SK Úradný vestník Európskej únie C 225/6

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 225/07)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„KARP ZATORSKI“

EÚ č.: PL-PDO-0105-01357 – 30.7.2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Lokalna Grupa Producencka Karpia Zatorskiego Plac Kościuszki 5 32-640 Zator POLSKA Tel.: +48 338412128, +48 60246443 Fax: +48 338410585 E-mail: fishrzd@man.pl

Skupina žiadateľov má oprávnený záujem žiadať o schválenie zmeny tejto špecifikácie, keďže ide o vedúcu skupinu vo vzťahu k tomuto výrobku; bola žiadateľom v rámci žiadosti o registráciu názvu „karp zatorski“ ako CHOP.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

— ☐ Názov výrobku — ☒ Opis výrobku — ☐ Zemepisná oblasť — ☐ Dôkaz o pôvode — ☐ Spôsob výroby — ☐ Súvislosť — ☐ Označovanie — ☐ Iné [uveďte]

4. Typ zmeny (zmien)

— ☒ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. — ☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5. Zmena (zmeny)

Zmena spočíva v preformulovaní informácií o chemickom zložení mäsa kapra „karp zatorski“, ktoré sa uvádzajú v bode 3.2 jednotného dokumentu. Zmena zahŕňa vypustenie informácií o obsahu sušiny a surového popola a uvedenie celkového obsahu bielkovín a obsahu surového tuku v mäse kapra „karp zatorski“ vo forme intervalov hodnôt:

— celkový obsah bielkovín: 17,0 – 19,3 %,

— surový tuk: 3,2 – 5,9 %.

Informácie o obsahu sušiny a surového popola majú len doplňujúci charakter a nemajú žiadny vplyv na špecifické vlastnosti kapra „karp zatorski“. Špecifické vlastnosti kapra „karp zatorski“ sa odrážajú najmä v jeho celkovom obsahu bielkovín a surového tuku. Chemické zloženie kapra „karp zatorski“ vyplýva z dodržania špecifických požiadaviek v jednotlivých fázach jeho chovu vrátane kŕmenia prírodnými obilnými krmivami. Na chemické zloženie kapra „karp zatorski“ vplývajú aj špecifické vlastnosti zemepisnej oblasti, v ktorej sa chová, predovšetkým hustá sieť povrchových vôd, dobrá kvalita podzemnej vody, mierne podnebie a diferencovaný pôdny kryt. Jedinečné vlastnosti tejto oblasti dokazuje aj skutočnosť, že bola zaradená do programu ochrany prírody Natura 2000. V pôvodnom znení dokumentu sa uvádzajú hodnoty chemického zloženia mäsa kapra „karp zatorski“, ktoré boli založené na testoch vykonaných počas špecifickej fázy výrobného cyklu. Tieto hodnoty nemožno reprodukovať s presnosťou na dve desatinné miesta. Preto navrhujeme zaviesť intervaly hodnôt celkového obsahu bielkovín a surového tuku a takýmto spôsobom vymedziť chemické zloženie mäsa kapra „karp zatorski“. Navrhovaná zmena je potrebná aj v dôsledku fluktuácií v chemickom zložení mäsa kapra „karp zatorski“, ktoré odrážajú intenzitu kŕmenia a druh obilninového krmiva (podiely pšenice, jačmeňa, tritikale a kukurice), pričom treba zohľadniť príslušné požiadavky stanovené v špecifikácii. ako aj množstvá prirodzenej potravy spotrebovanej rybami, ktoré závisia od prevažujúcich prírodných podmienok v danom roku.

Vypustenie informácií o obsahu sušiny a surového popola vo vzťahu k chemickému zloženiu mäsa kapra „karp zatorski“ a zavedenie intervalov hodnôt celkového obsahu bielkovín a surového tuku nebude mať vplyv na špecifické vlastnosti kapra „karp zatorski“ ani na jeho chuť.

Informácie o špecifických vlastnostiach kapra „karp zatorski“ boli okrem toho bez akýchkoľvek zmien parametrických hodnôt presunuté do bodu 3.2 z bodu 5.2.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„KARP ZATORSKI“

EÚ č.: PL-PDO-0105-01357 – 30.7.2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Názov:

„Karp zatorski“.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Poľsko.

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.7. Čerstvé ryby, mäkkýše a kôrovce a výrobky z nich.

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Karp zatorski“ (Cyprinus carpio) je hybrid získaný krížením čistej línie „karp zatorski“ s týmito čistými líniami: maďarskou, juhoslovanskou, gołyskou a izraelskou (Dor-70). „Karp zatorski“ je živá ryba, ktorá sa predáva čerstvá a nespracovaná. „Karp zatorski“ sa chová výhradne v zemitých rybníkoch s chovom kaprov v súlade so zatorskou metódou chovu, ktorá je založená na dvojročnom cykle chovu.

