Osobitná správa Programy pomoci EÚ na 
vyraďovanie jadrových 
zariadení z prevádzky 
v Litve, Bulharsku a na 
Slovensku: od roku 2011 sa 
dosiahol určitý pokrok, ale 
prichádzajú závažné výzvy  SK 2016  Č. 22
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky:  eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5506-8 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/195919 QJ-AB-16-020-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-5459-7 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/650089 QJ-AB-16-020-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-5452-8 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/0670 QJ-AB-16-020-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len pod podmienkou uvedenia zdroja.
V prípade použitia či reprodukcie obrázkov 1, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15 a obrázka v prílohe VII je potrebné žiadať 
povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Programy pomoci EÚ na 
vyraďovanie jadrových 
zariadení z prevádzky 
v Litve, Bulharsku a na 
Slovensku: od roku 2011 sa 
dosiahol určitý pokrok, ale 
prichádzajú závažné výzvy 
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 22
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú konkrétnych 
rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby mali maxi -
málny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj 
a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje 
na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen vo funkcii spravodajcu Phil Wynn 
Owen a podporu mu poskytol audítorský tím komory II.
03
 Obsah
Bod
 Glosár
 Skratky
I – X Zhrnutie
1 – 28 Úvod
4 – 10 Programy pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky
11 – 17 Čo je vyraďovanie jadrového zariadenia z prevádzky?
18 – 19 Nakladanie s rádioaktívnym odpadom
20 „Znečisťovateľ platí“ ako zásada EÚ a medzinárodná zásada
21 – 27 Úlohy a zodpovednosti strán zúčastnených na programoch pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových 
zariadení z prevádzky
28 Predchádzajúca osobitná správa EDA o vyraďovaní jadrových zariadení z prevádzky
29 – 35 Rozsah auditu a audítorský prístup
36 – 106 Pripomienky
36 – 71 Od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok, ale prichádzajú závažné výzvy
37 – 58 Pokrok sa dosiahol v nekontrolovaných pásmach, ale vyraďovanie budov reaktorov ešte len začne 
a infraštruktúra na nakladenie s rádioaktívnym odpadom je len čiastočne dokončená
59 – 71 Takmer všetky kľúčové projekty infraštruktúry na vyraďovanie z prevádzky zaznamenali oneskorenia
72 – 106 Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky budú aspoň 5,7 mld. EUR a dvojnásobne viac, 
ak sa započítajú náklady na konečné uloženie
73 – 74 Celkové odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky vzrástli o 40 % na 5,7 mld. EUR od roku 2010
75 – 85 Členské štáty, a najmä Litva, čelia finančným výzvam
86 – 88 Komisia posúdila plány financovania a vyraďovania z prevádzky neprimerane
89 – 92 Z rozpočtu EÚ sa financuje veľká väčšina nákladov všetkých troch členských štátov
04 Obsah 
93 – 99 Celkové odhadované náklady by sa zdvojnásobili, ak by sa započítali náklady na konečné uloženie 
vysokoaktívneho odpadu
100 – 106 Záväzky za budúce náklady sa neúčtujú správne v troch členských štátoch
107 – 120 Závery a odporúčania
 Príloha I  —  Jadrové reaktory vyraďované v rámci programu pomoci EÚ na vyraďovanie 
jadrových zariadení z prevádzky
 Príloha II —  Prehľad právnych základov programov vyraďovania jadrových zariadení 
z prevádzky
 Príloha III —  Jadrové reaktory v členských štátoch a ich stav k 31. decembru 2015
 Príloha IV —  Prehľad strán zúčastnených na programoch pomoci na vyraďovanie jadrových 
zariadení z prevádzky
 Príloha V —  Projekty financované EÚ preskúmané v rámci auditu
 Príloha VI  —  Oneskorenia a prekročenia nákladov ovplyvňujúce vzorku 18 kľúčových 
infraštruktúrnych projektov vyraďovania a podporných projektov financovaných 
z programov pomoci EÚ od roku 2001
 Príloha VII  —  Výstavba hlbinného geologického úložiska pre konečné uloženie vyhoreného 
paliva v Olkiluoto, Fínsko
 Odpovede Komisie
05
 Glosár
Aktivácia : Proces, pri  ktorom ožiarenie neutrónmi spôsobuje neplánovanú indukciu rádioaktivity v  moderátoroch, 
chladiacich látkach, konštrukčných a tieniacich materiáloch.
Budova reaktora : Nachádza sa v nej reaktor a iné hlavné komponenty a je súčasťou kontrolovaného pásma.
Ex ante  kondicionality : Sú to podmienky účinného a efektívneho využívania podpory EÚ. Ex ante  kondicionality 
pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky sú stanovené v nariadeniach č. 1368/20131 
a č. 1369/20132. Litva, Bulharsko a Slovensko museli prijať primerané opatrenia na splnenie týchto podmienok, kým 
Komisia prijala rozhodnutie o financovaní o ročnom pracovnom programe na rok 2014.
Hlbinné geologické úložisko : Zariadenie na konečné uloženie odpadu sa nachádza v podzemí v stabilnom 
geologickom útvare, aby poskytlo dlhodobé uzatvorenie (na tisícky rokov alebo viac) pre dlhodobý rádioaktívny 
odpad a izoláciu odpadu pred prístupom biosféry. Uloženie znamená, že nie je zámerom vybrať odpad späť, hoci 
sa táto možnosť nevylučuje. Geologické úložisko je spôsob odstránenia najmä vysokoaktívneho rádioaktívneho 
odpadu.
Jadrová elektráreň : Elektráreň, ktorá využíva ako palivo štiepny jadrový materiál.
Jadrový reaktor : Zariadenie, ktoré sa nachádza v jadrovej elektrárni a slúži na spustenie a riadenie jadrovej 
reťazovej reakcie.
Konečné uloženie : Posledný krok v procese nakladania s rádioaktívnym odpadom. K dispozícii sú rôzne možnosti 
vrátane uloženia v hlbinnom geologickom úložisku pre vysokoaktívny rádioaktívny odpad.
Konečný plán vyraďovania z prevádzky : Dokument vypracovaný prevádzkovateľom jadrovej elektrárne 
pri odstavení zariadenia a predložený v rámci žiadosti o licenciu na vyraďovanie z prevádzky. Stanovujú sa v ňom 
všetky potrebné činnosti, ako aj  ich harmonogram a  odhadované náklady, a  zahŕňa plán financovania. Tento 
dokument možno meniť v procese vyraďovania.
Kontaminácia : Neplánovaná, nechcená prítomnosť rádioaktívnej látky na  povrchu alebo vnútri tuhých látok, alebo 
proces, ktorým vzniká jej prítomnosť na týchto miestach.
Kontrolované pásmo : Priestor s  kontrolovaným vstupom, ktorý podlieha osobitným pravidlám na  účely ochrany 
pred ionizujúcim žiarením a zabránenia šírenia rádioaktívnej kontaminácie.
Licencie : Všetky činnosti vykonávané v priebehu životného cyklu jadrovej elektrárne, vrátane vyraďovania 
z prevádzky, sú regulované a vyžadujú sa pre ne licencie vnútroštátnych orgánov. Zmena z prevádzkovej licencie 
na licenciu na vyraďovanie z prevádzky sa požaduje na prácu v kontrolovanom pásme.
1 Nariadenie Rady (Euratom) č 1368/2013 z 13. decembra 2013 o podpore Únie pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky 
v Bulharsku a na Slovensku a o zrušení nariadení (Euratom) č. 549/2007 a (Euratom) č. 647/2010 (Ú. v. EÚ L 346, 20.12.2013, s. 1).
2 Nariadenie Rady (EÚ) č. 1369/2013 z 13. decembra 2013 o podpore Únie pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Litve 
a o zrušení nariadenia (ES) č. 1990/2006 (Ú. v. EÚ L 346, 20.12.2013, s. 7).
06 Glosár 
Medzinárodné fondy na podporu vyraďovania jadrových zariadení : Fondy spravované EBOR na podporu 
procesu vyraďovania jadrových zariadení v  Litve prostredníctvom medzinárodného fondu na  podporu vyradenia 
jadrovej elektrárne Ignalina (IIDSF), v  Bulharsku prostredníctvom medzinárodného fondu na  podporu vyradenia 
jadrovej elektrárne Kozloduj (KIDSF), a  na Slovensku prostredníctvom medzinárodného fondu na  podporu 
vyradenia jadrovej elektrárne Bohunice (BIDSF).
Mokrý medzisklad vyhoreného paliva : Vyhorené jadrové palivo sa skladuje v bazénoch. Je to jedna z dvoch 
možností dočasného uskladnenia vyhoreného paliva, druhou možnosťou je „suchý medzisklad“.
Nepriame hospodárenie : Jeden z troch rôznych spôsobov plnenia rozpočtu EÚ. Je to spôsob hospodárenia, 
pri ktorom Komisia nesie celkovú zodpovednosť za rozpočet, ale vykonávanie úloh zveruje jednej alebo viacerým 
partnerským krajinám, medzinárodným organizáciám, agentúram alebo iným orgánom členských štátov.
Opatrenia v súvislosti s vyraďovaním : Projekty navrhnuté s cieľom čiastočne odľahčiť finančnú záťaž, ktorú nesú 
členské štáty pri  vyraďovaní zariadení z  prevádzky.
Opustený priemyselný pozemok : Hoci tento pojem nemá štandardné medzinárodné vymedzenie, na účely tejto 
správy sa ním rozumie konečný stav lokality vyradenej jadrovej elektrárne, ktorý nedosahuje stav zelenej lúky. 
Opustený priemyselný pozemok zostáva pod regulačnou kontrolou a opätovné využitie pozemku a budovanie 
na ňom podlieha určitým obmedzeniam.
Podmienený záväzok : V účtovníctve ide o súčasný záväzok, ktorého úhrada nie je pravdepodobná alebo jeho 
výšku nemožno určiť spoľahlivo, alebo ide o záväzok, ktorý závisí od toho, či dôjde k nejakej neistej udalosti 
v budúcnosti.
Programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky : Programy EÚ iniciované s cieľom poskytnúť 
finančnú pomoc Litve, Bulharsku a Slovensku pri odstavovaní a vyraďovaní sovietskych jadrových reaktorov, ktoré 
sa nemohli hospodárne zmodernizovať tak, aby  vyhovovali západným bezpečnostným štandardom v  Ignaline, 
Kozloduji a Bohuniciach v súlade s príslušnými podmienkami stanovenými v ich zmluvách o pristúpení.
Rádioaktívny odpad : Materiál, ktorý je produktom prevádzky elektrárne a  procesu vyraďovania z  prevádzky 
a ktorý je kontaminovaný alebo aktivovaný rádioaktívnymi látkami. Túto kategóriu je možné ďalej rozdeliť 
podľa úrovne rádioaktivity odpadu (vyňatý odpad, veľmi krátkodobý odpad, veľmi nízko, nízko, stredne alebo 
vysokoaktívny odpad).
Rezerva : V účtovníctve ide o záväzok s neurčitým načasovaním alebo výškou zaznamenanou v súvahe.
Suchý medzisklad vyhoreného paliva : Vyhorené jadrové palivo sa uzatvorí do  kaziet v  na to určenom zariadení. 
Je to jedna z  dvoch možností dočasného uskladnenia vyhoreného paliva, druhou možnosťou je „mokrý medzisklad“.
Technické vyraďovanie z prevádzky : V tejto správe sa ním rozumie metodika, technológia a práce súvisiace 
s dekontamináciou, demontážou a  rozložením rádiologicky aktivovaných/kontaminovaných štruktúr a  systémov 
a primerané nakladanie s  nimi.
07 Glosár 
Viacročný finančný rámec (VFR) : Vo VFR sa stanovujú výdavkové priority a maximálne sumy, ktoré EÚ môže 
vynaložiť v konkrétnej oblasti v priebehu niekoľkých rokov. Strop výdavkov v nariadení o VFR sa nerovná stropom 
v rozpočte EÚ, ktoré sú vždy nižšie. Vo VFR sú zahrnuté aj zdroje príjmov do rozpočtu EÚ a korekčné mechanizmy 
v danom období (v súčasnosti 2014 – 2020).
Vyhorené jadrové palivo : Jadrové palivo, ktoré bolo ožiarené v reaktore a dosiahlo koniec využiteľnosti.
Vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky : Proces, pri ktorom sa jadrová elektráreň demontuje a lokalita 
vyčistí do  vopred stanoveného konečného stavu.
Zásada znečisťovateľ platí : Bežne uznávaná zásada environmentálnej politiky, podľa ktorej tí, ktorí sú zodpovední 
za znečistenie, by mali niesť náklady na  nakladanie s  ním.
Záväzok : V účtovníctve ide o súčasný záväzok, ktorý je výsledkom minulých udalostí.
Zelená lúka : Hoci tento pojem nemá štandardné medzinárodné vymedzenie, na účely tejto správy sa ním rozumie 
konečný stav lokality vyradenej jadrovej elektrárne, ktorý umožňuje uvoľniť pozemok spod regulačnej kontroly.
Zmierňujúce opatrenia : Projekty navrhnuté na pomoc zmierniť niektoré účinky straty národnej výrobnej kapacity 
energie z  dôvodu skorého uzatvorenia.
08
 Skratky
EBOR : Európska banka pre obnovu a rozvoj
IAS: Útvar Európskej komisie pre vnútorný audit
JAVYS a.s. : Slovenský štátny podnik zodpovedný za  vyraďovanie z  prevádzky a  nakladanie s  rádioaktívnym 
odpadom
JE Bohunice : Jadrová elektráreň Bohunice na  Slovensku
JE Ignalina : Jadrová elektráreň Ignalina v  Litve
JE Kozloduj : Jadrová elektráreň Kozloduj v  Bulharsku
KPI : Kľúčový ukazovateľ výkonnosti
MAAE : Medzinárodná agentúra pre  atómovú energiu
PPVJZ : Programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky
RBMK-1500 : Kanálový reaktor s veľkým výkonom (ako v Litve)
RPP : Ročný pracovný program
SERAW : Bulharský štátny podnik zodpovedný za  nakladanie s  rádioaktívnym odpadom
ÚRPA : Ústredná riadiaca projektová agentúra v Litve
VVER 440/230 : Vodo-vodný energetický reaktor (ako v Bulharsku a na Slovensku)
09
 Zhrnutie
I
Keď boli Litva, Bulharsko a  Slovensko kandidátskymi krajinami na  vstup do  Európskej únie (EÚ), odstavenie 
a následné vyraďovanie z prevádzky ôsmich sovietskych jadrových reaktorov prvej generácie v týchto troch jadro -
vých elektrárňach bolo podmienkou pre ich pristúpenie.
II
Odstavenie a následné vyraďovanie týchto jadrových reaktorov z prevádzky pred koncom ich plánovanej životnosti 
predstavovalo značnú finančnú a hospodársku záťaž pre tieto tri členské štáty. EÚ preto súhlasila s poskytnutím 
finančnej podpory, ktorá začala v roku 1999. Do roku 2020 podpora EÚ dosiahne celkovú výšku 3,8 mld. EUR, pričom 
Litva dostane najväčší podiel, po  nej nasleduje Bulharsko a  napokon Slovensko.
III
Cieľom tohto auditu bolo určiť, či sa dosiahol pokrok pri vykonávaní programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadro -
vých zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku od roku 2011, keď bola uverejnená naša predchádza -
júca správa na túto tému.
IV
Cielené programy EÚ na financovanie vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky nevytvorili správne podnety 
na včasné a nákladovo efektívne vyraďovanie z prevádzky.
V
Od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok vo vyraďovaní jadrových elektrární Ignalina v Litve, Kozloduj v Bulhar -
sku a Bohunice na Slovensku. Kľúčové komponenty v nekontrolovaných pásmach elektrární boli demontované, 
ale závažné výzvy týkajúce sa prác v kontrolovaných pásmach, vrátane budov reaktorov, stále len stoja pred všet -
kými tromi členskými štátmi. Hoci orgány členských štátov tvrdia, že elektrárne boli nezvratne uzavreté, nie všetky 
očakávané výstupy, ktoré Komisia používa na posúdenie pokroku smerom k nezvratnému uzatvoreniu, boli plne 
dosiahnuté.
VI
Tieto tri členské štáty zaznamenali určitý pokrok v  zavádzaní infraštruktúry na  nakladenie s  odpadom, ale  mnohé 
kľúčové projekty infraštruktúry zaznamenali oneskorenia v období rokov 2011 – 2015. Najväčšie oneskorenia boli 
v Litve, kde bol konečný dátum vyradenia z prevádzky od roku 2011 odložený o ďalších deväť rokov na rok 2038. 
Všetky tri členské štáty čelia výzvam, ako je spoliehanie sa na externých odborníkov a nachádzanie technických 
riešení prvých svojho druhu.
10 Zhrnutie 
Odporúčanie 1 : tri príslušné členské štáty by mali:
a) ďalej zlepšovať svoje postupy riadenia projektov s cieľom mať zavedenú potrebnú infraštruktúru nakladania 
s odpadom a  vyhoreným palivom podľa plánu;
b) prijať opatrenia na vybudovanie vlastnej technickej kapacity s cieľom dosiahnuť lepšiu rovnováhu medzi inter -
nými a  externými odbornými znalosťami;
c) nájsť lepšie spôsoby na výmenu osvedčených postupov a technických znalostí medzi sebou navzájom aj so šir -
šou komunitou vyraďovania jadrových zariadení v EÚ a vo svete. Komisia by to mala podporiť nákladovo efektív -
nym spôsobom.
VII
Rozhovory v  týchto troch členských štátoch o  potenciálnom riešení pre  konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu 
a vyhoreného jadrového paliva, ktoré môžu byť vnútroštátnymi, regionálnymi alebo inými riešeniami v rámci EÚ, sú 
stále len v prípravnej fáze, hoci realizácia týchto riešení bude trvať niekoľko desaťročí.
Odporúčanie 2
a) Komisia by mala spolu so všetkými príslušnými členskými štátmi EÚ preskúmať možnosti uloženia vyhoreného 
paliva a vysokoaktívneho odpadu, vrátane regionálnych a iných riešení v rámci EÚ, náležite zohľadniac bezpeč -
nosť, ochranu a nákladovú efektívnosť alternatív. Komisia by mala zahrnúť preskúmanie tejto záležitosti do svo -
jej prvej správy pre Európsky parlament a Radu o vykonávaní smernice o rádioaktívnom odpade.
b) Príslušné tri členské štáty by mali paralelne napredovať vo svojich plánoch konečného uloženia odpadu s cieľom 
stanoviť úplnejšie odhady nákladov a  finančné plány pre  uloženie vyhoreného paliva a  rádioaktívneho odpadu, 
ako sa to vyžaduje v smernici o rádioaktívnom odpade.
VIII
Odhadované náklady na vyraďovanie týchto troch elektrární z prevádzky budú spolu aspoň 5,7 mld. EUR a dvojná -
sobne viac, ak sa započítajú náklady na konečné uloženie. Rozdiel vo financovaní vyraďovania z prevádzky v Litve 
narástol od nášho posledného auditu a náklady teraz prevyšujú financovanie o 1,6 mld. EUR. Rozdiel vo financovaní 
odhadovaný Bulharskom je teraz 28 mil. EUR a Slovenskom 92 mil. EUR. Hoci sú tieto tri členské štáty v konečnom 
dôsledku zodpovedné za zabezpečenie primeraných finančných zdrojov na vyraďovanie zariadení z prevádzky 
aj konečné uloženie, ich spolufinancovanie programov EÚ vyraďovania z  prevádzky zostáva veľmi obmedzené. 
Komisia nevydala jasné usmernenia k požiadavkám na spolufinancovanie. Počty zamestnancov vo všetkých troch 
elektrárňach sa znížili od obdobia, keď boli v plnej prevádzke, ale časť finančných prostriedkov EÚ sa používa 
na pokrytie nákladov na zamestnancov pracujúcich na bezpečnej údržbe zariadení. V roku 2011 Komisia uviedla, 
že neplánuje ďalšie rozšírenie finančnej podpory EÚ po roku 2020.
Odporúčanie 3 : všetky tri členské štáty by si mali uvedomiť svoju úlohu, ktorú zohrávajú v zabezpečovaní dodržia -
vania zásady znečisťovateľ platí, a byť pripravené použiť vnútroštátne finančné prostriedky na pokrytie nákladov 
na vyraďovanie z prevádzky, ako aj nákladov na konečné uloženie v súčasnom finančnom období aj po ňom .
11 Zhrnutie 
Odporúčanie 4 : Komisia by sa mala snažiť o zvýšenie vnútroštátneho spolufinancovania vo finančnom období 
2014 – 2020. Napríklad by mala v rozhodnutí Komisie jasne vymedziť „riadne podložené výnimočné“ podmienky, 
za ktorých projekty môžu byť plne financované EÚ v rámci programov pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení 
z prevádzky.
Odporúčanie 5 : Špecializované programy financovania vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bul -
harsku a na Slovensku by mali byť pozastavené po roku 2020. Ak bude určená jasná potreba finančných prostried -
kov EÚ po roku 2020 v jednom alebo viacerých z týchto troch členských štátov, akékoľvek budúce financovanie EÚ, 
ktoré Komisia navrhne a zákonodarný orgán odsúhlasí, by malo zahŕňať správne podnety na pokračovanie vo vyra -
ďovaní z prevádzky vrátane ich časového obmedzenia a založenia na primeraných mierach spolufinancovania člen -
skými štátmi. Jedným spôsobom, ako to dosiahnuť, by bolo zvážiť rozšírenie prístupu k európskym štrukturálnym 
a investičným fondom s cieľom umožniť pokrytie činností vyraďovania z prevádzky po splnení týchto podmienok.
Odporúčanie 6 : Komisia by mala umožniť, aby financovanie EÚ v rámci programov pomoci na vyraďovanie jadro -
vých zariadení z prevádzky bolo použité len na financovanie nákladov na zamestnancov pracujúcich plne na činnos -
tiach vyraďovania z  prevádzky.
IX
Posúdenie Komisie, či plány financovania a vyraďovania z prevádzky spĺňajú ex ante  kondicionality, bolo 
neprimerané.
Odporúčanie 7 : Komisia by mala dokončiť svoje posúdenie ex ante  kondicionalít.
X
Budúce náklady sa nevykazujú vždy ako rezervy a/alebo nie sú uvedené v poznámkach k účtovnej závierke. To 
obmedzuje transparentnosť a  znižuje schopnosť príslušných orgánov primerane plánovať, ako pokryť budúce 
náklady na  vyraďovanie z  prevádzky a  uloženie vyhoreného jadrového paliva.
Odporúčanie 8 : Komisia by mala spolu s príslušnými členskými štátmi pracovať na tom, aby sa všetky budúce 
náklady spojené s  vyraďovaním jadrových zariadení z  prevádzky a  konečným uložením vyhoreného jadrového 
paliva účtovali správne, transparentne a  v súlade s  príslušnými účtovnými štandardmi.
12
 Úvod Obrázok 1Jadrové elektrárne v Litve, Bulharsku a na Slovensku, 
na ktoré sa vzťahujú programy pomoci EÚ na vyraďovanie 
jadrových zariadení z prevádzky01 
Keď boli Litva, Bulharsko  a Slovensko  kandidátskymi krajinami na  vstup 
do Európskej únie (EÚ), uzatvorenie a následné vyraďovanie z prevádzky ôsmich 
sovietskych jadrových reaktorov prvej generácie v troch jadrových elektrárňach3 
bolo podmienkou pre ich pristúpenie (pozri obrázok 1  a prílohu I ). Vzhľadom 
na to, že  sa aktualizácia na  západné bezpečnostné štandardy považovala za  ne-
hospodárnu, počas predvstupových rokovaní sa dohodlo, že tieto reaktory budú 
odstavené pred koncom ich plánovanej životnosti4. Tieto tri jadrové elektrárne 
prevádzkujú štátne podniky.3 Elektráreň Kozloduj 
v Bulharsku a elektráreň 
Bohunice na Slovensku majú 
reaktory v  prevádzke 
v blízkosti tých, ktoré sa 
vyraďujú. V tejto správe sa 
pojem „elektráreň“ používa 
len ako odkaz na reaktory 
vyraďované z  prevádzky.
4 DOC/97/8, Štrasburg/Brusel, 
15. júla 1997, Agenda 
2000 – Zhrnutie a závery 
stanovísk Komisie k  žiadostiam 
kandidátskych krajín 
o členstvo v Európskej únii; 
Združenie západoeurópskych 
regulačných orgánov v  oblasti 
jadrovej energie (WENRA), 
Jadrová bezpečnosť 
v kandidátskych krajinách 
na vstup do EÚ , október 2000.
Jadrová elektráreň Ignalina v Litve
Bloky 1 a 2 každý s jedným reaktoromTyp reaktora: Kanálový reaktor s veľkým výkonom (RBMK – 1500)
Jadrová elektráreň Bohunice V1 na Slovensku
Dva reaktoryTyp reaktora: Vodo-vodný energetický reaktor(VVER 440/230)
Jadrová elektráreň Kozloduj v BulharskuBloky 1 až 4 každý s jedným reaktoromTyp reaktora: Vodo-vodný energetický reaktor (VVER - 440/230)
Zdroj:  EDA na základe informácií poskytnutých jadrovými elektrárňami. Fotografie © Jadrová elek -
tráreň Bohunice (JE Bohunice), jadrová elektráreň Kozloduj (JE Kozloduj), jadrová elektráreň Ignalina 
(JE Ignalina).
13 Úvod 
02 
Jadrová elektráreň Bohunice V1 na Slovensku a jadrová elektráreň Kozloduj v Bul -
harsku majú obe vodo-vodné energetické reaktory (VVER), ktoré sú podkategó -
riou tlakovodných reaktorov (pozri obrázok 2 ). Tento typ reaktora bol už inde 
v Európe vyradený z  prevádzky.Obrázok 2Schéma jadrovej elektrárne s tlakovodným reaktorom (VVER-440/230)
Zdroj:  EDA. Reaktor
PalivoTlaková nádoba
Parogenerátor
Čerpadlo
KondenzátorTurbínaGenerátor
TransformátorSieťSekundárny okruh
v turbínovej haleRozvodňa
Reaktor a zložky primárneho chladiaceho okruhu v budove reaktora tvoria aktivovaný a kontaminovaný primárny okruh. Turbína a kondenzátor tvoria sekundárny okruh. 
