažďovanie 
účtovných údajov o príjmoch 
a o hospodárskej činnosti 
poľnohospodárskych 
podnikov v Európskej únii 
(Ú. v. EÚ L 328, 15.12.2009, 
s. 27).
16 Za účtovné obdobie 2010 až 
2014 Komisia na paušálnych 
poplatkoch doteraz zaplatila 
51,40 mil. EUR.
14 Úvod
Meranie výkonnosti opatrení SPP vo vzťahu 
k poľnohospodárskemu príjmu
12 
Každé opatrenie SPP musí byť predmetom monitorovania a hodnotenia s cie -
ľom zlepšiť jeho kvalitu a preukázať jeho prínosy17. Meranie výkonnosti opatrení 
SPP vo vzťahu k poľnohospodárskym príjmom sa z veľkej časti zakladá na infor -
máciách, ktoré sa nachádzajú v EAA a FADN, ktoré preto musia byť dostatočné 
a kvalitné.
13 
Do 31. decembra 2018 musí Komisia predstaviť prvú správu o vykonávaní mo -
nitorovania a hodnotenia vrátane prvých výsledkov výkonnosti SPP za obdobie 
2014 až 2020. Druhá správa vrátane posúdenia výkonnosti SPP bude predložená 
do 31. decembra 2021.
14 
Reformou SPP z roku 2013 bol spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie 
(SRMH), ktorý sa uplatňoval už v prípade EPFRV, uplatnený aj na opatrenia finan -
cované z EPZF18. V snahe plniť svoju zodpovednosť, pokiaľ ide o monitorovanie 
a hodnotenie opatrení financovaných z EPZF, musí Komisia zistiť, aké informácie 
sú potrebné a vypracovať viacročný hodnotiaci plán. Členské štáty by mali zabez -
pečiť, aby takéto údaje mali dobrú kvalitu a boli dostupné včas.
15 
Spoločný rámec pre pre monitorovanie a hodnotenie (SRMH) je založený na štan -
dardných ukazovateľoch, ktoré umožňujú zabezpečiť komplexné a pravidelné 
hodnotenie pokroku, účinnosti a efektívnosti opatrení so zreteľom na ciele. 
Komisia stanovila súbor ukazovateľov19, ktoré majú opisovať uplatňovanie nástro -
jov SPP ( ukazovatele výstupu ), merať, aké výsledky sa dosiahli ( ukazovatele 
výsledkov ), a preukázať, aký dosah majú na plnenie všeobecných cieľov SPP 
(ukazovatele dosahu )20.17 Pozri tiež odôvodnenie 68 
nariadenia (EÚ) č. 1306/2013.
18 Článok 110 nariadenia (EÚ) 
č. 1306/2013.
19 Nariadenie Komisie (EÚ) 
č. 834/2014 z 22. júla 2014, 
ktorým sa stanovujú pravidlá 
na uplatňovanie spoločného 
rámca pre monitorovanie 
a hodnotenie spoločnej 
poľnohospodárskej politiky 
(Ú. v. EÚ L 230, 1.8.2014, s. 1).
20 Podrobnosti sa uvádzajú 
v prílohe IV .
15 Úvod
Predchádzajúce audity Dvora audítorov
16 
Dvor audítorov kontroloval meranie príjmov poľnohospodárov, ktoré vykonala 
Komisia, v roku 200221. Pri tomto audite sa dospelo k záveru, že štatistické ná -
stroje EÚ neposkytujú dostatočne vyčerpávajúce informácie o disponibilných 
príjmoch poľnohospodárskych domácností a neumožňujú posúdenie životnej 
úrovne poľnohospodárskeho spoločenstva.
17 
Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rozpočtový rok 2007 so zreteľom 
na meranie výšky príjmov poľnohospodárov zistil, že Komisia prijala viaceré 
iniciatívy v súvislosti s EAA a FADN22. Dvor audítorov sa však domnieval, že na to 
aby bolo možné podrobnejšie sledovať vykonávanie SPP , z ktorej sú viac ako dve 
tretiny rozpočtových zdrojov vyhradené na podporu príjmov poľnohospodárov, 
je potrebná úplnejšia štatistika a ukazovatele.21 Osobitná správa č. 14/2003.
22 Výročná správa za rozpočtový 
rok 2007, bod 5.66 (Ú. v.  
EÚ C 286, 10.11.2008, s. 1).
16
 Rozsah auditu 
a audítorský prístup
18 
Na monitorovanie a hodnotenie SPP sú potrebné kvalitné informácie o hospodár -
skej situácii poľnohospodárstva a príjmoch poľnohospodárov. Najvýznamnejšie 
riziko je, že nebudú k dispozícii spoľahlivé štatistické informácie a príslušné uka -
zovatele na európskej úrovni. Konkrétnejšie, je tu riziko, že ukazovatele a kritériá 
na meranie príjmov poľnohospodárov nebudú riadne vymedzené alebo že nebu -
dú k dispozícii primerané údaje alebo nebudú mať dostatočnú kvalitu.
19 
Cieľom tohto auditu bolo preskúmať nástroje Komisie na meranie príjmov 
poľnohospodárov a spôsob, akým používa údaje v súvislosti s príjmami na posú -
denie výkonnosti opatrení SPP zameraných na životaschopnú výrobu potravín 
a podporu príjmov poľnohospodárov. V tejto súvislosti Dvor audítorov preskúmal 
aj spoločné ukazovatele výkonnosti, ktoré Komisia nedávno vymedzila pre pria -
me platby a ďalšie opatrenia financované z EPZF v rámci plnenia špecifických 
cieľov SPP23. Cieľom tohto auditu nebolo hodnotiť SRMH ako taký alebo vyjadriť 
celkové stanovisko k fungovaniu štatistických systémov členských štátov.
20 
Hlavná audítorská otázka znela:
„Je systém Komisie na hodnotenie výkonnosti v súvislosti s príjmami poľno -
hospodárov dobre navrhnutý a vychádza zo spoľahlivých údajov?“
Konkrétnejšie bolo cieľom auditu zodpovedať tieto otázky:
 ο Stanovila Komisia jasne, ktoré štatistické údaje sú potrebné na účinné posú -
denie výkonnosti opatrení SPP na podporu príjmov poľnohospodárov?
 ο Zabezpečila Komisia a členské štáty, aby údaje používané na meranie príjmov 
poľnohospodárov mali primeranú kvalitu?
 ο Vymedzila Komisia príslušné ukazovatele, ktoré by umožnili účinné posúde -
nie výkonnosti opatrení SPP na podporu príjmov poľnohospodárov?23 Ohľadom merania výkonnosti 
opatrení financovaných 
z EPFRV pozri osobitnú správu 
č. 12/2013 Môžu Komisia 
a členské štáty preukázať, 
že rozpočtové prostriedky EÚ 
vyčlenené na politiku rozvoja 
vidieka sa riadne vynakladajú? 
(http://eca.europa.eu ).
17 Rozsah auditu a audítorský prístup
21 
Dvor audítorov stanovil svoje kritériá auditu na základe ustanovení v zmluve24 
a platných predpisov25.
22 
Audity sa vykonali v Komisii a šiestich členských štátoch26. Tieto členské štáty 
predstavujú spolu vyše 50 % hrubej pridanej hodnoty európskeho poľnohos -
podárstva a poľnohospodári v týchto členských štátoch čerpajú viac ako 50 % 
prostriedkov z rozpočtu EÚ na poľnohospodárstvo, a to predovšetkým vo forme 
priamych platieb.
23 
Na úrovni Komisie Dvor audítorov kontroloval, či je na základe postupov zabez -
pečené, aby zhromažďovanie EAA a riadenie siete FADN bolo v súlade s požia -
davkami kvality rámca na rozvoj, tvorbu a šírenie európskych štatistík, ktoré sú 
stanovené v európskom štatistickom programe v súlade s Kódexom postupov 
Eurostatu27. V navštívených členských štátoch Dvor audítorov preskúmal zavede -
né postupy zhromažďovania údajov a zabezpečenia kvality so zreteľom na EAA 
aj na FADN. Účelom návštev členských štátov bolo tiež určiť osvedčené postupy 
z hľadiska merania príjmov poľnohospodárov. Prostredníctvom rozhovorov a ana -
lýzy dokumentov a údajov boli zozbierané audítorské dôkazy, ktoré sa preskúmali 
na základe audítorských kritérií. Okrem toho Dvor audítorov uskutočnil zisťovanie 
vo všetkých 28 členských štátoch na tému fungovania EAA a siete FADN.
24 
Dvor audítorov vykonal tiež administratívnu previerku dokumentov a analýzu 
rámca Komisie na riadenie výkonnosti so zreteľom na ciele a ukazovatele výkon -
nosti týkajúce sa príjmov poľnohospodárov. Pri tejto analýze, ako aj pri audite 
systému FADN pomáhali Dvoru audítorov dvaja externí odborníci.24 Článok 39 ZFEÚ.
25 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 138/2004 
z 5. decembra 2003 
o úhrnných účtoch 
pre poľnohospodárstvo 
v Spoločenstve (Ú. v. EÚ L 33, 
5.2.2004, s. 1) a nariadenie 
Rady (ES) č. 1217/2009 
z 30. novembra 2009 
o vytvorení siete 
na zhromažďovanie 
účtovných údajov o príjmoch 
a o hospodárskej činnosti 
poľnohospodárskych 
podnikov v Európskom 
spoločenstve (Ú. v. EÚ L 328, 
15.12.2009, s. 27), nariadenie 
Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 223/2009 
z 11. marca 2009 o európskej 
štatistike a o zrušení 
nariadenia (ES, Euratom) 
č. 1101/2008 o prenose 
dôverných štatistických 
údajov Štatistickému úradu 
Európskych spoločenstiev, 
nariadenie Rady (ES) č. 322/97 
o štatistike Spoločenstva 
a rozhodnutia Rady 89/382/
EHS, Euratom o založení 
Výboru pre štatistické 
programy Európskych 
spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 87, 
31.3.2009, s. 164) a nariadenie 
(EÚ) č. 1306/2013.
26 Nemecko, Španielsko, 
Francúzsko, Holandsko, Poľsko 
a Rumunsko.
27 Pozri prílohu V .
18
 Pripomienky
Komisia zatiaľ nestanovila komplexný súbor údajov 
na posúdenie výkonnosti opatrení SPP vo vzťahu 
k príjmom poľnohospodárov
25 
V snahe zodpovedať otázku, či Komisia jasne stanovila potrebné štatistické údaje, 
Dvor audítorov zvážil, či boli prijaté informácie o všetkých relevantných hľadis -
kách príjmov poľnohospodárov, či EAA zachytávajú dostatočné makroekono -
mické údaje o príjmoch poľnohospodárov a či FADN obsahuje dostatočné údaje 
o príjmoch na úrovni jednotlivých poľnohospodárov.
Komisii stále chýbajú informácie o príjmoch 
poľnohospodárov na úrovni EÚ
Nie sú k dispozícii reprezentatívne údaje o disponibilných 
príjmoch domácností z poľnohospodárstva
26 
Disponibilný príjem domácností z poľnohospodárstva zahŕňa príjmy z predaja 
poľnohospodárskych výrobkov, dotácie EÚ, iné príjmy (príjem súvisiaci s poľ -
nohospodárstvom)28 a ďalší príjem29. Disponibilný príjem je kľúčovým prvkom 
na posúdenie životnej úrovne, čo je jeden z hlavných cieľov zmluvy.
27 
Na úrovni EÚ nebol vypracovaný štatistický rámec na poskytnutie informácií 
o disponibilnom príjme poľnohospodárov a ich domácností, a to i napriek tomu, 
že dostupné informácie poukazujú na rastúci význam príjmov, ktoré nie sú 
spojené s poľnohospodárskou činnosťou. Komisia vykonala dve štúdie uskutoč -
niteľnosti o zhromažďovaní takýchto údajov30, ktorých hodnotenie bolo súčasťou 
štatistického programu Komisie v období 2008 – 201231. Komisia však zatiaľ nevy -
pracovala takéto hodnotenie ani neprijala žiadna ďalšie opatrenie na zlepšenie 
svojich znalostí disponibilného príjmu domácností z poľnohospodárstva.
28 
Údaje o disponibilnom príjme a životných podmienkach domácností vo všeobec -
nosti, vrátane poľnohospodárskych domácností, sú dostupné prostredníctvom 
štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC)32. Počet poľnohos -
podárskych domácností zaradených do tohto prieskumu je však vo všeobecnosti 
príliš malý, aby sa dali vyvodiť platné závery o príjmoch a životných podmienkach 
poľnohospodárov.28 Príjem z iných zárobkových 
činností využívajúcich 
poľnohospodárske zdroje.
29 Príjmy z vonkajších zdrojov, 
ako sú mzdy alebo platy 
z iných činností 
poľnohospodára alebo 
rodinných príslušníkov.
30 Štatistika Sweden, Feasibility 
study on collection of off-farm 
income data and data on other 
income, 2006 (Štúdia 
uskutočniteľnosti 
o zhromažďovaní údajov 
o príjmoch 
z nepoľnohospodárskej 
činnosti a údajov o ďalších 
príjmoch, 2006); AgraCeas, 
Feasibility study on the 
implementation of income of 
agricultural households sector 
(IAHS) statistics, 2007 [Štúdia 
uskutočniteľnosti o vytváraní 
štatistík o príjmoch v oblasti 
domácnosti poľnohospodárov 
(IAHS), 2007] .
31 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady 
č. 1578/2007/ES 
z 11. decembra 2007 
o štatistickom programe 
Spoločenstva na roky 2008 až 
2012 (Ú. v. EÚ L 344, 28.12.2007, 
s. 15).
32 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č.  77/2003 zo 16. júna 2003 
o štatistikách Spoločenstva 
o príjme a životných 
podmienkach (EÚ-SILC) 
(Ú. v. EÚ L 165, 3.7.2003, s. 1).
19 Pripomienky
29 
Zhromažďovanie údajov s konkrétnym zameraním na údaje o príjmoch domác -
ností z poľnohospodárstva navyše prebieha len v 10 členských štátoch. Okrem 
toho prístupy k zhromažďovaniu takýchto informácií, ako aj miera ich podrobnos -
ti sa v týchto členských štátoch výrazne líšia (pozri rámček 1 ). V dôsledku tejto 
rôznorodosti prístupov možno o príjmoch a životnej úrovni poľnohospodárov 
vyvodiť len obmedzené závery.
Neexistuje žiaden primeraný referenčný systém na porovnanie 
príjmov poľnohospodárov s príjmami v iných odvetviach 
hospodárstva
30 
Je dôležité porovnať príjmy poľnohospodárov s príjmami v iných odvetviach 
hospodárstva alebo s príjmami konkrétnych socioekonomických skupín, ktoré sú 
porovnateľné s poľnohospodármi, v snahe zistiť, do akej miery môžu byť zne -
výhodnené a prečo je podpora príjmov zo strany EÚ potrebná alebo významná 
pre životaschopnosť podnikov.
31 
Podľa Komisie dostupné štatistiky naznačujú, že príjmy poľnohospodárov sú 
stále výrazne pod priemernými príjmami za celú ekonomiku33. Tento záver sa 
však zakladá na porovnávaní príjmov, ktoré sa počítajú na odlišných základoch, 
a je preto zložité ich porovnať34. Takéto porovnanie si vyžaduje dôsledný výklad, 
aby sa predišlo nepresným záverom týkajúcim sa toho, či a ak áno, do akej miery 
sú príjmy poľnohospodárov nižšie ako príjmy v iných odvetviach hospodárstva. Rámček 1Štatistiky jednotlivých členských štátov o príjmoch domácností 
z poľnohospodárstva
Údaje o príjmoch domácností z poľnohospodárstva sa v súčasnosti zbierajú v Bulharsku, Dánsku, Španielsku, 
vo Francúzsku, v Holandsku, Rakúsku, Poľsku, vo Fínsku, Švédsku a v Spojenom kráľovstve (Anglicku). Neexis -
tuje však žiadna spoločná definícia „poľnohospodárskych domácností“ a uplatňované metodiky sa líšia. V Ho -
landsku sú vo vzorke zo siete FADN (2013) k dispozícii informácie o príjmoch domácností za viac ako polovicu 
poľnohospodárskych podnikov. Vo Francúzsku orgány využívajú údaje zo siete FADN spolu s informáciami 
z daňových registrov na výpočet príjmov poľnohospodárskych domácností. V Poľsku sa používa prehľad šta -
tistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach (EU-SILC) a respondenti FADN sú vyzvaní, aby poskytli doplňu -
júce informácie o príjme svojich domácností na dobrovoľnom základe. Bulharsko, Španielsko a Fínsko používa -
jú len zisťovanie EU-SILC, ktoré zahŕňa pomerne malý počet poľnohospodárskych domácností.
33 SEK(2011) 1153 v konečnom 
znení/2 z 20. októbra 2011 
– Commission Impact 
Assessment, the Common 
Agricultural Policy towards 
2020 (Hodnotenie dosahu 
spoločnej poľnohospodárskej 
politiky do roku 2020), s. 18. 
Podľa Komisie zostáva úroveň 
príjmov v odvetví 
poľnohospodárstva pod 50 % 
priemerného platu v celkovej 
ekonomike.
34 Vo svojej výročnej správe 
o činnosti Komisia porovnáva 
poľnohospodársky dôchodok 
z faktorov 
na poľnohospodársku 
pracovnú jednotku s hrubým 
domácim produktom EÚ 
na obyvateľa. Komisia ďalej 
používa porovnanie medzi 
poľnohospodárskym príjmom 
z podnikania na neplateného 
pracovníka a hrubými mzdami 
a platmi na ekvivalent plného 
pracovného času v ostatných 
odvetviach hospodárstva.
20 Pripomienky
32 
Veľkosť poľnohospodárskeho podniku a výška príjmu populácie zaoberajúcej sa 
poľnohospodárstvom sa výrazne líšia, ako aj jednotlivé podniky. Priemery, z kto -
rých Komisia vychádza pri porovnávaní príjmov podľa veľkosti poľnohospodár -
skeho podniku, typu a regiónu v sieti FADN, nie vždy preukazujú, do akej miery 
sú niektoré skupiny poľnohospodárov v porovnaní s ostatnými znevýhodnené. 
V dôsledku toho sa tieto priemery nemôžu používať na to, aby pomohli určiť, 
či opatrenia SPP na podporu príjmov poľnohospodárov prispievajú k zmierneniu 
rozdielov v príjmoch.
EAA sú významným nástrojom na monitorovanie 
ekonomickej situácie poľnohospodárstva, ale ich 
použiteľnosť na posúdenie opatrení SPP je obmedzená
Komisia ďalej nerozvíjala EAA, aby mohla lepšie využiť ich 
potenciál
33 
Komisia doposiaľ neprispôsobila EAA novým štandardom pre národné účty35 
a nevyužila celý potenciál EAA, ktorý sa dá dosiahnuť ich ďalším zdokonalením, 
aby mohli poskytnúť informácie o úlohe dovozov, vývoji dopytu po poľnohospo -
dárskych výrobkoch (domácich alebo zahraničných), ponuke pre potravinársky 
priemysel, konečnej spotrebe v domácnostiach, osobitnom spracovaní poľno -
hospodárstva v daňových systémoch alebo používaní na nepotravinárske účely, 
ako je výroba bioenergie. Všetky tieto prvky sú však významnými faktormi, ktoré 
ovplyvňujú príjmy poľnohospodárov.
34 
EAA nie sú navrhnuté tak, aby pomohli analyzovať závislosť konkrétnych odvetví 
od dotácií a ich význam pre životaschopné poľnohospodárstvo v regiónoch, kon -
krétne typy výroby alebo konkrétne socioekonomické skupiny poľnohospodárov. 
Úloha dotácií je ukázaná len ako agregát, ktorý zahŕňa podporu EÚ aj vnútroštát -
nu podporu poskytovanú poľnohospodárom. V dôsledku toho sa obmedzuje uži -
točnosť EAA z hľadiska poskytovania základu na analýzu účinnosti a efektívnosti 
opatrení SPP vo vzťahu k príjmom poľnohospodárov.35 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 549/2013 
z 21. mája 2013 o európskom 
systéme národných 
a regionálnych účtov 
v Európskej únii (ESA 2010) 
(Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1)
21 Pripomienky
35 
Informácie o nájomnom a cenách pôdy nie sú dôležité len na výpočet príjmov 
poľnohospodárov, ale aj na posúdenie dosahu opatrení SPP , pretože pôda je hlav -
ným výrobným faktorom pre poľnohospodárstvo. Priame platby okrem toho sú 
väčšinou viazané na poľnohospodársku pôdu, čo môže mať vplyv na ceny pôdy, 
a tým na efektívnosť a účinnosť podpory36. V právnych predpisoch EÚ zatiaľ nie je 
žiaden právny základ, ktorý by umožňoval zabezpečiť, aby vo všetkých členských 
štátoch boli pravidelne zhromažďované údaje o nájomnom a kúpnych cenách 
poľnohospodárskej pôdy a aby tieto údaje mali porovnateľnú kvalitu. Napriek 
určitej snahe Eurostatu vyzbierať vhodné dáta disponibilné údaje sú nekomplet -
né a nie sú v súlade so spoločnou metodikou. Ovplyvnilo to i správnosť údajov 
vykázaných v EAA37.
