ktorým sa mení rozhodnutie (EÚ) 2015/1814, pokiaľ ide o množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy pre systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Únii do roku 2030

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

V oznámení o Európskej zelenej dohode sa vytýčila nová stratégia rastu pre EÚ, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje. Opätovne sa v nej potvrdila ambícia Komisie sprísniť ciele v oblasti klímy a do roku 2050 urobiť z Európy prvý klimaticky neutrálny kontinent. Okrem toho je jej cieľom chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Nevyhnutnosť a hodnota Európskej zelenej dohody sa ešte viac zvýšili vzhľadom na veľmi závažné dôsledky pandémie COVID-19 pre zdravie, životné a pracovné podmienky a blaho občanov Únie.

Boj proti zmene klímy je naliehavou výzvou. V súlade s vedeckými zisteniami z osobitnej správy Medzivládneho panelu o zmene klímy (IPCC) je potrebné dosiahnuť globálnu nulovú bilanciu emisií CO2 približne do roku 2050 a neutralitu v súvislosti so všetkými ostatnými skleníkovými plynmi čo najskôr v priebehu tohto storočia. Táto naliehavá výzva si vyžaduje, aby EÚ zintenzívnila svoje úsilie a preukázala vedúce postavenie na svetovej scéne tým, že sa do roku 2050 stane klimaticky neutrálnou. Tento cieľ je stanovený v oznámení s názvom Čistá planéta pre všetkých: Európska dlhodobá strategická vízia pre prosperujúce, moderné, konkurencieschopné a klimaticky neutrálne hospodárstvo.

Na základe stratégie Európskej zelenej dohody a komplexného posúdenia vplyvu sa v oznámení Komisie Ambicióznejšie klimatické ciele pre Európu na rok 2030 (ďalej len „plán cieľov v oblasti klímy do roku 2030“) zo septembra 2020 navrhuje zodpovedným spôsobom zvýšiť ambíciu EÚ a predložiť komplexný plán zameraný na sprísnenie záväzného cieľa Európskej únie na rok 2030, ktorým je čisté zníženie emisií aspoň o 55 %. Ak sa teraz zvýši ambícia na rok 2030, pomôže to dodať istotu tvorcom politík a investorom, aby sa v dôsledku rozhodnutí prijatých v nasledujúcich rokoch úrovne emisií nezasekli na úrovniach v rozpore so zámerom EÚ dosiahnuť do roku 2050 klimatickú neutralitu. Cieľ na rok 2030 je v súlade s cieľom Parížskej dohody udržať zvýšenie globálnej teploty výrazne pod hodnotou 2 °C a vynaložiť úsilie na jeho obmedzenie na 1,5 °C.

Európska rada schválila nový záväzný cieľ EÚ na rok 2030 na svojom zasadnutí v decembri 2020. Takisto vyzvala Komisiu, „aby posúdila, ako môžu k cieľu do roku 2030 čo najlepšie prispieť všetky hospodárske odvetvia, a aby predložila potrebné návrhy spolu s hĺbkovým preskúmaním environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu na úrovni členských štátov, pričom zohľadní národné energetické a klimatické plány a preskúma existujúcu flexibilitu“.

Na tento účel sa prostredníctvom európskeho právneho predpisu v oblasti klímy, v znení dohodnutom so spoluzákonodarcami, stane cieľ klimatickej neutrality EÚ právne záväzným a zvýši sa ambícia na rok 2030 stanovením cieľa, ktorým je čisté zníženie emisií aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s rokom 1990.

Aby sa dodržal postup navrhnutý v európskom právnom predpise v oblasti klímy a dosiahla sa táto zvýšená úroveň ambície na rok 2030, Komisia preskúmala aktuálne platné právne predpisy v oblasti klímy a energetiky, podľa ktorých sa emisie skleníkových plynov do roku 2030 majú znížiť len o 40 % a do roku 2050 o 60 %. Tento legislatívny balík Fit for 55 oznámený v pláne cieľov v oblasti klímy do roku 2030 je najkomplexnejším stavebným prvkom v úsilí plniť nový ambiciózny cieľ v oblasti klímy na rok 2030, pričom k nemu budú musieť prispieť všetky hospodárske odvetvia a politiky.

V rámci tohto balíka Komisia musí zvýšiť environmentálny príspevok systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v Európskej únii (ďalej len „EU ETS“) tým, že zmení smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2003/87/ES (smernica o EU ETS) spôsobom, ktorý bude zodpovedať celkovému cieľu. Ďalej sa v blízkej budúcnosti vyžadujú bezprecedentné investície na prekonanie negatívnych dôsledkov krízy spôsobenej ochorením COVID-19 na pracovné miesta, príjmy a podniky vrátane odvetví, na ktoré sa vzťahuje systém EU ETS.