Bohunice V1 a Kozloduj bloky 1 – 4 nemajú masívnu oceľovobetónovú ochrannú obálku reaktora ako poslednú bariéru pred veľkým uvoľnením žiarenia v prípade havárie
v reaktore a zložkách primárneho obvodu.Chladiaca voda
do/z rieky / jazera 
chladiace vežeChladiace čerpadlo 
reaktoraPrimárny obvod v hale 
reaktora, časť 
kontrolovaného pásma
14 Úvod 
03 
Reaktor v elektrárni Ignalina v Litve je reaktor s grafitovým moderátorom (RBMK-
1500), čo je podkategória varných reaktorov, tiež bežne známy ako reaktor čer -
nobyľského typu (pozri obrázok 3 ). Takýto reaktor s grafitovým moderátorom sa 
vyraďuje z prevádzky po prvý raz5.5 Hoci boli reaktory v Černobyle 
odstavené, neboli vyraďované 
z prevádzky. Po havárii v roku 
1986 bol reaktor 4 
zabetónovaný do „sarkofágu“.Obrázok 3Schéma jadrovej elektrárne s grafitovým moderátorom (RBMK-1500)
Zdroj:  EDA.RozvodňaTurbínová hala
TurbinaGenerátorSieť
Transformátor
Kondenzátor
Hlavné cirkulačné čerpadloPalivové články
Reaktor
Reaktor a hlavné zložky chladiaceho okruhu v budove reaktora tvoria aktivovaný a kontaminovaný okruh, ktorý je priamo spojený s turbínou a kondenzátorom
v turbínovej hale. Bloky 1 a 2 v JE Ignalina nemajú masívnu oceľovobetónovú ochrannú obálku reaktora ako poslednú bariéru pred veľkým uvoľnením žiarenia v prípade havárie v reaktore a hlavných zložkách chladiaceho obvodu.Hlavné 
cirkulačné 
čerpadloGra/f_itové 
riadiace tyčeChladiaca voda z/späť do jazeraBubon separátora 
paryHala/budova reaktora, časť 
kontrolovaného pásma
15 Úvod 
Programy pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových 
zariadení z prevádzky
04 
Odstavenie a  následné vyraďovanie týchto jadrových elektrární z  prevádzky pred 
koncom ich plánovanej životnosti predstavovalo značnú finančnú a  hospodársku 
záťaž pre tieto tri členské štáty o to viac, že nezhromaždili vnútroštátne finanč -
né prostriedky na plné pokrytie nákladov na vyraďovanie z prevádzky a nemali 
potrebnú infraštruktúru na  nakladanie s  odpadom6.
05 
EÚ súhlasila s  poskytnutím finančnej podpory od roku 1999. Tá začala v  rámci 
programu PHARE, ktorý bol predvstupovým nástrojom vytvoreným na poskyto -
vanie finančnej a  technickej pomoci kandidátskym krajinám v  strednej a  východ -
nej Európe. Po vstupe týchto troch krajín do EÚ podpora pokračovala v rámci 
programom vyraďovania jadrových zariadení z  prevádzky (PPVJZ) na  základe 
ustanovení v jednotlivých zmluvách o pristúpení a nariadeniach Rady (pozri pre -
hľad v prílohe II )7. Pre každú krajinu bol zriadený samostatný program pomoci.
06 
Od začiatku programov podpory v roku 1999 do roku 2013 tieto programy 
zahŕňali:
 ο opatrenia v súvislosti s vyraďovaním s cieľom čiastočne odľahčiť finančnú 
záťaž, ktorú nesú tieto členské štáty pri vyraďovaní zariadení z prevádzky;
 ο opatrenia na pomoc zmierniť niektoré účinky straty národnej výrobnej kapa -
city energie z  dôvodu predčasného uzatvorenia.
07 
V súčasnom období 2014 – 2020 sú len opatrenia v súvislosti s vyraďovaním8 
oprávnené na financovanie v rámci programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadro -
vých zariadení z prevádzky, ktoré sledujú osobitné ciele uvedené v tabuľke 1 .6 Pracovný dokument útvarov 
Komisie s názvom Údaje 
o programe vyraďovania 
jadrových zariadení 
z prevádzky [SEC(2011) 914 
final].
7 Okrem podpory EÚ Litva 
a Bulharsko dostali 
samostatné granty z účtov 
jadrovej bezpečnosti, ktoré 
spravuje Európska banka 
pre obnovu a  rozvoj (EBOR), 
na prevádzkovú bezpečnosť 
jadrových zariadení.
8 Zmierňujúce opatrenia 
vrátane energetickej 
efektívnosti a  obnoviteľnej 
energie sú oprávnené 
na financovanie v  rámci 
európskych štrukturálnych 
a investičných fondov, ktoré 
využívajú všetky tri členské 
štáty.
16 Úvod Tabuľka 1Osobitné ciele programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení 
z prevádzky v rokoch 2014 – 2020
Program Osobitné ciele
Ignalina, LitvaPremiestnenie paliva z jadra reaktora bloku 2 a z bazénov vyhoreného paliva bloku 1 a 2 do suchého skladu vyhoreného paliva.
Bezpečná údržba reaktorových blokov.
Vykonanie demontáže v turbínovej hale a iných pomocných budovách.
Bezpečné naloženie s odpadom, ktorý vzniká pri vyraďovaní, v súlade s podrobným plánom nakladania s odpadom.
Kozloduj, BulharskoVykonanie demontáže blokov 1 až 4 v halách turbín a pomocných budovách.
Demontáž veľkých komponentov a zariadení blokov 1 až 4 v budovách reaktorov.
Bezpečné naloženie s odpadom, ktorý vzniká pri vyraďovaní, v súlade s podrobným plánom nakladania s odpadom.
Bohunice, SlovenskoVykonanie demontáže v hale turbín a pomocných budovách reaktora V1.
Demontáž veľkých komponentov a zariadení v budovách reaktora V1.
Bezpečné naloženie s odpadom, ktorý vzniká pri vyraďovaní, v súlade s podrobným plánom nakladania s odpadom.
VšetkyMožné opatrenia na zachovanie vysokej úrovne bezpečnosti vo vyraďovaných blokoch vrátane podpory týkajúcej sa personálu 
jadrovej elektrárne.
Zdroj:  EDA na základe nariadení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a 1369/2013.
08 
Do roku 2020 podpora EÚ dosiahne výšku spolu 3,8 mld. EUR (pozri obrázok 4 ).Obrázok 4Pomoc EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky 
Litve, Bulharsku a Slovensku v rokoch 1999 až 2020
0200
100400600
500
300800
700900(mil. EUR)
1999 – 2006                                                                                                                       
(8 rokov)2007 – 2013                                                            
(7 rokov)2014 – 2020                                                                                             
(7 rokov)Ignalina, Litva
Kozloduj, Bulharsko
Bohunice, Slovensko340530
201837
510
423
225293451
Zdroj:  EDA na základe údajov Európskej komisie.
17 Úvod 
09 
Najväčší podiel dostala Litva, po  nej nasledovalo Bulharsko a  napokon Slovensko 
(pozri obrázok 5 )9.9 V tejto správe sú tieto členské 
štáty uvedené v  poradí 
veľkosti ich príslušných 
programov nasledovne: Litva, 
Bulharsko a  Slovensko.
10 SEC(2011) 1387 final, pracovný 
dokument útvarov Komisie, 
„Posúdenie vplyvu“.
11 COM(2016) 177 final 
zo 4. apríla 2016, s. 7, „Jadrový 
objasňujúci program 
predložený podľa článku 40 
Zmluvy o Euratome 
na vyjadrenie stanoviska 
Európskemu hospodárskemu 
a sociálnemu výboru“, ďalej 
len ako jadrový objasňujúci 
program Komisie z roku 2016.Obrázok 5Podiel na celkovej pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových 
zariadení z prevádzky podľa členských štátov v rokoch 
1999 – 2020
Zdroj:  EDA na základe údajov Európskej komisie.Bohunice, Slovensko
849 mil. EUR
22 %Kozloduj, Bulharsko
1 143 mil. EUR
30 % Ignalina, Litva
1 818 mil. EUR
48 %
10 
V posúdení vplyvu, ktoré Komisia vypracovala na finančné obdobie 2014 – 2020, 
uviedla, že „neplánuje ďalšie rozšírenie finančnej podpory EÚ“ po  roku 202010.
Čo je vyraďovanie jadrového zariadenia z prevádzky?
11 
Vyraďovanie jadrového zariadenia je posledným krokom v životnom cykle jad -
rovej elektrárne. V celej Európe narastá počet jadrových elektrární, ktoré sa už 
vyraďujú alebo sa plánujú vyradiť v  krátkodobom alebo strednodobom horizon -
te. Koncom roka 2015 bolo v EÚ v prevádzke 129 jadrových reaktorov a ďalších 91, 
ktoré boli odstavené, z čoho 3 boli úplne vyradené (pozri prílohu III ). Odhaduje 
sa, že viac než 50 zo 129 reaktorov v prevádzke bude odstavených do roku 202511.
18 Úvod 
12 
Vyraďovanie jadrového zariadenia zahŕňa celý rad špecifických procesov, pričom 
niektoré z nich prebiehajú súbežne. Tento proces je ukončený, keď sa lokalita 
vyčistí do takého stavu, že sa pozemok môže opätovne použiť alebo na ňom bu -
dovať či už bez obmedzení (stav „zelenej lúky“) alebo s určitými obmedzeniami 
(stav „opusteného priemyselného pozemku“) v súlade s vnútroštátnymi právnymi 
predpismi. Všetky tri lokality v Litve, Bulharsku a na Slovensku sa majú vyradiť 
do stavu „opusteného priemyselného pozemku“.
13 
Všetky tri členské štáty uprednostnili stratégiu vyraďovania s „okamžitou demon -
tážou“ pred stratégiou „odloženej demontáže” alebo stratégiou „dlhodobého 
bezpečného uzavretia“. Pri okamžitej demontáži vyraďovanie z prevádzky začína 
krátko po  trvalom odstavení prevádzky. Pri alternatívnej stratégii odloženej 
demontáže po  odstránení jadrového paliva sa celé zariadenie alebo jeho časť 
obsahujúca rádioaktívny materiál buď  spracuje alebo ponechá v  bezpečnom 
skladovacom stave, až kým sa následne dekontaminuje a/alebo demontuje12.
14 
Vyraďovanie zahŕňa tradičné priemyselné vyraďovacie práce, napríklad demolá -
ciu turbínovej haly, a  vysoko špecializované činnosti nakladania s  rádioaktívnym 
materiálom na mieste. Kľúčovým je naplánovanie správneho sledu činností a sta -
novenie postupov a metodík, ktoré sa majú dodržiavať. Obrázok 6Stav jadrových reaktorov v EÚ k 31. decembru 2015
Zdroj: EDA na základe údajov Európskej komisie a informačného systému MAAE týkajúceho sa 
jadrových reaktorov (PRIS).Odstavené: 
91 reaktorov
(z toho 3 plne vyradené 
z prevádzky) V prevádzke: 
129 reaktorovVo výstavbe:   
4 reaktory12 Bezpečnostné štandardy 
MAAE, Vyraďovanie zariadení 
z prevádzky, Všeobecné 
bezpečnostné štandardy č. VBŠ 
Časť 6 , 2014.
19 Úvod 
15 
Na obrázku 7  sú znázornené hlavné procesy vyraďovania jadrovej elektrárne 
z prevádzky.Obrázok 7Hlavné procesy vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky
Zdroj:  EDA.Procesy vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky 
Prebiehajúce úlohy na mieste:
 stanoviť a viesť rádiologický súpis a charakteristiku zariadenia
 stanoviť, udržiavať a modiﬁkovať systémy ochrannej obálky
 dekontaminácia
Nekontrolované pásmo (najmä mimo budovy reaktora):
 dekontaminovať, demontovať a odstrániť systémy, štruktúry a stroje
 odstrániť a uschovať kontaminovaný/aktivovaný materiál
 odstrániť/uskladniť nízkoaktívny a stredneaktívny odpad
Kontrolované pásmo (najmä v budove reaktora):
 dekontaminovať, demontovať a odstrániť systémy, štruktúry a stroje
 odstrániť a uschovať kontaminovaný/aktivovaný materiál
 odstrániť a uskladniť nízkoaktívny, stredneaktívny a vysokoaktívny odpadVybrať palivo
a vyhorené palivo z reaktoraUvoľnenie spod inštitucionálne-ho dohľadu
Ponechať 
lokalitu ako opustený priemyselný pozemok alebo zelenú lúku podľa toho, ako bolo vopred stanovené 
16 
Prevádzkovatelia jadrových elektrární musia vypracovať a  aktualizovať konečný 
plán vyraďovania z prevádzky , ktorý obsahuje plán financovania a  stanovujú sa 
v ňom všetky potrebné činnosti, ako aj  ich harmonogram a  odhadované nákla -
dy13. Podpora EÚ sa musí implementovať v súlade s týmito plánmi pri súčasnom 
zachovaní najvyššej úrovne bezpečnosti14.
17 
Všetky činnosti vykonávané v priebehu životného cyklu jadrovej elektrárne, 
vrátane vyraďovania z prevádzky, sú regulované a vyžadujú sa pre ne licencie 
vnútroštátnych orgánov.13 Bezpečnostné štandardy 
MAAE, Všeobecné 
bezpečnostné štandardy Časť 6 , 
s. 15 – 16.
14 Článok 2 ods. 1 nariadení Rady 
(Euratom) č. 1368/2013 
a 1369/2013.
20 Úvod 
Nakladanie s rádioaktívnym odpadom
18 
Vo všetkých fázach jadrového palivového cyklu sa vytvára rádioaktívny odpad. 
Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) vo svojej klasifikácii vyme -
dzuje šesť tried rádioaktívneho odpadu v závislosti od stupňa rádioaktivity, ktoré 
sú uvedené v tabuľke 2 .Tabuľka 2Triedy rádioaktívnych odpadov, nakladanie s nimi a ich zneškodnenie
Trieda OpisNakladanie a  zneškodnenie  
(hĺbka pod  zemou len indikatívne)
Vyňatý odpadOdpad, ktorý obsahuje také nízke koncentrácie rá -
dionuklidov, že si nevyžaduje opatrenia na ochranu 
pred radiáciou a možno ho vyňať spod regulačnej 
kontroly.povrch voľné odstránenie, skládka odpadov
Veľmi krátkodobý odpadOdpad, ktorý obsahuje len rádionuklidy s veľmi 
krátkym polčasom premeny s koncentráciou aktivity 
nad uvoľňovacou úrovňou.povrch skladovanie na rozklad
Veľmi nízkoaktívny odpadOdpad, ktorý nemusí nevyhnutne spĺňať kritériá 
pre vyňatý odpad, ale nepotrebuje vysoký stupeň 
ochrannej obálky a  izolácie.povrch skládka
Nízkoaktívny odpadOdpad s  limitovaným množstvom rádionuklidov s  dl-
hým polčasom premeny. Takýto odpad si vyžaduje 
dôkladnú izoláciu a ochrannú obálku až niekoľko sto 
rokov.pod  povrchom blízko povrchu (< 30 metrov)
Stredneaktívny odpadOdpad, ktorý si vzhľadom na svoj obsah, najmä 
rádionuklidy s dlhým polčasom premeny, vyžaduje 
vyšší stupeň ochrannej obálky, ale žiadne alebo len 
obmedzené opatrenia na odvádzanie tepla.podzemie stredná hĺbka (30 – 100 metrov)
Vysokoaktívny odpadOdpad so stupňom koncentrácie aktivity dostatočne 
vysokou na vytvorenie značných množstiev tepla 
alebo s veľkým množstvom rádionuklidov s dlhým 
polčasom premeny. Vyhorené jadrové palivo spadá 
do tejto kategórie.podzemie geologické ukladanie (> 400 metrov)
Zdroj: EDA na základe bezpečnostných štandardov MAAE, Všeobecný bezpečnostný štandard č. 1, Klasifikácia rádioaktívneho odpadu , 2009.
21 Úvod 
19 
Každá trieda si vyžaduje rôzne technológie a metódy na bezpečné zamedzenie 
šírenia a nakladanie s odpadom. Na dolnom konci spektra možno vyňatý odpad 
jednoducho odstrániť spolu s  domovým odpadom. Na opačnom konci je vyso -
koaktívny odpad, napr. vyhorené jadrové palivo, ktorý je tak vysoko rádioaktív -
ny, že si vyžaduje najvyšší stupeň ochrannej obálky a izolácie na zabezpečenie 
dlhodobej bezpečnosti a ochrany. Uloženie v hlbinnom geologickom úložisku, 
ktoré je vykopané niekoľko stoviek metrov pod zemou, sa vo všeobecnosti uzná -
va ako preferovaná možnosť na konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu15. 
Podľa bezpečnostných štandardov MAAE nakladanie s  odpadom nie je ešte úplné 
po skončení vyraďovania jadrových zariadení, pretože vysokoaktívny odpad ešte 
nebol uložený v  konečnom úložisku16.
„Znečisťovateľ platí“ ako zásada EÚ a medzinárodná 
zásada
20 
Nakladanie s rádioaktívnym odpadom sa v Európskej únii riadi „smernicou o rá -
dioaktívnom odpade“17. Jej požiadavky sú založené na dohovore MAAE z roku 
1997, ktorého signatármi sú Litva, Bulharsko a Slovensko18. Týmto dohovorom sa 
zmluvné strany zaväzujú uplatňovať zásadu „znečisťovateľ platí“, podľa ktorej 
producenti odpadu nesú náklady na  nakladanie s  odpadom s  cieľom predísť 
poškodeniu ľudského zdravia a životného prostredia19. Ďalšou základnou zásadou 
tohto dohovoru je zabránenie neprimeraného zaťažovania budúcich generácií 
nakladaním s jadrovým odpadom. Reflektuje sa to aj v smernici o rádioaktívnom 
odpade, v ktorej sa uvádza, že „malo by byť morálnou povinnosťou každého člen -
ského štátu zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií, pokiaľ ide 
o vyhorené palivo a rádioaktívny odpad, vrátane rádioaktívneho odpadu pochá -
dzajúceho z  vyraďovania existujúcich jadrových zariadení“20.
Úlohy a zodpovednosti strán zúčastnených 
na programoch pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových 
zariadení z prevádzky
21 
Ako je povolené v príslušných ustanoveniach právnych predpisov, Európska 
komisia  si zvolila riadiť programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení 
z prevádzky prostredníctvom nepriameho hospodárenia21. V rámci tohto spôsobu 
hospodárenia Komisia zveruje úlohy plnenia rozpočtu implementačným orgá -
nom (pozri prílohu IV ), ale nesie celkovú zodpovednosť za plnenie rozpočtu EÚ. 
Komisia preto musí zabezpečiť, aby implementačné orgány zaviedli primerané 
štruktúry na  kontrolu a  monitorovanie. Európska banka pre obnovu a rozvoj  
(EBOR) je implementačným orgánom všetkých troch programov.15 Bezpečnostné štandardy 
MAAE, Všeobecný 
bezpečnostný štandard č. 1, 
Klasifikácia rádioaktívneho 
odpadu , 2009, s. 6.
16 Bezpečnostné štandardy 
MAAE, Všeobecný 
bezpečnostný štandard č. 1, 
Klasifikácia rádioaktívneho 
odpadu , 2009, s. 3.
17 Smernica Rady 2011/70/
Euratom z 19. júla 2011, ktorou 
sa zriaďuje rámec 
Spoločenstva pre zodpovedné 
a bezpečné nakladanie 
s vyhoretým palivom 
a rádioaktívnym odpadom 
(Ú. v. EÚ L 199, 2.8.2011, s. 48).
18 MAAE, Spoločný dohovor 
o bezpečnosti nakladania 
s vyhoretým palivom 
a o bezpečnosti nakladania 
s rádioaktívnym odpadom.
19 Článok 21 Spoločného 
dohovoru MAAE 
o bezpečnosti nakladania 
s vyhoretým palivom 
a o bezpečnosti nakladania 
s rádioaktívnym odpadom 
znie: „Každá zo zmluvných 
strán zabezpečuje, 
aby zodpovednosť 
za bezpečnosť jadrového 
zariadenia mal v  prvom rade 
držiteľ danej licencie 
a vykonáva príslušné kroky 
na to, aby sa takáto 
zodpovednosť zabezpečila 
u každého držiteľa licencie.“
20 Odôvodnenie 24 smernice 
Rady 2011/70/Euratom.
21 Článok 58 písm. c) nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ, Euratom) 
č. 966/2012 z 25. októbra 2012 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie, 
a zrušení nariadenia Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 
(Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1) 
naposledy zmenené 
nariadením (EÚ, Euratom) 
2015/1929 z 28. októbra 2015.
22 Úvod 
22 
Okrem toho v Litve Ústredná riadiaca projektová agentúra , vnútroštátny ve -
rejný orgán, koná ako druhý implementačný orgán a  vykonáva tie isté funkcie ako 
EBOR za projekty, ktoré riadi22. V čase konania auditu boli všetky nové projekty 
vykonávané cez Ústrednú riadiacu projektovú agentúru. EBOR zostane zodpo -
vedná za projekty, ktoré jej boli predtým zverené.
23 
Tieto tri členské štáty  sú povinné zriadiť primerané vnútroštátne štruktúry 
na vykonávanie programov a prijať všetky kroky potrebné na odstránenie všet -
kých právnych a  administratívnych prekážok pre  správne fungovanie príslušných 
programov vyraďovania z  prevádzky23. Členské štáty vymenujú koordinátora 
programu z ministerstva zodpovedného za energetickú politiku, ktorý prevezme 
celkovú zodpovednosť za  plánovanie, koordináciu a  monitorovanie príslušných 
programov vyraďovania na  vnútroštátnej úrovni.
24 
Litva taktiež vymenovala ministerstvo financií, aby  konalo ako finančný koor -
dinátor zodpovedný za  finančný dohľad nad  Ústrednou riadiacou projektovou 
agentúrou.
25 
Hlavnými príjemcami týchto programov sú prevádzkovatelia jadrových elektrár -
ní a/alebo držitelia licencie na vyraďovanie jadrových zariadení, ktoré sú štátnymi 
podnikmi. Zodpovedajú za vykonanie projektov po schválení návrhov.
26 
Každý rok členské štáty navrhujú ročný pracovný program s uvedením predpo -
kladaného využitia financovania. Komisia potom schvaľuje rozhodnutia o finan -
covaní po konzultácii výboru pre program pomoci na vyraďovanie jadrových 
zariadení, ktorý sa skladá zo zástupcov 28 členských štátov EÚ. Taktiež schvaľuje 
dokumentáciu k jednotlivým projektom, ktoré sa majú financovať z pomoci EÚ, 
ako ich vybral implementačný orgán. Po koordinácii na  vnútroštátnej úrovni 
návrhy nových projektov predkladá koordinátor programu na  schválenie EBOR 
a v Litve Ústrednej riadiacej projektovej agentúre. Po overení implementačné 
orgány predkladajú návrhy projektov Komisii.22 Slovensko oficiálne navrhlo 
zriadiť popri EBOR druhý, 
vnútroštátny kanál 
vykonávania, Slovenskú 
inovačnú a  energetickú 
agentúru.
23 Článok 4 vykonávacieho 
rozhodnutia Komisie 
o pravidlách uplatňovania 
pre programy pomoci 
na vyraďovanie jadrových 
zariadení z  prevádzky 
v Bulharsku, Litve 
a na Slovensku na  obdobie 
rokov 2014  – 2020, C(2014) 
5449 final.
23 Úvod 
24 Osobitná správa č. 16/2011 
Finančná pomoc EÚ 
na vyradenie jadrových 
elektrární v  Bulharsku, Litve 
a na Slovensku: Úspechy 
a výzvy do budúcnosti ( http://
eca.europa.eu ).27 
Komisia následne prevedie príslušné finančné prostriedky EBOR, v prípade Litvy 
Ústrednej riadiacej projektovej agentúre, podľa zmluvných dojednaní. Tieto orgá -
ny potom monitorujú vykonávanie projektov.
Predchádzajúca osobitná správa EDA o vyraďovaní 
jadrových zariadení z prevádzky
28 
V osobitnej správe z roku 2011 Európsky dvor audítorov už preskúmal fi -
nančnú pomoc EÚ na  vyraďovanie jadrových elektrární v  Bulharsku, Litve 
a na Slovensku24.
24
 Rozsah auditu 
a audítorský prístup
25 Osobitná správa č. 16/2011.29 
Cieľom tohto auditu bolo určiť, či sa dosiahol pokrok pri vykonávaní programov 
pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku 
a na Slovensku od roku 2011, keď bola uverejnená naša predchádzajúca správa25.
30 
Konkrétne sme preskúmali, či  programy dosiahli pokrok z  hľadiska:
– demontáže elektrární, získania potrebných licencií a  zavedenia infraštruktúry 
na nakladanie s  vyhoreným palivom a  odpadom,
– stanovenia spoľahlivého posúdenia nákladov a  zabezpečenia potrebných 
finančných prostriedkov na  dokončenie vyraďovania.
31 
V každom z týchto troch členských štátov sme navštívili príslušné lokality, zanaly -
zovali programovú a projektovú dokumentáciu a vykonali rozhovory s úradníkmi 
členských štátov, prevádzkovateľmi jadrových elektrární, držiteľmi vnútroštát -
nych licencií na  nakladanie s  rádioaktívnym odpadom, regulačnými orgánmi 
a úradníkmi z implementačných orgánov a Európskej komisie.
32 
Na posúdenie pokroku na úrovni projektov sme vybrali 17 infraštruktúrnych 
a neinfraštruktúrnych projektov vyraďovania jadrových zariadení z  prevádzky 
financovaných EÚ vo všetkých troch členských štátoch (pozri prílohu V ). Vybrali 
sme projekty, pri ktorých sme mali najzávažnejšie zistenia v našej predchádzajú -
cej správe a ďalšie projekty, ktoré sú zásadné z hľadiska vyraďovania z prevádzky. 
Taktiež sme zhromaždili údaje o oneskoreniach a prekročení nákladov, ktoré 
ovplyvnili 18 prebiehajúcich kľúčových projektov infraštruktúry ( príloha VI ).
33 
Pokiaľ to bolo možné, sme tiež poukázali na príklady nového zlepšenia postupov 
v týchto troch členských štátoch a všeobecného pokrokového myslenia. Na tento 
účel sme navštívili stavenisko prvého hlbinného geologického úložiska na svete 
vo Fínsku (pozri prílohu VII ).
25 Rozsah auditu a audítorský prístup 
34 
Audítorské práce prebiehali od apríla 2015 do apríla 2016.
35 
Náš audit sa netýkal súladu výdavkov na projekty s príslušnými pravidlami 
fondov. Netýkal sa ani  postupov verejného obstarávania. Neposudzovali sme 
rádioaktívnu bezpečnosť ani bezpečnosť zariadení, pretože to je zodpovednos -
ťou príslušných vnútroštátnych orgánov. Vôbec sme sa nesnažili byť za jadrovú 
energiu alebo proti nej, ani vyvodiť závery o kombinácii energetických dodávok 
v EÚ. Tieto záležitosti sa v tejto správe nerozoberajú.