36 
EAA vykazujú výsledné príjmy za každý členský štát ako celok, ale nie na regio -
nálnej úrovni. Členské štáty poskytujú dodatočné regionálne údaje o príjmoch 
len na dobrovoľnom základe, ale tieto údaje nie sú k dispozícii pre všetky rele -
vantné regióny členských štátov a ak sú, poskytujú sa s výrazným dvojročným 
omeškaním. Znižuje sa tým účinnosť výsledkov na hodnotenie príjmovej situácie 
v poľnohospodárstve v jednotlivých regiónoch.
37 
EAA zo svojej definície meria ekonomickú výkonnosť a rast ako výsledok trho -
vých aktivít a ich vývoj v čase z makroekonomickej úrovne. Nepredstavujú verej -
né statky, ktoré poľnohospodári poskytujú spoločnosti. Poskytovanie verejných 
statkov je významným špecifickým cieľom opatrení, ako je „ekologická platba“, 
ktorá tvorí 30 % priamych platieb z rozpočtu EÚ. Zdôrazňuje multifunkčnú úlohu 
poľnohospodárstva a zároveň prispieva aj k príjmom poľnohospodárov. Roz -
sah, do akého poľnohospodárstvo produkuje verejné statky, a jeho hodnotenie 
spoločnosťou však môžu byť v rôznych regiónoch a členských štátoch veľmi 
rôzne. Komisia zatiaľ neplánuje ďalej rozšíriť EAA ani nezaviedla žiaden iný nástroj 
na meranie ekonomickej hodnoty verejných statkov vyprodukovaných odvetvím 
poľnohospodárstva ako celku.36 Pozri bod 97 osobitnej správy 
č. 5/2011 „Režim jednotnej 
platby (SPS): otázky, ktoré 
treba zodpovedať, aby sa 
zlepšilo jeho riadne finančné 
hospodárenie“ a bod 74 
osobitnej správy č. 16/2012 
„Účinnosť režimu jednotnej 
platby na plochu ako 
prechodného režimu podpory 
poľnohospodárov v nových 
členských štátoch“ ( http://eca.
europa.eu ).
37 Pozri bod 56.
22 Pripomienky
Využívanie niektorých informácií o EAA zo strany Komisie možno 
zlepšiť
38 
EAA sú navrhnuté tak, aby poskytovali informácie o zmenách v príjmoch v od -
vetví poľnohospodárstva ako celku, a nie o absolútnej úrovni príjmov, o príjmoch 
jednotlivých poľnohospodárskych podnikov alebo domácností zamestnaných 
v poľnohospodárstve. Nie sú teda navrhnuté tak, aby sa dospelo k podrobným 
záverom na mikroekonomickej úrovni, napr. o hospodárskej životaschopnosti 
jednotlivých podnikov a životnej úrovni poľnohospodárskych domácností. Vo 
svojich výročných správach o činnosti a ročných štatistických a ekonomických 
informačných správach Komisia využíva informácie EAA na mikroekonomickej 
úrovni a používa porovnania poľnohospodárskeho dôchodku z faktorov na pra -
covníka38 v absolútnych hodnotách ako kľúčový ukazovateľ výkonnosti. EAA však 
nie sú jednoznačne navrhnuté ako zdroj údajov o úrovniach absolútnych príjmov 
alebo o úrovniach príjmov jednotlivých poľnohospodárov.
39 
Komisia používa ukazovateľ „poľnohospodársky príjem z podnikania“39 ako 
náhradu za “príjem rodiny z poľnohospodárskeho podniku“40 a považuje ho 
za najbližší ukazovateľ životnej úrovne poľnohospodárov. Tento predpoklad už 
neodzrkadľuje realitu poľnohospodárstva v EÚ, pretože populácia zaoberajúca sa 
poľnohospodárstvom sa v členských štátoch výrazne líši a už nezahŕňa len jed -
notlivé poľnohospodárske („rodinné“) podniky, ktoré riadia samostatní vlastníci, 
ktorí za svoju prácu neprijímajú žiadne platby, ale aj významný podiel právnych 
subjektov alebo podnikov v skupinovom vlastníctve, ktoré takmer exkluzívne 
využívajú platenú prácu41. Sú to často tradičné spoločnosti (napr. investori kupujú 
veľké pozemky na intenzívne poľnohospodárstvo) ako v iných odvetviach hospo -
dárstva. Výsledné príjmy evidované v EAA teda nemožno jasne pripísať „rodin -
ným poľnohospodárskym podnikom“ a nemožno ich brať ako náhradu za príjmy 
alebo životnú úroveň jednotlivých poľnohospodárov. Vzhľadom na to, že sa po -
diel jednotlivých poľnohospodárskych podnikov v členských štátoch tiež výrazne 
líši, výsledné príjmy, ako sú vykázané na EAA, nie je možné medzi jednotlivými 
členskými štátmi porovnávať42.38 Poľnohospodársky dôchodok 
z faktorov vytváraný 
poľnohospodárskou 
činnosťou, ktorý sa využíva 
na odmeňovanie požičaných 
alebo prenajatých výrobných 
faktorov (kapitál, mzdy 
a nájomné za pôdu) 
a vlastných výrobných 
faktorov (vlastná práca, kapitál 
a pôda).
39 Je to odmena za prácu, ktorú 
vykonáva poľnohospodár, 
ku ktorej je pripočítaný príjem, 
ktorý zostáva po odpočítaní 
nákladov na platenú pracovnú 
silu, a poskytuje informácie 
o vývojových trendoch 
v oblasti poľnohospodárskych 
príjmov nezávislých 
poľnohospodárskych 
podnikov.
40 Pozri prílohu III .
41 Podľa štrukturálnych zisťovaní 
poľnohospodárskych 
podnikov v roku 2010 
právnické osoby 
obhospodarovali 27 % 
poľnohospodárskej plochy EÚ. 
Tento podiel sa v dôsledku 
rozšírení EÚ v roku 2004 
a 2007 výrazne zvýšil.
42 Pozri tiež bod 5.12 
prílohy  I k nariadeniu (ES) 
č. 138/2004.
23 Pripomienky
FADN je dobre zavedený zdroj príjmov a obchodných 
informácií o obchodných poľnohospodárskych podnikoch, 
má však obmedzenia
40 
Cieľom siete FADN je zhromažďovať reprezentatívne účtovné údaje o obchod -
ných poľnohospodárskych podnikoch43. Môže poskytovať významné a užitočné 
informácie o obchodných výsledkoch poľnohospodárskych podnikov v danom 
odvetví poľnohospodárstva a veľkostnej triede. Je to teda hlavný zdroj informácií 
na hodnotenie výkonnosti opatrení SPP44.
41 
Po osobitnej správe Dvora audítorov č. 14/2003 Komisia v spolupráci s kontakt -
nými kanceláriami členských štátov vypracúva metodiku FADN, aby zohľadnila 
vývoj v odvetví poľnohospodárstva. Zároveň prijala opatrenia na priblíženie vý -
sledkov zo siete FADN medzinárodným účtovným štandardom a medzinárodným 
normám pre finančné výkazníctvo.
Ukazovatele príjmu v plnej miere nezohľadňujú vývoj podnikov 
v odvetví poľnohospodárstva
42 
Hlavný ukazovateľ príjmov v sieti FADN je „ čistá pridaná hodnota poľnohospo -
dárskeho podniku“.  Je užitočná na porovnanie príjmovej výkonnosti poľnohos -
podárskych podnikov bez ohľadu na ich organizačnú štruktúru. Vzhľadom na to, 
že sa nezohľadňujú náklady na externé výrobné faktory (napr. prenájom pôdy 
alebo bankový úrok), ktoré musia znášať mnohí poľnohospodári, nemôže posky -
tovať dostatočné informácie o skutočnom poľnohospodárskom príjme poľnohos -
podárov alebo ziskovosti poľnohospodárskych podnikov.
43 
Historicky bola FADN navrhnutá na poskytovanie informácií o „rodinných poľno -
hospodárskych podnikoch“ a významný používaný ukazovateľ, ktorý sa používa 
pre poľnohospodárske podniky, ktoré využívajú prácu a kapitál držiteľov alebo 
ich rodín, je „čistý príjem poľnohospodárskeho podniku na rodinnú pracov -
nú jednotku“ . Počíta sa len pre poľnohospodárske podniky, v ktorých je evidova -
ná neplatená práca rodinných príslušníkov. Spoločnosti, ktoré vlastnia samostatní 
vlastníci alebo skupina vlastníkov zriadená na daňové účely, ktoré sú rodinným 
poľnohospodárskym podnikom vo všetkom s výnimkou právnej formy podobné, 
sú však vylúčené, pretože nemajú neplatenú prácu. Takéto štruktúry sú však časté 
v mnohých členských štátoch, najmä v Nemecku, Španielsku a vo Francúzsku 
a ich vylúčenie môže skresliť výsledky45.43 Podniky, ktoré prevyšujú 
minimálnu ekonomickú 
veľkosť.
44 Hodnotenie Komisie týkajúce 
sa účinkov príjmov priamej 
podpory a posúdenie dosahu 
pre „SPP do roku 2020“, ktoré 
viedla Komisia, obe v roku 
2011, v podstate vychádzajú 
z údajov zo siete FADN.
45 V Španielsku obhospodarujú 
viac ako 30 % 
poľnohospodárskej pôdy 
právnické osoby, mnohé z nich 
zriadené na daňové účely. 
Právnické osoby 
a poľnohospodárske podniky 
v skupinovom vlastníctve 
obhospodarujú vo Francúzsku 
58 % poľnohospodárskej pôdy 
a v Nemecku viac ako jednu 
tretinu.
24 Pripomienky
44 
Okrem toho neexistuje samostatný ukazovateľ príjmov pre poľnohospodárske 
podniky organizované ako tradičné spoločnosti napriek tomu, že v mnohých 
členských štátoch zohrávajú takéto právnické osoby v odvetví poľnohospodár -
stva významnú úlohu.
Informácie o ďalších príjmoch poľnohospodárov súvisiacich 
s poľnohospodárskym podnikom sú neúplné
45 
Príjmy z finančných investícií, kapitálových transferov a priaznivých dôsledkov 
zdanenia na poľnohospodársky príjem môžu výrazne ovplyvniť príjem a finančnú 
situáciu poľnohospodárskeho podniku a jeho schopnosť reagovať na trhové sily. 
Súčasná metodika siete FADN však takéto účinky nezohľadňuje.
46 
Mnohí poľnohospodári používajú aj zdroje svojich poľnohospodárskych podni -
kov, aby sa zapojili do iných zárobkových činností ako poľnohospodárskej prvo -
výroby alebo svoje obchodné činnosti na zvýšenie svojich príjmov diverzifikujú 
iným spôsobom. Príkladmi takýchto činností spojených s poľnohospodárstvom 
sú spracovanie potravín v poľnohospodárskych podnikoch, priamy predaj vý -
robkov, poskytovanie služieb pri využití poľnohospodárskeho zariadenia, výroba 
energie z obnoviteľných zdrojov alebo agroturistika. Takéto činnosti poskytujú 
dodatočný príjem, znižujú nestabilitu príjmov a poľnohospodári sa stávajú menej 
závislí od dotácií.
Energia z obnoviteľných zdrojov môže poskytovať dodatočné 
zdroje príjmov pre poľnohospodárov
© Európska únia. Zdroj:  EK – oddelenie audiovizuálnych služieb.  
Photo: L. Chamussy.
25 Pripomienky
47 
Podrobnejšie informácie o ďalších príjmoch súvisiacich s poľnohospodárskou čin -
nosťou sa zhromažďujú len od roku 201446. Tieto informácie sú však uvádzané len 
vtedy, keď sa príjmy a výdavky nedajú oddeliť od poľnohospodárskych činností 
na účtoch poľnohospodárskeho podniku. Informácie zostávajú neúplné, pretože 
v iných prípadoch nie sú uvádzané, napríklad, keď sa takáto činnosť riadi v samo -
statných hospodárskych jednotkách patriacich poľnohospodárovi. Zhromažďova -
né údaje taktiež nie sú reprezentatívne, pretože takéto podniky sú vo vzorke siete 
FADN nedostatočne zastúpené a pre rozdiely v účtovaní nie sú údaje v rámci jed -
notlivých členských štátov vzájomne porovnateľné (pozri rámček 2 ). V dôsledku 
toho je obraz skutočných hospodárskych činností súvisiacich s poľnohospodár -
skou činnosťou poľnohospodárov neúplný, a rovnako aj úloha, ktorú dodatočné 
zdroje príjmov zohrávajú pri stabilizácii ich celkových príjmov. Rámček 2Nejednotné spracovanie iných príjmov poľnohospodárov súvisiacich s ich 
poľnohospodárskou činnosťou
Podľa štrukturálnych zisťovaní poľnohospodárskych podnikov v roku 2010 viac ako 30 % poľnohospodárskych 
podnikov v Nemecku deklarovalo, že majú obchodné činnosti mimo poľnohospodárstva. Rozhodujúcim prv -
kom pre klasifikáciu príjmu v sieti FADN sú však vnútroštátne daňové predpisy, podľa ktorých sa prevádzkové 
príjmy, ktoré nepochádzajú z poľnohospodárskej prvovýroby, zohľadňujú ako poľnohospodársky príjem len 
v úzko vymedzenom rámci. Ak sú tieto limity prekročené, príjmy sa do siete FADN nezaznamenajú. Mnohé 
podniky prevádzkujú zariadenia na výrobu bioplynu a produkujú a predávajú elektrinu do vnútroštátnej elek -
trickej rozvodnej siete. Keďže tieto príjmy sa klasifikujú ako „nepoľnohospodárske“, nepovažujú sa za priamo 
prepojené na poľnohospodársky podnik a vo výsledkoch siete FADN sa neobjavujú.
Vo Francúzsku sa príjem z iných zárobkových činností spojených s poľnohospodárskym podnikom, ako je 
spracovanie poľnohospodárskych výrobkov, poľnohospodárske služby, prenájom pôdy alebo budov (vrátane 
príjmov z prenájmu za inštaláciu veterných elektrární alebo solárnych panelov a predaj elektriny), uvádza len 
vtedy, keď tieto činnosti vykonáva jeden a ten istý podnik a pokiaľ výnosy z týchto činností neprekročia určitú 
sumu47. Inak nie je príjem v rámci siete FADN evidovaný. V obidvoch prípadoch sieť FADN odzrkadľuje skutoč -
nú mieru diverzifikácie len neúplne.
V Holandsku boli zaznamenané osvedčené postupy, v rámci ktorých zhromažďovanie údajov o iných zárob -
kových činnostiach umožňuje lepšie posúdiť príjmovú situáciu poľnohospodárov. Podľa výsledkov holandskej 
siete FADN v roku 2012 podniky, ktoré mali okrem poľnohospodárskej prvovýroby iné zárobkové činnosti, 
získali vďaka týmto činnostiam v priemere 51 000 EUR.
47 Spravidla 30 % ročného obratu podniku alebo 50 000 EUR, podľa toho, ktorá z týchto súm je nižšia.46 Vykonávacie nariadenie 
Komisie (EÚ) č. 385/2012 
z 30. apríla 2012 o výkaze 
poľnohospodárskeho 
podniku, ktorý sa má použiť 
na účely zisťovania príjmov 
poľnohospodárskych 
podnikov a rozboru ich 
hospodárskej činnosti 
(Ú. v. EÚ L 127, 15.5.2012, s. 1).
26 Pripomienky
Sieť FADN nie je koncipovaná tak, aby bola reprezentatívnou 
vzorkou príjemcov SPP
48 
Prieskum, z ktorého sieť FADN vychádza, je koncipovaný tak, aby bol zastúpený 
čo najväčší podiel poľnohospodárskej produkcie, poľnohospodárskej plochy 
a poľnohospodárskej práce pre tieto podniky. Na tento účel sú všetky podniky 
klasifikované na základe hodnoty štandardizovanej produkcie, ktorá vo všeobec -
nosti odráža hodnotu ich poľnohospodárskej produkcie. Minimálna prahová 
hodnota štandardnej produkcie je však v rôznych členských štátoch rôzna, čo 
platí aj o pokrytí celkovej poľnohospodárskej populácie zaoberajúcej sa poľno -
hospodárstvom a príjemcov podpory z EÚ (pozri tabuľku ).
49 
Uplatňovaný prístup je z hľadiska členských štátov odôvodnený, pretože ekono -
mická veľkosť podnikov sa v rámci celej EÚ výrazne líši, porovnávania príjmov 
medzi členskými štátmi, ktoré vychádzajú z údajov evidovaných v sieti FADN, 
však v dôsledku toho majú obmedzenú platnosť. Napríklad v prípade podniku 
v Španielsku, ktorého štandardná produkcia predstavuje 10 000 EUR ročne, ne -
existujú v Nemecku, vo Francúzsku či v Holandsku žiadne zodpovedajúce údaje, 
pretože takéto podniky nie sú do zisťovania zahrnuté. Harmonizované informá -
cie celoeurópskeho rozsahu sú preto k dispozícii pri podnikoch, ktorých ročná 
štandardná produkcia prekračuje prah 25 000 EUR48. Porovnávanie priemerných 
príjmov na pracovníka medzi všetkými podnikmi, ktoré sú evidované v sieti 
FADN, môže teda viesť k tomu, že príjmová situácia poľnohospodárov v jednotli -
vých členských štátoch bude nesprávne interpretovaná.
50 
Sieť FADN bola zriadená na účely monitorovania výšky príjmov a obchodných 
činností poľnohospodárskych podnikov. Výber podnikov však nezohľadňuje to, 
či ide o príjemcov podpory z EÚ. To môže znamenať, že nie sú dostupné dostatoč -
ne reprezentatívne informácie o účinkoch osobitných podporných opatrení EÚ 
a príjmoch určitých skupín, ako sú mladí poľnohospodári49. Okrem toho priame 
platby nie sú vyplácané len obchodným poľnohospodárom, ale aj značne vy -
sokému počtu poľnohospodárov na čiastočný úväzok alebo poľnohospodárov 
produkujúcim pre vlastné potreby, ktorí nespadajú do pôsobnosti siete FADN. 
O príjmoch a výrobnej činnosti týchto menších podnikov, ktorých podiel v rámci 
celkového množstva príjemcov priamych platieb z EÚ sa pohybuje v rozmedzí 
od 12 % v Bulharsku do 79 % na Slovensku, má Komisia len veľmi obmedzené 
znalosti50. Závery, ktoré možno vyvodiť na základe výsledkov siete FADN ohľa -
dom celkových účinkov podporných opatrení na rôzne kategórie podnikov, majú 
preto obmedzenú platnosť51.48 Táto prahová hodnota je 
v súčasnosti uplatňovaná 
v Nemecku, (kontinentálnom) 
Francúzsku, Luxembursku, 
Holandsku, na Slovensku 
a v Spojenom kráľovstve 
(v Anglicku, Škótsku 
a vo Walese).
49 To isté platí i pre opatrenia 
financované z prostriedkov 
EPFRV. Podľa prieskumu Dvora 
audítorov sa v Dánsku, 
Nemecku, Litve a Holandsku 
do štatistík už osobitne 
zahŕňajú ekologické podniky. 
Nemecko, Maďarsko a Litva 
venujú tiež osobitnú 
pozornosť právnickým 
osobám, ktoré produkujú 
významnú časť 
poľnohospodárskej produkcie 
týchto krajín. Rakúsko 
osobitne vyberá 
poľnohospodárske podniky 
v horských oblastiach. 
Taliansko významne rozširuje 
vzorku siete FADN, aby mohlo 
získavať presnejšie údaje 
o dosahu opatrení na podporu 
rozvoja vidieka.
50 Pozri tabuľku .
51 V Českej republike, Dánsku, 
Nemecku a Grécku počet 
príjemcov priamych platieb 
prevyšuje počet podnikov 
zahrnutých do štrukturálneho 
zisťovania 
poľnohospodárskych 
podnikov (FIS), pretože 
prahové hodnoty, ktoré 
určujú, ktoré podniky sú 
do tohto zisťovania zahrnuté, 
vyraďujú väčšinu menších 
podnikov, ktoré nemajú 
žiadne výstupy, alebo sú ich 
výstupy len veľmi malé. 
V dôsledku toho je teda 
významný počet príjemcov 
poberajúcich platby 
z rozpočtu EÚ, o ktorých 
nielenže neexistujú údaje 
týkajúce sa ich príjmov, ale nie 
sú o nich ani žiadne 
štrukturálne údaje.
27 Pripomienky Tabuľ kaPokrytie populácie zaoberajúcej sa poľnohospodárstvom a príjemcov SPP 
prostredníctvom siete FADN
Členský štát Podniky do FSS v roku 2010Vnútroštátna prahová 
hodnota FADN (štandardná 
produkcia vyjadrená v  EUR)Percento podnikov zahr -
nutých do FSS zastúpených 
sieťou FADN Percento príjemcov SPP 
nezastúpených sieťou FADN
Belgicko 42 850 25 000 72 % 30 %
Bulharsko 370 500 2 000 31 % 12 %
Česká republika 22 870 8 000 65 % 39 %
Dánsko 42 120 15 000 68 % 51 %
Nemecko 299 150 25 000 65 % 47 %
Írsko 139 900 8 000 74 % 36 %
Grécko 723 010 4 000 44 % informácie nie sú k dispozícii
Španielsko 989 810 4 000 53 % 61 %
Estónsko 19 620 4 000 41 % 55 %
Francúzsko 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Taliansko 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Cyprus 38 860 4 000 26 % informácie nie sú k dispozícii
Lotyšsko 83 400 4 000 26 % 67 %
Litva 199 930 4 000 27 % 69 %
Luxembursko 2 210 25 000 73 % 20 %
Maďarsko 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Holandsko 72 320 25 000 71 % 25 %
Rakúsko 150 160 8 000 62 % 26 %
Poľsko 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugalsko 305 260 4 000 36 % 53 %
Rumunsko 3 859 030 2 000 27 % informácie nie sú k dispozícii
Slovinsko 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovensko 24 460 25 000 18 % 79 %
Fínsko 63 880 8 000 61 % 38 %
Švédsko 71 100 15 000 39 % 57 %
Spojené kráľovstvo 186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
EÚ-27 12 014 740
1 Kontinentálne Francúzsko.
2 Guadeloupe, Martinique a La Réunion.
3 Okrem Severného Írska.
4 Severné Írsko.
Zdroj:  EDA na základe údajov poskytnutých Komisiou a získaných v rámci prieskumu.
