SK Úradný vestník Európskej únie C 233/8

Zhrnutie stanoviska európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov k internetovej manipulácii a osobným údajom

(Úplné znenie tohto stanoviska je k dispozícii v anglickom, francúzskom a nemeckom jazyku na webovom sídle európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov www.edps.europa.eu)

(2018/C 233/06)

Digitalizácia spoločnosti a hospodárstva má zmiešaný vplyv na občiansku angažovanosť v rozhodovaní a na prekážky v účasti verejnosti na demokratických procesoch.

Veľké systémy analýzy údajov a umelej inteligencie umožňujú zhromažďovať, kombinovať, analyzovať a časovo neobmedzene uchovávať obrovské množstvá údajov. Počas uplynulých dvoch desaťročí vznikol dominantný obchodný model pre väčšinu webových služieb, ktorý sa spolieha na online sledovanie ľudí a zhromažďovanie údajov o ich vlastnostiach, zdraví, vzťahoch a myšlienkach a názoroch s cieľom dosiahnuť príjmy z digitálnej reklamy. Tieto digitálne trhy sa skoncentrovali okolo niekoľkých spoločností, ktoré konajú ako účinní strážcovia prístupu na internet a disponujú vyššími hodnotami trhovej kapitalizácie, očistenými od vplyvu inflácie, než ktorékoľvek iné spoločnosti v zaznamenanej histórii.

Tento digitálny ekosystém prepojil ľudí na celom svete, keď viac ako 50 % obyvateľstva používa internet, aj keď veľmi nerovnomerne z hľadiska geografie, bohatstva a rodu. Pôvodný optimizmus, pokiaľ ide o potenciál internetových nástrojov a sociálnych médií pre občiansku angažovanosť, ustúpil obavám, že ľudia sú manipulovaní, po prvé, sústavným zberom často intímnych informácií o nich, po druhé, kontrolou informácií, ktoré vidia na internete podľa kategórie, do akej boli zaradení. Tzv. internetové ubližovanie v prípade mnohých algoritmami riadených služieb je kľúčovým tvorcom hodnoty, s produktmi a aplikáciami, ktoré sú určené na maximálne vzbudzovanie pozornosti a závislosti. Prepojenosť, prinajmenšom v súčasnej podobe, vedie k rozdeľovaniu.

Nasledujúca diskusia sa týkala zavádzajúcich, nepravdivých alebo osočujúcich informácií („obsahu“) predkladaných ľuďom so zámerom ovplyvňovať politický diskurz a voľby, čo je fenomén, ktorý sa označuje ako „falošné správy“ alebo „online dezinformácie“. Riešenia sa zamerali na opatrenia transparentnosti, ktoré sa uplatňujú na zdroje informácií, a zároveň sa opomína zodpovednosť aktérov ekosystému, ktorí majú prospech zo škodlivého správania. Zatiaľ koncentrácia trhu a rast dominancie určitých platforiem predstavujú novú hrozbu pre pluralitu médií. Podľa európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (ďalej len „EDPS“) táto kríza dôvery v digitálny ekosystém ilustruje vzájomnú závislosť súkromia a slobody prejavu. Zužovanie intímneho priestoru, ktorý majú ľudia k dispozícii, v dôsledku sledovania zo strany spoločností a verejnej správy, ktorému sa nedá vyhnúť, má zmrazujúci účinok na schopnosť a ochotu ľudí slobodne sa vyjadrovať a vytvárať si vzťahy, a to aj v občianskej sfére, ktorá je taká dôležitá pre zdravie demokracie. Toto stanovisko sa preto týka spôsobu, ako sa využívajú osobné informácie na presné zacielenie konkrétneho obsahu na jednotlivcov a skupiny, ohrozených základných práv a hodnôt a príslušných právnych predpisov na zmiernenie týchto hrozieb.

EDPS už niekoľko rokov uvádza dôvody v prospech širšej spolupráce medzi orgánmi pre ochranu údajov a ďalšími regulačnými orgánmi s cieľom chrániť práva a záujmy jednotlivcov v digitálnej spoločnosti, čo bol dôvod, prečo sme v roku 2017 vytvorili digitálne referenčné stredisko. Vzhľadom na obavy, že digitálny priestor by sa mohol využívať na politické kampane s cieľom obchádzať platné právne predpisy (1), sa domnievame, že teraz je čas rozšíriť túto spoluprácu aj na volebné a audiovizuálne regulačné orgány.