26
 Pripomienky
26 SEC(2011) 1387 final 
z 24. novembra 2011 
„Pracovný dokument útvarov 
Komisie – Posúdenie 
vplyvu – Sprievodný 
dokument k návrhu 
nariadenia Rady o  podpore 
Únie pre programy pomoci 
na vyraďovanie jadrových 
zariadení z  prevádzky 
v Bulharsku, Litve 
a na Slovensku“.
27 Podľa informácií, ktoré 
poskytla jadrová elektráreň 
Ignalina, blok  1 dosiahol 
nezvratný stav v roku 2007, 
keď bola zmenená jeho 
prevádzková licencia a  boli 
schválené podmienky na  jeho 
vyradenie z  prevádzky. 
16. júna 2014 bol zrušený 
zákon, ktorý zakazoval 
nezvratné ukončenie 
prevádzky bloku  1, kým 
nebude zabezpečené 
financovanie všetkých prác 
týkajúcich sa tejto fázy alebo 
vyraďovania zariadenia 
z prevádzky. Licencia bloku 2 
bola zmenená v roku 2012 
a 2014. Bulharské ministerstvo 
energetiky uviedlo 
na plenárnom zasadnutí 
bulharského parlamentu, 
ktoré sa konalo 
6. februára 2015, že vyradenie 
príslušných štyroch blokov 
z prevádzky je nezvratné. 
Slovenské orgány považujú 
zmenu na  licenciu 
na vyraďovanie z prevádzky 
za dosiahnutie nezvratného 
stavu.Od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok, 
ale prichádzajú závažné výzvy
36 
V tejto časti sa nachádzajú naše zistenia týkajúce sa pokroku, ktorý sa dosiahol od 
roku 2011 v procese vyraďovania podporovaného v rámci programov pomoci EÚ, 
pričom sa zdôrazňujú oneskorenia ovplyvňujúce kľúčové projekty infraštruktúry.
Pokrok sa dosiahol v nekontrolovaných pásmach, 
ale vyraďovanie budov reaktorov ešte len začne 
a infraštruktúra na nakladenie s rádioaktívnym odpadom je 
len čiastočne dokončená
37 
Pri každej z troch jadrových elektrární sme preskúmali:
– do akej miery je uzatvorenie jadrových elektrární nezvratné,
– pokrok dosiahnutý pri demontážnych činnostiach v nekontrolovaných a kon -
trolovaných pásmach,
– dostupnosť infraštruktúry pre  vyhorené palivo a  nakladanie s  odpadom 
požadované pri činnostiach vyraďovania z prevádzky a demontáži jadrových 
zariadení.
Vnútroštátne orgány uvádzajú, že uzatvorenie jadrových 
elektrární je teraz nezvratné, ale očakávané výstupy Komisie zatiaľ 
neboli splnené
38 
V roku 2011 Komisia určila štyri očakávané výstupy, ktoré sa majú splniť pred tým, 
ako možno uzatvorenie jadrovej elektrárne považovať za nezvratné26. V tabuľke 3  
sa nachádza naše posúdenie, do akej miery boli tieto očakávané výstupy splnené 
v Litve, Bulharsku a na Slovensku.
39 
Orgány v  Litve, Bulharsku a  na Slovensku tvrdia, že  dosiahnutý pokrok znamená, 
že uzatvorenie je teraz v skutočnosti nezvratné, pretože obnova prevádzky by už 
nebola technicky realizovateľná alebo nákladovo efektívna27.
27 Pripomienky 
Posúdenie EDA týkajúce sa splnenia očakávaných výstupov znamenajúcich 
nezvratné uzatvorenie troch jadrových elektrární k 31. decembru 2015
Očakávané výstupy Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovensko
1. Jadrová elektráreň je 
udržiavaná v bezpečnom stave 
po odstavení až po úplné 
odstránenie palivaČiastočne dosiahnuté
Udržiavanie v bezpečnom stave prebieha. 
Palivo z reaktora 1 bolo odstránené. Pali -
vo z reaktora 2 zatiaľ nebolo odstránené.Dosiahnuté
Palivo z reaktorov a bazénov 
paliva bolo odstránené.Dosiahnuté
Palivo z reaktorov a bazénov paliva 
bolo odstránené.
2. Licencia na vyraďovanie 
z prevádzky je vydanáNedosiahnuté
Licencia zatiaľ nevydaná.Čiastočne dosiahnuté
Licencia vydaná pre bloky 1 – 2, 
pre bloky 3 – 4  sa očakáva v roku 
2016.Dosiahnuté
Licencia vydaná v roku 2015.
3. Návrh demontáže jadra 
reaktora/primárneho okruhu je 
dokončenýČiastočne dosiahnuté
Návrh procesu demontáže zatiaľ 
nebol dokončený, prebieha štúdia (pozri 
prílohu  V, projekt 6).Čiastočne dosiahnuté
Projekt návrhu procesu demontá -
že vo fáze obstarávania.Čiastočne dosiahnuté
Projekt návrhu procesu demontáže 
stále prebieha (pozri prílohu  V, 
projekt 16)
4. Demontáž v budove reaktora 
začalaČiastočne dosiahnuté
Len menšie práce v budove reaktora 
k dnešnému dňu.Čiastočne dosiahnuté
Len menšie práce v budove 
reaktora k  dnešnému dňu.Čiastočne dosiahnuté
Len menšie práce v budove reakto -
ra k dnešnému dňu.
Zdroj:  EDA na  základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.Tabuľka 3
40 
Jedným očakávaným výstupom na posúdenie, či proces vyraďovania jadrových 
zariadení dosiahol nezvratný stav však je existencia licencie na  vyraďovanie z  pre -
vádzky, ktorá sa požaduje pred začatím prác v kontrolovanom pásme. Od roku 
2011 Bulharsko aj Slovensko prešli z prevádzkovej licencie na licenciu na vyraďo -
vanie z prevádzky, Litva však nie.
– JE Ignalina, Litva , ešte musí získať licenciu na vyraďovanie z prevádzky, v sú -
časnosti sa to neplánuje pred rokom 2022, 10 rokov neskôr, ako sa pôvodne 
plánovalo, a 18 rokov po ukončení výroby elektriny v bloku 1.
– JE Kozloduj,  Bulharsko , získala 10-ročnú licenciu na vyraďovanie z prevádzky 
pre svoje prvé dva bloky 27. novembra 2014 a očakáva licenciu na vyraďova -
nie z prevádzky blokov 3 a 4 v roku 2016. Ďalšie povolenia sa však môžu poža -
dovať pre vykonanie veľkých demontážnych prác hlavných systémov reaktora 
alebo samotného reaktora.
– JE Bohunice,  Slovensko , získala súčasnú licenciu na vyraďovanie z prevádz -
ky 23. decembra 2014, ktorá jej dáva zelenú na začatie procesu demontáže 
budovy reaktora. V pláne vyraďovania z prevádzky sa neplánoval začiatok 
veľkých demontážnych prác pred koncom roka 2015. Veľké demontážne prá -
ce zatiaľ nezačali.
28 Pripomienky 
Pokrok dosiahnutý v demontážnych činnostiach 
v nekontrolovanom pásme
41 
Ako sa uvádza v tabuľke 3 , ani  jedna z  troch jadrových elektrární neukončila 
návrh demontáže jadra reaktorov/primárnych okruhov ani  nevykonala iné ako 
menšie práce v budove reaktora. To znamená, že závažné výzvy, ktoré sú spojené 
s prácou v kontrolovanom pásme, vrátane budovy reaktora, stále len stoja pred 
všetkými tromi členskými štátmi.
42 
Dosiahol sa však pokrok pri demontážnych činnostiach v nekontrolovanom 
pásme. Od našej predchádzajúcej správy sa vo všetkých troch lokalitách dosia -
hol pokrok v demontáži niektorých kľúčových zložiek, napríklad turbínových 
hál v nekontrolovanom pásme (pozri príklad na obrázkoch 8 a 9 ). V Litve začala 
demontáž neskôr, ako sa plánovalo, ale napreduje od roku 2014. Obrázky 8 a 9 Fotografie zaznamenávajúce pokrok v demontáži kľúčových zložiek turbínovej 
haly v jadrovej elektrárni Bohunice V1, Slovensko
Obrázok 8 - Pred demontážou Obrázok 9 - Po demontáži
2011: Turbínová hala s  turbínami
© Javys.2015:  Turbínová hala bez turbín
© Javys.
29 Pripomienky 
Určitý pokrok v infraštruktúre nakladania s odpadom, ale konečné 
úložiská vyhoreného paliva len vo fáze konceptu
43 
Licencia na pokračovanie procesu vyraďovania je vydaná len vtedy, keď je okrem 
iného zavedená primeraná infraštruktúra a  riešenia pre  nakladanie s  odpadom. 
Keďže sa s rôznymi typmi odpadu nakladá odlišne (pozri tabuľku 2 ), dostatoč -
ne podrobný rádiologický súpis a  charakterizácia zariadenia a  rádioaktívneho 
odpadu je potrebný na presné stanovenie metodík a technológií potrebných 
na dekontamináciu, demontáž a rozloženie systémov a štruktúr, ako aj na výber 
najvhodnejších riešení pre  nakladanie s  odpadmi. Všetky tri členské štáty zazna -
menali určitý pokrok v tomto ohľade od nášho posledného auditu. Hoci všetky 
tri jadrové elektrárne idú vo všeobecnosti podľa svojich plánov vyraďovania 
z prevádzky, rádiologická charakterizácia budov reaktora zatiaľ nie je ucelená 
ani v jednej z nich.
44 
Pokiaľ ide o veľmi nízkoaktívny až stredneaktívny odpad  (pozri tabuľku 4 ), 
všetky tri členské štáty zaznamenali určitý pokrok vo výstavbe hlavnej požadova -
nej infraštruktúry nakladania s  odpadom. Zavedená infraštruktúra spĺňa súčasné 
potreby v tejto fáze procesu vyraďovania. V dôsledku toho nie je bezprostredné 
riziko potreby pozastavenia vyraďovania pre nedostatočnú kapacitu infraštruktú -
ry nakladania s odpadom ani v jednej z týchto troch elektrární. Niekoľko projek -
tov nakladania s  odpadom s  vyššími stupňami rádioaktivity alebo väčších obje -
mov v budúcnosti však čelí oneskoreniam a niektoré zostávajú vo fáze návrhu 
(pozri tabuľku 4  a body 60 až 71).
45 
Vysokoaktívny odpad  má v zásadne jednu z týchto dvoch foriem: vyhorené 
jadrové palivo určené na likvidáciu alebo odpadový materiál, ktorý zostáva 
po prepracovaní vyhoreného jadrového paliva. Vo všeobecnosti vyhorené 
jadrové palivo tvorí 95 % objemu vysokoaktívneho odpadu a predstavuje 95 % 
až 99 % celkovej rádioaktivity jadrovej elektrárne. Po odstránení zložiek vyhore -
ného jadrového paliva z reaktora (pozri obrázok 10 ) sú buď prepracované alebo 
umiestnené do  dočasného skladu na  približne päťdesiat rokov.
30 Pripomienky 
Pokrok dosiahnutý vo výstavbe infraštruktúry na nakladanie s veľmi nízkoaktívnym 
až stredneaktívnym odpadom, 2011 a 2015
2011 2015
Ignalina, LitvaPrebiehajú práce na „dočasnom uskladnení“ na skládke 
veľmi nízkoaktívneho odpadu.Dokončené dočasné uskladnenie a 80 % jeho súčasnej kapacity 
naplnených.
Výstavba nadpovrchového zariadenia zatiaľ nezačala.Výstavba nadpovrchového zariadenia zatiaľ nezačala, pretože sa onesko -
rila verejná súťaž pre zmeny v technickom návrhu.
Úložisko blízko povrchu pre nízkoaktívny a stredneaktív -
ny odpad s krátkym polčasom premeny vo fáze návrhu.Úložisko blízko povrchu je stále vo fáze návrhu a oneskorené o 1 rok.
Zariadenie na nakladanie s tuhým odpadom a jeho 
uskladnenie pre stredneaktívny odpad s dlhým polčasom 
premeny oneskorené o 3,5 roka.Zariadenie na nakladanie s tuhým odpadom a jeho uskladnenie je 
oneskorené o 9 rokov. Schválenie prevádzky sa plánuje na rok 2018. Nie je 
k dispozícii žiadne zariadenie na uskladnenie odpadu z demontovaného 
reaktora, hoci súvisiaci projekt začal.
Kozloduj, 
BulharskoVyužitie existujúcich zariadení na uskladnenie a naklada -
nie s odpadom v lokalite, ale ďalšie kapacity na usklad -
nenie a nakladanie s odpadom potrebné pre budúce 
vyraďovanie z prevádzky.Podľa posúdenia držiteľa licencie na vyraďovanie z prevádzky, štátne -
ho podniku zodpovedného za nakladanie s rádioaktívnym odpadom 
(SERAW), kapacita existujúcich zariadení na uskladnenie rádioaktívneho 
odpadu by mala postačovať do roku 2022.
Štátne úložisko pre nízko a stredneaktívny rádioaktívny 
odpad sa má vybudovať do konca roka 2015.Štátne úložisko pre nízko a stredneaktívny rádioaktívny odpad, hlavná 
chýbajúca zložka, je v oneskorení 6 mesiacov. Očakávané dokončenie 
v roku 2021 (pozri bod 56).
Bohunice, 
SlovenskoVyužitie existujúcich zariadení na uskladnenie a naklada -
nie s odpadom v lokalite. Ďalšie kapacity na uskladnenie 
a nakladanie s odpadom potrebné pre budúce vyraďova -
nie z prevádzky.Prebiehajúci projekt na zvýšenie kapacity republikového úložiska veľmi 
nízkoaktívneho rádioaktívneho odpadu má byť dokončený v roku 2018.
Zdroj:  EDA na  základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.
Úložný kontajner pre vyhorené 
jadrové palivo z VVER 440/230Tabuľka 4 Obrázok 10
© Javys.
31 Pripomienky 
46 
Hoci bolo odstránenie paliva dokončené v  Bulharsku a na Slovensku , v Litve sa 
v bloku 2 stále čiastočne nachádza palivo a bazény skladovania v bloku 1 sú stále 
naplnené vyhoreným jadrovým palivom. V  Bulharsku a na Slovensku  sa zložky 
vyhoreného jadrového paliva stále klasifikujú ako materiál na  potenciálne využi -
tie v budúcnosti, hoci časť tohto materiálu si nevyhnutne bude vyžadovať trvalé 
uloženie. V  tabuľke 5  sa nachádza prehľad klasifikácie vyhoreného jadrového 
paliva, jeho súčasné umiestnenie a  spôsoby skladovania a  stav infraštruktúry 
na dočasné nakladanie s  vyhoreným jadrovým palivom.
Prehľad uskladnenia a klasifikácia vyhoreného jadrového paliva
Palivo z jadra 
reaktora 
odstránené?Palivo z reaktora 
a bazénov paliva 
odstránené?Klasifikácia vyho -
reného jadrové -
ho palivaSúčasné umiestnenie 
vyhoreného jadrového 
palivaKonečné úložisko 
pre vyhorené 
jadrové palivo 
k dispozícii?
Ignalina, LitvaBlok 1 Áno NieVysokoaktívny 
odpadV bazénoch reaktora v blo -
ku 1 a dočasnom suchom 
medzisklade vyhoreného 
palivaNie
Blok 2 Nie NieVysokoaktívny 
odpadV bloku 2 jadra reaktora 
a v bazénoch reaktora 
bloku  2.Nie
Kozloduj, Bulharsko Áno ÁnoMateriál na po -
tenciálne využitie 
v budúcnostiV dočasnom mokrom 
a suchom medzisklade vy -
horeného paliva na mieste, 
čiastočný odvoz do RuskaNie
Bohunice, Slovensko Áno ÁnoMateriál na po -
tenciálne využitie 
v budúcnostiV dočasnom mokrom 
medzisklade vyhoreného 
paliva na miesteNie
Zdroj:  EDA na  základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.Tabuľka 5
47 
V tabuľke 6  sa nachádza prehľad pokroku, ktorý sa dosiahol s infraštruktúrou 
na dočasné uskladnenie vyhoreného jadrového paliva od roku 2011. Najmä 
v Litve bol pokrok brzdený oneskoreniami vo výstavbe zariadenia na dočasné 
uskladnenie vyhoreného jadrového paliva.
32 Pripomienky 
Prehľad pokroku s infraštruktúrou na dočasné uskladnenie vyhoreného jadrového 
paliva, 2011 a 2015
2011 2015
Ignalina, LitvaPalivo z blokov nemohlo byť odstránené, kým nebolo 
v prevádzke zariadenie na dočasné uskladnenie vyhore -
ného paliva, ale tento projekt meškal oproti plánu 4 roky.Výstavba zariadenia na dočasné uskladnenie vyhoreného paliva sa 
oneskorila o ďalších 6 rokov, teda je o 10 rokov pozadu v porovnaní s ko -
nečným plánom vyraďovania z prevádzky z roku 2005. Jeho dokončenie 
je podmienkou na získanie licencie na vyraďovanie z prevádzky.
Kozloduj, 
BulharskoZnačné oneskorenia a prekročenia nákladov ovplyvňu -
júce projektovanie a vybudovanie zariadenia na suché 
uskladnenie vyhoreného jadrového paliva na skladovanie 
vyhorených palivových kaziet v  zásobníkoch.Osvedčenie o prevzatí bolo získané v roku 2013 a do roku 2015 bolo 
uložených šesť kaziet z plánovaných 34. Desaťročná licencia na prevádz -
ku skladovacieho zariadenia bola získaná 29. januára 2016.
Bohunice, 
SlovenskoMokrý medzisklad vyhoreného paliva je k dispozícii.Vyhorené palivo z jadrovej elektrárne V1 sa skladuje v medzisklade 
vyhoreného paliva v areáli. Ak sa započíta aj vyhorené jadrové palivo 
z iných elektrární, jeho skladovacia kapacita postačí do roku 2024. Kým 
sa prijme rozhodnutie o konečnom uložení, sú plány na vybudovanie 
suchého medziskladu vyhoreného jadrového paliva.
Zdroj:  EDA na  základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.Tabuľka 6
48 
Dočasné uskladnenie vyhoreného jadrového paliva je dočasné riešenie pred jeho 
konečným uložením. Konečné uloženie v hlbinnom geologickom úložisku , 
ktoré je vykopané niekoľko stoviek alebo viac metrov pod zemou, sa vo všeobec -
nosti uznáva ako preferovaná možnosť uloženia vysokoaktívneho odpadu (pozri 
príklad v prílohe VII ). V zásade každá krajina s jadrovým programom by mala 
navrhnúť program výstavby vhodného úložiska28. Niektoré krajiny však môžu 
produkovať nízke objemy rádioaktívneho odpadu, mať obmedzené finančné 
zdroje alebo im môžu chýbať vhodné geologické podmienky29. Ako je uvedené 
v tabuľke 5 , ani jeden z príslušných členských štátov nemá v súčasnosti prístup 
k takémuto úložisku na konečné uloženie odpadu. Ďalšie členské štáty EÚ čelia 
rovnakým problémom.
49 
Prístup k miestu konečného uloženia by mohol byť zabezpečený prostredníc -
tvom mnohonárodnej spolupráce. V  „mnohonárodnom úložisku“ sa ukladá od -
pad pochádzajúci z viac než jednej krajiny. Ak všetky zúčastnené krajiny susedia, 
na úložisko sa často odkazuje ako na „regionálne úložisko“30.28 MAAE, „Rozvoj 
mnohonárodných úložísk 
rádioaktívneho odpadu: 
rámec infraštruktúr a  možnosti 
spolupráce“, október 2004. 
MAAE, Spoločný dohovor 
o bezpečnosti nakladania 
s vyhoretým palivom 
a o bezpečnosti nakladania 
s rádioaktívnym odpadom.
29 MAAE, „Rozvoj 
mnohonárodných úložísk 
rádioaktívneho odpadu: 
rámec infraštruktúr a  možnosti 
spolupráce“, október 2004. 
MAAE, Spoločný dohovor 
o bezpečnosti nakladania 
s vyhoretým palivom 
a o bezpečnosti nakladania 
s rádioaktívnym odpadom.
30 MAAE, „Rozvoj 
mnohonárodných úložísk 
rádioaktívneho odpadu: 
rámec infraštruktúr a  možnosti 
spolupráce“, október 2004, 
s. 5.
33 Pripomienky 
50 
V smernici EÚ o rádioaktívnom odpade sa ponecháva priestor pre regionálnu 
spoluprácu v tejto oblasti a výslovne sa uvádza, že „niektoré členské štáty sa do -
mnievajú, že spoločné využívanie zariadení pre nakladanie s vyhoreným palivom 
a rádioaktívnym odpadom vrátane úložísk je potenciálne prínosnou, bezpečnou 
a nákladovo efektívnou voľbou“31. Niektoré členské štáty EÚ však vo svojich vnút -
roštátnych právnych predpisoch obmedzujú dovoz jadrového odpadu. Napríklad:
– Litva  zakazuje dovoz rádioaktívneho odpadu a  vyhoreného jadrového paliva 
s výnimkou a) tranzitu rádioaktívneho odpadu a  vyhoreného jadrového 
paliva cez Litvu; a b) spätného dovozu rádioaktívneho odpadu a vyhoreného 
jadrového paliva spracovaného v  zahraničí32.
– Bulharsko zakazuje dovoz rádioaktívneho odpadu s výnimkou a) spätného 
dovozu využitých uzatvorených zdrojov ionizujúceho žiarenia vyrobené -
ho v Bulharsku; a b) rádioaktívneho odpadu prepracovaného ako služba 
pre Bulharsko33.
– Slovensko  zakazuje dovoz rádioaktívneho odpadu s výnimkou a) prepravy 
cez krajinu; a b) dovozu rádioaktívneho odpadu na prepracovanie a úpravu34.
51 
V celej EÚ je v súčasnosti vo výstavbe len jedno hlbinné úložisko, a to vo Fínsku 
(pozri prílohu VII ). Od prijatia prvého rozhodnutia fínskej vlády o plnení har -
monogramu a začatí prieskumu lokality v roku 1983 uplynie takmer 40 rokov, 
kým bude možné začať ukladať odpad (na obrázku 11  je znázornená časová os 
projektu). Začiatok ukladania vyhoreného jadrového paliva sa plánuje začiatkom 
20-tych rokov 21. storočia.31 Pozri odôvodnenie 33 
smernice Rady 2011/70/
Euratom. K  podmienkam 
dovozu a  vývozu pozri 
článok 4 ods. 4 smernice 
o rádioaktívnom odpade 
a smernicu Rady 2006/117/
Euratom z 20. novembra 2006 
o dozore a  kontrole 
pri preprave rádioaktívneho 
odpadu a vyhoretého 
jadrového paliva (Ú. v. EÚ L 337, 
5.12.2006, s.  21).
32 Pozri článok 24 litovského 
zákona č.  VIII-1190 
z 20. mája 1999 o nakladaní 
s rádioaktívnym odpadom.
33 Pozri článok 17 bulharského 
zákona o bezpečnom 
využívaní jadrovej energie 
(naposledy zmenený 
28. novembra  2014).
34 Pozri slovenský zákon 
541/2004 Z. z. o mierovom 
využívaní jadrovej energie 
a jeho článok 21 o dovoze 
rádioaktívneho odpadu.
34 Pripomienky 
Časová os hlbinného geologického úložiska vo FínskuObrázok 11
 
Začiatok 
geologického prieskumu na nájdenie konečných úložísk
Rozhodnutie vládyo celkovomharmonogrameFaktické rozhodnutie vládya parlamentu Žiadosťo vydanie licencie na výstavbuLicencia na výstavbu  Ziadosť o vydanie prevádzkovej 
licencieCharakteristika 
lokalityOlkiluoto 
vybraná ako 
lokalita 
konečného 
uloženiaZačiatok výstavby 
ONKALOa štúdií na 
potvrdenie 
lokality
v OlkiluotoVýstavba 
zariadenia na 
konečné 
uloženiePredoperačné testy a uvedenie 
do prevádzkyZačiatok 
ukladania 
začiatkom 20. 
rokov 21. storočia
19781983200120122015
ČASOVÁ OS KONEČNÉHO 
ULOŽENIA 
© Posiva Oy.
52 
Ďalšie členské štáty v súčasnosti taktiež pracujú na príprave hlbinného geologic -
kého úložiska a nachádzajú sa v rôznych fázach časovej osi.
– Vo Švédsku  švédsky úrad radiačnej bezpečnosti preskúmava žiadosť o  vý-
stavbu hlbinného geologického úložiska v lokalite Forsmark. Plánované ukon -
čenie výstavby a uvedenie do prevádzky je do roku 202835.
– Vo Francúzsku  by žiadosť o výstavbu mohla byť predložená v roku 
2017/2018. Pilotná prevádzková fáza je naplánovaná na roky 2025 až 2035 
a začiatok komerčného využívania po roku 203536.35 SWD(2016) 102 final 
zo 4. apríla 2016 „Pracovný 
dokument útvarov Komisie, 
sprievodný dokument 
k oznámeniu Komisie – 
Jadrový objasňujúci 
program – predložené podľa 
článku 40 Zmluvy o Euratome 
na vyjadrenie stanoviska 
Európskemu hospodárskemu 
a sociálnemu výboru“, s. 30.
36 http://www.developpement-
durable.gouv.fr/Calendrier-du-
projet.html -+.
35 Pripomienky 
– V Nemecku  bola Komisia pre  ukladanie vysokoaktívneho rádioaktívneho od -
padu poverená úlohou vypracovať návrh správy do konca roka 2016 v rámci 
prípravy procesu výberu lokality. Podľa vnútroštátneho zákona by malo byť 
rozhodnutie o výbere lokality prijaté do roku 2031. Ukladanie by mohlo začať 
najskôr v roku 2045/205037.
53 
Podľa smernice EÚ o rádioaktívnom odpade z roku 2011 členské štáty museli vy -
pracovať svoje vnútroštátne programy do augusta 2015 vrátane plánov na koneč -
né uloženie. Komisia je povinná predložiť správu Parlamentu a Rade o vykonávaní 
tejto smernice, zatiaľ tak však neurobila38.
54 
Vykonali sme analýzu príslušných vnútroštátnych programov troch členských 
štátov a dospeli sme k záveru, že Litva, Bulharsko a Slovensko len začali rokovať 
o potenciálnych možnostiach pre konečné uloženie, takže rozhovory sú v príprav -
nej fáze.