28 Pripomienky
51 
Predmetom štrukturálneho zisťovania poľnohospodárskych podnikov (FSS) navy -
še nie sú informácie o podpore poskytované z prostriedkov EPZF a len niekoľko 
členských štátov eviduje podniky pod jedinečným identifikačným číslom, ktoré 
by umožňovalo prepojenie údajov získaných na základe FSS a evidovaných v rám -
ci siete FADN s administratívnymi údajmi, ako sú napríklad údaje z integrovaného 
administratívneho a kontrolného systému týkajúceho sa vyplácanej podpory 
a obhospodarovaných plôch. Takéto prepojenie by umožnilo kombinovať infor -
mácie o podpore príjmov zo strany EÚ s údajmi o poľnohospodárskych štruktú -
rach a využívaní pôdy. Zároveň by to prispelo k lepšiemu porozumeniu faktorom, 
ktoré ovplyvňujú príjmy poľnohospodárov a k obmedzeniu administratívneho 
zaťaženia respondentov.
Komisii a členským štátom sa nepodarilo vždy 
zabezpečiť, aby dostupné údaje o príjmoch 
poľnohospodárov mali primeranú kvalitu
52 
V zmluve sú stanovené hlavné zásady pre európsku štatistiku, ktoré by mali byť 
nestranné, spoľahlivé, objektívne, vedecky nezávislé, hospodárne a dôverné52. 
Tieto zásady sú ďalej rozpracované v Kódexe európskej štatistiky, ktorým sa riadia 
členské štáty, ako aj Komisia. Jeho uplatňovanie uľahčuje rámec zabezpečenia 
kvality. Ani Kódex postupov pre európsku štatistiku ani rámec zabezpečenia kva -
lity však nie sú povinné. Konkrétne kritériá, podľa ktorých sa posudzuje kvalita 
vytváraných štatistických informácií, sú stanovené v  prílohe V .
53 
Na posúdenie toho, či sú údaje o príjmoch poľnohospodárov spoľahlivé, Dvor 
audítorov kontroloval zavedené opatrenia, ktoré majú okrem iného zabezpečiť 
kvalitu štatistických údajov z EAA a zo siete FADN, ako to stanovuje Kódex postu -
pov pre európsku štatistiku.52 Článok 338 ods. 2 ZFEÚ.
29 Pripomienky
Riadenie EAA Komisiou malo nedostatky…
Komisia mala nedostatok aktuálnych informácií o metodike 
a zdrojoch údajov, ktoré členské štáty používajú pri zostavovaní 
EAA
54 
Informácie o metodike a zdrojoch údajov (označovaných ako „súpisy“) pre EAA, 
ktoré členské štáty poskytujú Komisii, sa medzi sebou veľmi líšia, a to tak mierou 
podrobnosti, ako aj kvalitou a od roku 2006 neboli aktualizované, pričom v prí -
pade troch členských štátov takéto súpisy vôbec neboli k dispozícii. Vo všetkých 
šiestich navštívených členských štátoch boli zistené významné rozdiely týkajúce 
sa postupov a zdrojov údajov pre významné položky a tieto postupy a zdroje 
údajov už nezodpovedali opisom uvedeným v súpisoch. Komisia v dôsledku 
toho nemôže overiť, či štatistické informácie predkladané členskými štátmi sú 
dostatočne harmonizované a porovnateľné, a jej možnosti stanoviť odporúčania 
a vypracovať pokyny na účely zlepšenia celkovej kvality štatistických informácií, 
sú znížené.
55 
Hlavné ukazovatele EAA porovnávajú poľnohospodársky príjem na úrovni vstup -
nej pracovnej sily osôb zamestnaných v poľnohospodárstve (vyjadrené v poľno -
hospodárskych pracovných jednotkách)53. Akékoľvek zmeny alebo nepresnosti 
vo výpočtoch vstupnej pracovnej sily majú dosah na výšku výsledných príjmov 
a ich výklad. Eurostat nemal k dispozícii dostatok aktuálnych informácií o metodi -
kách členských štátov, takže jeho schopnosť posudzovať presnosť a porovnateľ -
nosť získaných informácií bola obmedzená. Členské štáty navyše stanovili rôznu 
dĺžku pracovného času, ktorá sa pohybovala v rozmedzí od 1 600 hodín ročne 
vo Francúzsku do 2 120 hodín v Poľsku, čo tiež nepriaznivo ovplyvnilo porovna -
teľnosť výsledkov.53 Vypočíta sa tak, že celková 
výška príjmov sa vydelí 
celkovým počtom osôb, ktoré 
pracujú poľnohospodárstve, 
buď ako platení pracovníci, 
alebo ako nezávislí 
poľnohospodári.
30 Pripomienky
Vykazovanie poľnohospodárskych príjmov pre Eurostat malo 
nedostatky…
56 
Dvor audítorov v rôznych prípadoch zistil, že údaje sprístupnené v EAA neboli 
dostatočne presné alebo porovnateľné, čo podstatne ovplyvnilo výpočet príjmov 
sprístupnených v rámci EAA. Nezrovnalosti boli zistené napríklad v účtovných 
údajoch týkajúcich sa určitých produktov, ako je víno a olivový olej, nájomného 
za poľnohospodársku pôdu, v uvádzaní informácií o niektorých nepoľnohospo -
dárskych činnostiach alebo účtovných údajov o dotáciách a vo výpočte výšky 
príjmu z podnikania v poľnohospodárstve (pozri rámček 3 ).Rámček 3Príklady nedostatkov vo výpočte výšky poľnohospodárskeho príjmu
Štatistický úrad v Poľsku uvádzal v EAA len odhad nájomného, ktoré poľnohospodári platili za pôdu v štát -
nom vlastníctve, a tento odhad nezhŕňal hodnotu pôdy, ktorú si poľnohospodári prenajímali od súkromných 
vlastníkov pôdy, pretože štátne orgány túto hodnotu nepoznajú. Na základe výsledkov v sieti FADN však Dvor 
audítorov odhaduje, že táto pôda v Poľsku tvorí približne 61 % prenajímanej poľnohospodárskej plochy. Po -
dobne i v Rumunsku uvádzal štatistický úrad v EAA len údaje o hodnote pôdy, ktorú si prenajímali poľnohos -
podárske spoločnosti, nie však jednotliví poľnohospodári.
Mnohé podniky vyvíjajú činnosť v oblasti spracovania poľnohospodárskeho tovaru, ako je napríklad výroba 
syrov, lesníckych produktov, v oblasti ťažby dreva alebo agroturistiky. Hodnota týchto činností musí byť uve -
dená v EAA, ak sú neoddeliteľne späté s poľnohospodárskymi činnosťami. Od mnohých členských štátov však 
údaje o hodnote takýchto činností nie sú k dispozícii.
Štatistický úrad v Rumunsku evidoval dotácie viazané na plochu v roku, keď boli poľnohospodárom vyplatené 
(na základe platby). Podľa platných štandardov však mali byť dotácie evidované v roku, keď si poľnohospodár 
podal žiadosť o podporu (na základe časového rozlíšenia).
Vo Francúzsku boli údaje týkajúce sa poplatkov na špecifické formy obhospodarovania nájomcom (tzv. fer -
mage), ktoré sa vyplácajú podielovým vlastníkom, zastarané a do výpočtu výšky poľnohospodárskeho príjmu 
z podnikania boli započítané nesprávnym spôsobom. Táto forma hospodárenia je vo Francúzsku prevádzkova -
ná na viac ako polovici využívanej poľnohospodárskej plochy.
31 Pripomienky
57 
Členské štáty musia oznamovať konečné údaje o príjmoch do konca septembra 
nasledujúceho roka54. Členské štáty však svoje údaje v nasledujúcich rokoch 
často upravovali, čo malo významný dosah na výšku príjmov uvádzaných v EAA55. 
Aktualizácie údajov boli väčšinou vysvetľované potrebou opravy chýb, ktoré sa 
vyskytli v údajoch vykázaných za predchádzajúce obdobie, oneskorenou do -
stupnosťou zdrojových údajov alebo skutočnosťou, že kvalitnejšie údaje teraz 
poskytovali presnejšie informácie. Revízie štatistických údajov predstavujú síce 
pri vytváraní štatistík štandardný postup, tieto aktualizácie však jasne poukazujú 
na nedostatky postupov používaných pri zostavovaní EAA v členských štátoch 
a znižujú spoľahlivosť hlavných ukazovateľov výkonnosti, podľa ktorej Komisia 
posudzuje príjmy.
Zabezpečenie kvality nie je úplne účinné
58 
Eurostat sa síce snažil o zlepšenie kvality EAA, no nebolo vykonané žiadne vy -
čerpávajúce a nezávislé posúdenie otázky, či členské štáty majú zavedený účinne 
fungujúci rámec na zhromažďovanie a zostavovanie údajov pre EAA. V roku 2010 
Eurostat inicioval vytvorenie spoločnej pracovnej skupiny, ktorá mala za úlohu 
určiť ukazovatele kvality pre EAA a vymedziť normy pre správy o kvalite. V roku 
2012 koordinoval sebahodnotenie vnútroštátnych orgánov, ktoré majú ich zosta -
vovanie na starosti. Pri tejto príležitosti boli členské štáty požiadané o to, aby po -
skytli svoje celkové posúdenie kvality údajov evidovaných na EAA a uviedli, čo 
je potrebné zlepšiť. Dvor audítorov zistil, že štyri členské štáty56 v rámci tohto 
zisťovania žiadnu správu nepredložili, takže Eurostat nezískal aktuálne a úplné 
informácie o kvalite údajov predkladaných v EAA.
… a v niektorých členských štátoch boli nedostatky 
v spôsobe fungovania FADN
Technické vykonávanie zisťovania pre sieť FADN môže mať 
nepriaznivý dosah na kvalitu výsledkov
59 
Vo všeobecnosti možno rozlíšiť tri rôzne systémy zisťovania v rámci siete FADN. 
V jednej skupine členských štátov získavajú vnútroštátne styčné agentúry siete 
FADN údaje od súkromných účtovných firiem, ktoré vedú účtovníctvo jednotli -
vým podnikom a používajú tieto údaje i pri zostavovaní vyhlásení poľnohospo -
dárov v rámci priznania k dani z príjmov57. V druhej skupine sa styčná agentúra 
na vedení účtovníctva na účely siete FADN priamo podieľa a je v priamom styku 
s poľnohospodármi58. V tretej skupine si vnútroštátne styčné agentúry najímajú 
súkromné subjekty zaoberajúce sa zhromažďovaním údajov, ktoré tieto údaje 
zhromažďujú priamo od podnikov59.54 Príloha II k nariadeniu (ES) 
č. 138/2004.
55 Tak napríklad v prípade 
Rumunska viedla oprava 
v roku 2014 týkajúca sa 
výslednej hodnoty 
podnikateľských príjmov 
z podnikania za rok 2012 
k zvýšeniu o 129 %, v prípade  
Dánska o 104 %,  v prípade 
Luxemburska o 48 %, 
v prípade Talianska o 27 % 
a v prípade Belgicka o 23 %. 
V prípade Nemecka sa naopak 
príjmy znížili o 23 % 
a v prípade Francúzska o 12 %. 
K významnej zmene príjmov 
z faktorov došlo v Belgicku 
(+ 12 %), Nemecku (– 13 %), 
Taliansku (+ 10 %), 
Luxembursku (+ 28 %), 
Lotyšsku (+ 43 %) a Holandsku 
(+ 13 %).
56 Belgicko, Nemecko, Cyprus 
a Spojené kráľovstvo.
57 Napr. v Nemecku 
a vo Francúzsku.
58 Napr. v Holandsku.
59 Napr. Španielsko, Poľsko 
a Rumunsko.
32 Pripomienky
60 
Systém s priamym riadením prispieva k vysokej kvalite údajov. V Holandsku sa 
napríklad osvedčil postup, keď je zhromažďovanie údajov zverené výskumnému 
ústavu, ktorý preberá i účtovnú prácu a má priamy prístup ku všetkým relevant -
ným informáciám o obchodných činnostiach podnikov. Podobne i v prípadoch, 
keď sa údaje pre sieť FADN získavajú na základe údajov z daňových priznaní, je 
určitá motivácia k väčšej presnosti, pretože uvedenie nesprávnych účtovných 
údajov môže byť postihované podľa vnútroštátneho daňového práva.
61 
Podľa ustanovení v Španielsku a Rumunsku zmluvní dodávatelia získavali fixnú 
sumu za dodanie výkazu poľnohospodárskeho podniku kontaktnej agentúre. 
Existuje riziko, že sa vyberú podniky s jednoduchou štruktúrou, pretože sa tým 
znižuje ich pracovné zaťaženie, čo pre kvalitu dodávaných informácií predstavuje 
zvýšené riziko.
Reprezentatívnosť vzorky sa medzi členskými štátmi veľmi líši…
62 
Komisia schvaľuje veľkosť vzorky, ktorú navrhujú členské štáty, nemá však 
k dispozícii dostatočnú dokumentáciu, z ktorej by mohla zistiť, ako bol výpo -
čet uskutočnený, aké boli východiskové predpoklady a či boli výpočty v súlade 
so štatistickými zásadami. Kriticky dôležité informácie, ako je presnosť paramet -
rov a interval spoľahlivosti, nie sú zverejňované ani preverované nezávislými 
odborníkmi, a nie je teda možné posúdiť kvalitu plánov výberu.
63 
Veľkosť vzorky sa v rôznych členských štátoch a regiónoch výrazne líši, rovnako 
ako počet podnikov zastúpených určitým podnikom vo vzorke60. Významné od -
vetvia poľnohospodárstva môžu byť však v sieti FADN zastúpené nedostatočne. 
Príkladom sú španielski producenti vína a hrozna, ovocia a citrusových plodov, 
olív a rôznych trvalých plodín, ktorí spoločne predstavujú len 0,8 % podnikov 
v príslušných odvetviach. Tieto odvetvia však tvoria približne 24 % celkového 
objemu španielskej poľnohospodárskej produkcie.60 Počet podnikov zastúpených 
vo vzorke siete FADN sa 
pohybuje v rozmedzí od troch 
v prípade Luxemburska do 185 
v prípade Rumunska. 
V jednotlivých odvetviach 
a veľkostných triedach môžu 
byť ešte väčšie výkyvy.
33 Pripomienky
64 
Komisia odporúča, aby nové podniky boli vyberané náhodne s cieľom získať čo 
najlepšie štatistické zastúpenie vo vzťahu k výrokom o danom súbore. Náhodne 
sa nové podniky vyberajú len v jedenástich členských štátoch61. V iných členských 
štátoch však výber nebol vždy transparentný a bol obmedzený spôsobom orga -
nizácie zhromažďovania údajov. Tak napríklad v Nemecku, Španielsku, vo Fran -
cúzsku, v Poľsku a Rumunsku závisel proces výberu do značnej miery od iniciatívy 
účtovných firiem alebo subjektov vykonávajúcich zhromažďovanie údajov, ktoré 
museli určiť „vhodné podniky“ spĺňajúce kritériá výberu. Subjektívne faktory 
v tomto ohľade mohli ovplyvniť výber podnikov, čo môže mať dosah na reprezen -
tatívnosť získaných informácií o príjmoch. V Španielsku viedol tento postup tiež 
k významným nedostatkom v pokrytí niektorých subregiónov, takže významná 
časť krajiny a územnej štruktúry neboli vo vzorke pre sieť FADN dostatočne zastú -
pené. To má taktiež určitý dosah na budúce hodnotenie priamych platieb, preto -
že Španielsko má zavedený systém zahŕňajúci 51 subregiónov, ktoré v súčasnosti 
nemajú v sieti FADN dostatočné pokrytie.
65 
Účasť na zisťovaní pre sieť FADN je dobrovoľná. Navštívené členské štáty mali 
problémy s nájdením vhodného počtu podnikov takmer vo všetkých relevant -
ných veľkostných triedach. Niektoré členské štáty zaviedli stimuly, ktoré motivo -
vali podniky k účasti a vyrovnávali im dodatočnú záťaž. Dvor audítorov však zistil, 
že tieto opatrenia neboli vždy účinné do takej miery, aby pokryli všetky relevant -
né typy a veľkostné triedy podnikov62.
66 
Napriek zavedeným stimulom však v Nemecku majú malé a veľmi veľké podniky 
vo vzorke výrazne nízke zastúpenie. Ťažkosti sa zistili i v Holandsku, kde účasť 
odmietlo 78 % nových vybraných podnikov. V Rumunsku, kde sa žiadne osobitné 
stimuly nepoužívajú, sa vo všetkých veľkostných triedach podarilo získať na účasť 
menej podnikov, než sa očakávalo, pričom najväčšie ťažkosti vznikali v kategórii 
veľmi malých a veľmi veľkých podnikov. Je však dôležité, aby boli k dispozícii 
kvalitné údaje o všetkých relevantných veľkostných triedach, pretože situácia 
vo väčších či menších podnikoch sa môže významne líšiť od situácie v poľnohos -
podárskych podnikoch priemernej veľkosti.61 Dánsko, Írsko, Estónsko, 
Taliansko, Lotyšsko, Malta, 
Holandsko, Slovensko, 
Švédsko, Fínsko a Spojené 
kráľovstvo. Slovinsko 
uplatňuje náhodný výber 
vzorky čiastočne.
62 Podľa prieskumu Dvora 
audítorov bol v 14 členských 
štátoch uhradený poplatok 
podnikom, ktoré sa prihlásili 
na účasť [Belgicko (Flámsko), 
Nemecko, Grécko, Estónsko, 
Lotyšsko, Litva, Maďarsko, 
Malta, Rakúsko, Poľsko, 
Slovensko, Slovinsko, Fínsko 
a Švédsko]. Vo flámskej časti 
Belgicka, Chorvátsku, 
Taliansku, Litve, Lotyšsku, 
Maďarsku, Holandsku, 
vo Fínsku a v Spojenom 
kráľovstve poskytujú orgány 
privilegovaný prístup 
k informáciám o výkonnosti 
podnikov či poradenským 
službám, ktoré podnikom 
umožňujú porovnať svoju 
vlastnú výkonnosť 
s výkonnosťou iných 
podnikov.
34 Pripomienky
… a ďalšie nedostatky boli i v zhromažďovaní údajov pre sieť 
FADN
67 
Údaje pre sieť FADN sú získavané na základe účtovných záznamov, ktoré sú vyko -
návané systematicky a pravidelne v priebehu celého účtovného obdobia. Podni -
ky, ktoré sa zúčastňujú na zisťovaní, musia byť ochotné a schopné viesť účtovníc -
tvo poľnohospodárskeho podniku63.
68 
V Rumunsku, kde podniky v individuálnom vlastníctve tvoria zhruba 70 % vzorky 
siete FADN, sa výsledky z veľkej časti zakladali na pohovoroch, pretože najmä 
menšie podniky neviedli účtovníctvo riadnym spôsobom. Podobne i v Španielsku 
sa zhromažďovanie údajov v prípade mnohých podnikov opieralo vo veľkej miere 
o rozhovory s poľnohospodármi, a nie o sústavne vedené účtovné záznamy. Kvali -
ta vykazovaných informácií sa tým výrazne znižuje a poskytnuté informácie nie je 
za týchto okolností možné spätne vysledovať až po podkladové podporné údaje.
69 
Nezrovnalosti boli zistené aj vo výpočtoch neplatenej práce rodinných príslušní -
kov, kde Komisia uznala, že počet hodín odpracovaných rodinnými príslušníkmi 
je spravidla vyšší ako v skutočnosti. To môže mať za následok nižší odhad príjmov 
na pracovníka a menšiu spoľahlivosť ukazovateľov.
70 
Členské štáty odovzdávali údaje pre sieť FADN spravidla v riadnej lehote 12 
mesiacov po uzavretí účtovného obdobia64. Kvalita údajov však vždy nezodpove -
dala očakávaniam Komisie a zo strany niektorých členských štátov si to vyžado -
valo rozsiahlu následnú prácu. Tak napríklad výsledky za účtovný rok 2012 bola 
Komisia schopná uverejniť až v novembri 2014, t. j. zhruba dva roky po skončení 
referenčného roku. Komisia sa pokúsila tento proces urýchliť zvýšením poplatkov 
vyplácaných členským štátom65, ale pokiaľ sa kvalita údajov nezlepší, nie je prav -
depodobné, že by sa proces nejako výrazne skrátil. Ak bude táto situácia trvať 
aj naďalej, je nepravdepodobné, že budú včas dostupné dôležité údaje na moni -
torovanie a hodnotenie opatrení prijatých v rámci reformy SPP z roku 2013, ktoré 
sú potrebné k príprave predbežnej správy v roku 2018.63 Článok 2 písm. e) nariadenia 
(ES) č. 1217/2009.