Vzhľad:

— telesná hmotnosť predajnej ryby: 1 100 – 1 800 g,

— farba: olivová alebo olivovomodrá,

— šupinatosť: zrkadlové šupiny usporiadané v tvare šípu, pruhu alebo sedla,

— kompaktný tvar,

— faktor hrúbky tela: 2,2 – 2,4,

— rýchly rast,

— výťažnosť mäsa: 61 – 64 %,

— koeficient kondície (Fultonov koeficient): 3,9 – 5,0,

— mäso nemá bahnový zápach, vonia po čerstvej rybe a má lahodnú chuť,

— kŕmny koeficient v prípade obilnín: 5,

— miera prežitia: 86 %,

— nadpriemerná odolnosť proti chorobám.

Chemické zloženie mäsa „karp zatorski“:

— celkový obsah bielkovín: 17,0 – 19,3 %,

— surový tuk: 3,2 – 5,9 %.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Ryby sa kŕmia najmä prirodzenou potravou dostupnou v rybníkoch. Z dôvodu vysokej produktivity rybníkov s chovom kaprov v príslušnej oblasti sa ryby kŕmia prirodzenou potravou dostupnou v rybníkoch. Vo všetkých fázach chovu sa ryby prikrmujú iba prírodným obilninovým krmivom (pšenica, jačmeň, tritikale, kukurica), z ktorého prinajmenšom 70 % pochádza z oblasti vymedzenej v bode 4 a ktoré má vďaka osobitným pôdnym a klimatickým vlastnostiam vysokú kvalitu a spĺňa prísne hygienické normy. Pri nákupe obilnín sa zohľadňuje ich kvalita a obsah vlhkosti, ktorý nesmie presiahnuť 11 %. Krmivo zakúpené mimo oblasti chovu kapra „karp zatorski“ sa používa iba v prípade, ak sú zdroje krmiva v oblasti vymedzenej v bode 4 nedostatočné. Pri chove kapra „karp zatorski“ sa nepoužíva žiadna potrava umelého pôvodu ani doplnkové krmivá.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Celý chovný cyklus kapra „karp zatorski“ sa musí uskutočniť v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4. Chovný cyklus kapra „karp zatorski“ zahŕňa týchto päť fáz:

1. Neresenie

2. Chov plôdikov

3. Chov a prezimovanie jesenných plôdikov

4. Nasadzovanie do komerčných rybníkov

5. Odber kaprov zo skladovacích zariadení na ryby

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Názov „karp zatorski“ sa používa na účely predaja živých rýb, preto sa v prípade veľkoobchodných dodávok rýb v prepravných nádržiach pomocou motorových vozidiel tento názov nachádza na faktúrach, dodacích listoch a prepravných dokladoch a môže sa nachádzať aj na nádrži alebo motorovom vozidle. V maloobchodných predajniach sa ryby umiestňujú do špeciálnych okysličených nádrží. Nádrže sú označené zreteľne viditeľným nápisom „karp zatorski“.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

„Karp zatorski“ sa chová v troch obciach, ktoré sa nachádzajú v západnej časti Malopoľského vojvodstva. Ide o tieto obce: Zator a Przeciszów v osvienčimskom okrese a Spytkowice vo wadowickom okrese. Oblasť sa rozprestiera na ploche 134 km2, ale chov sa sústreďuje najmä v obci Zator.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Rybolov a chov kaprov v obci Zator siaha do konca 11. a začiatku 12. storočia a odvetvie rybolovu a (neskôr) chovu rýb sa tu odvtedy ďalej rozvíjalo. Ide o najstaršie centrum tohto druhu v tomto regióne. Rozvoj chovu rýb umožňovala hustá sieť vodných tokov (rieky Soła a Skawa a vyšná Visla), vhodné pôdne podmienky na pestovanie štyroch hlavných druhov obilnín používaných na kŕmenie kaprov, mierne podnebie a možnosť prepravy rýb po rieke do Krakova a okolitých oblastí. Rybníky sa pozdĺž riek stavali v reťazovom usporiadaní. To uľahčilo gravitačný prítok a odtok vody vrátane vysúšania dien rybníkov. Chov rýb sa významne rozvíjal po skončení prvej svetovej vojny. Začalo sa prestavbou rybníkov zničených počas vojny, zaviedli sa nové technológie, zreguloval sa maloobchod s rybami a vznikol prvý obchod s rybami v Krakove. V roku 1946 štátny podnik v Zatore prevzala Jagelonská univerzita a vytvoril sa Zootechnologický inštitút, v ktorom sa vykonávala práca na zlepšenie úžitkovej hodnoty kaprov.