55 
V Bulharsku sa vo  vnútroštátnom programe uvádzajú tri možnosti nakladania 
s vysokoaktívnym odpadom vrátane vyhoreného paliva:
– prepracovanie v iných krajinách,
– účasť na  regionálnych alebo medzinárodných riešeniach pre  konečné ulože -
nie bez ohrozenia vykonávania vnútroštátneho programu,
– uloženie vysokoaktívneho odpadu v  Bulharsku.
 Bulharské orgány, s ktorými boli uskutočnené rozhovory v rámci tohto auditu, 
uprednostňujú druhú, regionálnu možnosť pre obavy, že krajina má nízku 
jadrovú kapacitu, pre jej geologické a klimatické podmienky, legislatívu, 
verejnú mienku, finančné kapacity a  objem vysokoaktívneho rádioaktívneho 
odpadu. Prijatie konečného rozhodnutia o  tom, ktorá možnosť sa vyberie, 
je naplánované do roku 2030. Ako dočasné riešenie sa vo vnútroštátnom 
programe predpokladá výstavba predúložiska.37 Prozesswege zu einer sicheren 
Lagerung hoch radioaktiver 
Abfälle unter Aspekten der 
Rückholbarkeit/Bergbarkeit/
Reversibilität, Papier der 
Vorsitzenden unter 
Einbeziehung von 
Kommentaren weiterer 
Mitglieder der AG 3 , online: 
www.endlagerbericht.de , 
navštívené 11. apríla 2016, s. 4.
38 Článok 14 ods. 1 smernice 
Rady 2011/70/Euratom.
36 Pripomienky 
56 
V Litve  sa vo vnútroštátnom programe, ktorý bol prijatý v decembri 2015, pred -
pokladá výstavba konečného úložiska v Litve. Napriek tomu litovské orgány, 
s ktorými boli uskutočnené rozhovory, zopakovali obavy uvedené bulharskými 
orgánmi, ako aj  ich uprednostnenie regionálneho riešenia.
57 
Na Slovensku sa vo vnútroštátnom programe uvádzajú dve možnosti:
– uloženie v hlbinnom geologickom úložisku na Slovensku, ktorého odhad 
nákladov je uvedený v  programe,
– monitorovanie a podpora vybudovania medzinárodného úložiska.
58 
Ani jeden z týchto troch členských štátov neuviedol, ktorý región alebo ktoré kra -
jiny by mohli byť zapojené do  potenciálneho regionálneho alebo iného riešenia 
v rámci EÚ.
Takmer všetky kľúčové projekty infraštruktúry 
na vyraďovanie z prevádzky zaznamenali oneskorenia
59 
Na určenie pokroku vo vyraďovaní, ktorý sa dosiahol od roku 2011, sme zhromaž -
dili údaje na  vzorke 18 kľúčových infraštruktúrnych projektov vyraďovania jadro -
vých zariadení z prevádzky a podporných projektov v každom z troch členských 
štátov, ktoré boli financované z programov pomoci EÚ (pozri prílohu VI )39.
60 
Takmer všetky kľúčové infraštruktúrne projekty na vyraďovanie z prevádzky za -
znamenali oneskorenia v rokoch 2011 až 2015. Ako vidieť v prílohe VI , od začiatku 
ich realizácie do konca roka 2015 sa nazhromaždili oneskorenia až do približne 10 
rokov. Tieto oneskorenia patria k  hlavným príčinám, prečo Litva posunula dátum 
konečného vyradenia o ďalších deväť rokov od našej predchádzajúcej správy 
v roku 2011. Konečný dátum vyradenia v Litve je teraz rok 2038.39 Týchto 18 projektov 
predstavuje 587 mil. EUR 
príspevku EÚ na činnosti 
vyraďovania alebo približne 
37 % zazmluvneného 
financovania EÚ (vynímajúc 
zmierňujúce opatrenia) od 
roku 2001.
37 Pripomienky 
61 
V našej správe z roku 2011 sa uvádza, že v Litve  realizácia projektu dočasného 
skladu vyhoreného paliva  (pozri obrázok 12 ) mešká 4 roky, ako je uvedené 
v tabuľke 6 . Odvtedy sa nazbieralo oneskorenie o ďalších 6 rokov. Napredovanie 
projektu bolo obzvlášť pomalé v rokoch 2011 až 2014. Až začiatkom roku 2013 sa 
prijali rozhodnutia, ktorými sa projekt začal meniť. Oneskorenia tohto projektu 
zdržali vyňatie paliva z reaktora (pozri projekt 1 v prílohe V ).Obrázok 12Medzisklad vyhoreného paliva v jadrovej elektrárni Ignalina, Litva
© JE Ignalina. © JE Ignalina.
62 
Ďalší kľúčový projekt v Litve, zariadenie na spracovanie a uskladnenie pevné -
ho odpadu , sa omeškal o ďalších 5 rokov od nášho posledného auditu, čo viedlo 
k oneskoreniu spolu o 9 rokov. Súvisiace obchodné spory boli vysporiadané s do -
dávateľom a z programu pomoci EÚ bola vyplatená kompenzácia vo výške 55 mil. 
EUR; ďalších 17,9 mil. EUR bolo vyčlenených na predpokladané riziká.
63 
Medzi hlavné príčiny oneskorení v Litve patrili obchodné spory, zlé informá -
cie o tom, ako bola elektráreň skutočne postavená, neúplné informácie o za -
riadení a  vyhorenom palive, nedostatočná koordinácia a  dohľad nad  prácou 
subdodávateľov.

38 Pripomienky 
64 
Hoci k oneskoreniam projektov došlo aj v Bulharsku a na Slovensku, neviedli k po -
sunutiu plánovaného dátumu ukončenia vyraďovania z  prevádzky. Na Slovensku 
zostáva konečným dátumom rok 2025. V Bulharsku bol tento dátum dokonca posu -
nutý vpred o 5 rokov z roku 2035 na rok 2030, hoci sa to dá pripísať národnej stra -
tégii pre vyhorené jadrové palivo a nakladanie s rádioaktívnym odpadom z roku 
2011, v ktorej sa oficiálne vyriešil konečný stav opustených priemyselných pozem -
kov, teda sa odstránila možnosť zelenej lúky, ktorá by si vyžadovala viac času.
65 
Príklady oneskorenia projektov v  Bulharsku :
– Ukončenie výstavby kľúčového zariadenia na nakladanie s rádioaktívnym 
odpadom, národného úložiska pre nízkoaktívny a stredneaktívny rádio -
aktívny odpad , bolo plánované v roku 2015 (pozri tabuľku 4 a obrázok 13 ). 
Proces sa však omeškal o 6 rokov najmä z dôvodu zamietnutia posúdenia 
vplyvov na životné prostredie, ktoré sa muselo začať opätovne a stále pre -
bieha. Dátum ukončenia tohto zariadenia je teraz rok 2021 (pozri  projekt 11 
v prílohe V ).
Lokalita, v ktorej bude národné úložisko 
pre nízkoaktívny a stredneaktívny rádioaktívny odpad 
v BulharskuObrázok 13
© SERAW.
– Výstavba zariadenia na plazmové tavenie , zariadenia na spracovanie 
a úpravu pevného odpadu s vysokým redukčným faktorom, je aspoň 5 rokov 
v oneskorení oproti plánu. Došlo k nemu z dôvodu výziev s nájdením tech -
nických riešení prvých svojho druhu, výziev v regulačnom rámci, ktoré viedli 
k trom revíziám návrhu zariadenia, a odvolaniu voči posúdeniu vplyvov na ži -
votné prostredie. Povolenie na výstavbu bolo vydané 14. mája 2015 a ukonče -
nie sa teraz očakáva v júni 2017 (pozri obrázok 14 a projekt 11 v prílohe V ).
39 Pripomienky 
66 
Na Slovensku  bolo ukončenie projektu dekontaminácie primárneho okru -
hu (pozri obrázok 15 ), ktorý musí byť dokončený skôr, ako bude demontované 
jadro reaktora, pôvodne naplánované na  rok 2014. Keďže niekoľko technických 
výziev zostáva stále nevyriešených, dátum ukončenia projektu nebol stále známy 
koncom januára 2016, ako ani vplyv, aký bude mať toto oneskorenie na náklady 
a celkový harmonogram vyraďovania (pozri projekt 16 v prílohe V ).Prípravné práce na inštalácii zariadenia na plazmové 
tavenie
Reaktor VVER 440/230 a hlavné zložky primárneho 
chladiaceho okruhuObrázok 14 Obrázok 15© SERAW.
© Javys.

40 Pripomienky 
67 
Vyššie uvedené príklady znázorňujú rôzne príčiny oneskorení, ktoré sa vyskytli 
v týchto troch členský štátoch, vrátane:
– výziev s nájdením a zavedením technických riešení prvých svojho druhu,
– neúplných historických prevádzkových údajov a zlých informácií o tom, ako 
bola elektráreň skutočne postavená,
– neúplného súpisu a/alebo charakterizácie odpadu, najmä pri budovách 
reaktora.
68 
V niektorých prípadoch bolo napredovanie projektu brzdené potrebou podstat -
ne zmeniť plány, alebo dokonca ukončiť projekty úplne napriek tomu, že návr -
hy už prešli cez niekoľko kôl kontroly. To naznačuje, že boli ťažkosti s výberom 
a návrhom projektov. Taktiež to poukazuje na výzvy, ktorým čelia ministerstvá, 
vnútroštátne orgány a  finanční príjemcovia pri  tom, ako vyraďovanie napreduje 
ku kritickej fáze riešenia budov reaktora, kde sa požadujú špecifické poznatky 
a skúseností s  demontážou, presunom a  uskladnením štruktúr a  komponentov 
z kontrolovaného pásma.
69 
Súčasne sa najmä držitelia licencie na vyraďovanie z prevádzky spoliehajú na ex -
terných odborníkov, napríklad konzultantov, inžinierov a právnikov (pozri tabuľ -
ku 7  s nákladmi na externých odborníkov). Hoci sa využitie externých odborníkov 
požaduje podľa pravidiel EBOR a bolo nevyhnutné vo fázach plánovania a počia -
točnej realizácie, využívanie externých odborníkov by sa malo znižovať v priebe -
hu rokov s  prenosom znalostí na  miestnych zamestnancov.
Náklady na externých odborníkov v rokoch 2001 – 2015 a ich podiel na podpore EÚ 
vyčlenenej na vyraďovanie
Ignalina, Litva  
2001  – 2016Kozloduj, Bulharsko  
2001  – 20151Bohunice, Slovensko  
2003  – 2016
mil. EUR % podpory EÚ mil. EUR % podpory EÚ mil. EUR % podpory EÚ
75 9 99 20 45 9
1  Údaje za Bulharsko zahŕňajú jednu zmluvu na riadenie projektu, ktorý prebieha v rokoch 2016 – 2019.
Zdroj:  EDA na základe údajov o projektoch poskytnutých implementačnými orgánmi a správ o monitorovaní projektov vyraďovania jadrových 
zariadení.Tabuľka 7
41 Pripomienky 
70 
Okrem toho nedostatok kvalifikovaných, skúsených inžinierov v celej EÚ predsta -
vuje riziko. Je tomu tak obzvlášť v Litve, ktorá čelí nedostatku medzinárodných 
skúseností s  demontážou jej reaktora typu RBMK, ktorý bude vyradený ako prvý 
svojho druhu (pozri bod 2)40.
71 
Tieto tri členské štáty sa snažia budovať svoje technické kapacity a zlepšiť výme -
nu poznatkov. Napríklad:
– V Bulharsku  boli v  apríli 2013 zlúčené dve rôzne oddelenia riadenia projek -
tov zodpovedné za vyraďovanie a výstavbu národného úložiska pre nízkoak -
tívny a stredneaktívny rádioaktívny odpad a začlenené do podniku SERAW, 
ktorý je držiteľom licencie na vyraďovanie z prevádzky. Externý konzultant, 
ktorý pomáha tomuto integrovanému oddeleniu riadenia projektu, je začle -
nený do  organizačnej štruktúry SERAW. Zamestnanci externého konzultanta 
umiestnení v lokalite pracujú vo dvojiciach s miestnymi partnermi za každý 
projekt. Konečnú právomoc prijímať rozhodnutia má vedúci oddelenia ria -
denia projektu, ktorý je miestnym zamestnancom SERAW. To viedlo k väčšej 
zodpovednosti a  angažovanosti.
– Na Slovensku  JAVYS a.s., slovenský štátny podnik zodpovedný za vyraďova -
nie a  nakladanie s  rádioaktívnym odpadom, zorganizoval dvojdňový seminár 
na výmenu poznatkov v marci 2015 so zástupcami z jadrových elektrární 
Ignalina, Bohunice a  Kozloduj, EBOR, Európskej komisie a  slovenského minis -
terstva hospodárstva.40 Nedostatok kvalifikovaných 
inžinierov zaznamenala 
Európska komisia v správe 
s názvom Kontext ponuky 
a dopytu po jadrových 
odborníkoch do roku 2020 
v sektore jadrovej energie 
v EÚ-27 , 2012.
42 Pripomienky 
Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky 
budú aspoň 5,7 mld. EUR a dvojnásobne viac, ak sa 
započítajú náklady na konečné uloženie
72 
V našej predchádzajúcej správe sme vyjadrili pripomienku, že všetky tri vnút -
roštátne plány vyraďovania jadrových zariadení a  ich odhady nákladov boli ne -
úplné. Zistili sme výrazné rozdiely vo financovaní. V rámci tohto auditu sa analy -
zovalo, ako sa vyvinuli náklady na  vyraďovanie a  miera dostupného financovania 
na úrovni EÚ aj členských štátov. Taktiež sme sa snažili odhadnúť celkové náklady 
vrátane konečného uloženia, ktorým budú tieto tri členské štáty čeliť, a analyzo -
vali sme spôsoby, ako sa účtujú záväzky za budúce náklady.
Celkové odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky 
vzrástli o 40 % na 5,7 mld. EUR od roku 2010
73 
V našej predchádzajúcej správe sme odporučili celkové posúdenie nákladov 
vyplývajúcich z vyraďovania jadrových zariadení. V roku 2014 členské štáty aktu -
alizovali svoje odhady nákladov na  vyraďovanie jadrových zariadení stanovené 
v konečných plánoch vyraďovania z prevádzky, ktoré predtým predložili Komi -
sii. Slovensko urobilo ďalšie menšie zmeny v roku 2015. V týchto aktualizáciách, 
ktorých cieľom bolo poskytnúť presnejší obraz, vzrástli odhady nákladov o 40 % 
zo 4,1 mld. EUR v roku 2010 na 5,7 mld. EUR v roku 2015. Nárast bol najvýraznejší 
v rokoch 2010 až 2011 (pozri obrázok 16 ). Medzi príslušnými tromi členskými 
štátmi boli výrazné rozdiely. Litva sa podieľala najviac na  náraste odhadovaných 
nákladov so 67 % nárastom od roku 2010 do roku 2015. V tom istom období od -
had nákladov na  JE Bohunice, Slovensko, taktiež narástol o  30 %. Odhad nákladov 
na JE Kozloduj, Bulharsko, zostal zväčša nezmenený. Po počiatočnom náraste 
v roku 2011 odhad nákladov uskutočnený po rozhodnutí posunúť konečný termín 
vpred zaznamenal pokles nákladov o 136 mil. EUR (pozri bod 64).
74 
Od roku 2011 všetky tri členské štáty zlepšili prístup k odhadu nákladov na vyra -
ďovacie činnosti vo svojich konečných plánoch vyraďovania z prevádzky. Teraz 
používajú najnovšiu metodiku známu ako medzinárodná štruktúra nákladov 
na vyraďovanie jadrových zariadení41. Neistota však naďalej obklopuje celý zo -
znam činností a súvisiacich nákladov na demontáž príslušných budov reaktorov, 
najmä vzhľadom na skutočnosť, že ani v jednej z týchto troch lokalít stále nebol 
dokončený úplný súpis a rádiologická charakterizácia kontrolovaného pásma 
(pozri bod 32).41 Vypracovaná spoločne 
Európskou komisiou, MAAE 
a Organizáciou 
pre hospodársku spoluprácu 
a rozvoj s cieľom viac zjednotiť 
náklady na  činnosti 
vyraďovania jadrových 
zariadení.
43 Pripomienky 
Členské štáty, a najmä Litva, čelia finančným výzvam
75 
Za všetky tri členské štáty sme porovnali odhady nákladov a  dostupné financo -
vanie zistené počas nášho posledného auditu s  najnovšími údajmi, ktoré boli 
k dispozícii počas tohto auditu. V súčasnosti EÚ financuje činnosti vyraďovania 
jadrových zariadení do  roku 2020. Dostupné vnútroštátne financovanie a  finan -
covanie EÚ vo výške 4,0 mld. EUR však nepostačuje na pokrytie odhadovaných 
celkových nákladov vo výške 5,7 mld. EUR, nezahŕňajúc náklady na konečné 
uloženie (pozri tabuľku 8  a obrázok 17) . Rozdiel vo financovaní je teda 1,7 mld. 
EUR do ukončenia vyraďovania z prevádzky. Litva sa podieľa na tomto rozdiele 
vo financovaní 93  %.Obrázok 16Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky v rokoch 2010 až 2015
Zdroj:  Údaje z roku 2010: konečné plány vyraďovania z prevádzky. Údaje z roku 2011: aktualizované odhady predložené na zasadnutí výboru 
pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení v marci 2011. Údaje z roku 2015: aktualizované konečné plány vyraďovania z prevádzky, 
ročné pracovné programy na rok 2015 a za Slovensko z dôvodu aktualizácie návrh ročného pracovného programu na rok 2016.2 930 3 376 
1 118 1 243 
1 107 950 1 239 
5001 0001 5002 0002 5003 0003 500
2010 2011 2012 2013 2014 2015Ignalina, Litva
Kozloduj, Bulharsko
Bohunice, Slovensko(mil. EUR)
2 019 
1 146
44 Pripomienky 
Odhadované celkové náklady na vyraďovanie z prevádzky a rozdiel vo financovaní, 
2011 a 2015
(mil. EUR)
 Ignalina,  
LitvaKozloduj,  
BulharskoBohunice,  
SlovenskoSpolu
2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015
Odhadované náklady 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722
Vnútroštátne financovanie, 
vyčlenené1 83 262 171 348 231 476 485 1 086
Financovanie EÚ, vyčlenené 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955
Rozdiel vo financovaní 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681
1  Vyčlenené vnútroštátne financovanie môže pozostávať zo špecializovaných fondov zriadených pre vyraďovanie z prevádzky, viazaných verej -
ných výdavkov alebo iných vnútroštátnych zdrojov.
Zdroj:  2011: aktualizované odhady predložené na zasadnutí výboru pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení v marci 2011.  
2015: orgány členských štátov, aktualizované konečné plány vyraďovania z prevádzky a ročné pracovné programy na rok 2015 a za Slovensko 
z dôvodu aktualizácie návrh ročného pracovného programu na rok 2016.Tabuľka 8 Obrázok 17Znázornenie rozdielu vo financovaní v roku 2011 a 2015 v troch členských štátoch
Zdroj:  Na základe tabuľky 8 .51 %46 %
47 %3 %
37 %7 %
 01 0002 0003 000
2011 2015 2011 2015 2011 2015Vnútroštátne /f_inancovanie
Financovanie EÚ 
Rozdiel vo /f_inancovaní(mil. EUR) 
Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovensko
45 Pripomienky 
Nárast nákladov a rozdiel vo financovaní v Litve sú značné
76 
Litovské odhady celkových nákladov na vyraďovanie z roku 2015 vzrástli o 15 % 
v porovnaní s rokom 2011, ale o 67 % v porovnaní s rokom 2010, a dosiahli 
3,4 mld. EUR. Litovské orgány pripísali tieto nárasty nákladom práce, odkladu 
konečného dátumu vyradenia a  prekročeniu nákladov na  hlavné infraštruktúr -
ne projekty vyraďovania z  prevádzky. Kategória nákladov inflácie predstavo -
vala 26 % zostávajúcich nákladov na vyraďovanie do roku 2038 alebo 695 mil. 
EUR. Bolo to vypočítané na základe 3 % ročného odhadu, avšak v čase výpočtu 
členským štátom Centrálna banka Litvy stanovila priemernú mieru inflácie za rok 
2015, ktorá zohľadňuje roky 2013 a 2014, na 1,5 %.
77 
Taktiež zastávame názor, že  rozsah nárastu nákladov je znakom zlého pôvodného 
plánovania. Napríklad aktualizácia konečného plánu vyraďovania z  prevádzky 
z roku 2014 zahŕňala 15 predtým nezvažovaných vyraďovacích činností, ktorých 
náklady sa odhadli spolu na 318 mil. EUR.
78 
Našou analýzou kľúčových projektov infraštruktúry v Litve od začiatku ich rea -
lizácie do konca roku 2015 sa potvrdili nárasty nákladov na tieto projekty (pozri 
prílohu VI ). Niektoré z  týchto dodatočných nákladov boli spôsobené oneskore -
niami projektov. Napríklad oneskorenie v realizácii projektu dočasného skladu 
vyhoreného paliva malo dôsledky pre  napredovanie odstránenia paliva z  reak -
tora a do konca roka 2014 zapríčinilo dodatočné náklady na údržbu prevyšujúce 
61,3 mil. EUR (pozri bod 61), a prispelo aj k posunutiu konečného dátumu vyrade -
nia z  prevádzky.
79 
Vo všeobecnosti možno povedať, že v elektrárni, ktorá je vo vyraďovaní, sa prav -
depodobne zachová podobný počet zamestnancov ako počas prevádzky elek -
trárne, až kým nebude odstránené palivo z reaktora. Počet zamestnancov by mal 
potom postupne klesať, ako bude elektráreň prechádzať z  prevádzkového stavu.
46 Pripomienky 
80 
Počet zamestnancov sa vo všetkých troch elektrárňach znížil (pozri tabuľku 9 ). 
V JE Ignalina v Litve, kde bolo odstránené palivo len z jedného z dvoch jadier reak -
tora a ktorá má stále prevádzkovú licenciu, počet zamestnancov, a teda aj náklady 
financované EÚ, zostávajú vysoké. Tretina zamestnancov naďalej pracuje na  udr -
žiavaní bezpečnosti elektrárne. V Bulharsku aj na Slovensku je možné alternatívne 
zamestnanie inde na jadrových reaktoroch, ktoré sú stále v plnej prevádzke v tej 
istej lokalite. V Litve, ktorá už nevyrába jadrovú energiu, to nie je možné. Tabuľka 9Počet zamestnancov v čase uzatvorenia reaktora 
a v roku 2015
Počet zamestnancovUdelená podpora EÚ 
(mil. EUR)3 Počas plnej 
prevádzky1 v roku 2015
Ignalina, Litva 
(2 bloky reaktora)3 517 2 1272171
Kozloduj, Bulharsko 
(4 bloky reaktora)1 400 650 130
Bohunice, Slovensko 
(2 bloky reaktora)1 060 239 45
Spolu 5 977 3 016 346
1  Údaje o plnej prevádzke z 31.12.2004 za JE Ignalina, k 31.12.2002 za JE Kozloduj a k 1.4.2006 
za JE Bohunice.
2  Zo zamestnancov JE Ignalina 1 377 pracovalo na vyraďovaní z prevádzky a 701 na bezpeč -
nej údržbe.
3  Údaje za JE Ignalina zahŕňajú podporu EÚ od uzatvorenia prvého bloku v roku 2005 
do roku 2016; za JE Kozloduj od uzatvorenia prvého bloku v roku 2003 do roku 2017; za JE 
Bohunice od uzatvorenia prvého bloku v roku 2008 do roku 2016.
Zdroj:  EDA na základe údajov poskytnutých orgánmi členských štátov.
81 
Od našej predchádzajúcej správy sa riadenie pracovnej sily v JE Ignalina zlepši -
lo. Napríklad vedenie jadrovej elektrárne Ignalina zaviedlo stratégiu využívania 
externých zdrojov. Zahŕňa analýzu niekoľkých činností, ako je údržba zariadení 
a dekontaminácia budov s neobmedzeným vstupom, a rozhodovanie o tom, či by 
bolo nákladovo efektívnejšie obstarať príslušné služby alebo ich prideliť interným 
zamestnancom.
47 Pripomienky 
82 
Či je však súčasný počet zamestnancov primeraný nebolo externe potvrdené 
a stále neexistuje podrobný plán zamestnancov, ktorý by pokryl celý proces 
vyraďovania z prevádzky. Vzhľadom na nedostatok spolufinancovania a miestne 
hospodárske a sociálne výzvy súvisiace s vyraďovaním JE Ignalina v Litve existuje 
riziko, že počet zamestnancov prekračuje potreby programu vyraďovania z pre -
vádzky a že cielené financovanie vyraďovania z prevádzky zo strany EÚ sa využíva 
na podporu tohto zamestnania.
83 
Ako je uvedené v tabuľke 8  a bode 76, rozdiel vo financovaní v Litve značne na -
rástol od našej poslednej správy. Počas rozhovorov s litovskými zástupcami bolo 
odkázané na protokol č. 4, ktorý je pripojený k zmluve o pristúpení tejto krajiny 
k EÚ, a na litovský výklad, že nárasty nákladov na projekty vyraďovania jadro -
vých zariadení z  prevádzky budú naďalej financované EÚ42. V posúdení vplyvu 
Komisiou z roku 2011 sa uvádza argument, že na základe ich potrieb by mala byť 
podpora poskytovaná všetkým trom členským štátom v období rokov 2014 – 
2020, ale že po roku 2020 Komisia „neplánuje ďalšie rozšírenie finančnej podpory 
EÚ“ (pozri bod 10)43.
Malý rozdiel vo financovaní zostáva v Bulharsku a na Slovensku, 
hoci odhady v priebehu času značne kolísali
84 
Vyčlenením financovania EÚ na obdobie 2014 – 2020 sa rozdiely vo financo -
vaní zaznamenané v  našej predchádzajúcej správe výrazne znížili v  Bulharsku 
na 28 mil. EUR a na Slovensku na 92 mil. EUR. Odhady nákladov a rozdielov vo fi -
nancovaní však dramaticky kolísali. Napríklad:
– odhad bulharských orgánov rozdielu vo  financovaní výrazne klesol 
z 230 mil. EUR v septembri 2014 na 28 mil. EUR koncom roka 2015 najmä z dô -
vodu započítania nákladov nesených jadrovou elektrárňou Kozloduj na  prí-
pravné vyraďovacie činnosti, ktoré neboli zohľadnené v  predchádzajúcich 
výpočtoch. V rozpore s týmto údaje Komisie z konca roka 2015 poukazovali 
na rozdiel vo výške 150 mil. EUR.
– na Slovensku  bol rozdiel vo financovaní koncom júna 2015 vo výške 193 mil. 