64 Nariadenie Komisie (EHS) 
č. 1915/83 z 13. júla 1983, 
ktorým sa stanovujú 
vykonávacie pravidlá vedenia 
účtovníctva na stanovenie 
príjmu poľnohospodárskych 
podnikov (Ú. v. ES L 190, 
14.7.1983, s. 25).
65 Podľa vykonávacieho 
nariadenia Komisie (EÚ) 
č. 283/2012 z 29. marca 2012, 
ktorým sa stanovuje paušálna 
odmena za výkaz 
poľnohospodárskeho podniku 
od účtového roka 2012 v rámci 
informačnej siete 
poľnohospodárskych 
účtovných údajov (Ú. v. EÚ L 92 
30.3.2012, s. 15), predstavoval 
poplatok 160 EUR za platný 
výkaz poľnohospodárskeho 
podniku. Počínajúc rokom 
2015 dostávajú členské štáty 
za každý výkaz 
poľnohospodárskeho podniku 
ďalších 5 EUR, ak stihnú 
predložiť účtovné údaje 
v lehote 11 mesiacov 
po uzávierke účtovného roka.
35 Pripomienky
Nedostatočné financovanie zo strany členských štátov môže mať 
dosah na kvalitu výsledkov
71 
Poplatky, ktoré Komisia uhrádza členským štátom, sú nezávislé od systému 
zhromažďovania údajov a skutočných nákladov, ktoré vznikajú členským štá -
tom. Sieť FADN funguje vo všeobecnosti lepšie vtedy, keď majú aj členské štáty 
veľký záujem na získaní kvalitných údajov o príjmoch a hospodárskej výkonnosti 
poľnohospodárskych podnikov, a kde je teda zabezpečené dostatočné financo -
vanie. Tak napríklad v Holandsku je zdrojom údajov pre sieť FADN rozsiahly súbor 
údajov o obchodných činnostiach poľnohospodárskych podnikov a rovnako 
o ich environmentálnych a sociálnych aspektoch, ktoré ďaleko presahujú súčasné 
požiadavky na úrovni EÚ. Tiež v Nemecku, vo Francúzsku a v Poľsku majú vnút -
roštátne orgány o fungovanie systému FADN veľký záujem, pretože jeho výsled -
ky vo veľkom rozsahu využívajú i pre potreby svojej vlastnej politiky a analýzy 
výkonnosti.
72 
Z navštívených členských štátov bolo najviac nedostatkov zistených v Španielsku 
a Rumunsku. Obidve krajiny majú ťažkosti so zabezpečením nevyhnutného finan -
covania z vnútroštátnych zdrojov a fungovanie siete FADN v týchto členských štá -
toch do značnej miery závisí od financovania zo strany EÚ. Na vnútroštátne účely 
sa údaje z tejto siete v obidvoch členských štátoch používajú len v obmedzenej 
miere. V Rumunsku sa údaje zhromažďujú výlučne na účely ich vykazovania Ko -
misii a na ďalšiu analýzu údajov nemali orgány k dispozícii nevyhnutné technické 
prostriedky a dostatočne kvalifikovaných pracovníkov. Vzhľadom na značnú voľ -
nosť, s ktorou môžu členské štáty rozdeľovať podporu z EÚ, je však nevyhnutné, 
aby sieť FADN ako najdôležitejší nástroj na hodnotenie výkonnosti opatrení SPP 
poskytovala za každý členský štát výsledky náležitej kvality.
Vo formálnych opatreniach na zabezpečenie kvality siete FADN sú 
nedostatky
73 
Sieť FADN je riadená Generálnym riaditeľstvom Komisie pre poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka, ktoré je zároveň poverené zabezpečením kvality údajov spolu 
s národnými styčnými agentúrami. Eurostat zodpovedá za koordináciu štatistic -
kých činností Komisie66. V kontexte siete FADN je rozsah koordinácie Eurostatu 
vymedzený vo vzájomnej dohode67. V tejto dohode sa však nestanovuje úloha 
dohľadu pre Eurostat.66 Rozhodnutie Komisie 
2012/504/EÚ zo 
17. septembra 2012 týkajúce sa 
Eurostatu (Ú. v. EÚ L 251, 
18.9.2012, s. 49).
67 Memorandum o porozumení 
medzi Eurostatom 
a Generálnym riaditeľstvom 
pre poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka v oblasti 
štatistiky zo 7. mája 2015.
36 Pripomienky
74 
V navštívených členských štátoch bol formálny postup zabezpečenia kvality zave -
dený len v Holandsku a len holandské orgány preverovali aj východiskový súbor 
a pravidelne ho kontrolovali na základe predpokladov. V ostatných členských 
štátoch vykonávali kontroly vierohodnosti získaných údajov kontaktné úrady. 
S výnimkou Poľska však neboli súčasťou týchto kontrol kontroly na mieste, ktoré 
by umožňovali posúdiť kvalitu práce subjektov zhromažďujúcich údaje alebo 
vysledovať poskytnuté informácie v príslušných záznamoch.
75 
Komisia si je vedomá problémov s výkonnosťou siete FADN v jednotlivých 
členských štátoch68. Zatiaľ však nebol stanovený žiadny harmonogram, ktorý by 
viedol k zlepšeniu tejto situácie, a problémy, ako je nedostatočné pokrytie jed -
notlivých odvetví a veľkostných tried vo všetkých členských štátoch, a v mnohých 
z nich tiež nedostatok stimulov, ktoré by motivovali podniky na účasť na zisťovaní 
a chýbajúce zdroje financovania, predstavujú významné nedostatky, ktoré je 
stále potrebné riešiť.
76 
Komisia sa snaží riešiť problémy siete FADN a v spolupráci s členskými štátmi hľa -
dá spôsoby, ako vytvoriť nákladovo efektívny systém zhromažďovania údajov. Má 
tiež v úmysle využívať sieť FADN ako zdroj aktuálnych informácií o ukazovateľoch 
udržateľnosti na úrovni poľnohospodárskych podnikov. Je však pravdepodobné, 
že sa nepodarí dosiahnuť konkrétne zlepšenia pred rokom 2017 a údaje nebudú 
k dispozícii skôr ako na konci roku 2019. To môže mať dosah na hodnotenie refor -
my SPP z roku 2013.
Obmedzenia dostupných údajov, vágne ciele 
niektorých opatrení SPP a nedostatočné ukazovatele 
výkonnosti majú dosah na schopnosť Komisie 
preukázať dosiahnuteľné výsledky
77 
Údaje z EAA a zo siete FADN tvoria základ, z ktorého Komisia vychádza pri po -
sudzovaní výkonnosti opatrení SPP zameraných na príjmy poľnohospodárov. 
Účinné posúdenie výkonnosti však vyžaduje nielen to, aby boli k dispozícii údaje 
o príjmoch poľnohospodárov a aby boli tieto údaje kvalitné, ale aj aby boli od 
začiatku jasne vymedzené ciele opatrení a ich ukazovatele. Príjmy navyše nie sú 
jediným cieľom SPP a nie sú výlučným cieľom väčšiny opatrení SPP .68 Významné nedostatky zistila 
Komisia aj v Grécku.
37 Pripomienky
78 
Dvor audítorov vykonal analýzu toho, či sa prostredníctvom opatrení SPP stano -
vili od začiatku jasné ciele v tom rozsahu, v akom sa vzťahujú na príjmy poľnohos -
podárov. Na základe toho Dvor audítorov posúdil, či Komisia vymedzila relevant -
né ukazovatele umožňujúce účinné posúdenie výkonnosti opatrení SPP v oblasti 
podpory príjmov poľnohospodárov. Spolu s tým posudzoval tiež to, či ukazovate -
le výkonnosti, ktoré sú uplatňované v súčasnom programovom období, umožňu -
jú merať mieru plnenia týchto cieľov. Táto analýza Dvora audítorov bola taktiež 
podložená názorom odborníkov.
Priame platby slúžia veľkému počtu cieľov, ktorých plnenie 
sa dá ťažko merať…
79 
Na účely analýzy cieľov SPP vo vzťahu k príjmom poľnohospodárov uplatnil Dvor 
audítorov kritériá SMART – t. j. že ciele by mali byť konkrétne, merateľné, dosiah -
nuteľné, realistické a časovo ohraničené – stanovené v nariadení o rozpočtových 
pravidlách69.
80 
Vo všeobecnosti platí, že zdrojom príjmov obchodných poľnohospodárskych 
podnikov je hlavne predaj ich produkcie. Priame platby poskytované poľnohos -
podárom sú samé osebe dodatočným príjmom. Okrem toho možno očakávať, 
že budú mať ďalší vplyv na príjem poľnohospodárov prostredníctvom vplyvu 
na ich podnikateľské rozhodnutia70.
81 
Všeobecný cieľ SPP , ktorým je zabezpečenie životaschopnej výroby potravín a jej 
dosah na poľnohospodársky príjem, sa zatiaľ nepodarilo previesť do merateľných 
cieľov. Bližšie vymedzené nie je ani to, ako presne by jednotlivé opatrenia v rámci 
režimov priamych platieb mali prispievať k plneniu tohto celkového cieľa, preto -
že ani v samotnom nariadení71 ani v jeho preambule nie sú dostatočne jasným 
spôsobom definované konkrétne ciele a nie je stanovená žiadna východisková 
úroveň či cieľ, na základe ktorých by sa dala merať ich výkonnosť. Okrem toho sú 
zložité aj vzťahy s ďalšími cieľmi SPP , ako je udržateľné riadenie prírodných zdro -
jov, ktoré taktiež môžu mať vplyv na príjmy poľnohospodárov.69 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ, 
Euratom) č. 966/2012 
z 25. októbra 2012 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie, 
a zrušení nariadenia Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 
(Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
70 Podľa Komisie bol v roku 2012 
podiel priamych platieb 
na celkových príjmoch 
obchodných podnikov v EÚ 
11,2 %. Tento podiel je však 
v rôznych podnikoch 
a v rôznych členských štátoch 
veľmi rôzny. (Ekonomický 
prehľad o poľnohospodárstve 
EÚ – EU Farm Economics 
Overview –  na základe údajov 
zo siete FADN z roku 2012, s. 1).
71 Nariadenie (EÚ) č. 1307/2013. 
Dostupné rozpočtové 
prostriedky do značnej miery 
zodpovedajú výške podpory, 
ktorú EÚ v minulosti vyplácala 
poľnohospodárom 
za obrábanie pôdy alebo chov 
zvierat (viazané platby).
38 Pripomienky
82 
Komisia sa domnieva, že priame platby by v spojení s ďalšími opatreniami mali 
súčasne prispievať k plneniu väčšieho počtu cieľov, ako je podpora hospodárskej 
životaschopnosti podnikov, zvyšovanie produktivity a konkurencieschopnosti 
poľnohospodárstva a presadzovanie udržateľného riadenia prírodných zdrojov 
a opatrení v oblasti klímy. Avšak vzhľadom na to, že je celkovo nejasné, čo by 
sa malo prostredníctvom týchto všeobecných a konkrétnych cieľov SPP dosiah -
nuť, je vo svojej podstate náročné posúdiť na základe ukazovateľov výkonnosti, 
či určité opatrenie splnilo svoj cieľ. Situáciu ďalej komplikujú rôzne možnosti, 
z ktorých si členské štáty pri vykonávaní priamych platieb môžu vyberať, pretože 
účinky na poľnohospodárske trhy a rozdiely v príjmoch poľnohospodárov môžu 
byť v rôznych členských štátoch veľmi rôzne.
… a ukazovatele výkonnosti SPP týkajúce sa príjmov 
poľnohospodárov nie je možné jasne prepojiť s opatreniami 
a skutočným plnením cieľov
83 
Na základe ukazovateľov by malo byť možné posúdenie dosiahnutého pokroku 
a účinnosti a efektívnosti opatrení politiky s ohľadom na stanovené ciele72. Mali 
by byť relevantné, akceptované, presvedčivé, merateľné a spoľahlivé a mali by sa 
opierať o spoľahlivé štatistické informácie73.
84 
Ukazovatele dosahu  sú navrhnuté tak, aby preukazovali kombinované účinky 
opatrení SPP . Z hľadiska príjmov poľnohospodárov, ktoré sú súčasťou všeobec -
ného cieľa životaschopnej výroby potravín, sú najvýznamnejšími ukazovateľmi 
dosahu poľnohospodársky príjem z podnikania a poľnohospodársky dôchodok 
z faktorov. Ukazujú však len vývojové trendy, a nie absolútnu výšku príjmov, a ne -
boli v tomto ohľade stanovené žiadne východiskové úrovne. Zmeny, ku ktorým 
v rámci týchto ukazovateľov dochádza, sú navyše zapríčinené hlavne zmenami 
cien, a nie účinkom opatrení SPP . Nemôžu tiež prinášať informácie o tom, do akej 
miery SPP plní cieľ zmluvy, ktorý je zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľno -
hospodárskej komunity, pretože na úrovni EÚ nie sú k dispozícii potrebné údaje.72 Článok 1 vykonávacieho 
nariadenia  Komisie (EÚ) 
č. 834/2014 z 22. júla 2014, 
ktorým sa stanovujú pravidlá 
na uplatňovanie spoločného 
rámca pre monitorovanie 
a hodnotenie spoločnej 
poľnohospodárskej politiky  
(Ú. v. EÚ L 230, 1.8.2014, s. 1).
73 Ukazovatele by v rámci 
možností mali spĺňať kritériá 
„RACER“: relevantné (relevant) , 
akceptované (accepted) , 
presvedčivé (credible) , ľahké 
(easy)  a spoľahlivé (robust) : 
„Časť III: Prílohy k Pokynom 
na posudzovanie dosahu“ 
(Európska komisia, 15. Januára 
2009 – http://ec.europa.eu/
smartregulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Pripomienky
85 
Dvor audítorov taktiež zistil, že  ukazovatele výsledku  uplatňované Komisiou sú 
relevantné pre celkový cieľ životaschopnej výroby potravín, a teda i pre príjmy 
poľnohospodárov z poľnohospodárskej činnosti, ak priamo súvisia s príjmami. In -
formácie, ktoré možno vďaka týmto ukazovateľom získať, však opäť nie sú dosta -
točne presné, aby sa dali jasne prepojiť s opatreniami EÚ, ktoré by mohli ukázať, 
že tieto opatrenia prispievajú k dosiahnutiu žiaducich účinkov (pozri rámček 4 ). 
Vzhľadom na to, že neboli stanovené žiadne ciele alebo východiskové úrovne, 
ukazovatele nemôžu prinášať informácie o prípadnom rozdiele medzi žiaducim 
a skutočným plnením cieľov a nemôžu ani ukazovať, či opatrenia prispeli k zmen -
šeniu tohto rozdielu. Rámček 4Nedostatky ukazovateľov výsledkov Komisie vo vzťahu k príjmom 
poľnohospodárov
Ukazovateľ podielu ročných priamych platieb na poľnohospodárskom príjme , ktorý sa vypočítava na zá -
klade EAA, zdôrazňuje význam priamych platieb pre odvetvie poľnohospodárstva. Údaje, z ktorých tento uka -
zovateľ vychádza, však nie sú dostatočne spoľahlivé74. Nasledujúce situácie navyše tento ukazovateľ skresľujú: 
existujú podniky, ktoré poberajú priame platby, ale neprodukujú, a teda nemajú ani žiaden poľnohospodársky 
príjem. V niektorých členských štátoch vytvárajú naopak významný podiel poľnohospodárskeho príjmu poľ -
nohospodári, ktorí nepoberajú žiadne alebo poberajú len veľmi nízke priame platby75. Tento ukazovateľ v ko -
nečnom dôsledku nezohľadňuje ani zníženie príjmov poľnohospodárov v dôsledku zvyšovania nájomného, 
ktoré je dôsledkom kapitalizácie priamych platieb v cenách pôdy. Nie je tiež jasné, či príčinou zmien, ku kto -
rým v rámci tohto ukazovateľa dochádza, sú výlučne alebo hlavne špecifické opatrenia SPP , zmeny na trhoch, 
alebo nejaké iné faktory.
Ukazovateľ kolísavosti príjmov poľnohospodárskeho podniku  závisí najmä od nestability cien na sveto -
vých trhoch. Tento ukazovateľ, ktorý sa vypočítava na základe údajov zo siete FADN, môže prinášať relevantné 
informácie o celkovom účinku priamych platieb na tlmenie dosahu trhovej nestability. Nie je však dostatočne 
spoľahlivý, pretože nezohľadňuje dotácie, dane a príjmy z nepoľnohospodárskej činnosti, ktoré môžu hrať 
významnú úlohu ako pomocný zdroj príjmu, ktorý poľnohospodárom umožňuje vyrovnávať volatilitu cien.
Ukazovateľ pridanej hodnoty pre prvovýrobcu v rámci potravinového reťazca  sleduje pridanú hodnotu 
poľnohospodárskej prvovýroby v porovnaní s ďalšími článkami potravinového reťazca, ako sú potravinársky 
priemysel, obchodníci či supermarkety. Tento ukazovateľ nie je dostatočne spoľahlivý, pretože môžu nastať 
situácie, keď sa ukazovateľ znižuje, zatiaľ čo poľnohospodárske príjmy rastú. K tomu dochádza napríklad 
vtedy, keď je vysoký dopyt po nových potravinových produktoch, ktorý vedie k zvýšeniu cien týchto produk -
tov. V tomto prípade je pravdepodobné, že sa podiel poľnohospodárov na potravinárskom reťazci zníži, hoci 
príjmy poľnohospodárov sa môžu zvýšiť.
74 Pozri bod 38.
75 V Holandsku vytvorili 39 % poľnohospodárskej produkcie podniky, ktoré nepoberali priame platby.
40 Pripomienky
86 
Ukazovatele Komisie nezohľadňujú ďalšie výsledky, ktoré sú z hľadiska výkonnosti 
priamych platieb vo vzťahu k príjmom dôležité. Nie je napríklad stanovený ukazo -
vateľ výsledkov, ktorý by prinášal informácie o tom, do akej miery populácia zao -
berajúca sa poľnohospodárstvom používa nástroj priamych platieb, do akej miery 
sa tieto platby skutočne dostanú až k poľnohospodárskym výrobcom a či nové 
režimy priamych platieb poskytujú poľnohospodárom s nízkymi príjmami lepšiu 
podporu ako v období pred reformou.
87 
Ukazovatele taktiež nevypovedajú nič o tom, či platby z EÚ prispeli k plneniu 
cieľov v oblasti príjmov efektívnym spôsobom, pretože neukazujú, či by iná výška 
alebo iná forma podpory SPP nezvýšila poľnohospodársky príjem o rovnakú 
sumu a pri tých istých rozpočtových nákladoch alebo či určité opatrenie bolo 
dostatočne zacielené, a umožňovalo tak vyrovnávať zlyhanie trhu najefektívnej -
ším spôsobom.
41
 Závery a odporúčania
88 
Produkcii potravín, príjmom a životnej úrovni poľnohospodárov sa v zmluve 
venuje osobitná pozornosť. Na základe reformy SPP z roku 2013 je stále jedna 
tretina rozpočtu EÚ priamo či nepriamo vyhradená na stabilizáciu trhov, podporu 
príjmov poľnohospodárov, a teda i na podporu životaschopnej výroby potravín 
a primeranej životnej úrovne poľnohospodárov.
89 
Dvor audítorov v minulosti zistil, že na to, aby bolo možné podrobnejšie sledovať 
vykonávanie SPP , v rámci ktorej sú viac ako dve tretiny rozpočtových prostriedkov 
vyhradených na podporu príjmov poľnohospodárov, je nevyhnutné mať k dispo -
zícii spoľahlivejšie a úplnejšie štatistické údaje a ukazovatele.
90 
Nový rámec monitorovania a hodnotenia SPP ukladá Komisii povinnosť posudzo -
vať kombinovaný dosah všetkých opatrení SPP na plnenie stanovených cieľov. 
K tomu Komisia potrebuje dostatočné a kvalitné informácie.
91 
Dvor audítorov dospel k záveru, že koncepcia systému Komisie na meranie vý -
konnosti SPP vo vzťahu k príjmom poľnohospodárov nie je vyhovujúca a množ -
stvo i kvalita štatistických údajov používaných na analýzu príjmov poľnohospo -
dárov má významné obmedzenia.
Komisia doposiaľ jasne nevymedzila, aké štatistické 
údaje sú potrebné na účinné posúdenie výkonnosti 
opatrení SPP na podporu príjmov poľnohospodárov
92 
Nie sú k dispozícii žiadne reprezentatívne údaje o disponibilnom príjme domác -
ností z poľnohospodárstva, ktoré by uľahčili posudzovanie plnenia cieľa zmlu -
vy, ktorým je zabezpečenie primeranej životnej úrovne pre poľnohospodárov. 
Neexistuje žiaden spoľahlivý systém, pomocou ktorého by bolo možné porovnať 
poľnohospodárske príjmy a príjmy v iných odvetviach hospodárstva a ktorým by 
sa mohla odôvodniť podpora príjmov EÚ pre poľnohospodárov (body 26 až 32).
42 Závery a odporúčania
Odporúčanie 1 – Rozvoj rámcov na zhromažďovanie 
a porovnávanie relevantných informácií o príjmoch 
poľnohospodárov
Komisia by mala vypracovať komplexnejší štatistický rámec na poskytovanie 
informácií o disponibilnom príjme domácností z poľnohospodárstva a na lepšie 
zachytenie životnej úrovne poľnohospodárov. Na tento účel by Komisia mala 
v spolupráci s členskými štátmi a na základe spoločnej metodiky zvážiť, akým 
spôsobom by bolo možné zdokonaliť a skombinovať existujúce štatistické nástro -
je EÚ.