1. PREČO VYDÁVAME TOTO STANOVISKO

i. Prebiehajúca intenzívna verejná diskusia

V súčasnosti prebieha intenzívna verejná diskusia o vplyve dnešného rozsiahleho a zložitého ekosystému digitálnych informácií nielen na trhové hospodárstvo, ale aj na politické hospodárstvo, teda na to, aký je vzájomný vplyv medzi politickým prostredím a hospodárstvom. Centrom tohto ekosystému sú veľké platformy, ktoré majú neprimerané zisky z rastu objemu digitálnej reklamy a vďaka tomuto vývoju zvyšujú svoju relatívnu moc. Tento segment potrebuje osobné údaje, aby mohol zacieliť a prispôsobiť správy predkladané jednotlivcom, ale väčšina zadávateľov reklám nevie, ako sa takéto rozhodnutia prijímajú, a väčšina ľudí si neuvedomuje, ako sú využívané. Systém uprednostňuje vzrušujúci a rýchlo sa rozširujúci obsah prostredníctvom internetu a vo všeobecnosti nerozlišuje medzi zadávateľmi reklám, či už komerčnými alebo politickými. Odhalenia, ako sa prostredníctvom tohto systému premyslene šíria dezinformácie („falošné správy“), vedú k obavám, že môže byť ohrozená integrita demokracií. Aj samotné systémy umelej inteligencie, trh s ktorými tiež charakterizuje koncentrácia, potrebujú pre svoje fungovanie údaje, a ak nebudú kontrolované, bude sa zvyšovať odťažitosť a nejasnosť rozhodovania v tomto prostredí.

ii. Význam práva v oblasti ochrany údajov a politické kampane

Základné práva na súkromie a ochranu údajov sú jednoznačne kľúčovým faktorom pre nápravu tejto situácie, čo z tejto otázky robí strategickú prioritu pre všetky nezávislé orgány pre ochranu údajov. Regulačné orgány pre ochranu údajov vo svojom uznesení o používaní osobných údajov na účely politickej komunikácie z roku 2005 vyjadrili obavy o celosvetovú ochranu kľúčových údajov v súvislosti s rozširujúcim sa spracúvaním osobných údajov nekomerčnými subjektmi. Osobitne sa to týka spracovávania citlivých údajov súvisiacich s reálnymi alebo predpokladanými morálnymi a politickými názormi alebo činnosťami alebo s volebnými aktivitami, ako aj invazívneho profilovania rôznych osôb, ktoré sa aktuálne klasifikujú, niekedy nesprávne alebo na základe povrchného kontaktu, ako sympatizanti, podporovatelia, prívrženci alebo straníci (2). Medzinárodné uznesenie obsahuje výzvu na prísnejšie presadzovanie pravidiel ochrany údajov, pokiaľ ide o minimalizáciu údajov, zákonné spracovávanie, súhlas, transparentnosť, práva dotknutej osoby, obmedzovanie účelu a bezpečnosť údajov. Možno je teraz vhodný čas na obnovenie tejto výzvy.

Právo Únie v oblasti ochrany údajov a dôvernosti elektronickej komunikácie sa uplatňuje na zber údajov, profilovanie a presné zacielenie, a ak sa správne presadzuje, malo by pomôcť minimalizovať ujmu spôsobenú pokusmi o manipuláciu jednotlivcov a skupín. Na politické strany, ktoré spracovávajú údaje o voličoch v EÚ, sa vzťahuje všeobecné nariadenie o ochrane údajov. V tomto nariadení sa osobné údaje, ktoré odhaľujú politické názory, charakterizujú ako osobitná kategória údajov. Spracovávanie takých údajov sa vo všeobecnosti zakazuje, pokiaľ sa neuplatní jedna z vymenovaných výnimiek. V súvislosti s vedením politických kampaní sú osobitne dôležité tieto výnimky, ktoré si zaslúžia úplnú citáciu:

„d) spracúvanie vykonáva v rámci svojej zákonnej činnosti s primeranými zárukami nadácia, združenie alebo akýkoľvek iný neziskový subjekt s politickým, filozofickým, náboženským alebo odborárskym zameraním a pod podmienkou, že spracúvanie sa týka výlučne členov alebo bývalých členov subjektu alebo osôb, ktoré majú pravidelný kontakt s ním v súvislosti s jeho cieľmi, a že bez súhlasu dotknutej osoby sa osobné údaje neposkytnú mimo tohto subjektu;

e) spracúvanie sa týka osobných údajov, ktoré dotknutá osoba preukázateľne zverejnila; […].

g) spracúvanie je nevyhnutné z dôvodov významného verejného záujmu na základe práva Únie alebo práva členského štátu, ktoré sú primerané vzhľadom na sledovaný cieľ, rešpektujú podstatu práva na ochranu údajov a stanovujú vhodné a konkrétne opatrenia na zabezpečenie základných práv a záujmov dotknutej osoby“.

Článok 9 ods. 2 písm. g) sa objasňuje v odôvodnení 56: „Ak si počas volebných aktivít fungovanie demokratického systému v niektorom členskom štáte vyžaduje, aby politické strany zhromažďovali osobné údaje o politických názoroch ľudí, môže byť spracúvanie takýchto údajov povolené z dôvodov verejného záujmu, a to za predpokladu, že sú poskytnuté primerané záruky.“

Viaceré orgány pre ochranu údajov vypracovali pravidlá alebo usmernenia týkajúce sa spracovávania údajov na politické účely.

— Taliansky orgán pre ochranu údajov prijal v marci 2014 pravidlá spracovávania osobných údajov politickými stranami. V pravidlách sa zdôrazňuje všeobecný zákaz verejného používania osobných údajov na internete, napríklad na sociálnych sieťach alebo fórach, na účely politickej komunikácie, ak boli tieto údaje zbierané na iné účely (3).

— Francúzska národná komisia pre ochranu údajov (CNIL) vydala v novembri 2016 doplňujúce usmernenia k svojim odporúčaniam z roku 2012 o politickej komunikácii, a stanovila v nich pravidlá spracovávania osobných údajov na sociálnych sieťach. Komisia predovšetkým zdôraznila, že zhromažďovanie osobných údajov voličov s cieľom profilovať a zameriavať ich na sociálnych sieťach je zákonné iba v prípade, že je to založené na súhlase so spracovávaním údajov (4).

— Úrad komisára pre informácie Spojeného kráľovstva (ICO) vydal v apríli 2017 aktualizované usmernenie k vedeniu politických kampaní, ktoré obsahuje aj usmernenie k využívaniu analýzy údajov v politickej kampani. Úrad vysvetlil, že keď politická organizácia poverí spoločnosť tretej strany vykonať analýzu, spoločnosť bude zrejme sprostredkovateľom údajov, zatiaľ čo organizácia bude prevádzkovateľom. Aby spracovanie údajov bolo zákonné, musia sa uplatniť osobitné ustanovenia práva v oblasti ochrany údajov, ktoré regulujú vzťah medzi prevádzkovateľom a sprostredkovateľom (5).

Usmernenia vnútroštátnych orgánov pre ochranu údajov majú potenciál poskytovať doplňujúcu smerodajnú interpretáciu ustanovení práva týkajúcich sa ochrany údajov a súkromia, ktorá vysvetľuje rozdiely v organizácii vnútroštátnych politických systémov (6).

iii. Účel tohto stanoviska EDPS

EDPS má predstavu, že vlastným príkladom pomôže EÚ v globálnom dialógu o ochrane údajov a súkromí v digitálnom veku, a to určením interdisciplinárnych politických riešení problémov veľkých dát a rozvojom etického rozmeru spracovávania osobných informácií (7). Vyzvali sme, aby sa k dotknutej osobe pristupovalo ako k indivíduu, a nie iba ako k spotrebiteľovi alebo používateľovi, a zdôraznili sme etické otázky týkajúce sa vplyvu prediktívneho profilovania a personalizácie na základe algoritmu (8). Vyzvali sme k zodpovednému a udržateľnému rozvoju digitálnej spoločnosti založenej na kontrole jednotlivca nad osobnými údajmi, ktoré sa ho týkajú, na rozvoji techniky s vedomím potreby ochrany súkromia a na zodpovednom a súdržnom presadzovaní právnych predpisov (9). Poradná skupina EDPS pre etiku vo svojej správe z januára 2018 uviedla, že presné zacielenie volebnej agitácie mení pravidlá verejného prejavu obmedzovaním priestoru na diskusiu a výmenu názorov, čo si naliehavo vyžaduje demokratickú diskusiu o používaní a využívaní údajov pri politickej kampani a prijímaní rozhodnutí (10).

Samozrejme, problém využívania informácií a osobných údajov na manipuláciu ľudí a politiky značne presahuje rámec práva na ochranu údajov. Osobné, presne zacielené online prostredie vytvára „filtrovacie bubliny“, v ktorých sú ľudia vystavení väčšinou rovnakým informáciám a stretávajú sa s užšou škálou názorov, čo vedie k zvýšenej politickej a ideologickej polarizácii (11). Zvyšuje sa tým prenikavosť a presvedčivosť nepravdivých príbehov a konšpirácií (12). Výskumy ukazujú, že manipulácia spravodajstva alebo výsledkov vyhľadávania môže ovplyvniť volebné správanie ľudí (13).

Záujmom EDPS je pomáhať pri tom, aby spracovávanie osobných údajov, ako je uvedené vo všeobecnom nariadení o ochrane údajov, slúžilo ľudstvu, a nie naopak (14). Technologický pokrok by sa nemal brzdiť, ale skôr nasmerovať podľa našich hodnôt. Dodržiavanie základných práv vrátane práva na ochranu údajov je veľmi dôležité na zabezpečenie spravodlivosti volieb, najmä vzhľadom na blížiace sa voľby do Európskeho parlamentu v roku 2019 (15). Toto stanovisko je najnovším zo širokej škály príspevkov EDPS k otázke, ako by sa mala ochrana údajov uplatňovať pri riešení najpálčivejších problémov verejnej politiky. Vychádza z predchádzajúcej práce EDPS v oblasti veľkých dát a digitálnej etiky a potreby koordinovať reguláciu konkurenčných a spravodlivých trhov (16). V stanovisku sa najskôr sumarizuje proces, ako osobné údaje stimulujú a určujú bežný cyklus digitálneho sledovania, presného zacielenia a manipulácie. Ďalej sa posudzujú úlohy rôznych aktérov v ekosystéme digitálnych informácií. Posudzujú sa ohrozené základné práva, dôležité zásady ochrany údajov a ďalšie relevantné právne povinnosti. Na záver sa pripomína, že problém internetovej manipulácie sa pravdepodobne bude iba zhoršovať, že žiadny jednotlivý regulačný prístup nebude sám osebe postačujúci a že preto regulačné orgány nutne musia spolupracovať v boji nielen proti zisteným prípadom zneužívania, ale aj proti systémovým deformáciám, ktoré sú spôsobené nadmernou koncentráciou trhu.

7. ZÁVER

Internetová manipulácia predstavuje hrozbu spoločnosti, pretože filtrovacie bubliny a uzavreté spoločenstvá sťažujú ľuďom vzájomné porozumenie a zdieľanie skúseností. Oslabovanie „stmeľujúcich prvkov spoločnosti“ môže podkopať demokraciu, ako aj viaceré ďalšie základné práva a slobody. Internetová manipulácia je tiež príznakom neprehľadnosti a nedostatku zodpovednosti v digitálnom ekosystéme. Problém je reálny a akútny a pravdepodobne sa bude zhoršovať, keďže k internetu sa pripája stále viac ľudí a vecí a úloha systémov umelej inteligencie rastie. Koreňom problému je čiastočne nezodpovedné, neoprávnené alebo neetické používanie osobných informácií. Transparentnosť je potrebná, ale nie postačujúca. Potrebná môže byť správa obsahu, nesmie sa však pripustiť, aby viedla k oslabovaniu základných práv. Časťou riešenia je preto prísne presadzovanie platných predpisov, predovšetkým všeobecného nariadenia o ochrane údajov a spolu s ním ďalších noriem týkajúcich sa volieb a plurality médií.

Ako príspevok k rozšíreniu diskusie usporiada EDPS na jar 2019 seminár, na ktorom vnútroštátne regulačné orgány v oblasti ochrany údajov, volebného a audiovizuálneho práva budú mať možnosť podrobnejšie preskúmať vzájomné pôsobenie rôznych faktorov, prediskutovať výzvy, ktorým čelia, a zvážiť možnosti spoločných opatrení, aj s ohľadom na nadchádzajúce voľby do Európskeho parlamentu.

V tomto stanovisku sa konštatuje, že technológia a správanie na trhu spôsobujú škody v dôsledku systémových nevyvážeností a deformácií. Vyzvali sme na nastavenie stimulov na vykonanie zmien. Technologickí giganti a priekopníci doteraz využívajú výhody prevádzky v relatívne neregulovanom prostredí. Postihnuté sú tradičné odvetvia a základné koncepcie miestnej príslušnosti, suverenity a tiež spoločenské normy vrátane demokracie. Tieto hodnoty závisia od plurality názorov a vyváženosti medzi jednotlivými stranami. Tieto problémy nemôže samostatne vyriešiť žiadny z aktérov, ani žiadne odvetvie. Ochrana údajov je súčasťou riešenia, a pravdepodobne väčšou súčasťou, než sa predpokladalo. Nestačí spoliehať sa na dobrú vôľu v konečnom dôsledku nezodpovedných komerčných subjektov. Musíme teraz zasiahnuť v záujme spravodlivejšieho rozloženia výhod digitalizácie.

V Bruseli 19. marca 2018 Giovanni BUTTARELLI európsky dozorný úradník pre ochranu údajov

(1) Pozri napríklad http://www.independent.co.uk/news/uk/politics/election-2017-facebook-ads-marginal-seats-tories-labour-outdated-election-spending-rules-a7733131.html (sprístupnené 18.3.2018).

(2) Uznesenie je dostupné na tejto adrese: https://icdppc.org/wp-content/uploads/2015/02/Resolution-on-Use-of-Personal-Data-for-Polictical-Communication.pdf (sprístupnené 18.3.2018).

(3) http://www.garanteprivacy.it/web/guest/home/docweb/-/docweb-display/docweb/3013267 „Provvedimento in materia di trattamento di dati presso i partiti politici e di esonero dall’informativa per fini di propaganda elettorale“ publikované 26.3.2014 v úradnom vestníku talianskeho orgánu pre ochranu údajov číslo 71 (doc. web n. 3013267).

(4) https://www.cnil.fr/fr/communication-politique-quelles-sont-les-regles-pour-lutilisation-des-donnees-issues-des-reseaux „Communication politique: quelles sont les règles pour l’utilisation des données issues des réseaux sociaux?“ publikované Commission Nationale de l’informatique et des libertés (francúzska Národná komisia pre informatiku a slobodu) 8.11.2016.

(5) https://ico.org.uk/media/for-organisations/documents/1589/promotion_of_a_political_party.pdf Usmernenie úradu komisára pre informácie k vedeniu politických kampaní (20170426).

(6) Podľa článku 57 ods. 1 písm. d) všeobecného nariadenia o ochrane údajov každý dozorný orgán na svojom území […] zvyšuje povedomie prevádzkovateľov a sprostredkovateľov o ich povinnostiach podľa tohto nariadenia.

(7) Pozri Ísť príkladom: stratégia EDPS 2015 – 2019, s. 17. Veľké dáta sa podľa nášho názoru týkajú postupu spájania obrovských objemov informácií z rôznych zdrojov a ich analýzy, často s používaním adaptívnych algoritmov na tvorbu rozhodnutí. Jedna z najväčších hodnôt veľkých dát pre podniky a vlády vyplýva zo sledovania ľudského správania, kolektívne a jednotlivo, a spočíva v jeho potenciáli predpovedať; stanovisko EDPS 4/2015, Na ceste k novej digitálnej etike: Údaje, dôstojnosť a technológia, 11.9.2015, s. 6.

(8) Profily používané na predpovedanie stigmatizácie rizikového správania ľudí, posilnenie existujúcich stereotypov, sociálnej a kultúrnej segregácie a vylúčenia s takouto „kolektívnou inteligenciou“ vyvracajú individuálnu voľbu a rovnaké príležitosti. Takéto „filtrovacie bubliny“ alebo „osobné dozvukové komory“ by mohli viesť k utlmeniu samotnej kreativity, inovácie a slobody prejavu a združovania, ktoré umožnili rozkvet digitálnych technológií; stanovisko EDPS 4/2015, s. 13 (odkazy vynechané).

(9) Stanovisko EDPS 7/2015, Čeliť výzvam tzv. veľkých dát, s. 9.

(10) Správa poradnej skupiny EDPS pre etiku, január 2018, s. 28.

(11) Pozri napríklad The Economist, How the World Was Trolled (Ako bol svet trolovaný) (4. – 10. novembra 2017), zv. 425, č. 9065, s. 21 – 24.

(12) Allcott H. a Gentzkow M., Social Media and Fake News in the 2016 Election (Sociálne médiá a falošné správy vo voľbách v roku 2016) (jar 2017). Stanford University, Journal of Economic Perspectives, zv. 31, č. 2, s. 211 – 236. https://web.stanford.edu/~gentzkow/research/fakenews.pdf, s. 219.

(13) V jednom z experimentov povedali používateľom sociálnej platformy, ako podľa svojho vyjadrenia volili ich priatelia, čo spôsobilo štatisticky významný nárast segmentu obyvateľstva (0,14 % obyvateľstva vo veku umožňujúcom účasť na voľbách, alebo približne 340 000 voličov), ktorí volili v kongresových voľbách v roku 2010, Allcott H. a Gentzkow M., Social Media and Fake News in the 2016 Election (Sociálne médiá a falošné správy vo voľbách v roku 2016) (jar 2017), Stanford University, Journal of Economic Perspectives, zv. 31, č. 2, s. 211 – 236, s. 219). V ďalšej štúdii výskumníci tvrdili, že výsledky vyhľadávania na vyhľadávači Google boli schopné posunúť volebné preferencie nerozhodnutých voličov o 20 %, Zuiderveen Borgesius, F. a Trilling, D. a Möller, J. a Bodó, B. a de Vreese, C. a Helberger, N. (2016). Mali by sme sa obávať „filtrovacích bublín“? Internet Policy Review, 5(1). DOI: 10.14763/2016.1.401, s. 9.

(14) Odôvodnenie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (ďalej len „všeobecné nariadenie o ochrane údajov“).

(15) Ako uviedol Európsky súd pre ľudské práva vo veci Orlovskaja iskra/Rusko, „slobodné voľby a sloboda prejavu, osobitne sloboda politickej diskusie, spoločne tvoria základ každého demokratického systému. Tieto dve práva spolu súvisia a vzájomne sa posilňujú: napríklad sloboda prejavu je jednou z podmienok potrebných na zabezpečenie ‚slobodného vyjadrenia názorov ľudu pri voľbe zákonodarného zboru‘. Z toho dôvodu je osobitne dôležité, aby v období pred voľbami bolo povolené slobodné šírenie názorov a informácií každého druhu. V súvislosti s predvolebnými diskusiami má osobitný význam bezproblémové uplatňovanie slobody prejavu kandidátov“ (odkazy vynechané z textu), ods. 110 http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-171525.

(16) 2014 – Predbežné stanovisko o súkromí a konkurencieschopnosti v ére veľkých dát; 2015 – Stanovisko 4/2015, Na ceste k novej digitálnej etike: Údaje, dôstojnosť a technológia; 2015 – Stanovisko 7/2015, Čeliť výzvam tzv. veľkých dát: Výzva v záujme transparentnosti, používateľskej kontroly, špecificky navrhnutej ochrany údajov a zodpovednosti; 2016 – Stanovisko EDPS 8/2016 k jednotnému presadzovaniu základných práv v ére veľkých dát.