EUR podľa údajov Komisie, zatiaľ čo v návrhu ročného pracovného programu 
na rok 2016 bol 92 mil. EUR.42 V článku 3 protokolu č. 4 
o jadrovej elektrárni Ignalina 
v Litve (Ú. v. EÚ L 236, 
23.9.2003) sa uvádza, že 
„vyradenie z  prevádzky 
jadrovej elektrárne Ignalina 
(…) je dlhodobou záležitosťou 
a pre Litvu predstavuje 
výnimočnú finančnú záťaž, 
ktorá je v nepomere k veľkosti 
a hospodárskej sile krajiny“, 
a „že Únia bude poskytovať 
adekvátnu dodatočnú pomoc 
Spoločenstva Litve 
pri vyraďovaní jadrovej 
elektrárne z  prevádzky 
po roku 2006“. V protokole sa 
tiež uvádza, že „celkové 
priemerné vyhradené 
prostriedky podľa 
predĺženého programu 
Ignalina sa pre  obdobie 
nasledujúcich finančných 
výhľadov stanovia primerane“.
43 SEC(2011) 1387 final 
z 24. novembra 2011 
„Pracovný dokument útvarov 
Komisie – Posúdenie vplyvu 
ako sprievodný dokument 
k návrhu nariadenia Rady 
o podpore Únie pre programy 
pomoci na  vyraďovanie 
jadrových zariadení 
z prevádzky v Bulharsku, Litve 
a na Slovensku“.
48 Pripomienky 
85 
Takéto rozdiely medzi údajmi členských štátov a Komisie nastoľujú otázky ohľa -
dom spoľahlivosti a dôkladnosti použitých metodík výpočtu. Okrem toho výraz -
né revízie údajov naznačujú, že údaje predložené v konečných plánoch vyraďova -
nia z prevádzky neboli v čase konania nášho auditu ešte podrobne skontrolované 
či už vnútroštátnymi zúčastnenými stranami alebo Komisiou.
Komisia posúdila plány financovania a vyraďovania 
z prevádzky neprimerane
86 
Čiastočne v reakcii na odporúčania v našej predchádzajúcej správe boli v legisla -
tívnom rámci na  obdobie financovania 2014  – 2020 zavedené tri „ ex ante  kondi -
cionality”44 (pozri rámček 1 ). Sú podmienkou pre  vyplatenie nového financovania 
vyraďovania z prevádzky v súčasnom viacročnom finančnom rámci a ich cieľom 
je zabezpečiť účinné a efektívne využívanie finančných prostriedkov EÚ.44 Pozri KOM(2011) 783 
v konečnom znení; nariadenia 
Rady (Euratom) č. 1368/2013 
a 1369/2013 a  vykonávacie 
rozhodnutie Komisie 
C(2014)  5449.Rámček 1Ex ante  kondicionality
Do 1. januára 2014 všetky tri členské štáty prijmú vhodné opatrenia s cieľom splniť tieto ex ante  kondicionality:
1. zabezpečiť súlad s acquis  Zmluvy o Euratome v oblasti jadrovej bezpečnosti; najmä pokiaľ ide o transpozí -
ciu smernice 2009/71/Euratom a smernice 2011/70/Euratom do vnútroštátneho práva;
2. vo vnútroštátnom rámci ustanoviť plán financovania, v  ktorom sa uvedú všetky náklady a  plánované 
finančné zdroje potrebné na bezpečné dokončenie vyradenia blokov s jadrovými reaktormi z prevádzky 
vrátane nakladania s  vyhoreným palivom a  rádioaktívnym odpadom;
3. predložiť Komisii revidovaný, podrobný plán vyraďovania detailne rozčlenený po úroveň činností vyraďo -
vania, vrátane harmonogramu a  zodpovedajúcej štruktúry nákladov, ktorá bude vychádzať z  medzinárod -
ne uznávaných štandardov pre  odhadovanie nákladov na  vyraďovanie.
Zdroj: Články 4 nariadení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a č. 1369/2013.
49 Pripomienky 
87 
Kým Komisia prijala rozhodnutie o financovaní o ročnom pracovnom programe 
na rok 2014, mala posúdiť, či členské štáty prijali primerané opatrenia na splnenie 
týchto podmienok45. Zistili sme však, že posúdenie príslušných plánov financova -
nia a podrobných plánov vyraďovania z prevádzky Komisiou, t. j. druhej a tretej 
predbežnej podmienky, bolo neprimerané. V správe zo septembra 2015 útvar 
pre vnútorný audit Komisie potvrdil naše posúdenie. Napríklad sme zistili, že sa 
uskutočnili výrazné revízie odhadov celkových nákladov a číselných údajov o fi -
nancovaní (pozri bod 84) a v niektorých prípadoch neexistovali podrobné plány 
pre niektoré náklady a činnosti (pozri napríklad bod 79 o nákladoch na zamest -
nancov). Do výročnej správy o  činnosti Generálneho riaditeľstva pre  energeti -
ku za rok 2015 bola zahrnutá výhrada, ktorá sa týkala primeranosti posúdenia 
ex ante  kondicionalít Generálnym riaditeľstvom pre  energetiku v  roku 201446.
88 
Generálne riaditeľstvo Komisie pre  energetiku navrhlo akčný plán zameraný 
na nedostatky zistené útvarom Komisie pre vnútorný audit a stanovilo koniec ok -
tóbra  2016 ako konečnú lehotu pre  dokončenie posúdenia ex ante  kondicionalít. 
Je zásadne dôležité, aby Komisia dokončila toto posúdenie a dôkladne zanalyzo -
vala plány financovania aj plány vyraďovania z prevádzky za každý členský štát, 
pretože tieto dokumenty tvoria základ financovania v budúcnosti.
Z rozpočtu EÚ sa financuje veľká väčšina nákladov všetkých 
troch členských štátov
89 
Všetky tri členské štáty zriadili špecializované vnútroštátne fondy na  financovanie 
svojich vnútroštátnych politík bezpečného nakladania a  uloženia rádioaktívneho 
odpadu a na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky. Zdroje v týchto fon -
doch však zostávajú obmedzené, a to najmä v Litve.
– V Litve  dostával litovský národný fond vyraďovania, ktorý bol po prvýkrát 
zriadený v roku 1995, príspevky z prevádzky jadrovej elektrárne, až kým 
nebola elektráreň zatvorená koncom roku 2009. Teraz je závislý od príjmov 
z predaja nadbytočných aktív a od externých finančných príspevkov a vznik -
nutých úrokov. V minulosti sa tiež využíval na financovanie činností nesúvisia -
cich s  vyraďovaním, napr. zvýhodnených taríf za  elektrickú energiu a  vykuro -
vanie alebo dodatočných sociálnych záruk pre  bývalých zamestnancov. Podľa 
odhadu, ktorý poskytlo ministerstvo energetiky, sa k 1. januáru 2016 vo fonde 
nachádzali 4 mil. EUR47.45 Pozri článok 4 v nariadeniach 
Rady (Euratom) č. 1368/2013 
a č. 1369/2013.
46 Výročná správa o činnosti 
Generálneho riaditeľstva 
pre energetiku za rok 2015, 
Ref. Ares(2016)1667891, 
8.4.2016.
47 V SWD(2016) 102 final, s. 38, sa 
neuvádza tento fond, ale je 
uvedený údaj 0,5 mld. EUR ako 
celkové disponibilné finančné 
prostriedky. Nie je jasné, na čo 
sa vzťahuje tento číselný údaj.
50 Pripomienky 
– V roku 1999  Bulharsko  zriadilo národný fond pre  rádioaktívny odpad a  fond 
na vyraďovanie jadrových zariadení. Obidva fondy sa týkajú všetkých jadro -
vých zariadení v Bulharsku. Prvý fond je financovaný najmä z príspevkov od 
producentov rádioaktívneho odpadu, pričom hlavným prispievateľom vo  výš -
ke 92 % je jadrová elektráreň Kozloduj. Z fondu bolo vynaložených 34,8 mil. 
EUR na bloky 1 – 4 ako zariadenia na nakladanie s rádioaktívnym odpadom 
a koncom roka 2015 v ňom bolo 61 mil. EUR. Druhý fond je financovaný 
z príspevkov od prevádzkovateľov jadrových zariadení. Kumulované fondy 
pre bloky 1 – 4 JE Kozloduj boli na konci roka 2015 vo výške 156 mil. EUR.
– V roku 2010 Slovensko zaviedlo pre koncových používateľov odvod za spot -
rebu elektrickej energie s  cieľom kompenzovať „historický deficit“ a  skutoč -
nosť, že  povinné príspevky prevádzkovateľov jadrových elektrární od roku 
1995 neposkytli dostatok finančných prostriedkov na  pokrytie vyraďovania 
jadrových elektrární a  konečného uloženia vyhoreného paliva. Koncom roka 
2014 bola v  národnom jadrovom fonde na  vyraďovanie jadrovej elektrárne 
Bohunice V 1 vyčlenená suma vo výške 290 mil. EUR.
90 
Celkové dostupné vnútroštátne finančné prostriedky, pozostávajúce zo  špecia -
lizovaných fondov a iných vnútroštátnych zdrojov, nepokryjú celkové náklady 
na vyraďovanie jadrových zariadení (pozri bod 67 a tabuľku 8 ). Vnútroštátne 
zdroje by pokryli len 31 % nákladov v Bulharsku a 38 % na Slovensku, zatiaľ čo 
vnútroštátne finančné prostriedky v  programe pomoci EÚ na  vyraďovanie jadro -
vých zariadení z prevádzky v Litve by pokryli menej než 8 % celkových nákladov 
na vyraďovanie. K dnešnému dňu sa z rozpočtu EÚ financoval tento nedosta -
tok prostredníctvom programov pomoci na  vyraďovanie jadrových zariadení 
z prevádzky.
91 
V súčasnosti nie je nijaká právna povinnosť, aby členské štáty spolufinancovali 
pomoc na vyraďovanie z prevádzky, či už na úrovni programu alebo jednotlivých 
projektov. Naopak, v  rámci európskych štrukturálnych a  investičných fondov48 sú 
členské štáty povinné zo svojich vlastných zdrojov prispievať stanovené percen -
to finančných prostriedkov na  spolufinancované programy a  projekty. V  našej 
predchádzajúcej správe sme odporučili, aby Komisia, ak bude navrhovať finan -
covanie vo finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020, zohľadnila iné fondy EÚ, 
napríklad štrukturálne fondy, a  podmienky vyplácania pomoci. Komisia sa držala 
tohto odporúčania pokračovaním podpory na  zmierňujúce opatrenia v  rámci 
európskych štrukturálnych a  investičných fondov (EŠIF), ale  rozhodla sa ponechať 
špecializovanú podporu na vyraďovanie samostatne bez prístupu k EŠIF pre sa -
motné vyraďovanie.48 Európske štrukturálne 
a investičné fondy zahŕňajú 
okrem iného Európsky fond 
regionálneho rozvoja, 
Kohézny fond a Európsky 
sociálny fond. Pred rokom 
2014 sa na ne odkazovalo ako 
na „štrukturálne fondy“.
51 Pripomienky 
92 
Povinnosť poskytovať spolufinancovanie je dôležitá, pretože dáva príjemcom 
financovania EÚ väčší finančný podnet snažiť sa o čo najlepší pomer medzi 
kvalitou a cenou pri riadení projektu a napredovať v programoch. V príslušných 
nariadeniach Rady o programoch pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení 
z prevádzky sa uznáva dôležitosť spolufinancovania a uvádza sa v nich, že finan -
covanie projektov EÚ v plnej výške by malo byť schválené len v „riadne podlo -
žených výnimočných prípadoch“49. Komisia však zatiaľ nestanovila jasné usmer -
nenia k tomu, čo predstavuje takýto prípad. Potvrdzuje to správa útvaru Komisie 
pre vnútorný audit zo septembra 2015. Komisia zatiaľ teda nevyužila príležitosť 
poskytnúť stimul a maximálne využiť spolufinancovanie.
Celkové odhadované náklady by sa zdvojnásobili, ak by sa 
započítali náklady na konečné uloženie vysokoaktívneho 
odpadu
93 
Ani jeden odhad rozdielu vo financovaní v konečných plánoch vyraďovania z pre -
vádzky neposkytuje úplný obraz o súvisiacich nákladoch po uzatvorení elektrár -
ne, pretože do nich nie sú zahrnuté náklady na konečné uloženie vyhoreného 
paliva.
94 
Podľa medzinárodne uznávanej zásady „znečisťovateľ platí“ je na zodpovednosti 
členského štátu, aby zabezpečil, že prevádzkovateľ spĺňa svoje povinnosti ako 
znečisťovateľ, a vyčleňuje dostatočné finančné zdroje na pokrytie všetkých nákla -
dov na  vyraďovanie a  konečné uloženie vyhoreného paliva (pozri bod  20).
95 
Táto zásada sa odráža v smernici EÚ o rádioaktívnom odpade. V smernici sa 
požaduje, aby členské štáty zabezpečili, že všetky činnosti v oblasti nakladania 
s rádioaktívnym odpadom a  vyhoreným palivom, vrátane konečného uloženia, 
boli určené a náklady plne stanovené, a že v prípade potreby budú k dispozícii 
príslušné finančné prostriedky50.
96 
Okrem toho, jednou z podmienok financovania v rámci programov pomoci na vy -
raďovanie jadrových zariadení z prevádzky (pozri body 86 až 88) je, že členské 
štáty „ustanovia plán financovania, v  ktorom sa uvedú všetky náklady a  plánova -
né finančné zdroje potrebné na bezpečné dokončenie vyradenia blokov s jadro -
vými reaktormi z prevádzky vrátane nakladania s vyhoreným palivom a rádioak -
tívnym odpadom“51.49 Odôvodnenie 17 nariadenia 
Rady (Euratom) č. 1368/2013 
a odôvodnenie 15 nariadenia 
Rady (Euratom) č. 1369/2013.
50 Pozri najmä článok 12 
smernice Rady 2011/70/
Euratom.
51 Pozri články 4 nariadení Rady 
(Euratom) č. 1368/2013 
a č. 1369/2013.
52 Pripomienky 
97 
Vypočítali sme odhad nákladov na konečné uloženie, aby sme poskytli úplnejší 
obraz o  nákladoch spojených s  vyraďovaním príslušných elektrární z  prevádzky.
98 
Ako je uvedené v tabuľke 10 , vypočítali sme, že ak sa zohľadnia súvisiace náklady 
na konečné uloženie, celkové náklady na  vyraďovanie by sa mohli zdvojnásobiť 
a dosiahnuť spolu 11,4 mld. EUR za všetky tri členské štáty. Tabuľka 10Odhad nákladov na vyraďovanie vrátane konečného uloženia vysokoaktívneho 
odpadu a vyhoreného jadrového paliva
(mil. EUR)
Ignalina,  
LitvaKozloduj, 
BulharskoBohunice, 
SlovenskoSpolu
Odhad nákladov z roku 2015 bez konečného uloženia 
vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva3 376 1 107 1 239 5 722
Odhad nákladov na konečné uloženie vysokoaktívneho 
odpadu a vyhoreného jadrového paliva z týchto ôsmich 
reaktorov12 610 1 590 1 466 5 666
Odhad nákladov vrátane konečného uloženia 
vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného jadrového paliva5 986 2 697 2 705 11 388
Vnútroštátne financovanie 262 348 476 1 086
Financovanie EÚ 1 553 731 671 2 955
Rozdiel vo financovaní 4 171 1 618 1 558 7 347
1 Poznámka k odhadom nákladov na konečné uloženie
Za JE Ignalina, Litva,  je náš odhad vo výške 2 610 mil. EUR založený na údaji uvedenom v národnom programe a citovanom v jadrovom 
objasňujúcom programe Komisie z roku 2016.
Za JE Kozloduj, Bulharsko,  sa v bulharskom národnom programe neposkytuje žiadny údaj. Náš odhad vo výške 1,59 mld. EUR je založený 
na odhade celkových nákladov na národné úložisko vo výške 3 mld. EUR, na základe rozhovorov s bulharskými vnútroštátnymi orgánmi 
o fínskom prípade počas auditu. Rozdelili sme 3 mld. EUR na polovicu, aby sa odrazil podiel blokov 1 – 4 a ďalších blokov 5 a 6 v prevádzke. 
Nezohľadnili sme žiadne plány budúcich blokov či elektrární, pretože zatiaľ neboli konkrétne.
Za JE Bohunice, Slovensko,  je náš odhad vo výške 1,46 mld. EUR založený na odhade slovenských orgánov vnútroštátnych nákladov na ko -
nečné uloženie vo výške 4,4 mld. EUR, použitím konzervatívnejšieho scenára, v ktorom majú zostávajúce jadrové elektrárne na Slovensku 
životnosť 60 rokov. Sumu 4,4 mld. EUR sme vydelili tromi, aby sme rozdelili náklady rovnomerne medzi dva bloky, ktoré sa vyraďujú, a štyri 
bloky, ktoré sú v súčasnosti v prevádzke. Na rozdiel od slovenského národného programu sme nezohľadnili 2 plánované bloky v Mochov -
ciach pre oneskorenia v ich výstavbe. Ak by sme tak urobili, bloky, ktoré sa vyraďujú, by mali 16,3 % podiel na sume 4,4 mld. EUR, čo sa rovná 
717 mil. EUR. V jadrovom objasňujúcom programe Komisie z roku 2016 sa uvádza údaj 3,7 mld. EUR, ktorý zrejme odkazuje na menej konzer -
vatívny scenár prevádzkovej životnosti 40 rokov.
Zdroj:  EDA na základe ročných pracovných programov Komisie na rok 2015 a 2016, vnútroštátnych zúčastnených strán.
53 Pripomienky 
99 
Ak zohľadníme náklady na  vyraďovanie a  konečné uloženie, Litva má najväčší 
podiel na celkovom nedostatku financií vo výške 7,4 mld. EUR. Značný nedostatok 
by však vznikol aj v Bulharsku a na Slovensku (pozri obrázok 18 ).Obrázok 18Rozdiel vo financovaní po zohľadnení vyraďovania 
z prevádzky aj konečného uloženia
Zdroj:  EDA na základe tabuľky 10 . 01 0002 0003 0004 0005 0006 000
Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, SlovenskoVnútroštátne
/f_inancovanie
Financovanie EÚ 
Rozdiel vo /f_inancovaní58 %70 %
60 %(mil. EUR)52 IAS 37 „Rezervy, podmienené 
záväzky a  podmienené 
pohľadávky“ a IPSAS 19. 
Neexistuje nijaký konkrétny 
medzinárodný účtovný 
štandard k  vyraďovaniu 
jadrových zariadení 
z prevádzky. Existuje štandard 
o výpočte štatistických 
informácií o  nákladoch 
na vyraďovanie z prevádzky 
v Európskom systéme účtov, 
podľa ktorého nie je potrebné, 
aby sa pasíva zaznamenávali 
pre budúce náklady.
53 Podľa IAS 37.10 záväzok je 
udalosť, ktorá vytvára 
zmluvnú alebo mimozmluvnú 
povinnosť (napr. výstavba 
jadrovej elektrárne, vytvorenie 
záväzku vyraďovania 
jadrových zariadení 
z prevádzky) a ktorá preto 
vedie k tomu, že subjekt nemá 
inú realistickú alternatívu, ako 
vyrovnať túto povinnosť.
54 Podľa IAS 37.40 rezervy 
na jednorazové udalosti 
(reštrukturalizácia, čistenie 
životného prostredia, 
vyrovnanie právneho sporu) 
sa odhadujú čo najpresnejšie.
Záväzky za budúce náklady sa neúčtujú správne v troch 
členských štátoch
100  
V súlade s  medzinárodnými účtovnými štandardmi52 záväzky, ktorých vznik sa 
predpokladá v budúcnosti, by mali byť určené ako rezervy a vykázané v súvahe 
organizácie, ktorá má povinnosť zaplatiť ich, ak:
– súčasné zmluvné alebo mimozmluvné záväzky vznikli v dôsledku minulých 
udalostí53,
– platba je pravdepodobná, t. j. skôr áno ako nie,
– možno urobiť spoľahlivý odhad sumy54.
54 Pripomienky 
101  
Ak tieto tri podmienky nie sú splnené, záväzky sú označené pojmom „podmiene -
né záväzky” a uvádzané mimo súvahy, napríklad v poznámkach k účtovnej závier -
ke, pokiaľ sa platba nepovažuje za vzdialenú, kedy zverejnenie nie je potrebné55.
102  
V súlade s  tým náklady na  vyraďovanie jadrových zariadení a  náklady na  koneč -
né uloženie vyhoreného paliva by preto mali byť, keď  je platba pravdepodobná 
a sumu možno odhadnúť spoľahlivo, vykázané ako záväzok organizáciou, ktorá 
má povinnosť zaplatiť ich. Odhady nákladov by mohli byť založené napríklad 
na pláne vyraďovania jadrových zariadení. Presné účtovanie závisí od právnej si -
tuácie v súvislosti so záväzkom uhradiť platbu a od účtovných postupov prijatých 
členským štátom alebo organizáciou56.
103  
Požiadali sme príslušné orgány v členských štátoch, aby nám poskytli informácie 
o tom, ako sa účtujú záväzky za náklady súvisiace s vyraďovaním jadrových zaria -
dení a  konečným uložením vyhoreného jadrového paliva.
104  
Ako sa uvedádza v tabuľke 11 , účtovanie je v týchto troch členských štátoch 
rôzne a závisí od toho, či sa náklady týkajú vyraďovania jadrových zariadení alebo 
konečného uloženia. Náklady na  vyraďovanie jadrových zariadení sa nevykazu -
jú ako rezervy v žiadnej súvahe v Litve a zverejňujú sa len menšie podmienené 
záväzky. Náklady na vyraďovanie jadrového zariadenia sa nevykazujú v účtovnej 
závierke jadrovej elektrárne Kozloduj, Bulharsko, a len čiastočne v jadrovej elek -
trárni Bohunice, Slovensko.
105  
Pokiaľ ide o náklady na konečné uloženie, príslušné organizácie v Litve a Bulhar -
sku nevykazujú rezervy na tieto náklady v súvahe, ani nezverejňujú nijaké infor -
mácie v poznámkach k účtovnej závierke. Len na Slovensku príslušné organizácie 
vykazujú rezervu v súvislosti s nákladmi na konečné uloženie v podúčte národné -
ho jadrového fondu.55 Podľa IAS 37 zverejnenie nie je 
povinné, ak je platba 
vzdialená.
56 Niektoré organizácie sú 
povinné používať 
medzinárodné účtovné 
štandardy, zatiaľ čo iné 
organizácie môžu používať 
účtovné štandardy 
na vnútroštátnej úrovni.
55 Pripomienky 
106  
Skutočnosť, že budúce náklady sa systematicky nevykazujú ako rezervy a/alebo 
nie sú uvedené v poznámkach k účtovnej závierke, obmedzuje transparentnosť 
a znižuje možnosť príslušných orgánov primerane plánovať, ako pokryť budúce 
náklady na  vyraďovanie a  uloženie.Tabuľka 11Účtovanie záväzkov týkajúcich sa vyraďovania jadrových zariadení a konečného 
uloženia vyhoreného paliva
Účtovná závierka jadrovej elektrárne (vynímajúc konečné 
uloženie vyhoreného jadrového paliva)Fond/ministerstvo/vládne účty (vrátane konečného ulože -
nia vyhoreného jadrového paliva)
Ignalina, LitvaRezervy sa nevykazujú.  
Vo vysvetľujúcej poznámke sa vysvetľuje, že nie je k dispozícii 
spoľahlivý odhad nákladov na demontáž. Podmienené záväzky 
preto nie sú vykázané.Rezervy sa nevykazujú.  
Menšie podmienené záväzky týkajúce sa vyraďovania jadrových 
zariadení sú vykázané v podsúvahe (13 mil. EUR) v súvislosti 
s dodatočnými sociálnymi zárukami pre bývalých zamestnancov 
jadrovej elektrárne.
Kozloduj, 
BulharskoRezervy na vyraďovanie z prevádzky ani na náklady na usklad -
nenie vyhoreného paliva a nakladanie s ním sa nevykazujú. 
Nezávislý audítor preto vyjadril výrok s výhradou k účtovnej 
závierke za  rok 2014.Príjmy a výdavky národného fondu pre rádioaktívny odpad a fondu 
na vyraďovanie jadrových zariadení sú začlenené do ročných 
rozpočtových účtov ministerstva energetiky. Nevyužité podiely 
pripísaných finančných zdrojov, vrátane zdrojov z predchádzajúcich 
rokov, sú vykázané v podsúvahe.
Bohunice, 
SlovenskoČiastočne vykázané, ale  nevyčlenené pre  Bohunice  V1.Predbežné informácie o  konečnom uložení sú začlenené do  podúčtu 
národného jadrového fondu.
Zdroj:  EDA na  základe informácií poskytnutých vnútroštátnymi orgánmi.
56
 Závery a odporúčania
107  
Cielené programy EÚ na  financovanie vyraďovania jadrových elektrární z  pre -
vádzky nevytvorili správne podnety na  včasné a  nákladovo efektívne vyraďova -
nie z prevádzky. Od roku 2011, kedy sme uverejnili našu predchádzajúcu správu, 
sa dosiahol určitý pokrok vo vyraďovaní jadrových elektrární Ignalina v Litve, 
Kozloduj v Bulharsku a Bohunice na Slovensku. Kľúčové komponenty v nekon -
trolovaných pásmach elektrární neboli zatiaľ demontované. Takmer všetky 
kľúčové infraštruktúrne projekty na  vyraďovanie z  prevádzky však zaznamenali 
oneskorenia a závažné výzvy týkajúce sa prác v kontrolovaných pásmach stále 
len stoja pred všetkými tromi členskými štátmi. Orgány členských štátov tvrdia, 
že elektrárne boli nezvratne uzavreté, avšak nie všetky očakávané výstupy, ktoré 
Komisia používa na  posúdenie pokroku smerom k  nezvratnému uzatvoreniu, boli 
plne dosiahnuté. Rozdiel vo financovaní v Litve narástol od nášho posledného au -
ditu a teraz dosahuje 1,6 mld. EUR. Odhadované náklady na vyraďovanie týchto 
troch elektrární z prevádzky budú spolu aspoň 5,7 mld. EUR a 11,4 mld. EUR, ak sa 
započítajú náklady na  konečné uloženie.
Od roku 2011 sa dosiahol určitý pokrok, ale prichádzajú 
závažné výzvy
108  
Od roku 2011 všetky tri členské štáty demontovali niektoré kľúčové zložky 
v nekontrolovanom pásme a s výnimkou Litvy pokročili v získavaní príslušných 
licencií na začatie prác v kontrolovanom pásme. Litva ešte len musí získať túto 
licenciu, ktorej udelenie je teraz naplánované na rok 2022, 10 rokov neskôr, ako sa 
pôvodne plánovalo (pozri body 40 a 42).