Komisia by mala tiež zlepšiť rámec na porovnávanie príjmov poľnohospodárov 
s príjmami v iných odvetviach hospodárstva.
93 
Ako nástroj na meranie poľnohospodárskych príjmov sú v súčasnosti na úrovni 
EÚ k dispozícii úhrnné účty pre poľnohospodárstvo (EAA) a informačná sieť poľ -
nohospodárskeho účtovníctva (FADN). Obidva tieto nástroje poskytujú zásadné 
údaje na meranie výkonnosti opatrení SPP zameraných na podporu životaschop -
nej výroby potravín a životnej úrovne poľnohospodárov. Tieto nástroje majú však 
významné obmedzenia, a dôležité údaje, ktoré sú potrebné na účinné posúdenie 
opatrení SPP zameraných na podporu poľnohospodárskych príjmov, tak nemusia 
byť k dispozícii.
94 
Potenciál EAA však doposiaľ nebol v plnej miere využívaný a údaje, ktoré EAA 
obsahujú, v dostatočnej miere nevypovedajú o dôležitých faktoroch, ktoré sú 
z hľadiska výšky príjmov poľnohospodárov dôležité. Komisia navyše informácie 
obsiahnuté v EAA nevyužívala vždy správnym spôsobom (body 33 až 39).
Odporúčanie 2 – Rozvíjanie EAA
Komisia by mala pracovať na ďalšom rozvíjaní EAA, aby bolo možné lepšie využí -
vať možnosti, ktoré ponúka, s cieľom:
 ο poskytovať podrobnejšie informácie o faktoroch ovplyvňujúcich výšku poľ -
nohospodárskych príjmov;
 ο zabezpečiť prenos údajov na regionálnej úrovni na základe formálne dojed -
naných podmienok s členskými štátmi.
Komisia by mala tiež:
 ο preskúmať, či je možné EAA ďalej rozšíriť tak, aby poskytovali primeraný 
odhad hospodárskej hodnoty verejných statkov, ktoré poľnohospodári 
vyprodukujú;
 ο zabezpečiť, aby informácie obsiahnuté v EAA boli náležitým spôsobom využí -
vané v rámci ukazovateľov príjmov.
43 Závery a odporúčania
95 
Sieť FADN je významný nástroj na hodnotenie SPP , ale má obmedzenia. Ukazo -
vatele príjmov v plnej miere nezohľadňujú vývoj poľnohospodárskych podnikov 
v odvetví poľnohospodárstva, zatiaľ čo informácie poľnohospodárov o ďalších 
príjmoch súvisiacich s poľnohospodárskym podnikom sú neúplné. Okrem toho 
existuje veľké množstvo príjemcov podpory z EÚ, o ktorých nie sú na úrovni EÚ 
vôbec žiadne údaje (body 40 až 51).
Odporúčanie 3 – Rozvíjanie synergií medzi sieťou FADN 
a inými štatistickými nástrojmi
Analýza Komisie týkajúca sa príjmov poľnohospodárov by sa mala zakladať 
na ukazovateľoch, ktoré budú zohľadňovať súčasný stav poľnohospodárstva, 
a na dostatočnom množstve konzistentných údajov o všetkých príjemcoch 
opatrení SPP . Uskutočniť by sa to mohlo rozvíjaním synergií medzi existujúcimi 
administratívnymi údajmi alebo rozšírením siete FADN alebo iných vhodných 
štatistických nástrojov.
Komisia a členské štáty nie vždy zabezpečili, aby údaje 
používané pri meraní výšky príjmov poľnohospodárov 
boli dostatočne kvalitné
96 
Komisia nemala dostatok aktuálnych informácií o metodike EAA a zdrojoch úda -
jov používaných členskými štátmi; vykazovanie údajov Eurostatu malo nedostat -
ky; a opatrenia na zabezpečenie kvality neboli v plnej miere účinné. Tento stav 
môže mať nepriaznivý dosah na presnosť vykazovaných údajov a znemožňovať 
ich porovnateľnosť. Spochybňuje aj otázku spoľahlivosti hlavných ukazovateľov 
Komisie na monitorovanie výkonnosti SPP (body 53 až 58).
Odporúčanie 4 – Zlepšenie kvality EAA
Vzhľadom na význam EAA pre monitorovanie SPP by Komisia mala zaviesť podá -
vanie pravidelných správ o kvalite EAA a získať primeranú istotu, že členské štáty 
zaviedli rámec zabezpečenia kvality, ktorý umožní zabezpečiť, aby údaje posky -
tované členskými štátmi boli porovnateľné a zostavované v súlade s kritériami 
kvality platnými pre európske štatistiky.
44 Závery a odporúčania
97 
Pokiaľ ide o sieť FADN, v niektorých členských štátoch malo technické vykonáva -
nie zisťovania negatívny dosah na kvalitu výsledkov a reprezentatívnosť vzorky 
medzi členskými štátmi sa líšila. V sieti FADN v dôsledku toho neboli dostatočne 
zastúpené všetky odvetvia, veľkostné triedy a regióny, čo obmedzilo jej využiteľ -
nosť na analytické účely. Členské štáty tiež nie sú schopné zabezpečiť dostatočné 
financovanie zhromažďovania údajov pre sieť FADN, čo môže mať dosah na kvali -
tu získaných výsledkov (body 59 až 72).
98 
Pri audite sa zistili isté nedostatky v opatreniach na zabezpečenie kvality pre sieť 
FADN (body 73 až 76).
Odporúčanie 5 – Zlepšenie kvality siete FADN
Komisia by mala riešiť aj nedostatky zistené pri zavádzaní siete FADN a na tento 
účel by sa mala s príslušnými členskými štátmi dohodnúť na jasnom harmonogra -
me a podporovať lepšie využívanie možností, ktoré tento systém ponúka.
V snahe vytvoriť štatistiku siete FADN podľa členských štátov by Komisia mala 
ďalej rozvinúť súčasné opatrenia na zabezpečenie kvality tak, aby sa zabezpečilo, 
že vo všetkých členských štátoch budú náležitým spôsobom zastúpené odvetvia 
a veľkostné triedy podnikov, ktoré sú predmetom záujmu SPP , pričom by mali byť 
zohľadňované i preferencie členských štátov v rámci možností SPP .
Komisia nevymedzila relevantné ukazovatele, ktoré by 
umožňovali účinné posúdenie výkonnosti opatrení 
SPP na podporu príjmov poľnohospodárov
99 
Vágne ciele a absencia východiskových ukazovateľov komplikujú hodnotenie 
toho, či jednotlivé opatrenia SPP zamerané na podporu príjmov poľnohospo -
dárov splnili svoje ciele. Možnosti členských štátov v súvislosti s vykonávaním 
priamych platieb sú ďalšou výzvou Komisie, ktorá má analyzovať, či efektívnejšie 
a účinnejšie prispeli k plneniu cieľov SPP , a teda i k pridanej hodnote EÚ (body 79 
až 82).
45 Závery a odporúčania
100  
Ukazovatele Komisie týkajúce sa životaschopnosti výroby potravín a príjmov 
poľnohospodárov nie sú dostatočne spoľahlivé alebo nemajú dostatočne jasnú 
väzbu na opatrenia SPP , aby mohli ukazovať, či tieto opatrenia účinne a efektívne 
prispeli k dosiahnutiu žiaducich účinkov. Relevantnosť týchto ukazovateľov ešte 
viac znižuje obmedzená dostupnosť údajov. Ukazovatele taktiež nevypovedajú 
nič o tom, či boli ciele dosiahnuté efektívnym spôsobom, čo vyžaduje hĺbkovú 
analýzu faktorov ovplyvňujúcich príjmy poľnohospodárov (body 83 až 87).
Odporúčanie 6 – Zlepšenie merania výkonnosti opatrení SPP 
na podporu príjmov poľnohospodárov
Vzhľadom na nedostatky, ktoré Dvor audítorov určil, by Komisia mala zvýšiť spo -
ľahlivosť a úplnosť informácií o výkonnosti opatrení SPP , ktoré súvisia s príjmom 
poľnohospodárov, a to tak, že:
 ο od začiatku vymedzí náležité operačné ciele a východiskové hodnoty, ktoré 
môžu v budúcom programovom období slúžiť ako meradlo na porovnávanie 
výkonnosti opatrení SPP , na základe ktorých by sa dala merať ich výkonnosť;
 ο v kontexte svojich hodnotení doplní súčasný rámec ukazovateľov výkonnosti 
tak, aby jeho súčasťou boli ešte ďalšie relevantné a kvalitné údaje umožňujú -
ce meranie dosiahnutých výsledkov;
 ο aj v rámci svojich hodnotení bude posudzovať účinnosť a efektívnosť opatre -
ní koncipovaných ako podpora príjmov poľnohospodárov.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Augustyn KUBIK, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 13. januára 2016.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

46
 Prílohy
Možnosti členských štátov v súvislosti s vykonávaním priamych platieb z EÚ
Členský štátZákladná 
platbaJednotná 
platba 
na plochuPrerozdeľova -
cia platbaPlatba 
pre mla -
dých 
poľnohos -
podárovPlatba 
pre oblasti 
s prírodnými 
prekážkamiPlatba na  poľnohos -
podárske postupy 
prospešné pre  klímu 
a životné prostredie1Nepovinné 
viazané 
platbyRežim 
pre malých 
poľnohospo -
dárov
Belgicko X – X X – X X –
Bulharsko – X X X – X X X
Česká republika – X – X – X X –
Dánsko X – – X X X X X
Nemecko X – X X – X – X
Estónsko – X – X – X X –
Írsko X – – X – X X –
Grécko X – – X – X X X
Španielsko X – – X – X X X
Francúzsko X – X X – X X –
Chorvátsko X – X X – X X X
Taliansko X – – X – X X X
Cyprus – X – X – X X –
Lotyšsko – X – X – X X –
Litva – X X X – X X X
Luxembursko X – – X – X X –
Maďarsko – X – X – X X X
Malta X – – X – X X X
Holandsko X – – X – X X –
Rakúsko X – – X – X X X
Poľsko – X X X – X X X
Portugalsko X – – X – X X X
Rumunsko – X X X – X X X
Slovinsko X – – X – X X X
Slovensko – X – X – X X –
Fínsko X – – X – X X –
Švédsko X – – X – X X –
Spojené 
kráľovstvoX – – X – X X –
1 Tzv. „ekologická platba“.Príloha I
47 Prílohy
Výpočet výšky poľnohospodárskeho príjmu podľa definície stanovenej v rámci EAAPríloha II
Konečný výstup odvetvia poľnohospodárstva
= Hrubá pridaná hodnota v základných cenách
= Čistá pridaná hodnota v základných cenách
= Poľnohospodársky dôchodok z faktorov Ukazovateľ  A
Ukazovateľ  B
Ukazovateľ  CVydelený neplateným 
vkladom práceVydelený celkovým 
vkladom práce
– 
Zaplaten
é úroky– 
Zaplaten
é 
nájomné– Odmeny 
zamestnancov+ 
Prijaté 
úroky+ Ostatné 
dotácie 
na výrobu- Ostatné 
dane 
z výroby- Spotreba 
/f_ixného 
kapitálu - Medzispotreba
= Čistý príjem 
z podnikania
48 Prílohy
Výpočet výšky príjmu v rámci siete FADNPríloha IIIKonečný stav pri poľnohospodárskych produktoch
+ Predaj
+ Korekčné hodnoty po inventúre živočíšnej výroby
+ Spotreba poľnohospodárskeho podniku
+ Využitie poľnohospodárskym podnikom
= Výstup (výstup rastlinnej výroby plus výstup živočíšnej výroby)– Počiatočný stav pri poľnohospodárskych produktoch
– Nákup hospodárskych zvierat
– Medzispotreba 
+ Poľnohospodárske dotácie – Stav DPH a poľnohospodárskych daní
= Hrubá pridaná hodnota poľnohospodárskeho podniku (hrubý príjem z poľnohospodárstva)
– Odpisy
= Čistá pridaná hodnota poľnohospodárskeho podniku (FNVA)
– Vyplácané mzdy, nájomné a úroky + Dotácie na investície
= Príjem rodiny z poľnohospodárskeho podniku (FWI)
49 Prílohy
Ukazovatele výkonnosti na posúdenie SPP stanovené Komisiou
Ukazovatele výstupu (kto a čo sa podporuje)
Priame platby
Plocha a počet poľnohospodárov v rámci
 ο režimu základnej platby
 ο režimu jednotnej platby na plochu
 ο prechodnej vnútroštátnej podpory
 ο prerozdeľovacej platby
 ο ekologizácie (diverzifikácia plodín, trvalý trávny porast, plochy využívané v ekologickom záujme, ekologickí poľnohospodári atď.)
 ο platby pre mladých poľnohospodárov
 ο režimu pre  malých poľnohospodárov
 ο dobrovoľnej viazanej podpory
 ο platby pre  oblasti s  prírodnými prekážkami
 ο vnútroštátnych programov pre  odvetvie bavlny
Trhové opatrenia
 ο verejná intervencia (objem a trvanie)
 ο súkromný sklad (objem a trvanie)
 ο vývozné náhrady (objem produktov vyvezených s vývoznými náhradami)
 ο mimoriadne opatrenia (v príslušných prípadoch)
 ο organizácie producentov (percento produkcie uvedenej na trh organizáciami producentov a združenými organizáciami producentov)
 ο projekty pre školy (počet konečných príjemcov školského mliečneho programu a programu podpory konzumácie ovocia v školách)
 ο počet hektárov výsadby nových viníc
 ο počet hektárov reštrukturalizovaných viníc
 ο počet propagačných projektov, projektov investícií a inovačných opatrení v odvetví vína
Horizontálne otázky
 ο počet hektárov a podiel platieb SPP , na ktoré sa vzťahuje krížové plnenie
 ο zemepisné označenie v rámci politiky kvality (odvetvie vína), počet nových chránených označení pôvodu, chránených zemepisných označení a zaruče -
ných tradičných špecialít podľa odvetvia
 ο počet hektárov v rámci ekologického poľnohospodárstva (spolu a u ktorých prebieha konverzia) a počet certifikovaných registrovaných ekologických 
hospodárskych subjektov
 ο počet programov (v rámci EÚ i mimo nej) a počet nových navrhujúcich organizáciu pre propagačnú politiku
 ο počet poľnohospodárov využívajúcich poľnohospodársky poradenský systémPríloha IV
50 Prílohy
Ukazovatele dosahu (kde je možné predpokladať významný vplyv SPP)
Všeobecný cieľ: Životaschopná výroba potravín
Poľnohospodársky príjem z podnikania – Poľnohospodársky dôchodok z faktorov – Celková produktivita faktorov v poľnohospodárstve – Variabilita cien 
komodít v EÚ – Vývoj spotrebiteľských cien potravinových výrobkov – Poľnohospodárska obchodná bilancia
Všeobecný cieľ: Udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia v oblasti klímy
Emisie z poľnohospodárstva – Index vtáctva žijúceho na poľnohospodárskej pôde – Poľnohospodárstvo s vysokou prírodnou hodnotou – Odber vody 
v poľnohospodárstve – Kvalita vody – Organická hmota v ornej pôde – Pôdna erózia spôsobená vodou
Všeobecný cieľ: Vyvážený územný rozvoj
Miera zamestnanosti vo vidieckych oblastiach – Miera chudoby vo vidieckych oblastiach – HDP na obyvateľa vo vidieckych oblastiach
Ukazovatele výsledkov (čo sa vďaka opatreniam SPP podarilo dosiahnuť)
Špecifické ciele: Prispieť k poľnohospodárskym príjmom, obmedziť kolísavosť poľnohospodárskych príjmov, zlepšiť konkuren -
cieschopnosť poľnohospodárstva EÚ a  posilniť jeho podiel v  potravinovom reťazci a  udržať stabilitu trhu
Podiel priamej podpory na poľnohospodárskom príjme – kolísavosť poľnohospodárskych príjmov (podľa druhu poľnohospodárskeho podniku; podľa ekono -
mickej veľkosti) – pridaná hodnota pre prvovýrobcov v rámci potravinového reťazca – poľnohospodárske vývozy EÚ – podiel vývozu poľnohospodárskych 
výrobkov EÚ na svetovom vývoze – podiel konečných výrobkov na vývoze poľnohospodárskych výrobkov EÚ – percento objemu produktov zakúpených 
v intervenčných skladoch v rámci celkovej produkcie EÚ – percento objemu produktov vyvezených s vývoznými náhradami v rámci celkovej produkcie EÚ – 
porovnanie cien komodít EÚ s cenami na svetových trhoch – hodnota produkcie v rámci režimov kvality EÚ v porovnaní s celkovou hodnotou poľnohospo -
dárskej a potravinovej produkcie – význam ekologického poľnohospodárstva – podiel ekologickej plochy v rámci celkovej využívanej poľnohospodárskej 
plochy – podiel hospodárskych zvierat v ekologických chovoch v rámci celkového počtu hospodárskych zvierat
Špecifické ciele: Poskytovať verejné statky, vykonávať opatrenia zamerané na prispôsobenie sa zmene klímy a jej zmierňovanie, 
podporovať účinné využívanie zdrojov prostredníctvom inovácií
Rozmanitosť plodín (v rámci poľnohospodárskeho podniku a regiónu) – podiel trávnych porastov na celkovej využívanej poľnohospodárskej ploche – po -
diel plochy využívanej v ekologickom záujme (EFA) na poľnohospodárskej pôde – podiel plochy, na ktorú sa vzťahujú postupy ekologizácie – čisté emisie 
skleníkových plynov z poľnohospodárskej pôdy
Špecifický cieľ: Zachovať v celej EÚ rozmanité poľnohospodárstvo
Štrukturálna rozmanitosť (v absolútnom a relatívnom vyjadrení) – doplňujúce ukazovatele výsledkov v oblasti rozvoja vidieka stanovené vo vykonávacom 
nariadení (EÚ) č. 808/2014Príloha IV
51 Prílohy
Kritériá kvality platné pre európske štatistiky1
Zásady Kódexu európskej štatistiky
Relevantnosť miera, v akej štatistiky uspokojujú súčasné a potenciálne potreby užívateľov.
Presnosť blízkosť odhadov neznámym skutočným hodnotám.
Včasnosť obdobie medzi dostupnosťou informácií a  udalosťou alebo javom, ktorý opisuje.
Presnosť časové oneskorenie medzi dátumom zverejnenia údajov a dátumom, keď mali byť údaje dodané.
Dostupnosť a  jasnosť podmienky a postupy, v rámci ktorých môžu užívatelia údaje získať, používať a vykladať.
Porovnateľnosťmeranie dosahu rozdielov medzi použitými štatistickými pojmami, nástrojmi a postupmi merania, ak sa porovnávajú štatis -
tiky medzi zemepisnými oblasťami, odvetviami alebo v čase.
Súdržnosť primeranosť údajov, ktoré sa môžu spoľahlivo rôznymi spôsobmi a na rôzne účely kombinovať.
1 Článok 12 nariadenia (ES) č. 223/2009.Príloha V
52 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
I
V Zmluve o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) je stanovených päť cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), 
z ktorých iba jeden súvisí s príjmami poľnohospodárov (ale bez konkrétneho uvedenia slova „príjem“).
V rámci reformy SPP z roku 2013 sú stanovené tri politické ciele (životaschopná výroba potravín, udržateľné hos -
podárenie s prírodnými zdrojmi a opatrenia v oblasti klímy, vyvážený územný rozvoj), pričom v prvom z nich sa 
výslovne spomínajú poľnohospodárske príjmy.
Príjmy však nie sú jediným cieľom SPP a priame platby nie sú jediným nástrojom SPP , ktorý má vplyv na príjmy. 
Vplyv priamych platieb sa zároveň neobmedzuje len na príjmy, keďže tieto platby podporujú spoločné poskyto -
vanie súkromných a verejných statkov. Platby na plochu spoločne s ostatnými nástrojmi SPP prispievajú nielen na 
podporu príjmov poľnohospodárov, ale aj na ďalšie ciele týkajúce sa využívania pôdy, ako je ochrana pôdy, pod -
pora biodiverzity a zmierňovanie zmeny klímy. Je teda veľmi ťažké jednoznačne priradiť určité platby k jednotlivým 
vplyvom.
II
Nový rámec pre monitorovanie a hodnotenie SPP je jasne navrhnutý zákonodarcom. Bol navrhnutý tak, aby zachy -
tával kombinované účinky rôznych opatrení, pokiaľ ide o tieto rozličné ciele. Každý z týchto cieľov sa bude moni -
torovať a posudzovať s použitím komplexného súboru spoločných ukazovateľov, pričom niektoré ukazovatele sa 
týkajú konkrétneho opatrenia a niektoré sú všeobecnejšie a zohľadňujú kombinované účinky.
Jednotlivé ukazovatele sú užitočným východiskovým bodom, nedajú sa však použiť na priame posudzovanie vplyvu 
politiky alebo opatrenia. To je možné robiť iba v rámci hodnotenia, ktoré zohľadní aj ďalšie prvky ovplyvňujúce 
politiku a jej účinky. Preto výhody alebo nevýhody jednotlivých ukazovateľov budú závisieť od toho, ako sa použijú 
pri hodnotení.
IV
Jednotlivé ukazovatele a nástroje majú svoje silnejšie aj slabšie stránky, celkový systém však poskytuje najlepšiu 
možnú rovnováhu medzi informačnými potrebami a súvisiacimi nákladmi a administratívnym zaťažením.