Pôvodná línia kaprov, ktorá sa od roku 1955 zachováva ako inbrédna línia a nikdy sa nekomercializovala, bola vyšľachtená v zemepisnej oblasti opísanej v bode 4. Na základe pozorovaní, výskumu a skúseností miestni chovatelia rýb a vedci vyšľachtili kríženca medzi čistou líniou kapra „karp zatorski“ a ďalšími líniami kaprov, ktoré boli najlepšie prispôsobené podmienkam v tejto oblasti. Od roku 1946 sa postupne zavádzala zatorská metóda chovu založená na dvojročnom systéme, ktorá vyústila do zvýšenia telesnej hmotnosti rýb od 60 do 150 g v prvom roku a miery prežitia až na 86 %. V kombinácii s bohatými zásobami prirodzenej potravy vo vodách regiónu táto metóda umožnila skrátiť cyklus chovu kaprov na dva roky. Výsledkom sú kapry s hmotnosťou 1 100 – 1 800 g, pričom sa využíva veľký potenciál rastu rýb v druhom roku výrobného cyklu. Väčšina práce spojenej s chovom kapra „karp zatorski“ sa vykonáva manuálne, pričom významnú úlohu zohrávajú ľudské poznatky a skúsenosti. Na základe dlhoročných skúseností sú chovatelia schopní vykonávať rôzne činnosti tvoriace chovný proces, ako je výber počiatočnej hustoty populácie rýb vo výške 200 000 vyliahnutých mladých rýb na hektár v rybníkoch, čím sa znižuje riziko šírenia chorôb, obmedzujú sa straty a najefektívnejšie sa využívajú prirodzené zdroje potravy. Schopnosť prispôsobiť hrúbku zŕn a dávkovanie obilninového krmiva v závislosti od hmotnosti rýb je takisto veľmi dôležitá.

Vlastnosti zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4, ktoré sú opísané ďalej v texte, zohrávajú významnú úlohu pri vytváraní priaznivých podmienok na chov rýb a pri určovaní špecifických vlastností kapra „karp zatorski“.

Charakteristickou črtou oblasti chovu kapra „karp zatorski“ je hustá sieť vodných tokov: riečna sieť doplnená hustou sieťou odvodňovacích priekop a kanálov zásobujúcich jednotlivé rybníky vodou. Rybníky tvoria približne 22 % územia obce Zator. Majú vysokú prirodzenú produktivitu, t. j. rýchly rast biomasy. Rybníky s chovom kaprov v tejto oblasti poskytujú hojné zásoby prirodzenej potravy pre ryby: zooplanktón, fytoplanktón a bentos. Vďaka mnohým komplexným systémom jazier, rybníkov a nádrží v zemepisnej oblasti vymedzenej v bode 4 sa táto oblasť bežne nazýva Dolina Karpia (Kapria dolina).

Oblasť chovu kapra „karp zatorski“ sa nachádza v predkarpatskom hydrogeologickom regióne. Hladina vody sa nachádza 5 – 10 m pod povrchom. Priemerná hrúbka kolektora podzemnej vody sa odhaduje na 4,8 m s infiltračným koeficientom 244/24 h Kvalita vody je dobrá (trieda Ib).

Oblasť chovu kapra „karp zatorski“ sa nachádza v stredoeurópskom klimatickom pásme, v karpatskom klimatickom regióne v nižšej časti mierne teplého klimatického stupňa. Na podnebie oblasti pôsobia kontinentálne aj morské vplyvy. Ovplyvňuje ju aj blízkosť horských oblastí. Vegetačné obdobie (priemerná denná teplota nad 5 °C) trvá 224 dní a obdobie intenzívnej vegetácie (priemerná denná teplota nad 10 °C) trvá od konca apríla do polovice októbra; obdobie bez mrazu trvá 172 dní.

Oblasť chovu kapra „karp zatorski“ sa vyznačuje veľmi rozmanitým pôdnym krytom: hnedozeme a pseudopodzolové pôdy, riečne usadeniny, glejové pôdy, černozeme a rašelinové a bahenné pôdy.

Oblasť, v ktorej sa chová „karp zatorski“, sa vyznačuje najmä čistým vzduchom a hojnosťou vzácnej a zriedkavej fauny a flóry. Vďaka tomuto veľkému výskytu voľne žijúcich zvierat boli tieto oblasti vybraté Poľskou spoločnosťou pre ochranu vtáctva (OTOP) na základe kritérií organizácie Birdlife International za súčasť sústavy Natura 2000 – Údolie na dolnom toku rieky Skawa (PL 125) – ako osobitne chránené územie. Táto sústava zohráva kľúčovú úlohu v oblasti ochrany prírodných zdrojov Európskej únie.