109  
Podľa všetkých vnútroštátnych orgánov dosiahnutý pokrok znamená, že  uzatvo -
renie je teraz v skutočnosti nezvratné. Očakávané výstupy, ktoré Komisia používa 
na posúdenie pokroku smerom k  nezvratnému uzatvoreniu, však neboli plne 
dosiahnuté u žiadnej z troch elektrární. Návrhy demontáže jadier reaktorov/pri -
márnych okruhov nie sú dokončené a k dnešnému dňu boli vykonané len menšie 
práce v budove reaktora. To znamená, že závažné výzvy, ktoré sú spojené s prá -
cou v kontrolovaných pásmach, vrátane budov reaktorov, stále len stoja pred 
všetkými tromi členskými štátmi (pozri body 38 až 42).
110  
Zaznamenal sa určitý pokrok v  zavádzaní infraštruktúry na  nakladenie s  odpa -
dom, ale mnohé kľúčové projekty infraštruktúry v týchto troch členských štátoch 
zaznamenali oneskorenia v období rokov 2011 – 2015 (pozri body 43 a 59 až 71). 
Najväčšie oneskorenia boli v Litve, kde bol konečný dátum vyradenia z prevádzky 
od roku 2011 odložený o deväť rokov na rok 2038 (pozri body 59 až 63).
57 Závery a odporúčania 
111 
Všetky tri členské štáty čelia výzvam, ako je spoliehanie sa na externých odbor -
níkov (pozri bod 69) a nachádzanie technických riešení prvých svojho druhu 
(pozri body 67 až 68). Nedostatok kvalifikovaných, skúsených inžinierov v celej EÚ 
predstavuje riziko najmä v Litve (pozri bod 70).
Odporúčanie 1 - Zabezpečiť pokrok vo vyraďovaní 
z prevádzky
Príslušné tri členské štáty by mali:
a) ďalej zlepšovať svoje postupy riadenia projektov s cieľom mať zavedenú 
potrebnú infraštruktúru nakladania s  odpadom a  vyhoreným palivom podľa 
plánu;
b) prijať opatrenia na vybudovanie vlastnej technickej kapacity s cieľom dosiah -
nuť lepšiu rovnováhu medzi internými a externými odbornými znalosťami;
c) nájsť lepšie spôsoby na výmenu osvedčených postupov a technických zna -
lostí medzi sebou navzájom aj so širšou komunitou vyraďovania jadrových 
zariadení v EÚ a vo svete. Komisia  by to mala podporiť nákladovo efektívnym 
spôsobom.
Cieľový dátum zavedenia: do konca roka 2017.
112  
Projekty financované v rámci programov pomoci EÚ na vyraďovanie jadrových 
zariadení z  prevádzky sa netýkajú konečného uloženia, ale  len dočasného usklad -
nenia vyhoreného jadrového paliva. Vybudovanie konečného úložiska pre  vyho -
rené jadrové palivo môže trvať niekoľko desaťročí a predstavovať vysoké finanč -
né záväzky. Mohlo by to byť náročné pre niektoré krajiny, ktoré produkujú nízke 
objemy rádioaktívneho odpadu, majú obmedzené finančné zdroje alebo nemajú 
vhodné geologické podmienky. Rozhovory v týchto troch členských štátoch 
o potenciálnom riešení pre  konečné uloženie vysokoaktívneho odpadu a  vyhore -
ného jadrového paliva, ktoré môžu byť štátnymi alebo regionálnymi riešeniami, 
sú stále len vo fáze konceptu (pozri body 48 až 58). Komisia je povinná predkladať 
správy o plánoch členských štátov v tejto oblasti, zatiaľ tak však neurobila (pozri 
bod  53).
58 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 2 - Riešenia pre konečné uloženie vyhoreného 
jadrového paliva
a) Komisia  by mala spolu so všetkými príslušnými členskými štátmi preskúmať 
možnosti uloženia vyhoreného paliva a  vysokoaktívneho odpadu, vrátane 
regionálnych a ďalších riešení v rámci EÚ, náležite zohľadniac bezpečnosť, 
ochranu a nákladovú efektívnosť alternatív. Komisia by mala zahrnúť preskú -
manie tejto záležitosti do svojej prvej správy pre Európsky parlament a Radu 
o vykonávaní smernice o  rádioaktívnom odpade.
Cieľový dátum zavedenia: začať okamžite; uverejnenie správy najneskôr 
do polovice roka 2017.
b) Príslušné tri členské štáty  by mali paralelne napredovať vo  svojich plánoch 
konečného uloženia odpadu s  cieľom stanoviť úplnejšie odhady nákladov 
a finančné plány pre  uloženie vyhoreného paliva a  rádioaktívneho odpadu, 
ako sa to vyžaduje v smernici o rádioaktívnom odpade.
Cieľový dátum zavedenia: do polovice roka 2017.
Odhadované náklady na vyraďovanie z prevádzky 
budú aspoň 5,7 mld. EUR a dvojnásobne viac, ak sa 
započítajú náklady na konečné uloženie
113  
Odhady celkových nákladov na vyraďovanie z prevádzky v rámci troch progra -
mov vzrástli o 40 % od roku 2010 do roku 2015 zo 4,1 mld. EUR na 5,7 mld. EUR 
(pozri body 73 až 74). Ak sa započítajú súvisiace náklady na konečné uloženie vy -
horeného jadrového paliva, celkové náklady sa zdvojnásobia a dosiahnu 11,4 mld. 
EUR (pozri body 93 až 99).
114  
V súčasnosti dostupné vnútroštátne financovanie a  financovanie EÚ vo  výške 
4,0 mld. EUR nepostačuje na pokrytie odhadovaných celkových nákladov vo výš -
ke 5,7 mld. EUR, nezahŕňajúc náklady na konečné uloženie. Rozdiel vo financova -
ní je teda 1,7 mld. EUR do ukončenia vyraďovania z prevádzky. Litva predstavuje 
93 % tohto celkového rozdielu vo financovaní s chýbajúcimi 1,6 mld. EUR (pozri 
body 73 až 85). Rozdiely vo financovaní odhadované Bulharskom a Slovenskom 
sú teraz 28 resp. 92 mil. EUR (pozri bod 84).
59 Závery a odporúčania 
115  
Podľa medzinárodne uznávanej zásady „znečisťovateľ platí“ je na zodpoved -
nosti členského štátu, aby zabezpečil, že prevádzkovatelia jadrových zariadení 
spĺňajú svoje povinnosti ako znečisťovatelia a  vyčleňujú dostatočné finančné 
zdroje na pokrytie všetkých nákladov na vyraďovanie a konečné uloženie (pozri 
body 20 a 93). Tieto tri jadrové elektrárne prevádzkujú štátne podniky. Všetky tri 
členské štáty zriadili špecializované vnútroštátne fondy na  financovanie svojich 
vnútroštátnych politík bezpečného nakladania a  uloženia rádioaktívneho odpa -
du a na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky. K dnešnému dňu sa však 
vnútroštátne fondy využili len málo v rámci týchto troch programov vyraďovania 
jadrových zariadení a zdroje v týchto fondoch zostávajú obmedzené, a to najmä 
v Litve (pozri body 89 až 92).
116  
V dôsledku toho spolufinancovanie projektov z  vnútroštátnych finančných pro -
striedkov je skôr výnimkou než pravidlom. Hoci na rozdiel od iných fondov EÚ 
v rámci týchto programov neexistuje právna povinnosť spolufinancovať projekty, 
v právnom základe sa uznáva, že financovanie projektov EÚ v plnej výške by malo 
byť schválené len v  „riadne podložených výnimočných prípadoch“57. Komisia však 
zatiaľ nestanovila jasné usmernenia k tomu, čo predstavuje takýto prípad. Ak by 
tak urobila, mohla byť účinnejšia vo vytváraní tých správnych podnetov na vyššiu 
mieru vnútroštátneho spolufinancovania investovaného do  vyraďovania z  pre -
vádzky (pozri bod 92).
117  
Tieto tri členské štáty sú v konečnom dôsledku zodpovedné za zabezpečenie 
primeraných finančných zdrojov na vyraďovanie zariadení z prevádzky aj koneč -
né uloženie (pozri body 20 a 95). V posúdení vplyvu z roku 2011 Komisia dospela 
k záveru na základe posúdenia potrieb členských štátov, že finančná podpora 
EÚ by nemala pokračovať po roku 2020 (pozri bod 10). V tomto ohľade litovskí 
zástupcovia poukázali najmä na protokoly k zmluve o pristúpení (pozri bod 83 
a poznámku pod čiarou 43).
Odporúčanie 3 - Dodržiavanie zásady znečisťovateľ platí 
zvýšením vnútroštátneho spolufinancovania v období 2014 – 
2020 a po ňom
Všetky tri členské štáty  by si mali uvedomiť svoju úlohu, ktorú zohrávajú v za -
bezpečovaní dodržiavania zásady znečisťovateľ platí, a byť pripravené použiť 
vnútroštátne finančné prostriedky na  pokrytie nákladov na  vyraďovanie z  pre -
vádzky, ako aj  nákladov na  konečné uloženie v  súčasnom finančnom období 
aj po ňom.
Cieľový dátum zavedenia: začať so zvyšovaním vnútroštátneho spolufinan -
covania od ročných programov práce na rok 2017.57 Odôvodnenie 17 nariadenia 
Rady (Euratom) č. 1368/2013 
a odôvodnenie 15 nariadenia 
Rady (Euratom) č. 1369/2013.
60 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 4 - Zvýšiť vnútroštátne spolufinancovanie 
vo finančnom období 2014 – 2020
Komisia  by sa mala snažiť o zvýšenie vnútroštátneho spolufinancovania vo fi -
nančnom období 2014 – 2020. Napríklad by mala v rozhodnutí Komisie jasne 
vymedziť „riadne podložené výnimočné“ podmienky, za ktorých môžu byť pro -
jekty plne financované EÚ v rámci programov pomoci na vyraďovanie jadrových 
zariadení z  prevádzky.
Cieľový dátum zavedenia: do konca decembra 2016.
Odporúčanie 5 - Pozastaviť špecializované programy 
financovania vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky 
v Litve, Bulharsku a na Slovensku po roku 2020
Špecializované programy financovania vyraďovania jadrových zariadení z  pre -
vádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku by sa mali pozastaviť po roku 2020. Ak 
bude určená jasná potreba finančných prostriedkov EÚ po roku 2020 v jednom 
alebo viacerých z týchto troch členských štátov, akékoľvek budúce financova -
nie EÚ, ktoré Komisia navrhne a zákonodarný orgán odsúhlasí, by malo zahŕňať 
správne podnety na pokračovanie vo vyraďovaní z prevádzky vrátane ich časové -
ho obmedzenia a založenia na primeraných mierach spolufinancovania členskými 
štátmi. Jedným spôsobom, ako to dosiahnuť, by bolo zvážiť rozšírenie prístupu 
k európskym štrukturálnym a investičným fondom s cieľom umožniť pokrytie 
činností vyraďovania z prevádzky po splnení týchto podmienok.
Cieľový dátum zavedenia: v prípade potreby do konca roka 2018.
118  
Počty zamestnancov sa vo všetkých troch elektrárňach znížili. V JE Ignalina 
v Litve, kde bolo odstránené palivo len z jedného z dvoch jadier reaktora a ktorá 
má stále prevádzkovú licenciu, počet zamestnancov, a teda aj náklady financo -
vané EÚ, zostávajú vysoké. Tretina zamestnancov naďalej pracuje na  udržiavaní 
bezpečnosti elektrárne. Vzhľadom na  nedostatok spolufinancovania a  miestne 
hospodárske a sociálne výzvy súvisiace s vyraďovaním JE Ignalina v Litve existuje 
riziko, že počet zamestnancov prekračuje potreby programu vyraďovania z pre -
vádzky a že cielené financovanie vyraďovania z prevádzky zo strany EÚ sa využíva 
na podporu tohto zamestnania (pozri body 80 až 81).
61 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 6 - Financovanie EÚ len na náklady 
na vyraďovanie z prevádzky
Komisia  by mala umožniť, aby financovanie EÚ v rámci programov pomoci 
na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky bolo použité len na financo -
vanie nákladov na  zamestnancov pracujúcich plne na  činnostiach vyraďovania 
z prevádzky.
Cieľový dátum zavedenia: od ročných programov práce na rok 2017 
a neskôr.
119  
Posúdenie Komisie, či plány financovania a vyraďovania z prevádzky spĺňajú 
ex ante  kondicionality, bolo neprimerané (pozri body 86 až 88).
Odporúčanie 7 - Zlepšenie dohľadu Komisie
Komisia  by mala dokončiť svoje posúdenie ex ante  kondicionalít.
Cieľový dátum zavedenia: do konca októbra 2016.
120  
Účtovanie záväzkov a podmienených záväzkov za budúce náklady spojené s vyra -
ďovaním jadrových zariadení z  prevádzky a  konečným uložením vyhoreného jad -
rového paliva je v týchto troch členských štátoch rôzne. Skutočnosť, že budúce 
náklady sa nie vždy vykazujú ako rezervy a/alebo nie sú uvedené v poznámkach 
k účtovnej závierke, obmedzuje transparentnosť a znižuje možnosť príslušných 
orgánov primerane plánovať, ako pokryť budúce náklady na  vyraďovanie a  ulože -
nie (pozri body 100 až 103).
62 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 8 - Spôsob účtovania
Komisia  by mala pracovať spolu s príslušnými členskými štátmi na tom, aby sa 
všetky budúce náklady spojené s  vyraďovaním jadrových zariadení z  prevádzky 
a konečným uložením vyhoreného jadrového paliva účtovali správne, transpa -
rentne a v súlade s príslušnými účtovnými štandardmi.
Cieľový dátum zavedenia: do konca decembra 2017.
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 14. júla 2016.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

63
 Prílohy
Jadrové reaktory vyraďované v rámci programu pomoci EÚ na vyraďovanie jadro -
vých zariadení z prevádzky
TWhKomerčná prevádzkaPlánovaný dátum 
vyradenia z prevádzky
Začiatok Odstavenie RokyAko %  
z 30-ročného 
životného 
cykluPodľa správy 
EDA z roku 
2011K 
decembru 
2015
LitvaIgnalina 1 86 máj 1985 december 2004 20 652029 2038Ignalina 2 155 december 1987 december 2009 22 73
BulharskoKozloduj 1 61 október 1974 december 2002 28 94
2035 2030Kozloduj 2 63 november 1975 december 2002 27 90
Kozloduj 3 63 január 1981 december 2006 26 86
Kozloduj 4 61 jún 1982 december 2006 25 82
SlovenskoBohunice-V1, 
reaktor 172 apríl 1980 december 2006 27 89
2025 2025Bohunice-V1, 
reaktor 277 január 1981 december 2008 28 93
Zdroj:  MAAE, databáza Pris.Príloha I
64 Prílohy 
Prehľad právnych základov programov vyraďovania jadrových zariadení 
z prevádzky
Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovensko
Pred pristúpenímNariadenie Rady (EHS) 
č. 3906/1989 z 18. decembra 1989Nariadenie Rady (ES) č. 1266/1999 z 21. júna 1999 (program PHARE)
Zmluvy 
o pristúpeníProtokol č. 4 o jadrovej elektrárni 
Ignalina v Litve, ktorý je pripojený 
k Aktu o podmienkach pristúpenia 
Litovskej republiky a úpravách 
zmlúv, na ktorých je založená 
Európska únia (Ú. v. EÚ L 236, 
23.9.2003, s. 944 – 945)Akt o podmienkach pristúpenia Bulharskej 
republiky a Rumunska (Ú. v. ES L 157 , 
21.6.2005, s.  203)Protokol č. 9 pripojený k Aktu o podmienkach 
pristúpenia Slovenskej republiky a úpravách 
zmlúv, na ktorých je založená Európska únia (JE 
Bohunice V1) (Ú. v. EÚ L 236, 23. 9. 2003, s. 954)
Po pristúpeníNariadenie Rady (ES) č. 1990/2006 
z 21. decembra 2006 o vykonávaní 
protokolu č. 4 o jadrovej elektrárni 
IgnalinaNariadenie Rady (Euratom) č. 647/2010 
z 13. júla 2010Nariadenie Rady (Euratom) č. 549/2007 
zo 14. mája 2007 o vykonávaní protokolu č. 9 
o bloku 1 a bloku 2 jadrovej elektrárne Bohunice 
V1 na Slovensku, ktorý je pripojený k Aktu 
o podmienkach pristúpenia Českej republiky, 
Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyš -
skej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej 
republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, 
Slovinskej republiky a Slovenskej republiky 
k Európskej únii
Nariadenie Rady (Euratom) 
č. 1369/2013 z 13. decembra 2013 
o podpore Únie pre program 
pomoci na vyraďovanie jadrových 
zariadení z prevádzky v Litve 
a o zrušení nariadenia (ES) 
č. 1990/2006Nariadenie Rady (Euratom) č. 1368/2013 z 13. decembra 2013 o podpore Únie pre programy 
pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Bulharsku a na Slovensku a o zruše -
ní nariadení (Euratom) č. 549/2007 a (Euratom) č. 647/2010Príloha II
65 Prílohy 
Jadrové reaktory v troch členských štátoch a ich stav k 31. decembru 2015Príloha IIIStav
91
129
2244Spojené kráľovstvo
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
SpoluOdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
SpoluOdstavené
V prevádzke
Vo výstavbe
Spolu
Odstavené
V prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
SpoluOdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
SpoluOdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
SpoluOdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
SpoluOdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu
OdstavenéV prevádzkeVo výstavbe
Spolu3015
45-
Holandsko
11
2-
Belgicko
1
7
8-
Nemecko
28
8
36-
Francúzsko
12
58
711
Španielsko
37
10-
Taliansko
4-
4-Fínsko
-
4
51
Švédsko
3
10
13-
Litva
2
-
2-
Česká republika
-
6
6-
Rumunsko
-
2
2-
Bulharsko
4
2
6-Slovensko
3
4
92
Maďarsko
-
4
4-Slovinsko (zdieľané s Chorvátskom)
-
1
1-
Pozn.: Dva bloky reaktora v Ignaline, Litve, majú stále prevádzkovú licenciu (pozri bod 40).
Zdroj: EDA na základe údajov Európskej komisie a informačného systému MAAE týkajúceho sa jadrových reaktorov (PRIS).
66 Prílohy 
Prehľad strán zúčastnených na programoch pomoci na vyraďovanie jadrových zaria -
dení z prevádzky
Program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky, dva implemen -
tačné orgány v LitvePríloha IV
Kanál EBOR Kanál národnej agentúry
Výbor na
monitorovanie 
programuLitva
PríjemcaPríjemca
Dodávateľ
ProjektDodávateľ 
ProjektRámcová dohoda
Ročná dohoda
o delegovaníRámcová dohoda
Ročná dohoda o delegovaní
Dohoda o presune ﬁnančných 
prostriedkov
Monitorovanie MonitorovanieMonitorovanieRámcová dohoda
Schválenie dohôd o grante
ZmluvaVyplatenieVyplatenieZmluvaDohoda o ﬁnancovaní
Dohľad DohľadLitva
MenovanieMonitorovanie
Ministerstvo
ﬁnancií
Finančná
koordináciaZabezpečiť 
audita ﬁnančný dohľadMedzinárodný fond na 
podoru vyradenia jadrovej 
elektrárne
Ignalina
- Riadený zhromaždením 
prispievateľov
- Správu zabezpečuje EBOR 
(Implementačný orgán)Národná agentúra 
(ÚRPA)
Koordinácia
programuEurópska komisia s pomocou 
výboru pre program pomoci 
na vyraďovanie jadrových 
zariadení
V roku 2015 bola EBOR zodpovedná za  nasledujúce 
prebiehajúce projekty vyraďovania z  prevádzky:Financovanie EÚ 
(mil. EUR)
Medzisklad vyhoreného paliva v JE Ignalina 205,97
Zariadenia na  nakladanie a  uskladnenie tuhého odpadu 184,02
Oddelenie riadenia projektu – fázy 1 – 5
(2001  – 2015)51,81
Úložisko blízko povrchu pre  nízkoaktívny a  stredneaktív -
ny krátkodobý rádioaktívny odpad (návrh)10,63
Spolu za rok 2015 452,43
Celkovo ukončené a prebiehajúce projekty EBOR vyraďo -
vania z prevádzky od roku 1999 do konca roku 2015522,91V roku 2015 bola ÚRPA zodpovedná za  nasledujúce 
prebiehajúce projekty vyraďovania z  prevádzky:Financovanie EÚ 
(mil. EUR)
Ročné činnosti vyraďovania JE Ignalina z prevádzky 
so súvisiacimi nákladmi v roku 201550,50
Výstavba skládky pre veľmi nízkoaktívny rádioaktívny 
odpad (skládka fáza 3)8,42
Technická pomoc VATESI (fáza 6) 1,80
Cementové kontajnery na odpad 1,00
Zriadenie zariadenia na spracovanie rádioaktívnych kovov 0,96
Spolu za rok 2015 62,68
Celkovo ukončené a prebiehajúce projekty ÚRPA vyraďo -
vania z prevádzky od roku 1999 do konca roku 2015465,97
67 Prílohy 
Programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky s jedným imple -
mentačným orgánom v Bulharsku a na SlovenskuPríloha IV
Kanál EBOR
PríjemcaMonitorovanie
Monitorovanie
Monitorovanie
Dohľad
MonitorovanieZmluvaRámcová dohoda
Ročná dohoda o delegovaní
Schválenie dohôd o grante
Dodávateľ
ProjektMedzinárodný fond na podporu vyradenia 
jadrovej elektrárne
Kozloduj a Bohunice
- Riadený zhromaždením prispievateľov
- Správu zabezpečuje EBOR
(Implementačný orgán)Bulharsko
Slovensko
Monitorovacie výbory 
programu Kozloduj
a BohuniceEurópska komisia
s pomocou výboru
pre program pomoci
na vyraďovanie
jadrových zariadení
68 Prílohy 
Projekty financované EÚ preskúmané v rámci auditu
Ignalina, Litva
Projekt Posúdenie EDA
1. Dočasné uskladnenie vyhorených 
palivových kaziet
Počiatočný rozpočet: 165 mil. EUR
Posledný rozpočet: 206 mil. EUR
Počiatočný termín: august 2008
Posledný termín: október 2017Správa EDA 
z roku 2011Značné oneskorenia budú mať vážne vplyv na jadrovú bezpečnosť, kým všetky vyhorené palivo -
vé články nebudú umiestnené v zásobníkoch, ako aj na prevádzkové náklady elektrárne.
K decembru 
2015Výstavba zariadenia na dočasné uskladnenie vyhoreného paliva sa oneskorila o ďalších 6 rokov, 
teda o 10 rokov neskôr v porovnaní s konečným plánom vyraďovania z prevádzky z roku 2005. 
Dodatočné náklady na údržbu zariadenia týkajúce sa projektu B1 prevýšili 61 mil. EUR.
2. Zariadenie na  naklada -
nie s tuhým odpadom a jeho 
uskladnenie
Počiatočný rozpočet: 120 mil. EUR
Posledný rozpočet: 184 mil. EUR
Počiatočný termín: november 2009
Posledný termín: november 2018Správa EDA 
z roku 2011Značné oneskorenia projektu sú dôležité, pretože dráhy nakladania s odpadom sú potrebné, 
aby sa umožnilo napredovanie projektov demontáže a dekontaminácie. Pravdepodobne sa 
bude požadovať dodatočné financovanie z IIDSF.
K decembru 
2015Projekt sa oneskoril o 9 rokov, z toho 5 rokov sa nazhromaždilo v období 2011 – 2014. JE Igna -
lina a litovské ministerstvo energetiky si vysporiadali príslušné obchodné spory s dodávateľom 
zaplatením kompenzácie vo výške 55 mil. EUR a vyčlenili ďalších 17 ,9 mil. EUR na predpokladané 
riziká.
3. Projektovanie, plánovanie 
a licencovanie činností demontáže 
a dekontaminácie
Počiatočný rozpočet projektu: 8 mil. EUR
V súčasnosti nie je stanovený žiadny 
rozpočet alebo harmonogram projektu.Správa EDA 
z roku 2011Rozhodnutie o  externalizácii činností tohto projektu nebolo založené na  primeranom posúdení 
dostupnosti potrebných technických zdrojov na mieste ani na zvážení nákladovej efektívnosti 
tejto voľby.
K decembru 
2015Príprava dokumentácie sa oneskorila o 30 mesiacov pre nadhodnotenie zdrojov dodávateľa 
a času potrebného na schválenie dokumentu elektrárňou a regulačnými inštitúciami. Tri roky 
oneskorenia z dôvodu presunu na projekt obstarávania nástrojov z IIDSF na ÚRPA.
4. Manažérska a inžinierska pod -
pora oddeleniu riadenia projektov 
(ORP)
Počiatočný rozpočet: 45 mil. EUR
Posledný rozpočet: 54 mil. EURSpráva EDA 
z roku 2011Konzultant ORP výrazne prispel k pokroku, ale náklady na riadenie a administratívne náklady sú 
vysoké a organizačná štruktúra elektrárne sa nerozvíja dostatočne.
K decembru 
2015Počet zamestnancov konzultanta ORP sa znížil od roku 2010. Sú viac zapojení do vyraďovacích 
činností, riadili veľké infraštruktúrne projekty a podporovali rozvoj zamestnancov v elektrárni. 
Veľa činností konzultanta sa však stále zameriava skôr na činnosti všeobecného riadenia projek -
tov a obstarávania ako na úlohy týkajúce sa vyraďovania jadrových zariadení.
5. Projekty týkajúce sa priamej 
podpory činností pracovnej sily v  JE 
Ignalina, externé dodávky
Rozpočet: 198 mil. EUR
Konečný termín: prebiehajúci ročný 
projektSpráva EDA 
z roku 2011Nepreskúmané.
K decembru 
2015Problémy s pracovnou silou zahŕňali ťažkosti s prispôsobením počtu zamestnancov, nejasným 
účtovaním vedenia a prideľovaním nákladov na zamestnancov k úlohám. JE Ignalina zaviedla 
nový spôsob výpočtu zamestnancov elektrárne, vypracovala nákladovú štruktúru pre práce 
a zaviedla riadenie získanej hodnoty. Obmedzený pokrok sa však dosiahol s prispôsobením 
počtu zamestnancov a vo vykonávaní stratégie využívania externých zdrojov.