S cieľom riešiť štrukturálnu nerovnováhu medzi ponukou a dopytom v prípade kvót na trhu a zlepšiť odolnosť systému EU ETS voči veľkým otrasom sa v roku 2018 na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1814 (rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve) zriadila trhová stabilizačná rezerva. Trhová stabilizačná rezerva je v prevádzke od roku 2019.

Rezerva funguje na základe aktivácie úprav ročných aukčných objemov. S cieľom zachovať maximálny stupeň predvídateľnosti sa v rozhodnutí (EÚ) 2015/1814 (rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve) stanovili jasné pravidlá umiestňovania kvót do rezervy a ich uvoľňovania z nej.

Tieto pravidlá sa zmenili smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/410. Smernicou (EÚ) 2018/410 sa do roku 2023 zdvojnásobila miera príjmu (percentuálny podiel z celkového množstva kvót v obehu, ktoré je umiestnené v rezerve) z 12 % na 24 % a minimálne množstvo, ktoré sa má umiestniť do rezervy, zo 100 na 200 miliónov kvót.

Je potrebné uviesť, že minimálne množstvo kvót, ktoré sa má umiestniť do rezervy, nepriamo určuje minimálne celkové množstvo kvót v obehu potrebné na aktiváciu príjmu kvót do rezervy (t. j. horný limit rezervy). Celkové množstvo kvót v obehu musí byť najmenej 833 miliónov, aby 12 % tohto množstva znamenalo umiestnenie najmenej 100 miliónov kvót do rezervy. Toto minimálne množstvo sa zdvojnásobilo spolu so zdvojnásobením percentuálneho podielu príjmu tak, aby horný limit rezervy zostal rovnaký (24 % z 833 sa rovná 200).

Zmeny systému EU ETS zamerané na zvýšenie ambície na rok 2030, ako aj vplyv vonkajších faktorov, ako je ochorenie COVID-19, alebo vnútroštátnych opatrení, napríklad postupného vyraďovania uhlia, znamenajú, že základné pravidlá trhovej stabilizačnej rezervy musia zostať schopné naďalej bojovať proti štrukturálnej nerovnováhe ponuky a dopytu v priebehu celého desaťročia. Ďalej sa v článku 3 rozhodnutia o trhovej stabilizačnej rezerve Komisii ukladá povinnosť preskúmať fungovanie trhovej stabilizačnej rezervy do troch rokov od dátumu začatia jej prevádzky na základe analýzy riadneho fungovania európskeho trhu s uhlíkom. V preskúmaní sa musí osobitná pozornosť venovať kľúčovým číselným parametrom trhovej stabilizačnej rezervy a pravidlu zrušenia platnosti a musí sa posúdiť dosah rezervy na rast, pracovné miesta, priemyselnú konkurencieschopnosť Únie a riziko úniku uhlíka.

Z analýzy uskutočnenej v rámci posúdenia vplyvu v súvislosti s preskúmaním vyplýva, že trhová stabilizačná rezerva by sa mala prispôsobiť novým politickým a trhovým podmienkam, ako aj otrasom. Takisto sa zistilo, že trhová stabilizačná rezerva by mala zahŕňať ponuku a dopyt z letectva. Ďalším bodom, ktorý vyplynul z analýzy, bolo, že príjem je náchylný na efekt limitu, čo by sa malo napraviť.

Preskúmanie týchto prvkov by sa malo zvážiť spolu s účinkami zvýšenia ambície systému EU ETS na trhovú stabilitu. V dôsledku toho sa uskutočňuje ako súčasť návrhu na smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení smernica o EU ETS a rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve s cieľom posilniť systém EU ETS.

Podľa článku 1 ods. 5 rozhodnutia o trhovej stabilizačnej rezerve sa miera príjmu po roku 2023 vráti na úroveň 12 %. Ak sa parametre trhovej stabilizačnej rezervy vhodne a včas neupravia, hrozí, že to povedie k potenciálne škodlivému zvýšeniu nadbytku. Zachovanie súčasných parametrov trhovej stabilizačnej rezervy stanovených na základe smernice (EÚ) 2018/410 (miera príjmu 24 % a minimálne množstvo, ktoré sa má umiestniť do rezervy, 200 miliónov kvót) by sa preto malo prijať oddelene od všeobecného preskúmania systému EU ETS v rámci balíka návrhov Fit for 55, aby sa zabezpečila predvídateľnosť trhu.

V dôsledku toho by sa rozhodnutie o trhovej stabilizačnej rezerve malo zmeniť v záujme tejto nevyhnutnej úpravy, ktorej cieľom je zachovať dobre fungujúci a ambiciózny systém EU ETS.