Výnimočná kvalita kapra „karp zatorski“ nevyhnutne súvisí s prírodným prostredím zemepisnej oblasti, v ktorej sa chová. Jeho kvalita vyplýva nielen z jedinečných vlastností prírodného prostredia, ale aj z miestnych tradícií a postupov chovu rýb. Len na základe kombinácie uvedených faktorov možno vychovať kapry so špecifickými vlastnosťami. Z prírodných faktorov vyplýva, že v rybníkoch sa vytvára dostatočné množstvo vysokokvalitnej prirodzenej potravy. Oblasť chovu kapra „karp zatorski“ má aj priaznivé pôdne a klimatické podmienky na pestovanie štyroch hlavných obilnín. Predovšetkým vďaka vysoko produktívnemu charakteru rybníkov sa ryby kŕmia prirodzenou potravou bez použitia umelej potravy alebo doplnkového krmiva. Výskyt patogénnych činiteľov sa obmedzil vďaka tejto vysokej produktivite rybníkov a v dôsledku nepoužívania ľahko fermentovateľnej umelej potravy bohatej na sacharidy. To má vplyv na zdravie kapra „karp zatorski“ a na výnimočné organoleptické vlastnosti výrobku. Najmä vďaka tomu má výrobok vôňu čerstvej ryby a lahodnú rybaciu chuť. Z vlastností opísanej zemepisnej oblasti ďalej vyplýva, že sa produkujú ryby s dobrou hrúbkou tela a dobrou tvorbou mäsa, čo potvrdzuje ich vysoký koeficient kondície. Chov kapra „karp zatorski“ je úzko spojený s miestom jeho pôvodu, keďže blízkosť prirodzených vodných tokov a vodných plôch vrátane riek a ich prítokov znamená, že táto oblasť je hojne zásobená vodou, ktorá je mimoriadne dôležitá pre chov rýb. Výstavba takých veľkých a funkčných rybníkových komplexov bola možná vďaka usporiadaniu terénu v oblasti. Pôda, na ktorej boli rybníky vybudované, a klimatické podmienky (najmä dlhé vegetačné obdobie), ako aj hojnosť a kvalita prirodzených zdrojov potravy majú priamy vplyv na vysokú prirodzenú produktivitu rybníkov (t. j. množstvo rýb, ktoré možno získať na hektár bez dokrmovania), ktorá sa pohybuje od 150 do 300 kg/ha. Jedinečné vlastnosti kapra „karp zatorski“ sú aj dôsledkom skutočnosti, že na základe pozorovaní, výskumu a skúseností miestni šľachtitelia a vedci vyberali kapry najlepšie prispôsobené podmienkam v tejto oblasti. Vyšľachtila sa tak čistá línia kapra „karp zatorski“ krížená s maďarskou, juhoslovanskou, gołyskou a izraelskou (Dor-70) čistou líniou. Získané potomstvo má vynikajúce produkčné vlastnosti, ako je vysoká miera prežitia a dobré využitie krmiva, o čom svedčia nízke kŕmne koeficienty. Heterózny efekt znamená, že ryby rastú rýchlejšie, sú odolnejšie proti chorobám, majú vyššiu výťažnosť mäsa a sú veľmi dobre prispôsobené miestnym prírodným podmienkam. Vďaka používaniu zatorskej metódy chovu prispôsobenej environmentálnym podmienkam oblasti vymedzenej v bode 4 možno získať výrobok so špecifickými vlastnosťami. Skrátením obdobia chovu na dva roky možno vychovať mladé kapry s vynikajúcou chuťou, organoleptickými vlastnosťami a mäsom s nižším obsahom tuku než pri starších predajných rybách získaných na základe dlhšieho chovného cyklu, ktorý sa zvyčajne používa. Kapor „karp zatorski“ má lahodnú chuť, ktorá ho odlišuje od kaprov vychovaných v iných zemepisných oblastiach, najmä preto, že ryby sú mladé. Z toho vyplýva aj kvalita mäsa a jeho organoleptické vlastnosti, ktoré si spotrebitelia veľmi cenia. Vlastnosti kapra „karp zatorski“ si získali u spotrebiteľov uznanie, čo potvrdzuje aj skutočnosť, že sa predáva za cenu o 10 – 15 % vyššiu, než je cena kaprov z iných zemepisných oblastí.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.minrol.gov.pl/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne/OGLOSZENIE-MINISTRA-ROLNICTWA-I-ROZWOJU-WSI-z-dnia-3-czerwca-2015-roku

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.