Čo sa označuje ako obmedzenia štatistických údajov, je v skutočnosti prejav hlavných vlastností zdrojov údajov.
V
Komisia má k dispozícii reprezentatívne údaje týkajúce sa príjmov z poľnohospodárskej činnosti. Tieto údaje sa 
môžu použiť na posúdenie výkonnosti opatrení SPP na podporu príjmov poľnohospodárov.
V zmluve však existuje súvislosť medzi zvyšujúcou sa produktivitou poľnohospodárstva a zabezpečovaním pri -
meranej životnej úrovne poľnohospodárov, a to najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich 
v poľnohospodárstve. Preto je potrebné zamerať sa na príjmy z poľnohospodárskej činnosti, keďže tieto príjmy majú 
prvoradý význam pre SPP .
Odpovede Komisie 53
VI a) Informačná sieť poľnohospodárskeho účtovníctva (FADN) nie je určená na 
zhromažďovanie údajov o príjmoch domácností z poľnohospodárstva.
Sieť FADN je kľúčovým zdrojom údajov rámca pre monitorovanie a hodnotenie SPP . Ciele siete FADN sú jed -
noznačne stanovené v nariadení Rady (ES) č. 1217/2009 z 30. novembra 2009, a to zhromažďovanie účtovných úda -
jov potrebných na ročné určovanie príjmov poľnohospodárskych podnikov patriacich do oblasti prieskumu a rozbor 
hospodárskej činnosti poľnohospodárskych podnikov, pričom posudzovanie životnej úrovne poľnohospodárov 
alebo príjmov domácností z poľnohospodárstva je mimo rozsahu pôsobnosti siete FADN.
VI b) Náklady na zhromažďovanie údajov o príjmoch domácností z poľnohospodárstva 
môžu prevážiť výhody.
Komisia si je vedomá celkovej analytickej hodnoty štatistiky týkajúcej sa príjmov domácností v rôznych odvetviach 
a v uplynulých rokoch sa realizovali rôzne pokusy zaviesť takéto zhromažďovanie údajov. Diskusia však nedospela 
k pozitívnym záverom aj vzhľadom na odpor členských štátov voči zahrnutiu informácií o zdaňovaní do štatistiky. 
Vzhľadom na to, že SPP sa zameriava na podporu príjmov z poľnohospodárskej činnosti a činnosti v oblasti rozvoja 
vidieka, celkové monitorovanie príjmov domácností z poľnohospodárstva nebolo prioritou, a ani nebolo možné 
zahrnúť toto nové zhromažďovanie údajov do programu štatistickej činnosti. Namiesto toho bol vypracovaný 
osobitný prieskum EÚ (štatistika EÚ o príjmoch a životných podmienkach – SILC) s cieľom zhromažďovať informácie 
o životnej úrovni domácností EÚ.
VI c) Informácie o poľnohospodárskych príjmoch poskytované sieťou FADN sú úplné.
Vzorky zo siete FADN sa týkajú len tých poľnohospodárskych podnikov, ktoré uplatňujú postupy účtovníctva 
a účtovnej evidencie, keďže zahrnutie nekomerčných poľnohospodárskych podnikov by znamenalo prítomnosť 
menej spoľahlivých údajov založených skôr na odhadoch než na dôkazoch. Používanie rôznych prahových hodnôt 
pre jednotlivé členské štáty EÚ však umožňuje, aby vzorky zo siete FADN zahŕňali poľnohospodárske podniky rôznej 
ekonomickej veľkosti, a aby sa tak zohľadnili rozdiely v obchodnej povahe poľnohospodárskych podnikov v rôznych 
odvetviach poľnohospodárstva v celej Európe.
VII
Dôsledný systém kontroly a overovania údajov, ktorý zaviedla Komisia pre sieť FADN, zabezpečuje, že vysoká úroveň 
kvality zhromaždených údajov je overená a zaručená. Okrem toho kontroly na mieste umožňujú prijímať opatrenia 
na riešenie zistených problémov. Dvor audítorov nezistil žiadne konkrétne nedostatky v postupoch overovania úda -
jov, ktoré zaviedli útvary Komisie.
Rozsiahle využívanie údajov zo siete FADN útvarmi Komisie a výskumnou obcou zabezpečuje, že primárni používa -
telia môžu účinne kontrolovať kvalitu údajov.
VIII
V nariadení (EÚ) č. 1306/2013 sú jednoznačne stanovené ciele, ktoré sa v rámci pre monitorovanie a hodnotenie 
využívajú na zmeranie výkonnosti SPP . Zatiaľ čo každý jednotlivý ukazovateľ má svoje výhody a nevýhody, súbor 
ukazovateľov vymedzených v tejto súvislosti poskytuje najlepšiu možnú rovnováhu medzi informačnými potrebami 
a súvisiacimi nákladmi a administratívnym zaťažením.
Odpovede Komisie 54
IX a) 
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie a zváži, ako by sa mohlo realizovať.
Komisia zastáva názor, že existujúci rámec pre poskytovanie informácií o príjmoch z poľnohospodárskej činnosti 
by sa mohol posilniť, ale že administratívne zaťaženie súvisiace s vytvorením rámca pre poskytovanie informácií 
o disponibilných príjmoch domácností z poľnohospodárstva môže prevážiť prípadné výhody. Vytvorenie právneho 
základu potrebného na takéto zhromažďovanie údajov by bolo zložité.
Disponibilné príjmy domácností z poľnohospodárstva sú oveľa širším pojmom než príjmy poľnohospodárskych pod -
nikov. SPP podporuje príjmy poľnohospodárov tým, že podporuje ich poľnohospodársku činnosť. Preto je dôležité 
analyzovať vývoj príjmov z poľnohospodárskej činnosti, aby sa vyhodnotilo, či sa tento cieľ plní.
IX b) 
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia zamýšľa:
– rozšíriť úhrnné účty pre poľnohospodárstvo (EAA) s cieľom poskytovať podrobnejšie informácie o faktoroch 
ovplyvňujúcich poľnohospodárske príjmy,
– vypracovať štúdiu na preskúmanie otázky, či sa účty EAA môžu ďalej rozšíriť tak, aby poskytovali primeraný 
odhad ekonomickej hodnoty verejných statkov, ktoré produkujú poľnohospodári,
– diskutovať s členskými štátmi o možnosti formalizovať prevádzkové opatrenia týkajúce sa regionálnych účtov 
EAA,
– preskúmať, či sa informácie z účtov EAA správne používajú v ukazovateľoch príjmov.
IX c) 
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Údaje zo siete FADN už zahŕňajú takmer celý objem dotácií EÚ.
IX d) 
Pokiaľ ide o účty EAA, Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia zamýšľa zaviesť pravidelné podávanie správ o kva -
lite účtov EAA a posúdenie zhody s cieľom získať primeranú istotu, že členské štáty vytvoria rámec zabezpečenia 
kvality.
Pokiaľ ide o sieť FADN, Komisia zamýšľa riešiť nedostatky zistené v priebehu jej zavádzania uzavretím dohody 
o jasnom harmonograme  s dotknutými členskými štátmi a podporou lepšieho využívania potenciálu tohto sys -
tému. Komisia si je vedomá problémov s výkonnosťou siete FADN v jednotlivých členských štátoch a už sa realizujú 
opatrenia na riešenie existujúcich nedostatkov. Vykonáva sa ročný plán kontrol na mieste spolu s akčnými plánmi 
a nadväzujúcimi rokovaniami s cieľom posúdiť pokrok dosiahnutý v dohodnutých bodoch. Tento prístup viedol 
v posledných rokoch k značnému zlepšeniu vo viacerých členských štátoch.
Odpovede Komisie 55
X
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Vymedzené ukazovatele sú iba východiskovým bodom hodnotenia. V tejto súvislosti je pre hodnotiteľov dobré vyu -
žiť pri posudzovaní dosiahnutých výsledkov dodatočné informácie. V rámci hodnotenia sa okrem iného posudzuje 
efektívnosť a účinnosť opatrení SPP porovnávaním s ich cieľmi.
Úvod
03
V prípade priamych platieb sa reformou SPP z roku 2003 začal posun od platieb spojených s typom výroby k plat -
bám oddeleným  od výroby. Vykonalo sa to na posilnenie trhovej orientácie poľnohospodárstva (bez obmedzova -
nia rozhodnutí poľnohospodárov o výrobe) a v súlade s našimi záväzkami v rámci Svetovej obchodnej organizácie 
(WTO). Oba druhy podpory, pred rokom 2003 aj po roku 2003, sú však formou podpory príjmov poľnohospodár -
skych podnikov.
Pri podpore príjmov poľnohospodárov zohrávajú úlohu aj ďalšie nástroje SPP , ako napríklad investičná pomoc alebo 
platby v oblastiach s prírodnými prekážkami (rozvoj vidieka) a trhové opatrenia (jednotná organizácia trhov).
Okrem toho jedným z hlavných trendov za uplynulých 10 rokov je rastúci dôraz na environmentálne a klimatické 
otázky, nielen prostredníctvom zavedenia ekologizačnej platby v roku 2013, ale aj prostredníctvom krížového 
plnenia a mnohých ďalších environmentálnych opatrení. Predpokladá sa, že podpora SPP zabezpečuje podporu 
príjmov poľnohospodárskych podnikov, ale zároveň  prispieva aj k zlepšeniu životného prostredia (a klimatických 
podmienok).
04
Pri príprave reformy sa viedla široká diskusia so zainteresovanými stranami a ostatnými inštitúciami o cieľoch SPP 
a osobitnom odôvodnení priamych platieb a ďalších nástrojov. Uskutočnila sa verejná diskusia, bolo vydané ozná -
menie a napríklad legislatívne návrhy Komisie týkajúce sa priamych platieb obsahovali dôvodovú správu, v ktorej sa 
uvádzalo odôvodnenie reformy [KOM(2011) 625 v konečnom znení/2].
Okrem toho boli tri všeobecné ciele SPP začlenené do nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 (článok 110) a osobitné ciele sú 
stanovené vo vykonávacom nariadení (EÚ) č. 834/2014 (odôvodnenie 2).
06
SPP podporuje príjmy poľnohospodárov podporovaním poľnohospodárskej činnosti (podpora platbami na plo -
chu, niekoľko druhov odvetvovej podpory, investície, trhové opatrenia, environmentálne činnosti na poľnohospo -
dárskych plochách). Je preto rozumné monitorovať príjmy z týchto poľnohospodárskych činností. Monitorovanie 
celkových príjmov domácností z poľnohospodárstva na úrovni EÚ je zaujímavé, ale nemalo by byť základom pre 
určovanie potreby pomoci, ktorá je zacielená na poľnohospodárske činnosti.
Komisia zastáva názor, že koncepcia celkového disponibilného príjmu domácnosti z poľnohospodárstva (celkové 
príjmy mínus dane a príspevky sociálneho zabezpečenia) nie je najdôležitejšia na účely SPP . Primeraná životná 
úroveň poľnohospodárov sa má zabezpečiť najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich 
v poľnohospodárstve.
Odpovede Komisie 56
12
V odôvodnení 68 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 sú stanovené aj ciele, pomocou ktorých sa to musí uskutočniť. Na 
tento účel sa používajú ukazovatele vymedzené vo vykonávacích nariadeniach (EÚ) č. 808/2014 a č. 834/2014.
15
Ukazovatele poskytujú základ pre posudzovanie výkonnosti SPP vzhľadom na jej ciele, t. j. efektívnosť, účinnosť, 
relevantnosť, súdržnosť a pridanú hodnotu EÚ. Ukazovatele ako také, najmä ak sa vnímajú izolovane, však neumož -
ňujú posúdenie výkonnosti politiky, opatrenia alebo činnosti, keďže vývoj hodnoty ukazovateľa v čase je potrebné 
posudzovať a chápať v súvislostiach, v ktorých k nemu dochádza.
16
Po audite Dvora audítorov Komisia revidovala právny rámec siete FADN, okrem iného vrátane príjmov z iných zárob -
kových činností.
Pripomienky
25 – Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie SPP
Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie bol jednoznačne vymedzený v právnych predpisoch, a to aj vo 
vzťahu k príjmom poľnohospodárov. Je v ňom stanovená hierarchia ukazovateľov súvisiacich s rôznymi úrovňami 
vplyvov, výsledkov, výstupov a súvislostí SPP . Pre každý z týchto ukazovateľov boli určené zodpovedajúce zdroje 
údajov, s dôrazom na vytvorené nástroje na zhromažďovanie údajov. Aj keď zlepšenia sú stále možné, súbor údajov 
jednoznačne existuje.
26
V článku 39 ods. 1 písm. b) ZFEÚ sa spája cieľ zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov s produkti -
vitou poľnohospodárstva. Toto prepojenie je zakotvené už v samotnom ustanovení, ktoré odkazuje konkrétne na 
„jednotlivcov pracujúcich v poľnohospodárstve“. Toto ustanovenie sa netýka osôb, ktoré nepracujú v poľnohos -
podárstve (ako sú členovia domácnosti vykonávajúci iné povolania), ani činností poľnohospodára, ktoré zjavne 
vôbec nesúvisia s poľnohospodárstvom. Článok 39 ods. 1 písm. b) ZFEÚ je tiež zjavne prepojený s článkom 39 ods. 1 
písm. a) ZFEÚ („zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva“), ako je zdôraznené slovným spojením „týmto spôsobom“ 
na začiatku článku 39 ods. 1 písm. b) ZFEÚ. Komisia preto zastáva názor, že je potrebné zamerať sa na príjmy z poľ -
nohospodárskej činnosti (vrátane pomocných činností), keďže tieto príjmy majú prvoradý význam pre SPP (a nie 
celkové príjmy domácností z činností mimo poľnohospodárstva a rozvoja vidieka).
27
Štatistický rámec pre poskytovanie informácií o príjmoch z poľnohospodárskych činností predstavuje sieť FADN 
a účty EAA. Informácie o príjmoch domácností z poľnohospodárstva sa zhromažďujú v rámci štatistiky EU-SILC 
a veľkosť vzorky sa určuje tak, aby zodpovedala obyvateľstvu ako celku. Vo všeobecnosti to neumožňuje získanie 
rozčlenených údajov pre odvetvie poľnohospodárstva vo väčšine členských štátov.
Vzhľadom na skutočnosť, že dostupné informácie poukazujú na rastúci význam príjmov, ktoré nesúvisia s poľnohos -
podárskou činnosťou v užšom zmysle slova, ale aj na diverzifikáciu poľnohospodárskej činnosti, prehľad siete FADN 
sa podrobil dôkladnej revízii, ktorá zahŕňa úplne nový súbor údajov o príjmoch z iných zárobkových činností súvisia -
cich s poľnohospodárskym podnikom na výpočet príjmov poľnohospodárskeho podniku.
Komisia skutočne preskúmala uskutočniteľnosť zhromažďovania údajov o príjmoch domácností z poľnohospo -
dárstva na mikroúrovni. Projekt týkajúci sa príjmov odvetvia poľnohospodárskych domácností (Income of the 
Agricultural Household Sector – IAHS) v rámci Stáleho výboru pre poľnohospodársku štatistiku (CPSA) však ďalej 
nepokračoval.
Odpovede Komisie 57
28
Veľkosť vzorky v rámci štatistiky EU-SILC sa určuje tak, aby zodpovedala obyvateľstvu ako celku, a vo všeobecnosti 
neumožňuje vo väčšine členských štátov získanie rozčlenených údajov pre odvetvie poľnohospodárstva s dostatoč -
nou presnosťou.
30 – Porovnávanie príjmov v jednotlivých odvetviach hospodárstva
Komisia zastáva názor, že je dôležité porovnávať príjmy z poľnohospodárskej činnosti  s priemernými mzdami 
v iných odvetviach hospodárstva a že na to existuje referenčný systém1.
SPP podporuje príjmy poľnohospodárov podporovaním poľnohospodárskej činnosti (podpora platbami na plochu, 
niekoľko druhov odvetvovej podpory, investície, trhové opatrenia, environmentálne činnosti na poľnohospodár -
skych plochách). Je preto rozumné monitorovať príjmy z týchto poľnohospodárskych činností a porovnávať ich 
s alternatívnymi nákladmi, konkrétne so mzdami, ktoré by poľnohospodári mohli dostávať v iných odvetviach. 
Monitorovanie celkových príjmov domácností z poľnohospodárstva na úrovni EÚ je zaujímavé, ale nemalo by byť 
základom pre určovanie potreby pomoci, ktorá je zacielená na poľnohospodárske činnosti.
32
Porovnávanie úrovne príjmov rôznych skupín poľnohospodárskych podnikov sa pravidelne vykonáva na základe 
údajov zo siete FADN. Takáto diferenciácia nie je možná v prípade národných účtov, a to ani pre poľnohospodár -
stvo, ani pre iné odvetvia hospodárstva. Získané hodnoty slúžia ako náznak, aké je poľnohospodárstvo v porovnaní 
s inými odvetviami hospodárstva, ktoré sú tiež značne rôznorodé.
33
Účty EAA sa zostavujú v súlade so základnými pojmami a pravidlami Európskeho systému účtov roku 1995 (ESA 95)2. 
Nariadenie (ES) č. 549/2013 sa však nevzťahuje na účty EAA a uplatňovanie Európskeho systému účtov 2010 
(ESA 2010, revidovaná verzia systému ESA 95) je možné len prostredníctvom prebiehajúcich zmien právneho aktu 
týkajúceho sa účtov EAA.
Hlavné zmeny systému ESA 2010 oproti systému ESA 95 sa netýkali osobitne poľnohospodárstva. Viaceré členské 
štáty preskúmali dôsledky týchto zmien: niektoré dospeli k záveru, že vplyv zmien je malý, iné nezaznamenali 
žiadny vplyv.
34
Samozrejme, účty EAA nie sú navrhnuté tak, aby pomáhali pri analyzovaní závislosti jednotlivých odvetví od dotácií 
a významu dotácií pre životaschopnosť poľnohospodárstva v regiónoch, pre osobitné druhy výroby alebo osobitné 
sociálno-ekonomické skupiny poľnohospodárov.
Komisia preto využíva sieť FADN na hodnotenie vplyvu dotácií na úrovni poľnohospodárskeho podniku.
1 Údaje je potrebné interpretovať opatrne vzhľadom na koncepčné rozdiely medzi hodnotením príjmov poľnohospodárov z poľnohospodárskych 
činností a priemerných miezd v hospodárstve a na nedostatok spoľahlivých údajov o štatistike ekvivalentu plného pracovného času pre celkové 
hospodárstvo v niektorých členských štátoch.
2 ESA je európsky systém národných a regionálnych účtov používaný v členských štátoch Európskej únie a mimo nej.
Odpovede Komisie 58
35
Komisia súhlasí, že údaje o cenách pôdy a nájomnom sú dôležité pre posúdenie vplyvu SPP . V novembri 2014 
a v júli 2015 Komisia predložila výboru CPSA a DGAS, v uvedenom poradí, návrh nariadenia Komisie o cenách pôdy 
a nájomnom, ktoré by bolo medzistupňom na ceste k prípadnému nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady. Vo 
výbore CPSA a v DGAS neexistuje konsenzus v prospech nariadenia Komisie. Bol prijatý záver, že štatistiky o cenách 
pôdy sú citlivé a že malý počet transakcií by mohol viesť k nespoľahlivým štatistikám. V rámci stratégie pre poľno -
hospodársku štatistiku do roku 2020 a na ďalšie roky sa predpokladá prípadné začlenenie štatistiky poľnohospodár -
skych cien do rámcového nariadenia o štatistike poľnohospodárskych vstupov/výstupov.
36
V článku 14 ods. 1 písm. c) nariadenia (ES) č. 223/2009 sa ako prostriedok na vykonávanie európskeho štatistic -
kého programu uznávajú písomné dohody a takéto dohody sa uzatvárajú medzi národnými štatistickými úradmi 
a Komisiou.
Opatrenia v tomto prípade predchádzali nariadeniu (ES) č. 223/2009 a boli prijaté na základe džentlmenských 
dohôd.
Komisia podnikne kroky na formalizovanie prevádzkových opatrení týkajúcich sa poskytovania údajov z regionál -
nych účtov EAA.
38
Účty EAA predstavujú absolútne hodnoty aj indexy. Zatiaľ čo indexy sú jednoznačne určené na monitorovanie 
zmien v čase, absolútne hodnoty sa môžu použiť na porovnanie priemernej úrovne príjmov v jednotlivých kraji -
nách, ak sa uvedú do súvislostí. Uvádzaním hodnôt na ročnú pracovnú jednotku sa neukazuje úroveň príjmov pre 
jednotlivcov alebo domácnosti (a ešte menej životnej úrovne poľnohospodárskych domácností). Cieľom je skôr uká -
zať vplyv štrukturálnych zmien (t. j. zníženie počtu pracovných miest v poľnohospodárstve) na priemerné poľnohos -
podárske príjmy v priebehu času. Okrem toho si je Komisia dobre vedomá obmedzení, ktoré sú nevyhnutne spojené 
s využitím ukazovateľov. Preto izolované používanie jednotlivých ukazovateľov na posudzovanie výkonnosti alebo 
hodnotenie výhod a nevýhod má iba obmedzenú hodnotu.