6. Štúdia demontáže reaktora
Počiatočný rozpočet: 5 mil. EUR
(len štúdia uskutočniteľnosti)
Posledný rozpočet: 70 mil. EUR
(návrh a technický projekt)Správa EDA 
z roku 2011Nepreskúmané.
K decembru 
2015Štúdia uskutočniteľnosti demontáže reaktora začala v rámci IIDSF v roku 2009, ale bola zrušená 
a prevedená na ÚRPA v roku 2010. Nový projekt vedený ÚRPA zaznamenal odvtedy oneskorenia. 
Chýbajú skúsenosti s demontážou reaktora tohto typu, čo môže ďalej brzdiť napredovanie. 
Zostáva preto neisté, či termín demontáže reaktora v roku 2038 bude reálny.Príloha V
69 Prílohy Príloha VKozloduj, Bulharsko
Projekt Posúdenie EDA
7. Konzultačné služby oddelenia 
riadenia projektov  – všeobecné
Obdobie 2006 – 2013
Počiatočný rozpočet: 8 mil. EUR
Posledný rozpočet: 45 mil. EUR
Počiatočný termín: december 2006
Posledný termín: júl 2013
Obdobie 2014 – 2016
Počiatočný rozpočet: 14 mil. EUR
Posledný rozpočet: 32 mil. EUR
Počiatočný termín: január 2016
Posledný termín: január 2019Správa EDA 
z roku 2011Konzultant pomohol zmeniť stratégiu vyraďovania, ale boli problémy s oneskoreniami projektu, 
odhadmi nákladov, určením potrebných vyraďovacích prác a súpisom odpadu. Konzultant sa 
zameral skôr na riadenie ako na vyraďovanie.
K decembru 
2015V roku 2013 sa ORP stalo jediným subjektom zodpovedným za riadenie vyraďovania aj výstavbu 
národného úložiska. Konzultant je teraz začlenený do organizačnej štruktúry, ktorá zveruje 
rozhodovacie právomoci SERAW. Zapojenie konzultanta do prác sa zvýšilo a nie je nijaký náznak 
postupného ukončenia ich zapojenia.
8. Návrh a výstavba suchého 
medziskladu vyhoreného jadrového 
paliva
Počiatočný rozpočet: 49 mil. EUR
Posledný rozpočet: 73 mil. EUR
Počiatočný termín: december 2008
Posledný termín: marec 2013Správa EDA 
z roku 2011Ukončenie zariadenia mešká 2,5 roka. Zmeny pôvodných požiadaviek spôsobili nárast nákladov 
a zmena cenového základu zákazky viedla k doterajšiemu prekročeniu rozpočtu o 19 %.
K decembru 
2015Projekt bol rozdelený do dvoch fáz: výstavba zariadenia a skladovanie vyhorených palivových 
kaziet v 34 zásobníkoch; a rozšírenie zariadenia o 72 zásobníkov. Nie všetky plánované kapacity 
sa použijú na uskladnenie vyhoreného jadrového paliva z blokov 1 – 4. Využívanie zariadenia 
na skladovanie iného materiálu by si vyžadovalo povolenie regulátora.
9. Zariadenie na plazmové tavenie 
na spracovanie a úpravu pevného 
odpadu
Počiatočný rozpočet: 21 mil. EUR
Posledný rozpočet: 21 mil. EUR
Posledný termín: marec 2013
Posledný termín: jún 2017Správa EDA 
z roku 2011Nová technológia bola vybraná bez náležitého preukázania jej účinnosti a náležitého zváženia 
nákladov. Existuje riziko prekročenia nákladov.
K decembru 
2015Regulačné zmeny si vyžiadali revíziu návrhu. Výstavba zariadenia zaostávala za plánom najmä 
pre odvolanie týkajúce sa posudzovania vplyvov na životné prostredie a niekoľko obchodných 
a administratívnych záležitostí vrátane chýbajúcej dohody o odškodnení za jadrové škody. Za -
riadenie nebolo zatiaľ testované, takže fungovanie systému nebolo ešte preukázané. Ukončenie 
je teraz naplánované na jún 2017.
10. Presadzovanie efektívneho 
využívania ľudských zdrojov
Obdobie do  roku 2009
Počiatočný rozpočet: 20 mil. EUR
Posledný rozpočet: 84 mil. EUR
Počiatočný termín: september 2009
Posledný termín: marec 2014
Obdobie do  roku 2015
Počiatočný rozpočet: 35 mil. EUR
Posledný rozpočet: 46 mil. EUR
Počiatočný termín: december 2015
Posledný termín: december 2017Správa EDA 
z roku 2011Organizačné zmeny, ktoré by umožnili jasné vymedzenie zamestnancov pracujúcich na precho -
de z prevádzkovej organizácie na vyraďovaciu organizáciu, sa neuskutočnili. Chýba primerané 
monitorovanie činností vo fáze pred vyraďovaním.
K decembru 
2015Pokračuje spoliehanie sa na KIDSF, z ktorého sa financujú zamestnanci zapojení do vyraďovacích 
činností. Pozitívnym vývojom od roku 2011 je, že všetkých 650 zamestnancov zamestnávaných 
podnikom SERAW teraz pracuje výlučne na vyraďovacích činnostiach.
11. Výstavba národného úložiska 
pre nízkoaktívny a  stredneaktívny 
rádioaktívny odpad
Počiatočný rozpočet: 66 mil. EUR
Počiatočný termín: december 2015
Posledný termín: január 2021Správa EDA 
z roku 2011Nepreskúmané.
K decembru 
2015Ukončenie výstavby zariadenia bolo pôvodne naplánované na rok 2015. Proces však mešká 6 
rokov najmä pre posudzovanie vplyvov na životné prostredie, ktoré bolo zamietnuté a musí 
opätovne začať. Súčasný termín je rok 2021.
70 Prílohy Príloha VBohunice, Slovensko
Projekt Posúdenie EDA
12. Konzultačné služby oddelenia ria -
denia projektov  – realizácia projektu
Obdobie 2003 – 2007
Počiatočný rozpočet: 11 mil. EUR
Obdobie 2015 – 2016
Posledný rozpočet: 45 mil. EURSpráva EDA 
z roku 2011Konzultant pomohol zmeniť stratégiu vyraďovania, no vo formulácii a implementácii straté -
gie vyraďovania sa nedosiahol dostatočný pokrok.
K decembru 
2015Hoci sa konzultanti využívajú často, došlo k oneskoreniam projektu, ktoré zas viedli k prekro -
čeniu nákladov. Od roku 2015 sa znížil rozsah práce nového konzultanta.
13. Návrh a vybudovanie nových 
úložísk pre veľmi nízkoaktívny 
a stredneaktívny odpad z JE V1 v RÚ 
RAO Mochovce
Rozpočet: 22 mil. EUR
Termín: jún 2018Správa EDA 
z roku 2011Došlo k oneskoreniu štúdie uskutočniteľnosti, pretože JE neposkytla potrebné informácie.
K decembru 
2015Úložisko je vo výstavbe, spolufinancované z vnútroštátnych finančných prostriedkov. Bude 
dodaný tretí dvojrad, plne financovaný z BIDSF. Rozdelenie nákladov medzi uložením odpadu 
z JE V1 a uložením odpadu z iných zariadení nie je jasné.
14. Vykonávanie programu vyraďo -
vania využitím dostupných ľudských 
zdrojov
Rozpočet pre fázu 1: 1,5 mil. EUR
Rozpočet pre fázu 9: 50 mil. EURSpráva EDA 
z roku 2011Organizačné zmeny, ktoré by umožnili jasné vymedzenie zamestnancov pracujúcich 
na prechode z prevádzkovej organizácie na vyraďovaciu organizáciu, sa neuskutočnili. Chýba 
primerané monitorovanie činností vo fáze pred vyraďovaním.
K decembru 
2015V rámci projektu sa financuje ekvivalent 246 zamestnancov na plný úväzok podniku JAVYS 
pracujúcich na vyraďovaní. JAVYS sa premenil z prevádzkovej organizácie na vyraďovaciu.
15. Dočasné uskladnenie rádioaktív -
neho odpadu v areáli JE Bohunice
Rozpočet: 11 mil. EUR
Počiatočný termín: marec 2016
Posledný termín: august 2017Správa EDA 
z roku 2011Nepreskúmané.
K decembru 
2015Tento projekt mal byť pôvodne vykonávaný od marca 2013 do marca 2016. Stavebné práce 
začali v roku 2015. Očakávaný dátum ukončenia je august 2017. Po rozhodnutí zmeniť lokalitu 
sa vyžadovalo nové posudzovanie vplyvov na životné prostredie a dodatok k dohode o grante. 
Oneskorenia tohto projektu viac nepovedú k oneskoreniam projektu demontáže, pretože ten 
bude riadený tak, aby sa stredneaktívny odpad produkoval až po dokončení medziskladu.
16. Dekontaminácia primárneho 
okruhu
Počiatočný rozpočet: 6 mil. EUR
Posledný rozpočet: 5 mil. EUR
Počiatočný termín: september 2014
Posledný termín: september 2016
(podiel nakladania s rádioaktívnym 
odpadom prevedený na JAVYS)Správa EDA 
z roku 2011Nepreskúmané.
K decembru 
2015Začiatok prác bol naplánovaný na rok 2013 a ukončenie na rok 2014. Oneskorenia a nevyrie -
šené technické výzvy viedli k pozastaveniu tohto projektu. Zmluva so súčasným dodávateľom 
bola ukončená. Tento projekt je potrebné dokončiť skôr, ako možno začať s demontážou 
v kontrolovanom pásme, a preto oneskorenia tohto projektu môžu mať vplyv na konečný 
dátum vyradenia.
17 . Databáza vyraďovania vrátane sú -
pisu a  rádiologickej charakterizácie
Počiatočný rozpočet: 2,48 mil. EUR
Posledný rozpočet: 3,5 mil. EUR
Počiatočný termín: máj 2012
Posledný termín: jún 2012Správa EDA 
z roku 2011Nepreskúmané.
K decembru 
2015Hoci bol projekt dokončený v roku 2012, charakterizáciu a súpis je stále potrebné pravidelne 
aktualizovať. Niekoľko čiastkových projektov sa oneskorilo a prekročilo náklady pre neúplné 
informácie o  súpise a/alebo charakterizácii odpadu.
71 Prílohy Príloha VIOneskorenia a prekročenia nákladov ovplyvňujúce vzorku 18 kľúčových infraštruk -
túrnych projektov vyraďovania a podporných projektov financovaných z programov 
pomoci EÚ od roku 2001
ProjektNáklady 
na projekt
(mil. EUR)Zazmluvnené 
financovanieCelkové 
onesko -
renie 
k dnešné -
mu dňu  
(roky)Nárast 
nákladov 
k dnešné -
mu dňu  
(%)EÚ 
(mil. EUR)Vnút -
roštátne
(mil. EUR)
Ignalina,  
LitvaDočasný medzisklad vyhorených palivových kaziet  
(pozri prílohu IV, projekt 1)211 206 5 9,2 25 %
Zariadenie na nakladanie s tuhým odpadom a jeho uskladnenie  
(pozri prílohu IV, projekt 2)184 184 9,0 53 %
Povrchové úložisko pre odpad s veľmi nízkou rádioaktivitou 
(fáza  1 dokončené dočasné uskladnenie)7 6 1 2,8 0 %
Výstavba skládky pre veľmi nízkoaktívny rádioaktívny odpad 
(fáza 3)8 8 1,0 12 %
Úložisko blízko povrchu pre nízkoaktívny a stredneaktívny 
krátkodobý rádioaktívny odpad (návrh)11 11 1,0 3 %
Spolu za týchto päť projektov 421 415 6
Celkové zazmluvnené financovanie EÚ na  vyraďovanie 
z prevádzky v rokoch 2001 – 2014/2015989
Kozloduj, 
BulharskoDodávka, inštalácia a uvedenie do prevádzky zariadenia 
na získanie a úpravu iónomeničových živíc
(pôvodný rozsah rozšírený)6 5 1 10,9 132 %
Návrh a výstavba suchého medziskladu vyhoreného jadrového 
paliva (pozri prílohu IV, projekt 8)73 73 4,3 50 %
Zariadenie na získanie a spracovanie zahusteného zvyšku 
z odparovacích staníc (fáza 1 dokončená, fáza 2 zastavená)10 10 4,6 žiadne
Zariadenie na plazmové tavenie (pozri prílohu IV, projekt 9) 30 21 9 4,2 0 %
Semináre o znížení veľkosti a dekontaminácii 19 19 2,8 0 %
Hodnotenie rádiologického súpisu 1 1 1,3 žiadne
Spolu za týchto šesť projektov 139 129 9
Celkové zazmluvnené financovanie EÚ na  vyraďovanie 
z prevádzky v rokoch 2001 – 2014360
72 Prílohy Príloha VIProjektNáklady 
na projekt
(mil. EUR)Zazmluvnené 
financovanieCelkové 
onesko -
renie 
k dnešné -
mu dňu  
(roky)Nárast 
nákladov 
k dnešné -
mu dňu  
(%)EÚ 
(mil. EUR)Vnút -
roštátne
(mil. EUR)
Bohunice, 
SlovenskoSpracovanie historických kalov a  sorbentov (dokončené) 11 11 3,0 38 %
Dekontaminácia primárneho okruhu
(pozri prílohu IV, projekt 16) (pozastavený)4 4 2,0 0 %
Zmena schémy systému elektrického napájania JAVYS po ko -
nečnom odstavení JE V111 11 1,5 21 %
Zvýšenie kapacity existujúcich fragmentačných a  dekontami -
načných zariadení2 2 1,2 13 %
Spracovanie historického odpadu 6 4 2 0,4 7 %
Demontáž technického zariadenia v turbínovej hale vo V1 8 8 - 6 %
Uvoľnenie vyradeného materiálu 3 3 - 20 %
Spolu za  týchto sedem projektov 45 43 2
Celkové zazmluvnené financovanie EÚ na  vyraďovanie 
z prevádzky v rokoch 2001 – 2014228
SpoluSpolu za týchto 18 projektov 605 587 17
Celkové zazmluvnené financovanie EÚ na  vyraďovanie 
z prevádzky v rokoch 2001 – 20141 577
Zdroj:  Komisia, návrh ročných pracovných programov na rok 2016, návrh monitorovacích správ za rok 2016. Údaje poskytnuté EBOR a Ústrednou 
riadiacou projektovou agentúrou.
73 Prílohy Príloha VIIVýstavba hlbinného geologického úložiska pre konečné uloženie vyhoreného paliva 
v Olkiluoto, Fínsko
Olkiluoto, ktoré sa nachádza na západnom pobreží Fínska v blízkosti existujúcej jadrovej elektrárne, bude prvým 
hlbinným geologickým úložiskom pre konečné uloženie vyhoreného paliva na svete po jeho využití spoločnos -
ťou. Je plánované na  prijímanie odpadu z  dvoch fínskych jadrových elektrární.
Proces jeho vývoja znázorňuje dlhé časové obdobia potrebné na takýto projekt. V roku 1983 fínska vláda prijala 
rozhodnutie o  celkovom pláne a  stratégii nakladania s  rádioaktívnym odpadom a  začal proces geologického 
prieskumu na nájdenie potenciálnych lokalít. Lokalita v Olkiluoto bola vybraná pre konečné uloženie v roku 
2000. Nasledovali intenzívne výkopové a výskumné práce, aby bolo možné uloženie vyhoreného jadrového pa -
liva v hĺbke 400 – 450 metrov v podloží. Na tieto práce sa vynaložilo asi 150 mil. EUR. Začiatok ukladania vyhore -
ného jadrového paliva sa plánuje začiatkom 20. rokov 21. storočia.
Celkové výdavky budú približne 3,5 mld. EUR, z toho okolo 1 mld. EUR vo fáze výstavby a asi 2,5 mld. EUR 
na prevádzku v priebehu približne 100 rokov. Finančné prostriedky boli zhromaždené v štátnom fonde naklada -
nia s jadrovým odpadom z poplatkov za vyprodukovanú elektrinu.
© Posiva Oy.
74 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
I
V rámci rokovaní o pristúpení k Európskej únii sa Bulharsko, Litva a Slovensko zaviazali zatvoriť a následne vyradiť 
z prevádzky osem sovietskych jadrových reaktorov prvej generácie, ktoré z ekonomického hľadiska nebolo možné 
modernizovať tak, aby zodpovedali západným bezpečnostným normám.
II
EÚ sa zaviazala, že týmto krajinám pomôže pri riešení tejto výnimočnej finančnej záťaže spôsobenej procesom 
vyraďovania.
IV
Komisia sa domnieva, že finančná podpora EÚ účinne zmiernila hospodárske dôsledky predčasného zatvorenia 
a proces vyraďovania z prevádzky úspešne napreduje. Poznamenáva však, že vyraďovanie z prevádzky je zložitý 
a zdĺhavý proces, ktorý bude trvať dlhšie než na sedem rokov stanovený viacročný finančný rámec (VFR) - vo väčšine 
prípadov dlhšie než dve desaťročia.
Aktualizované plány vyraďovania z  prevádzky a  súvisiace odhady nákladov schválené v  rámci VFR na obdobie 
2014 – 2020 sú základom pre plánovanie vo všetkých troch členských štátoch. Komisia v rámci týchto dohôd 
dôkladne monitoruje pokrok smerujúci ku konečnému stavu vyradenia z  prevádzky pri zachovaní najvyššej úrovne 
bezpečnosti.
V
Vyraďovanie z prevádzky vo všeobecnosti tvoria dve hlavné fázy: i) po uzavretí (t. j. ešte na základe prevádzkovej 
licencie z  dôvodu prítomnosti vyhoreného paliva) a  ii) vyradenie z  prevádzky/demontáž.
Slovensko a Bulharsko sa nachádzajú v druhej fáze, zatiaľ čo Litva sa z dôvodu prítomnosti vyhoreného paliva v jed -
nom z reaktorov ešte nachádza vo fáze po uzavretí.
Komisia sa zhodne s členskými štátmi domnieva, že nie je možné hospodárne opätovne uviesť do prevádzky žiadne 
zariadenie, na ktoré sa vzťahuje program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení. Uznáva, že stojíme pred 
závažnými technickými výzvami týkajúcimi sa demontáže reaktorov, ktoré sú pozorované v iných porovnateľných 
činnostiach vyraďovania z  prevádzky.
VI
V týchto troch členských štátoch sa programy vyraďovania z prevádzky nachádzajú na rôznych úrovniach napredo -
vania a realizácie.
Programy pre jadrové elektrárne Bohunice (SK) a Kozloduj (BG) sa nachádzajú v najpokročilejšej fáze a ich dokonče -
nie je naplánované na roky 2025 a 2030. Program pre elektráreň Kozloduj bol po revízii v roku 2011 skrátený o päť 
rokov.
V jadrovej elektrárni Ignalina (LT) je vyraďovanie reaktorov černobyľského typu z prevádzky prvým procesom tohto 
druhu, čo so sebou prináša najväčšie problémy.
Bez ohľadu na dosiahnutý pokrok Komisia uznáva potrebu neustáleho zlepšovania v rámci programov vyraďovania 
z prevádzky.
Odpovede Komisie 75
Odporúčanie 1
Komisia konštatuje, že odporúčania 1 písm. a) a 1 písm. b) sú určené členským štátom.
Komisia prijíma odporúčanie 1 písm. c), pokiaľ sa jej týka. Podporuje myšlienku vylepšenej výmeny osvedčených 
postupov a technických znalostí a v tejto súvislosti podporí všetky tri štáty.
a) Komisia už zaviedla zlepšenie súčasného VFR, ktorým sa stanovuje komplexný rámec pre plánovanie, riadenie 
a monitorovanie projektov, na základe ktorého členské štáty pracujú.
b) Považuje za potrebné neustále budovať know-how a kompetencie, ale poznamenáva, že využívanie externých 
odborníkov je v niektorých špecializovaných oblastiach prínosom.
c) Komisia už prijala opatrenia na podporu otvoreného a transparentného prostredia, uľahčenie výmeny osvedče -
ných postupov a znalostí, podporu procesov štandardizácie, okrem iného s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť 
a bezpečnosť.
VII
Komisia uznáva význam zodpovedného a  bezpečného nakladania s  vyhoreným palivom a  rádioaktívnym odpadom. 
Komisia poskytne v priebehu roku 2016 Parlamentu a Rade stanoviská k vnútroštátnym programom a správu o vyko -
návaní smernice 2011/70.
Komisia ďalej poznamenáva, že otázky súvisiace s konečným uložením vysokoaktívneho odpadu a vyhoreného 
paliva prekračujú rámec programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení.
Odporúčanie 2
a) Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia stanoví smerovanie už v stanoviskách, ktoré vydá v priebehu rokov 
2016/2017 o vnútroštátnych programoch podľa smernice 2011/70. Tým sa spustí diskusia o možnostiach ulože -
nia odpadu vrátane regionálnych a iných európskych riešení, ktorá sa bude konať v roku 2017. Na základe toho 
bude Komisia v lepšej pozícii, aby mohla do roku 2018 sformulovať možnosti politiky a plán.
b) Komisia poznamenáva, že toto odporúčanie je určené členským štátom a že sa už rieši prostredníctvom posúde -
nia vnútroštátnych programov a stanoviska, ktoré Komisia adresuje členským štátom.
VIII
Komisia uznáva, že na úrovni jednotlivých projektov sa spolufinancovanie nepodarilo systematicky dosiahnuť. 
Poznamenáva, že súčasný právny základ neposkytuje jasné vymedzenie spolufinancovania, ani minimálne percento, 
ktoré sa má dosiahnuť. Ako uviedol Dvor audítorov, Komisia poznamenáva, že celkový príspevok Litvy, Bulharska 
a Slovenska k svojim programom vyraďovania z prevádzky predstavuje sumu vo výške 1,09 miliardy EUR.
Odporúčanie 3
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom. Podporí opatrenia, ktoré odporúčal Dvor 
audítorov, prostredníctvom svojho úsilia o zavedenie riadne vymedzenej úrovne spolufinancovania v kontexte 
programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení, čím sa podporí zásada znečisťovateľ platí. V tejto súvislosti 
povedie s členskými štátmi diskusiu a kriticky preskúma úroveň spolufinancovania, ktorú navrhli členské štáty v roč -
ných pracovných programoch na rok 2017.
Odpovede Komisie 76
Odporúčanie 4
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Uznáva, že spolufinancovanie prispieva k efektívnemu a účinnému vykonávaniu programu a zvyšuje zodpovednosť 
členského štátu. Podnikne kroky na objasnenie významu „riadne podložených výnimočných podmienok“, na ktoré 
sa v súčasnosti odkazuje v nariadeniach, a kriticky preskúma úroveň spolufinancovania, ktorú navrhli členské štáty 
vo výročných pracovných programoch na rok 2017.
Odporúčanie 5
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie. Komisia vypracuje posúdenie vplyvu v súlade s požiadavkami naria -
denia o rozpočtových pravidlách a programom zameraným na lepšiu právnu reguláciu, pokiaľ ide o návrhy nových 
iniciatív. V tomto posúdení vplyvu sa preskúma, či by malo financovanie pokračovať a ak áno, aj najvhodnejšie 
mechanizmy financovania. Ak by sa v tomto posúdení dospelo k záveru, že je potrebné ďalej pokračovať vo financo -
vaní v nasledujúcom VFR po roku 2020, Komisia zohľadní odporúčanie Dvora audítorov a zabezpečí, aby mechaniz -
mus financovania zahŕňal podnety na pokračovanie vo vyraďovaní z prevádzky vrátane ich časového obmedzenia 
a založenia na primeraných mierach spolufinancovania členskými štátmi.
Odporúčanie 6
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.
Komisia práve pracuje na identifikácii nákladov, ktoré nesúvisia s vyraďovaním z prevádzky. Tento proces bude 
dokončený v hodnotení v polovici trvania a v roku 2018 budú navrhnuté možné opatrenia na postupné vyradenie 
takýchto nákladov.
Komisia sa však domnieva, že niektoré základné funkcie, ako je bezpečnosť, by nemali byť vylúčené z financovania 
EÚ.
Odporúčanie 7
Komisia prijíma toto odporúčanie a poznamenáva, že už boli prijaté opatrenia. V súčasnosti prebieha posúdenie, 
ktoré bude ukončené do októbra 2016.
Odporúčanie 8
Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia si uvedomuje význam uvedeného aspektu.
Týmto odporúčaním sa začala zaoberať prostredníctvom vykonávania smernice o odpadoch. Komisia v súčasnosti 
skúma vnútroštátne programy predkladané v  rámci smernice o  odpadoch a  naplánovala rad štúdií s  cieľom zhro -
maždiť informácie a ďalej sa zapájať do validácie.
Odpovede Komisie 77
Úvod
20
Oblasť jadrovej energie EÚ prešla za posledné desaťročie výraznými zmenami prijatím významného právneho 
predpisu na európskej úrovni o  jadrovej bezpečnosti, nakladaní s  rádioaktívnym odpadom a  vyhoreným palivom 
a ochrane pred radiáciou. Komisia okrem toho prijala v roku 2016 novú aktualizáciu informatívneho jadrového 
programu Spoločenstva (PINC), ktorý po prvýkrát zahŕňa potreby financovania týkajúce sa vyraďovania jadrových 
elektrární z  prevádzky a  nakladania s  rádioaktívnym odpadom a  vyhoreným palivom vrátane financovania dlhodo -
bých riešení, ako je vybudovanie hlbokých geologických úložísk.
V smernici o rádioaktívnom odpade (smernica Rady 2011/70/Euratom) sa stanovuje rámec Spoločenstva na zabezpe -
čenie zodpovedného a  bezpečného nakladania s  vyhoreným palivom a  rádioaktívnym odpadom s  cieľom zabrániť 
neprimeranému zaťaženiu budúcich generácií. Táto smernica zachádza ďalej než spoločný dohovor tým, že člen -
ské štáty musia disponovať vnútroštátnym programom na vykonávanie politiky nakladania s vyhoreným palivom 
a rádioaktívnym odpadom.
Komisia sa prostredníctvom programu PINC a smernice o odpadoch snaží po prvýkrát zostaviť ucelený obraz 
o konečných nákladoch spojených s vyraďovaním z prevádzky a nakladaním s odpadom, ako aj o tom, ako členské 
štáty zabezpečujú ich financovanie v súlade so zásadou znečisťovateľ platí.
Pripomienky
Spoločná odpoveď Komisie na body 38 – 40
Komisia sa zhodne s členskými štátmi domnieva, že nie je možné hospodárne opätovne uviesť do prevádzky žiadne 
zariadenie, na ktoré sa vzťahuje program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení.