39
Podľa údajov Eurostatu na základe štrukturálnych zisťovaní poľnohospodárskych podnikov v roku 2010 riadili indi -
viduálni vlastníci 97 % poľnohospodárskych podnikov v EÚ (pozri bod 6 správy Dvora audítorov), hoci právnické 
osoby obhospodarovali 27 % poľnohospodárskej plochy EÚ.
Komisia vo svojom opise ukazovateľa „poľnohospodársky príjem z podnikania“ pre systém monitorovania a hodno -
tenia SPP jednoznačne uviedla, že toto nie je ukazovateľ celkových príjmov alebo disponibilných príjmov domác -
ností zamestnaných v poľnohospodárstve, pretože tie môžu mať okrem svojich čisto poľnohospodárskych príjmov 
aj príjmy z iných zdrojov (nepoľnohospodárske činnosti, platy, sociálne dávky a dôchodok z vlastníctva). Inými 
slovami, poľnohospodársky príjem z podnikania sa nesmie považovať za príjem poľnohospodára3.
Je dôležité analyzovať dostupné štatistiky komplexným spôsobom. Informácie pochádzajúce zo siete FADN môžu 
dopĺňať informácie pochádzajúce z účtov EAA.
3 Pozri http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf  .
Odpovede Komisie 59
41
Hlavné zmeny v sieti FADN sa tiež riadili postupnými reformami SPP . S cieľom reagovať na SPP po roku 2013 boli do 
dotazníka siete FADN pridané určité agroenvironmentálne premenné a nový súbor dotačných premenných vrátane 
ekologizácie [nariadenia (EÚ) č. 385/2012 a (EÚ) 2015/220]. Podobne aj reforma SPP v roku 2008 vyústila do zmien 
siete FADN v nariadení (ES) č. 868/2008, reforma SPP v roku 2003 do zmien siete FADN v nariadení (ES) č. 2253/2004 
atď.
42
V ďalších ukazovateľoch, ako je napríklad čistý príjem z poľnohospodárstva a čistý príjem z poľnohospodárstva na 
ročnú pracovnú jednotku, sa zohľadňujú vonkajšie výrobné faktory. Široké spektrum ukazovateľov odvodených 
z výsledkov siete FADN je možné použiť a prispôsobiť konkrétnym analytickým potrebám.
43
Na tieto poľnohospodárske podniky sa dá uplatniť aj ukazovateľ príjmov „čistá pridaná hodnota poľnohospodár -
skeho podniku na ročnú pracovnú jednotku“. Je dôležité zdôrazniť, že v sieti FADN sa zhromažďujú informácie pro -
stredníctvom úplného súboru individuálnych účtovných premenných, ktoré umožňujú ich opätovné zlúčenie podľa 
konkrétnych analytických potrieb.
44
Vytvoriť sa dajú ukazovatele príjmov pre poľnohospodárske podniky organizované ako tradičné podniky, ak je to 
potrebné na analytické účely.
45
Nepeňažné príjmy sa pri zhromažďovaní údajov v sieti FADN výslovne nezaznamenávajú, ale zohľadňujú sa v ana -
lýzach založených na údajoch zo siete FADN (napríklad v ukazovateľoch odmien za prácu rodinných príslušníkov 
a ziskov poľnohospodárskych podnikov). Analyzovanie účinku zdanenia príjmu na úrovni členských štátov presahuje 
rozsah pôsobnosti siete FADN.
46
Najnovšia verzia výkazu poľnohospodárskeho podniku pre sieť FADN zahŕňa iné zárobkové činnosti priamo súvi -
siace s podnikom.
47
Ak sa činnosť riadi v samostatných obchodných jednotkách mimo poľnohospodárskeho podniku patriaceho do 
vzorky siete FADN, táto činnosť neprispieva k príjmu poľnohospodárskeho podniku.
Hoci môžu existovať sivé oblasti medzi poľnohospodárskymi a nepoľnohospodárskymi činnosťami, Komisia zastáva 
názor, že dodatočné zdroje príjmov, ktoré sú jednoznačne nepoľnohospodárske, majú malý význam pre SPP .
Rámček 2
Keďže údaje o iných zárobkových činnostiach priamo súvisiacich s podnikom sa zhromažďujú v sieti FADN len od 
účtovného roka 2014 a tieto údaje sa majú Komisii doručiť do 31. decembra 2015 (v prípade Spojeného kráľovstva 
a Nemecka o niekoľko mesiacov neskôr), posudzovanie nejednotného spracovania sa zväčša zakladá na registrač -
ných postupoch z obdobia pred zavedením nového výkazu poľnohospodárskeho podniku.
Všetky členské štáty EÚ by mali poskytovať svoje údaje na základe harmonizovaných pravidiel, ku vzniku ktorých 
prispeli a za ktoré hlasovali vo výbore pre FADN. Hodnotenie iných zárobkových činností priamo súvisiacich s poľno -
hospodárskym podnikom bude možné len vtedy, keď budú k dispozícii všetky overené údaje za rok 2014.
Odpovede Komisie 60
48
Ako je vysvetlené v právnych predpisoch a metodike siete FADN, rôzne prahové hodnoty a pokrytie pre jednotlivé 
členské štáty EÚ je jedným z predpokladov na vytvorenie vzorky FADN a na získanie zmysluplných výsledkov, berúc 
do úvahy rozsah a ciele tohto prieskumu. Rôzne prahové hodnoty skutočne odrážajú, a teda zohľadňujú rôzne 
štruktúry poľnohospodárskych podnikov v jednotlivých členských štátoch. Pokiaľ ide o pokrytie dotácií EÚ, ročné 
porovnanie celkovej sumy priamych platieb poskytnutých príjemcom prostriedkov EÚ a súhrnných výsledkov získa -
ných zo zhromažďovania údajov v sieti FADN predstavuje dobré pokrytie v rámci celej EÚ, napr. pokrytie vyše 90 % 
pre oddelené priame platby. Dokazuje to rozsiahle využívanie údajov zo siete FADN pri posudzovaní vplyvu a pri 
ekonomických analýzach účinkov dotácií SPP na príjmy poľnohospodárskych podnikov.
49
Keďže poľnohospodárske podniky v rámci siete FADN predstavujú najväčší možný podiel poľnohospodárskej pro -
dukcie, poľnohospodárskej plochy a poľnohospodárskej práce, pokiaľ ide o podniky s trhovou orientáciou, cieľom 
siete FADN je porovnávanie príjmov tohto druhu poľnohospodárskych podnikov. Porovnanie príjmov poľnohospo -
dárskych podnikov v členských štátoch s údajmi zo siete FADN je zmysluplné práve preto, že sa vo vzorke odráža 
rozličná štruktúra poľnohospodárskych podnikov na úrovni krajiny. Ak poľnohospodársky podnik so štandardnou 
produkciou 10 000 EUR za rok nie je reprezentatívny z hľadiska cieľových podnikov siete FADN v určitom členskom 
štáte, neexistuje žiadny dôvod zahrnúť ho do porovnania. Preto porovnávanie priemerných príjmov na jedného 
pracovníka vo všetkých podnikoch zahrnutých do siete FADN môže viesť k nesprávnemu výkladu príjmovej situácie 
poľnohospodárov v členských štátoch len vtedy, ak k údajom nie je priložené podrobné vysvetlenie, ktorej časti 
poľnohospodárov sa údaje týkajú.
50
Sieť FADN bola vytvorená na zhromažďovanie účtovných údajov potrebných predovšetkým na:
a) ročné určovanie príjmov poľnohospodárskych podnikov patriacich do oblasti prieskumu a
b) rozbor hospodárskej činnosti poľnohospodárskych podnikov.
Nebola navrhnutá tak, aby reprezentovala príjemcov podpory EÚ, ani ako nástroj na monitorovanie opatrení rozvoja 
vidieka. To by si vyžadovalo úpravu vzorky pri každej reforme politiky, čo by ohrozovalo kontinuitu a spoľahlivosť 
údajov.
Sieť FADN však pokrýva viac než 90 % priamych platieb. Príjemcami, ktorí nie sú zahrnutí, sú zväčša poľnohospodári 
na čiastočný úväzok alebo poľnohospodári produkujúci pre vlastné potreby, ktorí sa nachádzajú pod príslušnými 
prahovými hodnotami prieskumu a ktorí sú príjemcami iba malej časti celkového rozpočtu. Títo príjemcovia si prav -
depodobne nevedú účtovníctvo poľnohospodárskeho podniku, ktoré by sa dalo použiť v sieti FADN.
Štrukturálne zmeny týkajúce sa poľnohospodárskych podnikov v EÚ viedli k zníženiu počtu poľnohospodárskych 
podnikov, v dôsledku čoho klesol aj počet príjemcov priamych platieb (– 12 % v EÚ-15, – 7 % v EÚ-N10 od roku 
2005, – 4 % v Bulharsku a Rumunsku od roku 2008). Menší podiel príjemcov dostáva nízke sumy priamych platieb, 
a teda poskytuje sa vyššia priemerná suma na príjemcu, najmä v členských štátoch, ktoré vstúpili do EÚ v rokoch 
2004 a 2007.
51
Komisia a členské štáty už spoločne pracujú na tom, aby sa informácie o podpore príjmov v EÚ mohli kombinovať 
s údajmi o poľnohospodárskych štruktúrach a využívaní pôdy. V roku 2012 bola zriadená pracovná skupina pre 
vytvorenie prepojenia medzi zdrojmi administratívnych údajov, štatistikami a sieťou FADN. Viaceré členské štáty EÚ 
sa zapojili výmenou skúseností na rozličnej úrovni integrácie svojich zdrojov údajov. Táto činnosť pokračuje v rámci 
práce Eurostatu na stratégii pre poľnohospodársku štatistiku do roku 2020 a na ďalšie roky, v ktorej sa kladie veľký 
dôraz na integráciu rôznych zdrojov údajov. Aj keď je potrebné prekonávať rôzne technické a právne problémy, 
jednoznačne sa predpokladá lepšie využívanie administratívnych údajov v štatistike.
Odpovede Komisie 61
52
Štatistické zásady, ktorými sa riadi tvorba európskej štatistiky, sú zahrnuté v nariadení (ES) č. 223/2009 o európskej 
štatistike. Predstavujú oporu rámca zabezpečenia kvality a sú právne záväzné. Kódex postupov je samoregulačným 
nástrojom, ktorý prijal Výbor pre Európsky štatistický systém. Jeho uplatňovanie v rámci Európskeho štatistického 
systému sa monitoruje na základe partnerského preskúmania a opatrení na zlepšenie. V súlade so zmeneným naria -
dením (ES) č. 223/2009 členské štáty a Komisia prijmú všetky potrebné opatrenia na zachovanie dôvery v európsku 
štatistiku prostredníctvom záväzkov na zaistenie dôvery v štatistiku.
54
Komisia obnovila žiadosť o súpisy účtov EAA.
Vypracovávanie nových súpisov sa začalo v decembri 2014. Termín poskytnutia súpisov bol stanovený na 
30. september 2016.
55
Vypracovávanie nových súpisov, ako je uvedené v bode 54, bude poskytovať aktuálne informácie o metodikách, 
ktoré sa potom môžu využiť na posúdenie otázok uvedených v tejto pripomienke.
56
V decembri 2014 Komisia v rámci pracovnej skupiny pre poľnohospodárske účty a ceny pracovala na prípade ziste -
ných nezrovnalostí v súvislosti s vínom a olivovým olejom a táto práca stále prebieha.
Rámček 3 – Druhá zarážka
Do akej miery sú rovnaké nepoľnohospodárske druhotné činnosti oddeliteľné, závisí od administratívnych pravidiel, 
ktoré sa v jednotlivých členských štátoch líšia. V nariadení (ES) č. 138/2004 sa skutočne výslovne uvádza, že každá 
krajina musí zostaviť svoj vlastný zoznam neoddeliteľných nepoľnohospodárskych druhotných činností v závislosti 
od charakteristiky jej poľnohospodárstva (príloha 1, 1.30).
Rámček 3 – Tretia zarážka
Podľa rumunských orgánov je zaobchádzanie s dotáciami v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 138/2004. 
Predmetné dotácie vyplývajú z režimu jednotnej platby na plochu, ktorý je zjednodušenou verziou režimu jednot -
nej platby uplatňovanou v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii v roku 2004 alebo neskôr4.
Rumunsko tvrdí, že platby v rámci režimu jednotnej platby na plochu sú dotácie, ktoré nie sú priamo spojené s výro -
bou alebo výrobnými faktormi v zmysle odseku 3.065 a sú priamou podporou príjmov v zmysle odseku 3.066. Túto 
záležitosť bude Komisia sledovať.
Rámček 3 – Štvrtá zarážka
V prípade Francúzska bude Komisia záležitosť sledovať.
4  Podľa nariadenia (ES) č. 138/2004, príloha, oddiel 2 Iné dotácie na výrobu:  
3.065.  Uplatňovanie zásady časového rozlíšenia na zaznamenávanie iných dotácií na výrobu môže byť chúlostivou záležitosťou... V prípade 
dotácií, ktoré nie sú priamo spojené s výrobou alebo výrobnými faktormi, je ťažké stanoviť čas transakcie, ktorá ich vyvolala, a rozlíšiť ho od 
času, kedy sa dotácie vyplácajú. V tomto konkrétnom prípade sa dotácie zaznamenávajú pri obdržaní.
 3.066.   Odporúčajú sa tieto osobitné spôsoby spracovania:  
… 
iné dotácie nie priamo na výrobky alebo výrobné faktory (priama podpora príjmu, pomoc menej uprednostňovaným oblastiam atď.): 
odporúča sa, aby sa naďalej používalo kritérium v závislosti od obdobia platby, pretože je ťažké stanoviť, kedy bola žiadosť o kompenzáciu 
podaná, a či sú príslušné čiastky presné.
Odpovede Komisie 62
57
Revízia štatistických údajov je normou a celosvetovo uplatňovaným prístupom vo všetkých oblastiach štatistiky. 
Revízie sa vykonávajú v prípade, že sú k dispozícii nové informácie, ktoré sa môžu začleniť do výsledkov s cieľom 
dosiahnuť vyššiu kvalitu. Revízie zvyšujú kvalitu výsledkov. Postupy overovania vyvolávajú reakcie Komisie voči 
odosielateľovi, keď aktualizácie prekročia určité prahové hodnoty.
58
Komisia upozornila štyri členské štáty, aby poskytli výsledky samohodnotenia.
Spoločná odpoveď Komisie na body 60 a 61
Spôsob, akým sa zvolený systém uplatňuje, prispieva k vysokej alebo nízkej úrovni kvality údajov.
62
Ako sa jednoznačne uvádza v právnych predpisoch EÚ [článok 7 nariadenia Rady (ES) č. 1217/2009], plán výberu 
pred jeho predložením Komisii najprv schváli národná komisia. Národné štatistické inštitúcie sú zastúpené v národ -
ných komisiách, kde poskytujú odborné poradenstvo týkajúce sa parametrov presnosti a intervalov spoľahlivosti.
V minulosti Komisia nemala k dispozícii úplné informácie, ktoré uviedol Dvor audítorov. Situácia sa však v uplynu -
lých rokoch zlepšila.
63
Veľkosť vzorky nezávisí výlučne od celkového počtu poľnohospodárskych podnikov, ale musí zabezpečiť pokrytie 
poľnohospodárskych činností podľa rozmanitosti odvetvia poľnohospodárstva z hľadiska typov a veľkostí poľnohos -
podárskych podnikov v každom regióne. Preto sa určitý podiel poľnohospodárskych podnikov môže alebo nemusí 
považovať za reprezentatívny v závislosti od toho, do akej miery sú podniky v tej istej skupine navzájom podobné.
Pokiaľ ide o španielsku vzorku, analýza Dvora audítorov je založená na údajoch zhromaždených v rámci predchádza -
júcej zmluvy, ktorá nie vždy zabezpečovala požadovanú reprezentatívnosť. Táto zmluva bola revidovaná a zlepšenia 
sa odrážajú v údajoch týkajúcich sa nasledujúcich rokov.
64
Komisia si je vedomá metód používaných na výber vzoriek poľnohospodárskych podnikov, keďže tieto informá -
cie sú zahrnuté do prehľadu plánov výberu, ktorý majú členské štáty posielať každý rok [článok 3 vykonávacieho 
nariadenia Komisie (EÚ) 2015/220]. Táto znalosť metód umožňuje ďalšie analýzy akýchkoľvek subjektívnych faktorov, 
ktoré by mohli ovplyvňovať reprezentatívnosť získavaných informácií o príjmoch.
Pokiaľ ide o španielsku vzorku, subregióny nie sú jedným z rozmerov tohto pokrytia. Údaje v sieti FADN musia byť 
totiž reprezentatívne pre územnú jednotku FADN (región) a veľkosť vzorky sa určuje tak, aby bola zabezpečená táto 
úroveň pokrytia. To však neznamená, že hodnotenie priamych platieb nebude možné len preto, že administratívne 
regióny plne nezodpovedajú štatistickým regiónom. Zastúpenie územných štruktúr je napokon zabezpečené na 
vyššej úrovni zemepisných celkov (ako to často býva v prípade výberových zisťovaní).
Odpovede Komisie 63
Spoločná odpoveď Komisie na body 65 a 66
Komisia si je vedomá týchto problémov a prijímajú sa primerané opatrenia pri analýze údajov pre tieto skupiny 
s menším počtom poľnohospodárskych podnikov vo vzorke. Je potrebné zdôrazniť, že analýzy siete FADN vykoná -
vajú najmä ekonomickí analytici, ktorí v Komisii pracujú v úzkej spolupráci s kontrolórmi údajov a so styčnými agen -
túrami. Okrem toho pri každej žiadosti výskumníkov o externé údaje poskytujú analytici údajov všetku potrebnú 
pomoc a informácie s cieľom zabezpečiť riadnu interpretáciu údajov.
68
Komisia si uvedomuje, že v malých poľnohospodárskych podnikoch sú postupy účtovnej evidencie menej bežné. To 
je dôvod, prečo sa v krajinách ako Rumunsko a Španielsko venovala väčšia pozornosť analýze možných riešení rizika 
zhromažďovania údajov nízkej kvality.
Po analýze štrukturálneho rozvoja odvetvia poľnohospodárstva navrhla španielska styčná agentúra zvýšenie pra -
hovej hodnoty údajov od účtovného roka 2015, s rovnakým počtom poľnohospodárskych podnikov vo vzorke, čo 
povedie k nahradeniu malých poľnohospodárskych podnikov bez účtovnej evidencie reprezentatívnejšími pod -
nikmi, ktoré vypracovávajú výkazy.
Pokiaľ ide o Rumunsko, vzhľadom na zložitú štruktúru poľnohospodárstva v tejto krajine, kde sa nachádza približne 
jedna tretina všetkých menších poľnohospodárskych podnikov v EÚ, vzorky siete FADN a kvalita údajov boli prísne 
sledované od prvých rokov po pristúpení k EÚ.
69
Výsledky siete FADN sa uvádzajú v prepočte na ročnú pracovnú jednotku (napr. ukazovateľ príjmov „čistá pridaná 
hodnota poľnohospodárskeho podniku na ročnú pracovnú jednotku“), čo umožňuje ich porovnateľnosť bez ohľadu 
na množstvo hodín práce vykonanej v konkrétnych podnikoch.
70
Je potrebné nájsť rovnováhu medzi rýchlym uverejňovaním a uspokojivou kvalitou údajov. Keďže informácie o príj -
moch poľnohospodárskych podnikov sú podstatné pre SPP a nemôžu sa použiť bez overenia, uprednostňuje sa kva -
lita údajov, aj keď sa vyvíja nepretržité úsilie o urýchlenie dostupnosti údajov (každoročne sa v dotazníku požaduje 
2 000 premenných od približne 85 000 poľnohospodárskych podnikov v 28 členských štátoch).
Navyše dostupnosť overených údajov zo siete FADN nie je pomalšia ako dostupnosť údajov z akéhokoľvek iného 
zdroja, v prípade ktorého sú potrebné dôkladné kontroly údajov a overovanie údajov z jednotlivých poľnohospo -
dárskych podnikov.
Analýzy založené na údajoch zo siete FADN, zverejnené Komisiou, zahŕňajú odhady, ktoré umožňujú analyzovať 
údaje v dlhodobejšom horizonte než dostupné ročné súbory údajov.
Okrem toho spoločné úsilie vynaložené Komisiou a členskými štátmi už jednoznačne viedlo k zvýšeniu kvality úda -
jov, ktoré budú dostupné pre hodnotenie reformy SPP z roku 2013.
Odpovede Komisie 64
72
Potenciálne financovanie zo strany EÚ v Rumunsku predstavuje 160 EUR krát 6 000 poľnohospodárskych podni -
kov vo vzorke, teda 960 000 EUR ročne. Komisia si je vedomá ťažkostí, ktoré sa vyskytli v tomto členskom štáte pri 
využívaní dostupných finančných prostriedkov (hoci z najnovších informácií vyplýva, že peniaze sa teraz využívajú 
na zlepšenie informačného systému na zhromažďovanie údajov), ale odhaduje, že by to stačilo na zlepšenie systému 
FADN v Rumunsku.
Po zlepšení siete FADN v Španielsku v uplynulých rokoch ministerstvo poľnohospodárstva obnovilo zverejňovanie 
údajov založených na sieti FADN na svojom webovom sídle a v publikácii „Anuario de Estadísticas Agrarias“. Toto je 
veľmi vítaný prvý krok k využívaniu údajov na vnútroštátne účely.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 68.
73
Rámec kvality pre sieť FADN existuje a pozostáva z právnych, organizačných a procedurálnych častí:
– požiadavky na sieť FADN a na údaje zo siete FADN sú stanovené v základnom nariadení,
– postupy overovania kvality údajov prijatých od členských štátov a opatrenia určené na jej zvýšenie sú opísané 
v úradných postupoch oddelenia zodpovedného za sieť FADN.
Pravidlá, ktorými sa riadi činnosť siete FADN, jednoznačne zahŕňajú pojem „riadne vyplnené výkazy poľnohospodár -
skych podnikov“ a overovanie Komisiou [článok 11 a článok 13 vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2015/220].
74
Presnosť údajov poskytnutých Komisii sa posudzuje rovnakým postupom pre všetky členské štáty (t. j. každoročným 
overovaním kvality údajov, ako je opísané v: http://ec.europa.eu/agriculture/rica/collect_en.cfm#tnfqc  a kontrolami 
na mieste v troch štvrtinách krajín každý rok).
75
Komisia si je vedomá problémov s výkonnosťou siete FADN v jednotlivých členských štátoch a prijíma opatrenia na 
riešenie zistených nedostatkov. Vypracovaný bol ročný plán kontrol na mieste spolu s akčnými plánmi a nadväzu -
júcimi rokovaniami s cieľom posúdiť pokrok dosiahnutý v dohodnutých bodoch. Tento prístup viedol k značnému 
zlepšeniu vo viacerých členských štátoch, napríklad:
– po návšteve Španielska v roku 2014 a jeho následných opatreniach španielske orgány zvýšili počet zamestnan -
cov siete FADN, upravili podmienky zmluvy so subjektmi zhromažďujúcimi údaje a preskúmali slabé stránky 
údajov, takže sa obnovilo využívanie a uverejňovanie údajov zo siete FADN,
– po návšteve Dánska v roku 2013 a Fínska v roku 2015 a ich následných opatreniach sa analyzovali niektoré prob -
lémy s vytváraním príslušných vzoriek a navrhnuté boli riešenia, ktoré sa v súčasnosti realizujú.
Grécka sieť FADN je súčasťou akčného plánu a protokolu o spolupráci medzi rôznymi vnútroštátnymi orgánmi zapo -
jenými do tvorby poľnohospodárskej štatistiky, čoho cieľom je integrácia poľnohospodárskej štatistiky a administra -
tívnych údajov do zjednoteného systému administratívnych a štatistických údajov odvetvia prvovýroby. Tento akčný 
plán je súčasťou revízie memoranda o porozumení pre Grécko z roku 2014, ktorá zahŕňa zoznam činností a referenč -
ných hodnôt dohodnutých medzi útvarmi Komisie s cieľom riešiť problémové otázky, pri ktorých sa grécke orgány 
zaviazali dosiahnuť stanovené ciele.
Odpovede Komisie 65
76
Pozri odpoveď Komisie na bod 70.
81
Ciele systému priamych platieb ako celku sú stanovené v odôvodnení 24 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003. Ciele 
základných platieb týkajúcich sa „ekologizácie“, oblastí s prírodnými prekážkami, mladých poľnohospodárov, dob -
rovoľnej viazanej podpory a malých poľnohospodárskych podnikov sú uvedené v odôvodneniach 37, 46, 47, 49 a 54 
nariadenia (EÚ) č. 1307/2013.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 82.
82
Komisia zastáva názor, že posúdenie, či sa plnia ciele SPP týkajúce sa príjmov, bude vždy zahŕňať kvalifikované hod -
notenie založené na širokej škále informácií. Je to sčasti dôsledok rozmanitosti odvetvia poľnohospodárstva v EÚ. 
Príčinou je čiastočne aj možnosť uskutočnenia podstatných zmien, či už v odvetví poľnohospodárstva alebo mimo 
neho, ktoré sú pozitívne (alebo negatívne) z hľadiska dlhodobých výhľadov príjmov poľnohospodárskeho podniku, 
ale nie sú jednoznačne vyjadrené prostredníctvom niekoľkých jednoduchých ukazovateľov. Všetky výklady cieľov 
stanovených v zmluve a všetky prístupy k hodnoteniu ich plnenia musia byť dostatočne obsiahle, aby sa zohľadnila 
táto zložitosť.
Skutočnosť, že priame platby pomáhajú pri plnení viacerých cieľov súčasne a že členské štáty majú pri vykonávaní 
priamych platieb k dispozícii rôzne možnosti, neznižuje obťažnosť hodnotenia. Výhody tejto situácie však prevažujú 
nad nevýhodami. Plnenie hospodárskych aj environmentálnych cieľov pomocou priamych platieb je v určitých ohľa -
doch účinný prístup k politike a zdôrazňuje, že „udržateľnosť“ má viacero rozmerov.
83
Ukazovatele by mali spĺňať kritériá „RACER“ uvedené Súdnym dvorom len tam, kde je to možné.  V určitých prí -
padoch, ak neexistuje priamy ukazovateľ, by mohlo byť potrebné použiť náhradné ukazovatele, ktoré by opisovali 
daný jav5.
84
Údaje o poľnohospodárskych príjmoch (dôchodok z faktorov a príjem z podnikania) sú dostupné a Komisia ich zve -
rejňuje online. Zmeny v hodnotách ukazovateľov je potrebné interpretovať a uvádzať do súvislostí, aby bolo možné 
nachádzať príčinnú súvislosť s politickými opatreniami. To je úlohou hodnotiteľa v rámci hodnotenia politiky, keďže 
žiadny ukazovateľ neposkytne informácie o tom, čo spôsobilo zmenu jeho hodnoty.
85
Aj v prípade, že nie je stanovený pevný cieľ, ukazovatele umožňujú sledovať, či príjem rastie alebo nie. Iba vo fáze 
hodnotenia, pri zohľadnení súvislostí, pôsobiacich faktorov atď., je možné posúdiť čistý účinok opatrení a to, či 
prispeli k danému vývoju. To sa nikdy nedá priamo odčítať z ukazovateľa.
5 Pozri: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , s. 250 – 251.
Odpovede Komisie 66
Rámček 4 – Prvá zarážka
Komisia spolu s členskými štátmi vypracovala súbor ukazovateľov, ktorých kombinácia by umožnila poskytnúť hod -
notiteľom potrebné informácie.
Úlohou tohto ukazovateľa je informovať o závislosti poľnohospodárov od priamych platieb, nie o ich príjmoch ako 
takých.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 38.
Rámček 4 – Druhá zarážka
Kolísavosť ukazovateľa príjmov poľnohospodárskeho podniku, ktorý je založený na údajoch zo siete FADN, nemôže 
poskytnúť informácie o účinnosti priamych platieb, keďže pri jeho výpočte sa priame platby neberú do úvahy. Tento 
ukazovateľ vyjadruje nestabilitu príjmov poľnohospodárskeho podniku pri neexistencii priamych platieb (alebo 
akéhokoľvek iného vzťahu s verejným sektorom, napr. daní).
Rámček 4 – Tretia zarážka
Ukazovateľ pridanej hodnoty pre prvovýrobcov nie je určený na poskytovanie informácií o príjmoch, ale o konku -
renčnom postavení poľnohospodárov v reťazci výroby potravín.
86
Príslušné údaje sú dostupné (napr. ako ukazovatele výstupov).
87
Izolované ukazovatele neposkytujú informácie o účinnosti alebo o alternatívnych scenároch. To je úlohou hodnote -
nia a posudzovania vplyvu, v uvedenom poradí.
Závery a odporúčania
88
Audit často spája dostupné ukazovatele príjmov s analýzou účinnosti priamych platieb. Príjmy však nie sú jediným 
cieľom SPP a priame platby nie sú jediným nástrojom SPP , ktorý má vplyv na príjmy. Zároveň vplyv priamych pla -
tieb sa neobmedzuje len na príjmy, keďže tieto platby podporujú spoločné poskytovanie súkromných a verejných 
statkov. V článku 110 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 1306/2013 sa jednoznačne vyžaduje posudzovanie kombinovaného 
vplyvu všetkých nástrojov SPP vo vzťahu k spoločným cieľom SPP . Konkrétnejšie možno povedať, že priame platby 
v podobe platieb na plochu prispievajú nielen na podporu príjmov poľnohospodárov, ale aj na ďalšie ciele týkajúce 
sa využívania pôdy, ako je ochrana pôdy, podpora biodiverzity a zmierňovanie zmeny klímy. Priame platby prispie -
vajú k dosiahnutiu týchto cieľov spoločne s ostatnými nástrojmi SPP , ako sú napríklad agroenvironmentálno-klima -
tické opatrenia v rámci rozvoja vidieka.
89
Aj keď priame platby skutočne tvoria viac ako dve tretiny rozpočtu SPP , 30 % z tejto sumy bude viazaných na to, ako 
budú európski poľnohospodári dodržiavať udržateľné poľnohospodárske postupy, ktoré sú priaznivé pre kvalitu 
pôdy, biodiverzitu a životné prostredie vo všeobecnosti.
Odpovede Komisie 67
90
Komisia využíva aj zavedené zdroje informácií a usiluje sa zabrániť zbytočnému administratívnemu zaťaženiu. Pri -
daná hodnota informácií sa musí posudzovať vzhľadom na zaťaženie a zdroje pri vytváraní týchto informácií.
91
Jednotlivé ukazovatele a nástroje majú svoje silnejšie aj slabšie stránky, celkový systém však poskytuje najlepšiu 
možnú rovnováhu medzi informačnými potrebami a súvisiacimi nákladmi a administratívnym zaťažením.
Navyše to, čo sa označuje ako obmedzenia štatistických údajov, je v skutočnosti prejav hlavných vlastností zdrojov 
údajov.
92 – Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie SPP
Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie predstavuje komplexný súbor ukazovateľov na posudzovanie 
vplyvu, výsledkov a výstupov SPP ako celku. Pre každý ukazovateľ boli jednoznačne určené zodpovedajúce zdroje 
údajov.
V zmluve však existuje súvislosť medzi zvyšujúcou sa produktivitou poľnohospodárstva a zabezpečovaním pri -
meranej životnej úrovne poľnohospodárov, a to najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich 
v poľnohospodárstve. Preto je potrebné zamerať sa na príjmy z poľnohospodárskej činnosti, keďže tieto príjmy majú 
prvoradý význam pre SPP . Preto má prvoradý význam získavanie reprezentatívnych údajov o príjmoch z poľnohos -
podárskej činnosti (na rozdiel od disponibilného príjmu domácností z poľnohospodárstva). Tieto údaje je možné 
porovnávať s priemernými mzdami v iných odvetviach hospodárstva s cieľom odôvodniť podporu príjmov poľno -
hospodárskych podnikov EÚ.
Odporúčanie 1 – Rozvoj rámcov na zhromažďovanie a porovnávanie relevantných 
informácií o príjmoch poľnohospodárov
Komisia čiastočne prijíma túto časť odporúčania a zváži, ako by sa mohlo realizovať.
Komisia zastáva názor, že existujúci rámec pre poskytovanie informácií o príjmoch z poľnohospodárskej činnosti 
by sa mohol posilniť, ale že administratívne zaťaženie súvisiace s vytvorením rámca pre poskytovanie informácií 
o disponibilných príjmoch domácností z poľnohospodárstva môže prevážiť prípadné výhody. Vytvorenie právneho 
základu potrebného na takéto zhromažďovanie údajov by bolo zložité.
Disponibilné príjmy domácností z poľnohospodárstva sú oveľa širším pojmom než príjmy poľnohospodárskych pod -
nikov. SPP podporuje príjmy poľnohospodárov tým, že podporuje ich poľnohospodársku činnosť. Preto je dôležité 
analyzovať vývoj príjmov z poľnohospodárskej činnosti, aby sa vyhodnotilo, či sa tento cieľ plní.
Komisia prijíma túto časť odporúčania.
93
To, čo sa označuje ako obmedzenia štatistických údajov, je v skutočnosti prejav hlavných vlastností zdrojov údajov.
94
Komisia berie na vedomie pripomienku a rozsah možných ďalších zmien v účtoch EAA.
Odpovede Komisie 68
Odporúčanie 2 – Rozvíjanie EAA
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia zamýšľa:
– rozšíriť úhrnné účty pre poľnohospodárstvo (EAA) s cieľom poskytovať podrobnejšie informácie o faktoroch 
ovplyvňujúcich poľnohospodárske príjmy,
– vypracovať štúdiu na preskúmanie otázky, či sa účty EAA môžu ďalej rozšíriť tak, aby poskytovali primeraný 
odhad ekonomickej hodnoty verejných statkov, ktoré produkujú poľnohospodári,
– diskutovať s členskými štátmi o možnosti formalizovať prevádzkové opatrenia týkajúce sa regionálnych účtov 
EAA,
– preskúmať, či sa informácie z účtov EAA správne používajú v ukazovateľoch príjmov.
95
Sieť FADN bola vytvorená na zhromažďovanie účtovných údajov potrebných predovšetkým na:
a) ročné určovanie príjmov poľnohospodárskych podnikov patriacich do oblasti prieskumu a
b) rozbor hospodárskej činnosti poľnohospodárskych podnikov.
Pokrýva viac než 90 % priamych platieb. Príjemcami, ktorí nie sú zahrnutí, sú zväčša poľnohospodári na čiastočný 
úväzok alebo poľnohospodári produkujúci pre vlastné potreby, ktorí sa nachádzajú pod príslušnými prahovými 
hodnotami prieskumu a ktorí sú príjemcami iba malej časti celkového rozpočtu. Títo príjemcovia si pravdepodobne 
nevedú účtovníctvo poľnohospodárskeho podniku, ktoré by sa dalo použiť v sieti FADN.
Komisia zastáva názor, že existujúce ukazovatele týkajúce sa príjmu z poľnohospodárskej činnosti v maximálnej 
možnej miere odrážajú súčasnú situáciu poľnohospodárstva a poskytujú dostatočné a konzistentné údaje o najväč -
šej možnej časti príjemcov opatrení SPP .
Informácie o iných príjmoch súvisiacich s poľnohospodárskou činnosťou (iné zárobkové činnosti priamo súvisiace 
s podnikom) sú od roku 2010 čiastočne zahrnuté do siete FADN. Tento aspekt sa ďalej posilnil v novom súbore úda -
jov, ktoré sa majú zhromažďovať od účtovného roka 2014.
Odporúčanie 3 – Rozšírenie synergií medzi sieťou FADN a inými štatistickými nástrojmi
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia zastáva názor, že existujúce ukazovatele týkajúce sa príjmu z poľnohospodárskej činnosti v maximálnej 
možnej miere odzrkadľujú súčasnú situáciu poľnohospodárstva a poskytujú dostatočné a konzistentné údaje o naj -
väčšej možnej časti príjemcov opatrení SPP .
Údaje zo siete FADN už zahŕňajú takmer celý objem dotácií EÚ. Pokiaľ ide o pokrytie malých poľnohospodárskych 
podnikov/príjemcov, keďže tieto podniky nemajú dostatočnú kvalitu údajov na zabezpečenie toho, aby sa ich účasť 
v sieti FADN zakladala na postupoch účtovníctva a účtovnej evidencie, Komisia sa bude spoliehať na lepšie využíva -
nie administratívnych zdrojov informácií.
96
Komisia obnovila žiadosť o súpisy účtov EAA s cieľom získať aktuálne informácie o metodike a zdrojoch údajov, pou -
žívaných členskými štátmi, pokiaľ ide o účty EAA.
Odpovede Komisie 69
Odporúčanie 4 – Zlepšenie kvality EAA
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia zamýšľa zaviesť pravidelné podávanie správ o kvalite účtov EAA a posúdenie zhody s cieľom získať prime -
ranú istotu, že členské štáty vytvoria rámec zabezpečenia kvality.
97
Veľkosť vzorky nezávisí výlučne od celkového počtu poľnohospodárskych podnikov, ale musí zabezpečiť pokrytie 
poľnohospodárskych činností podľa rozmanitosti odvetvia poľnohospodárstva z hľadiska typov a veľkostí poľnohos -
podárskych podnikov v každom regióne. Preto sa určitý podiel poľnohospodárskych podnikov môže alebo nemusí 
považovať za reprezentatívny v závislosti od toho, do akej miery sú podniky v tej istej skupine navzájom podobné.
Pokiaľ ide o nedostatočné financovanie, v niektorých krajinách, ktoré navštívil Dvor audítorov, ako je Rumunsko, sa 
odhaduje, že potenciálne financovanie zo strany EÚ bude dostatočné na zlepšenie systému FADN.
98
Komisia si je vedomá problémov s výkonnosťou siete FADN v jednotlivých členských štátoch a prijíma opatrenia na 
riešenie zistených nedostatkov. Vypracovaný bol ročný plán kontrol na mieste spolu s akčnými plánmi a nadväzu -
júcimi rokovaniami s cieľom posúdiť pokrok dosiahnutý v dohodnutých bodoch. Tento prístup viedol k značnému 
zlepšeniu vo viacerých členských štátoch.
Odporúčanie 5 – Zlepšenie kvality siete FADN
Komisia prijíma toto odporúčanie a už vykonáva jeho časti.
Komisia si je vedomá problémov s výkonnosťou siete FADN v jednotlivých členských štátoch a už sa realizujú 
opatrenia na riešenie existujúcich nedostatkov. Vykonáva sa ročný plán kontrol na mieste spolu s akčnými plánmi 
a nadväzujúcimi rokovaniami s cieľom posúdiť pokrok dosiahnutý v dohodnutých bodoch. Tento prístup viedol 
v posledných rokoch k značnému zlepšeniu vo viacerých členských štátoch. Okrem toho niektoré nedostatky zistené 
pri predchádzajúcom audite Dvora audítorov sa už riešili a sú vyriešené.
99
Ciele systému priamych platieb ako celku sú stanovené v odôvodnení 24 nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003. Ciele 
základných platieb týkajúcich sa „ekologizácie“, oblastí s prírodnými prekážkami, mladých poľnohospodárov, 
dobrovoľnej viazanej podpory a malých poľnohospodárskych podnikov sú uvedené v odôvodneniach 37, 46, 47, 
49 a 54 nariadenia (EÚ) č. 1307/2013. Komisia zastáva názor, že posúdenie, či sa plnia ciele SPP týkajúce sa príjmov, 
bude vždy zahŕňať kvalifikované hodnotenie založené na širokej škále informácií. Všetky výklady cieľov stanovených 
v zmluve a všetky prístupy k hodnoteniu ich plnenia musia byť dostatočne obsiahle, aby sa zohľadnila táto zložitosť.
Skutočnosť, že členské štáty majú pri vykonávaní priamych platieb k dispozícii rôzne možnosti, neznižuje zložitosť 
hodnotenia. Výhody tejto situácie však prevažujú nad nevýhodami, keďže rôzne možnosti, ktoré sú pri vykonávaní 
priamych platieb k dispozícii, pomáhajú členským štátom pri účinnejšom riešení konkrétnych situácií v ich odvetví 
poľnohospodárstva.
Odpovede Komisie 70
100
Komisia zastáva názor, že ukazovatele vymedzené v kontexte rámca pre monitorovanie a hodnotenie, ako existuje 
v súčasnosti, poskytujú najlepšiu rovnováhu medzi informačnými potrebami na posudzovanie výkonnosti SPP 
a súvisiacimi nákladmi a administratívnym zaťažením.
Každý ukazovateľ má nevyhnutne určité obmedzenia. Z tohto dôvodu Komisia využíva súbor ukazovateľov a údajov. 
Ukazovatele ako také nemôžu poskytovať informácie o tom, či sa ciele účinne plnia, ale potrebná je hĺbková analýza. 
Iba v etape hodnotenia, pri zohľadnení súvislostí, pôsobiacich faktorov atď. je možné posúdiť čistý účinok opatrení 
a to, či prispeli k danému vývoju. To sa nikdy nedá priamo odčítať z ukazovateľa.
Odporúčanie 6 – Zlepšenie merania výkonnosti opatrení SPP na podporu príjmov 
poľnohospodárov
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia bude ďalej povzbudzovať hodnotiteľov, aby podľa osvedčených postupov využívali pri posudzovaní dosiah -
nutých výsledkov dodatočné informácie, dopĺňajúce na individuálnom základe údaje zhromažďované prostred -
níctvom rámca pre monitorovanie a hodnotenie, a to napriek tomu, že rozšírenie rámca dodatočnými údajmi bude 
vytvárať neodôvodnené administratívne zaťaženie.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
Príjmom a životnej úrovni poľnohospodárov sa v spoločnej 
poľnohospodárskej politike EÚ venuje osobitná pozornosť. 
Takmer jedna tretina rozpočtu EÚ je stále priamo 
či nepriamo vyhradená podpore príjmov 
poľnohospodárov.
Dvor audítorov preskúmal systém, ktorý Komisia zriadila 
na meranie príjmov poľnohospodárov a výkonnosti 
opatrení EÚ zameraných na podporu ich príjmu.
Dvor audítorov zistil, že tento systém nie je dostatočne 
dobre navrhnutý a množstvo i kvalita štatistických údajov 
používaných na analýzu príjmov poľnohospodárov má 
významné obmedzenia.
Dvor audítorov Komisii odporúča, aby  vypracovala 
komplexnejší rámec na  poskytovanie informácií 
o príjmoch poľnohospodárov a posilnila súčasné opatrenia 
na zabezpečenie kvality údajov o príjmoch. Komisia by 
zároveň mala od začiatku vymedziť vhodné operačné ciele 
a východiskové ukazovatele, na základe ktorých možno 
merať výkonnosť opatrení EÚ zameraných na podporu 
príjmov poľnohospodárov.