40 prvá zarážka
Aj keď Komisia uznáva, že očakávaný výstup súvisiaci s licenciami nebol v prípade jadrovej elektrárne Ignalina spl -
nený vzhľadom na prítomnosť vyhoreného paliva v  zariadení, takisto poznamenáva, že demontáž turbínových hál 
v podniku INPP účinne zabezpečuje nezvratnosť procesu.
40 druhá zarážka
Pokiaľ ide o jadrovú elektráreň Kozloduj (BG), Komisia poznamenáva, že ďalšie povolenia, ktoré ešte môžu byť 
potrebné, sa týkajú prác, ktoré budú potrebné v čase, keď bude proces vyraďovania nezvratný.
40 tretia zarážka
Pokiaľ ide o jadrovú elektráreň Bohunice (SK), súčasný stav je v súlade s plánom vyraďovania z prevádzky a plánova -
ným dátumom ukončenia v roku 2025.
Spoločná odpoveď Komisie na body 41 – 42
Zatiaľ čo Komisia uznáva, že hlavné výzvy ešte prichádzajú, takisto konštatuje, že súčasný stav, ktorý je znázornený 
v tabuľke 3, je v súlade s plánmi vyraďovania a plánovanými dátumami ukončenia pre všetky tri členské štáty. Kľú -
čové činnosti demontáže v budove reaktora sú možné až na konci procesu vyradenia z prevádzky.
Odpovede Komisie 78
Spoločná odpoveď Komisie na body 43 – 46
Výbor pre program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení pokrýva proces vyraďovania a  infraštruktúru nakla -
dania s odpadmi vrátane bezpečného dlhodobého skladovania odpadov a uloženia nízkoaktívneho odpadu. Níz -
koaktívny odpad sa zvyčajne skladá z viac ako 90 % objemu odpadu a k dispozícii sú vyspelé riešenia pre uloženie 
odpadu. Uloženie vyhoreného paliva a  vysokoaktívneho odpadu je súčasťou zodpovednosti členských štátov podľa 
smernice o rádioaktívnom odpade a zahŕňa všetok takýto odpad vyprodukovaný v členskom štáte.
48
Podľa smernice 2011/70/Euratom každý členský štát zabezpečuje vykonávanie svojho vnútroštátneho programu pre 
nakladanie s  vyhoreným palivom a  rádioaktívnym odpadom, ktorý sa vzťahuje na všetky druhy vyhoreného paliva 
a rádioaktívneho odpadu v rámci jeho jurisdikcie a všetky fázy nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym 
odpadom od jeho vzniku po jeho uloženie.
Komisia po prvýkrát zostavuje ucelený obraz o plánoch členských štátov, ktoré sa týkajú uloženia odpadu a súvisia -
cich nákladov.
Spoločná odpoveď Komisie na body 49 – 52
Komisia preskúma hospodársky, právny a sociálny vplyv spoločných úložísk vzhľadom na skutočnosť, že spoločné 
využívanie zariadení na nakladanie s  vyhoreným palivom a  rádioaktívnym odpadom vrátane zariadení na uloženie 
odpadu môže byť potenciálne prínosnou, bezpečnou a  nákladovo efektívnou možnosťou.
53
Členské štáty prvýkrát oznámia Komisii obsah svojich vnútroštátnych programov najneskôr do augusta 2015. Komi -
sia môže do šiestich mesiacov odo dňa oznámenia požiadať o vyjasnenie a/alebo môže vyjadriť svoje stanovisko 
k tomu, či je obsah vnútroštátnych programov v súlade so smernicou. Členské štáty poskytnú Komisii požadované 
vysvetlenie a/alebo ju informujú o akejkoľvek revízii vnútroštátnych programov do 6 mesiacov od žiadosti Komisie.
Členské štáty takisto predložia Komisii správu o vykonávaní tejto smernice po prvýkrát do augusta 2015 a následne 
každé 3 roky.
Komisia na základe správ členských štátov predloží Európskemu parlamentu a Rade:
a) správu o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní tejto smernice a
b) inventár rádioaktívneho odpadu a vyhoreného paliva, ktoré sa nachádza na území Spoločenstva, a prognózy 
týkajúce sa budúceho vývoja.
Tento úkon je prvý svojho druhu a Komisia má v úmysle vziať si ponaučenie z tohto procesu s cieľom pokúsiť sa 
zlepšiť a harmonizovať podávanie správ do budúcnosti. V prípade tohto konkrétneho úkonu musela Komisia zohľad -
niť vnútroštátne programy všetkých 28 členských štátov, ako aj vnútroštátne správy. Vzhľadom na túto skutočnosť 
a s cieľom získať úplný obraz Komisia vzala vo svojom harmonograme do úvahy proces posúdenia vnútroštátnych 
programov, aby mohla podať správu Parlamentu a Rade. Táto správa je naplánovaná na štvrtý štvrťrok 2016.
Odpovede Komisie 79
Spoločná odpoveď Komisie na body 60 – 68
Komisia uznáva, že množstvo projektov zameraných na vyradenie z prevádzky sa oneskorilo, najmä v predchádzajú -
com VFR. Komisia zaviedla na obdobie 2014 – 2020 zvýšené požiadavky na plánovanie, monitorovanie a podávanie 
správ a dôsledne monitoruje realizáciu projektov prostredníctvom preskúmania od stola a na mieste.
Je potrebné poznamenať, že oneskorenie v Bulharsku a na Slovensku v súčasnosti nemá vplyv na dátum 
dokončenia.
69
Komisia sa domnieva, že je mimoriadne dôležité, aby prevádzkovatelia jadrových zariadení/držitelia licencií na 
vyradenie z  prevádzky budovali know-how a  kompetencie najmä v  oblasti riadenia projektov. Využívanie externých 
odborníkov je v niektorých špecializovaných oblastiach prínosom.
Spoločná odpoveď Komisie na body 73 – 74
Počas posledného desaťročia sa značne rozvinuli vyhliadky z hľadiska vyradenia z prevádzky. Komisia prispela 
k zlepšeniu odhadu nákladov na programy vyraďovania z prevádzky a v roku 2012 sa spolu s OECD/Agentúrou pre 
jadrovú energiu (NEA) zúčastnila na vypracovaní medzinárodnej štruktúry pre vyradenie nákladných jadrových 
zariadení z prevádzky. Ešte je potrebný ďalší rozvoj odhadov nákladov na vyradenie z prevádzky; tento aspekt 
vzbudzuje na celom svete veľký záujem, keďže OECD/Agentúra pre jadrovú energiu (NEA) a Medzinárodná agentúra 
pre atómovú energiu (IAEA) sa stále aktívne podieľajú na riešení odhadu nákladov a neistôt. Komisia plne podporuje 
tieto činnosti.
Komisia konštatuje, že hlavné náklady sa od roku 2011 zvýšili, ako je to znázornené aj na obrázku 16. Zmena pok -
roku odráža zlepšenia dosiahnuté v rámci riadenia programu, ktoré vyplývajú z predchádzajúceho auditu, najmä 
v programoch Bulharska a  Slovenska.
75
Na obdobie 2014 – 2020 sa neočakáva rozdiel vo financovaní, aj keď Komisia zvýšila monitorovanie a kontrolu 
programov. Komisia začala aj dôkladné posudzovanie komplexnosti plánov financovania, ktorého dokončenie sa 
očakáva koncom októbra 2016.
Komisia okrem toho použila model QUEST na makroekonomickú analýzu politiky a výskum (ktorý Komisia používa 
na stanovovanie svojich prognóz) s cieľom realizovať rôzne scenáre pre programy po roku 2020. Hlavným výsledkom 
bolo, že aj v najhoršom prípade môžu členské štáty financovať programy vyraďovania z prevádzky so zanedbateľ -
ným alebo malým vplyvom na svoje makroekonomické parametre.
Komisia pri posudzovaní finančného rámca po roku 2020 vykoná v súvislosti s návrhmi nových iniciatív posúdenie 
vplyvu v súlade s požiadavkami nariadenia o rozpočtových pravidlách a programom lepšej regulácie, pričom sa 
v súčasnosti nezaviaže poskytnúť finančné prostriedky po roku 2020. V tomto posúdení vplyvu sa preskúma, či by 
malo financovanie pokračovať, a  ak áno, aj najvhodnejšie mechanizmy financovania. Pozri odpoveď Komisie na 
odporúčanie 5.
77
Komisia okrem toho posilnila plánovanie v rámci VFR na obdobie 2014 – 2020 a ako predpoklad zaviedla predlože -
nie plánov vyraďovania z prevádzky a financovania. Úplnosť a komplexnosť týchto plánov v súčasnosti posudzuje 
nezávislý externý odborník.
Odpovede Komisie 80
80
Komisia požiadala o  dôkladnú analýzu počtu zamestnancov jadrovej elektrárne Ignalina so zreteľom na potrebu 
neohroziť bezpečnosť tejto lokality vzhľadom na prítomnosť vyhoreného paliva v  reaktore a  relatívne väčšie nebez -
pečenstvo, ktoré v súčasnosti pretrváva.
82
Komisia si je vedomá rizika, že nedostatočné stimuly na udržiavanie počtu zamestnancov na nevyhnutne potreb -
nej úrovni môže viesť k zvýšeniu nákladov. Niekoľko rokov sa prijímajú rôzne opatrenia na zmiernenie tohto rizika 
vrátane systematického posúdenia výhod s cieľom externalizovať činnosti a ročný kvantitatívny plán zamestnancov 
založený na plánovaných činnostiach. Prebiehajú diskusie o praktických spôsoboch ďalšieho využitia schém spolufi -
nancovania na zjednotenie záujmov miestnych zainteresovaných strán so záujmami Komisie.
84
Komisia poznamenáva, že rozdiely vo financovaní sa v prípade Bulharska aj Slovenska odstraňujú. Posúdenia 
Komisie vychádzajú z plánu vyraďovania z prevádzky a z dostupných zdrojov. Tie budú znovu posúdené na základe 
výsledkov hodnotenia v polovici trvania.
85
Komisia si je vedomá toho, že v súvislosti s odhadom nákladov na vyradenie z prevádzky je potrebné vykonať 
ďalšie činnosti. Túto skutočnosť uznávajú aj ostatné medzinárodné organizácie, ako sú OECD/Agentúra pre jadrovú 
energiu (NEA) a Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (IAEA). Komisia podrobne sleduje vývoj v tejto oblasti 
a má k dispozícii skupinu odborníkov na financovanie vyraďovania z prevádzky, prostredníctvom ktorej zameria 
svoje úsilie na túto oblasť.
Pokiaľ ide o  predmetné programy, Komisia používa konzervatívnejší a  obozretnejší prístup než členské štáty. V  prí-
pade Bulharska a Slovenska sa však v otázke medzier vo financovaní spozoroval všeobecný klesajúci trend.
Pozri aj odpovede Komisie na body 75 a odporúčanie 5.
87
Útvar pre vnútorný audit Komisie už určil tieto nedostatky v systéme riadenia a kontroly. V dôsledku toho bol od 
roku 2015 zavedený akčný plán, ktorý sa v súčasnosti realizuje. Kľúčové opatrenia, ktoré sa zaoberajú aspektom, 
na ktorý poukázal Dvor audítorov, budú ukončené koncom októbra 2016 a ďalší súbor schválených opatrení sa má 
realizovať koncom tohto roka.
Spoločná odpoveď na body 89 – 90
Vzhľadom na to, že tieto zariadenia boli predčasne zatvorené na základe politického rozhodnutia, je logické, že tieto 
fondy nemôžu pokryť všetky náklady na vyradenie z prevádzky. Jedným zo stimulov pre finančnú podporu EÚ bolo 
zmierniť výslednú finančnú záťaž pre dané členské štáty.
Odpovede Komisie 81
91
Právny základ nestanovuje žiadnu úroveň vnútroštátneho spolufinancovania. Odkazuje iba na potrebu pokračovať 
v zavedenej praxi spolufinancovania. Aj keď sa spolufinancovanie nepodarilo vo všeobecnosti dosiahnuť na úrovni 
jednotlivých projektov, bude k dispozícii na úrovni celého programu.
Celkový príspevok Litvy, Bulharska a Slovenska k svojim programom vyraďovania z prevádzky predstavuje sumu vo 
výške 1,09 miliardy EUR.
92
Komisia považuje cieľ posilnenia vnútroštátneho financovania za dôležitý. Komisia však v tejto fáze nie je v pozícii 
prijať pevný záväzok na základe odporúčania Dvora audítorov zvýšiť spolufinancovanie zo strany členských štátov 
do konca roka 2016. Prípadné možnosti budú preskúmané počas hodnotenia programu v polovici trvania, ktoré sa 
má vykonať v roku 2017.
93
Plány vyraďovania z prevádzky a súvisiace odhady nákladov schválené v rámci VFR na obdobie 2014 – 2020 sú zák -
ladom pre plánovanie vo všetkých troch členských štátoch. Uloženie vyhoreného paliva a vysokoaktívneho odpadu 
je súčasťou zodpovednosti členských štátov podľa smernice o rádioaktívnom odpade a z tohto dôvodu nebolo 
zahrnuté do programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení.
94
V smernici 2011/70/Euratom sa uvádza, že náklady na nakladanie s  vyhoreným palivom a  rádioaktívnym odpadom 
znášajú tí, ktorí tieto materiály vyprodukovali [článok 4 ods. 3 písm. e)], že jasné pridelenie zodpovednosti orgánom 
podieľajúcim sa na jednotlivých krokoch nakladania s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom [článok 5 ods. 
1 písm. f)]; a že členské štáty zabezpečia, aby sa vo vnútroštátnom rámci vyžadovalo, aby boli pre prípad potreby 
dostupné primerané finančné zdroje (...) najmä pre nakladanie s  vyhoreným palivom a  rádioaktívnym odpadom, 
s náležitým zohľadnením zodpovednosti pôvodcov vyhoreného paliva a  rádioaktívneho odpadu (článok 9).
95
Vykonávanie smernice o odpadoch členskými štátmi je pre Komisiu prioritou. V súčasnosti prebieha preskúmanie 
vnútroštátnych programov členských štátov, ktoré sa bude zaoberať všetkými týmito otázkami.
96
Plány vyraďovania z  prevádzky zahŕňajú náklady na nakladanie s  vyhoreným palivom a  rádioaktívnym odpadom, 
ako sa to vyžaduje v predpisoch programu pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení. Nezahŕňajú náklady na pro -
jekty ukladania, ktoré sa začnú v  dlhodobom horizonte. Zahŕňajú však náklady na zariadenia na skladovanie odpadu 
potrebné na odstránenie tohto nedostatku.
Odpovede Komisie 82
Závery a odporúčania
107
Od auditu v roku 2011 Komisia zaviedla množstvo významných zlepšení v oblasti plánovania a riadenia projektov. 
Právny základ na obdobie 2014 – 2020 zaviedol konkrétne ciele merané podľa kľúčových ukazovateľov výkonnosti 
a nového rámca na monitorovanie a podávanie správ.
Komisia sa domnieva, že v dôsledku toho finančná podpora EÚ účinne zmiernila hospodárske dôsledky predčas -
ného zatvorenia a proces vyraďovania z prevádzky úspešne napreduje. Poznamenáva však, že vyraďovanie z pre -
vádzky je zložitý a zdĺhavý proces, ktorý bude trvať dlhšie než na sedem rokov stanovený VFR – vo väčšine prípadov 
dlhšie než dve desaťročia.
Aktualizované plány vyraďovania z  prevádzky a  súvisiace odhady nákladov schválené v  rámci VFR na obdobie 
2014 – 2020 sú základom pre plánovanie vo všetkých troch členských štátoch. Komisia v rámci týchto dohôd 
dôkladne monitoruje pokrok smerujúci ku konečnému stavu vyradenia z  prevádzky pri zachovaní najvyššej úrovne 
bezpečnosti.
Spoločná odpoveď Komisie na body 108 – 111
Komisia aktívne monitoruje vykonávanie v záujme dosiahnutia cieľov stanovených v nariadeniach Rady a každo -
ročne predkladá správu Parlamentu a  Rade.
Vyraďovanie z prevádzky vo všeobecnosti tvoria dve hlavné fázy: i) po uzavretí (t. j. ešte na základe prevádzkovej 
licencie z  dôvodu prítomnosti vyhoreného paliva) a  ii) vyradenie z  prevádzky/demontáž.
Slovensko a Bulharsko sa nachádzajú v druhej fáze, zatiaľ čo Litva sa z dôvodu prítomnosti vyhoreného paliva v jed -
nom z reaktorov ešte nachádza vo fáze po uzavretí.
Komisia sa zhodne s členskými štátmi domnieva, že nie je možné hospodárne opätovne uviesť do prevádzky žiadne 
zariadenie, na ktoré sa vzťahuje program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení. Uznáva, že stojíme pred 
závažnými technickými výzvami týkajúcimi sa demontáže reaktorov, ktoré sú pozorované v iných porovnateľných 
činnostiach vyraďovania z  prevádzky.
Odporúčanie 1 – Zabezpečiť pokrok pri vyraďovaní z prevádzky
Komisia konštatuje, že odporúčania 1 písm. a) a 1 písm. b) sú určené členským štátom.
Komisia prijíma odporúčanie 1 písm. c), pokiaľ sa jej týka. Podporuje myšlienku vylepšenej výmeny osvedčených 
postupov a technických znalostí, a v tejto súvislosti podporí všetky tri štáty.
a) Komisia v rámci súčasného VFR uprednostnila stanovenie celkového rámca pre plánovanie, riadenie a monitoro -
vanie projektov pre členské štáty, aby mohli v rámci neho pracovať. Komisia okrem toho zaviedla systém riade -
nia získanej hodnoty (EVM) na objektívne meranie výkonnosti projektu a pokroku. Úplný vplyv týchto zmien sa 
očakáva v nasledujúcich rokoch.
b) Komisia sa domnieva, že je mimoriadne dôležité, aby prevádzkovatelia jadrových zariadení/držitelia licencií na 
vyradenie z prevádzky budovali know-how a kompetencie najmä v oblasti riadenia projektov a určili oblasti, 
v ktorých outsourcing služieb poskytuje pridanú hodnotu. Využívanie externých odborníkov je v niektorých 
špecializovaných oblastiach prínosom.
c) Komisia sa snaží podporovať otvorené a transparentné prostredie, uľahčovať výmenu osvedčených postupov 
a znalostí, podporovať procesy štandardizácie, okrem iného s cieľom zvýšiť konkurencieschopnosť a bezpečnosť.
Odpovede Komisie 83
Komisia v záujme podpory tohto cieľa v roku 2015 opätovne aktivovala skupinu odborníkov na financovanie vyra -
ďovania z  prevádzky pozostávajúcu z  národných expertov, ktorá zabezpečuje aktuálne poznatky o  nákladoch na 
vyradenie z  prevádzky a  riadení financovania.
Komisia okrem toho využije svoju účasť na medzinárodných fórach a pracovné skupiny na výmenu skúseností zís -
kaných prostredníctvom riadenia programov vyraďovania z prevádzky. Bude sa zaoberať najmä činnosťami v spolu -
práci s  Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu a  OECD/Agentúrou pre jadrovú energiu.
112
Pokiaľ ide o správu o plánoch členských štátov, pozri odpoveď Komisie na bod 53.
Komisia v súčasnosti posudzuje vnútroštátne programy všetkých 28 členských štátov. Tento úkon je prvý svojho 
druhu a Komisia má v úmysle vziať si ponaučenie z tohto procesu s cieľom pokúsiť sa zlepšiť a harmonizovať podá -
vanie správ do budúcnosti. V prípade tohto konkrétneho úkonu musela Komisia zohľadniť vnútroštátne programy 
všetkých 28 členských štátov, ako aj vnútroštátne správy. Vzhľadom na túto skutočnosť a s cieľom získať úplný obraz 
Komisia vzala vo svojom harmonograme do úvahy proces posúdenia vnútroštátnych programov, aby mohla podať 
správu Parlamentu a  Rade. Táto správa je naplánovaná na štvrtý štvrťrok 2016.
Odporúčanie 2 – Riešenia pre konečné uloženie vyhoreného jadrového paliva
a) Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia prikladá veľký význam bezpečnému a zodpovednému nakladaniu 
s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom s cieľom zabrániť neprimeranému zaťaženiu budúcich generá -
cií. Komisia v tejto súvislosti stanoví smerovanie v stanoviskách, ktoré vydá v priebehu rokov 2016/2017 o vnút -
roštátnych programoch podľa smernice 2011/70. Tým sa spustí diskusia o možnostiach uloženia odpadu vrátane 
možnosti regionálnych a iných európskych riešení, ktorá sa bude konať v roku 2017. Na základe toho bude 
Komisia v lepšej pozícii, aby mohla do roku 2018 sformulovať možnosti politiky a plán.
b) Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom. Takisto poznamenáva, že sa už rieši pro -
stredníctvom posúdenia vnútroštátnych programov a stanoviska, ktoré Komisia adresuje členským štátom. 
Komisia plánuje dať vypracovať v roku 2017 štúdiu s cieľom posúdiť odhady nákladov členských štátov na nakla -
danie s odpadom.
113
Plány vyraďovania z prevádzky schválené v rámci VFR na obdobie 2014 – 2020 sú základom pre plánovanie v troch 
členských štátoch. Náklady na konečné uloženie vyhoreného paliva a vysokoaktívneho odpadu sa v rámci programu 
pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení nepovažujú za oprávnené a  nie sú súčasťou základného variantu. Ulože -
nie vyhoreného paliva a vysoko rádioaktívneho odpadu je súčasťou zodpovednosti členských štátov podľa smernice 
o rádioaktívnom odpade. Program pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení by mal zabezpečiť komplementár -
nosť a  konzistentnosť príslušnej intervencie Únie s  cieľom dodržiavať zásadu proporcionality.
114
Komisia zdôrazňuje, že podľa VRF na obdobie 2014 – 2020 nie je nedostatok finančných prostriedkov na schválené 
ciele.
Odporúčanie 3 – Dodržiavanie zásady znečisťovateľ platí zvýšením vnútroštátneho 
spolufinancovania na obdobie 2014 – 2020 a po ňom
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Odpovede Komisie 84
Komisia podporí opatrenia, ktoré odporúčal Dvor audítorov, prostredníctvom svojho úsilia o  zavedenie riadne 
vymedzenej úrovne spolufinancovania, čím sa podporí zásada znečisťovateľ platí. V tejto súvislosti povedie s člen -
skými štátmi diskusiu a kriticky preskúma úroveň spolufinancovania, ktorú navrhli členské štáty v ročných pracov -
ných programoch na rok 2017.
Odporúčanie 4 – Zvýšenie vnútroštátneho spolufinancovania vo finančnom období 
2014 – 2020
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia uznáva, že spolufinancovanie prispieva k efektívnemu a účinnému vykonávaniu programov a zvyšuje zod -
povednosť členského štátu. Súčasný právny základ však nestanovuje konkrétnu úroveň takéhoto spolufinancovania. 
Komisia preto ako prvé podnikne kroky na objasnenie významu „riadne podložených výnimočných podmienok“, na 
ktoré sa v súčasnosti odkazuje v nariadeniach, a kriticky preskúma úroveň spolufinancovania, ktorú navrhli členské 
štáty vo výročných pracovných programoch na rok 2017.
Odporúčanie 5 – Pozastaviť špecializované programy financovania vyraďovania 
jadrových zariadení z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku po roku 2020
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie. Komisia vypracuje posúdenie vplyvu v súlade s požiadavkami naria -
denia o rozpočtových pravidlách a programom zameraným na lepšiu právnu reguláciu, pokiaľ ide o návrhy nových 
iniciatív. V tomto posúdení vplyvu sa preskúma, či by malo financovanie pokračovať, a ak áno, aj najvhodnejšie 
mechanizmy financovania. Ak by sa v tomto posúdení dospelo k záveru, že je potrebné ďalej pokračovať vo financo -
vaní v nasledujúcom VFR po roku 2020, Komisia zohľadní odporúčanie Dvora audítorov a zabezpečí, aby mechaniz -
mus financovania zahŕňal podnety na pokračovanie vo vyraďovaní z prevádzky vrátane ich časového obmedzenia 
a založenia na primeraných mierach spolufinancovania členskými štátmi.
118
Komisia požiadala zamestnancov jadrovej elektrárne Ignalina o  dôkladnú analýzu so zreteľom na potrebu neohro -
ziť bezpečnosť tejto lokality vzhľadom na prítomnosť zvyšného vyhoreného paliva v budovách reaktora, súvisiace 
nebezpečenstvo a výslednú potrebu zachovania základných bezpečnostných funkcií.
Odporúčanie 6 – Financovanie EÚ len na náklady na vyraďovanie z prevádzky
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.
Komisia práve pracuje na identifikácii nákladov, ktoré nesúvisia s vyraďovaním z prevádzky. Tento proces bude 
dokončený v hodnotení v polovici trvania a v roku 2018 budú navrhnuté možné opatrenia na postupné vyradenie 
takýchto nákladov.
Komisia sa však domnieva, že niektoré základné funkcie, ako je bezpečnosť, by nemali byť vylúčené z financovania EÚ.
Odporúčanie 7 – Zlepšenie dohľadu Komisie
Komisia prijíma toto odporúčanie a  prijala opatrenia. Posúdenie predbežných podmienok bude ukončené do 
októbra 2016.
Odporúčanie 8 – Spôsob účtovania
Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia si uvedomuje význam uvedeného aspektu.
Týmto odporúčaním sa začala zaoberať prostredníctvom vykonávania smernice o odpadoch. Komisia v súčasnosti 
skúma vnútroštátne programy predkladané v  rámci smernice o  odpadoch a  naplánovala rad štúdií s  cieľom zhro -
maždiť informácie a ďalej sa zapájať do validácie.
AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Udalosť Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 25.3.2015
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 2.5.2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 14.7. 2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všet -
kých jazykoch15.7.2016
Vyraďovanie ôsmich sovietskych jadrových reaktorov 
z prevádzky v Litve, Bulharsku a na Slovensku bolo 
podmienkou pre pristúpenie týchto krajín do EÚ. Zistili 
sme, že programy financované EÚ zriadené tak, aby 
umožnili splnenie tejto požiadavky, nevytvorili správne 
podnety na  včasné a  nákladovo efektívne vyraďovanie 
z prevádzky. Hoci došlo k určitému pokroku, kľúčové 
projekty infraštruktúry zaznamenali oneskorenia a  krajiny 
stále čelia závažným výzvam týkajúcim sa prác 
v kontrolovaných pásmach. Podpora EÚ by do roku 2020 
mala dosiahnuť 3,8  mld. EUR. Odhadované náklady 
na vyraďovanie z prevádzky budú spolu aspoň 5,7 mld. 
EUR. Ak sa započítajú náklady na konečné uloženie 
vysokoaktívneho odpadu, táto celková suma by sa mohla 
zdvojnásobiť.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV