Od začiatku uplatňovania smernice MiFID I sa celkový počet multilaterálnych miest a systematických internalizátorov v rámci všetkých tried aktív v EHP zvýšil o 344 na 476. Každé obchodné miesto zverejňuje vlastné správy o údajoch o trhu. Krátko po začatí vykonávania smernice MiFID I sa objavil problém fragmentácie údajov o trhu a monopolov na údaje o trhu, a to najmä na akciových trhoch.

Konkurencieschopnosť finančných trhov EÚ: niektoré ustanovenia súčasného regulačného rámca priniesli účastníkom trhu právnu neistotu. Uplatňovanie ustanovení o otvorenom prístupe týkajúcich sa derivátov obchodovaných na burze spoluzákonodarcovia viackrát z rôznych dôvodov pozastavili. Komisia považuje za potrebné tieto ustanovenia odstrániť, aby sa na jednej strane posilnila hospodárska súťaž, inovácia a vývoj v oblasti derivátov obchodovaných na burze v EÚ a na strane druhej sa budovala ďalšia zúčtovacia kapacita v EÚ. Takisto sa tým zohľadní dlhodobý medzinárodný trend vertikálnej integrácie medzi obchodovaním s týmito druhmi derivátov a ich zúčtovaním. Tento trend je dôsledkom toho, že povinnosť „otvoreného prístupu“ neslúži inovácii v oblasti derivátov obchodovaných na burze, keďže týmto pravidlom sa odstraňujú stimuly na uzatváranie nových zmlúv o derivátoch obchodovaných na burze, ak konkurenti nemusia uskutočniť počiatočnú investíciu. Podobne ani burzy už nebudú musieť akceptovať zabezpečovanie poobchodných operácií neprepojenými klíringovými ústavmi. V tomto návrhu by sa stanovil aj nový rozsah obchodovacej povinnosti pre akcie tak, aby sa jednoznačne obmedzovala na akcie s ISIN EÚ. Okrem toho by sa v návrhu zaviedla aj možnosť pozastaviť uplatňovanie obchodovacej povinnosti pre deriváty v prípade niektorých investičných spoločností, na ktoré sa budú pri interakcii s protistranami mimo EÚ na platformách mimo EÚ vzťahovať prekrývajúce sa povinnosti.

Správcovia aktív na trhoch s dlhopismi odhadujú náklady v bázických bodoch v súvislosti so svojimi ročnými stratégiami obchodovania vyplývajúce z nedostatku konsolidovaných a presných údajov o trhu v rozpätí od 0 do 5 bázických bodov.

Správcovia aktív na akciových trhoch, s ktorými sa viedli rozhovory v rámci štúdie MSP, odhadujú, že ročné náklady spôsobené neexistenciou úplného a presného prehľadu údajov o trhu (vymedzenou ako „sklz“) dosahujú úroveň od 0 do 1,0 bázického bodu ich ročnej obchodovanej hodnoty. Niektoré osoby, s ktorými sa viedli rozhovory, vyhodnotili tieto ročné náklady ako ešte vyššie, a to nad 5 bázických bodov. Respondenti štúdie MSP uvádzajú rôzne odhady nákladov vznikajúcich v dôsledku nedostatočného prehľadu o trhu. Čím väčšia je spoločnosť a čím viac zdrojov má na zostavenie a čistenie údajov, tým nižší môže byť jej odhad. Po použití týchto odhadov na ročnú obchodovanú hodnotu európskych akcií môže celková výška nákladov vznikajúcich v dôsledku neexistencie presného prehľadu o akciových trhoch dosiahnuť až 10,6 miliardy EUR ročne, pričom takmer tretina respondentov uvádza, že ročné náklady sú v rozpätí od 0,5 do 1 miliardy EUR.

Roztrieštenosť trhu, a to najmä medzinárodného, predstavuje akútny problém najmä pre menších správcov aktív a menšie banky. Títo účastníci trhu nemajú také isté možnosti prístupu k údajom o trhu na viacerých miestach ako sofistikovaní účastníci trhu, akými sú veľké investičné banky, ktoré sa venujú predaju, alebo tvorcovia elektronického trhu. Nedostatočné informácie o trhu vedú k riziku neuvážených investičných rozhodnutí, ktorým by sa mohlo zabrániť, keby bol k dispozícii úplný prehľad o trhu.

Pokiaľ ide o zavedenie konsolidovaného informačného systému, v akčnom pláne pre úniu kapitálových trhov z roku 2020 Komisia oznámila, že do konca roka 2021 predloží legislatívny návrh na vytvorenie centralizovanej databázy, ktorá má zabezpečovať komplexný prehľad údajov o trhu týkajúcich sa kapitálových nástrojov a finančných nástrojov podobných kapitálovým nástrojom, konkrétne cien a objemu cenných papierov obchodovaných na viacerých obchodných miestach v celej Únii. Cieľom tejto centralizovanej databázy, nazývanej aj „konsolidovaný informačný systém“, by bolo „zlepšenie celkovej cenovej transparentnosti na obchodných miestach“.

Jednotlivé členské štáty môžu prijať rozdielne štandardy alebo zvoliť rozdielne systémy udeľovania licencií konsolidátorovi údajov o trhu. Niektoré členské štáty možno neprijmú žiadne opatrenia. Keďže konsolidácia údajov o trhu musí prebiehať v celej Únii, je účinnejšie aj efektívnejšie riešiť štandardy vykazovania údajov a podmienky udeľovania licencií, ktoré sú potrebné na zostavenie konsolidovaného prehľadu o všetkých obchodných trhoch, na úrovni Únie. Štandardizácia výkazov údajov a podmienok udeľovania licencií by sa uplatňovala iba na vykazovanie údajov poskytovateľovi konsolidovaného informačného systému údajov o trhu. Navrhované pravidlá by sa napríklad nevzťahovali na licencie na údaje o trhu, ktoré sa netýkajú výstupov konsolidovaného informačného systému.

Obchodné trhy s rôznymi triedami finančných nástrojov sú rozšírené v celej Únii. Konsolidovanie údajov o trhu, ktoré zverejňujú tieto obchodné miesta, si vyžaduje súbor pravidiel uplatniteľných v celej Únii. Opatrenia prijaté jednotlivými členskými štátmi by nedokázali účinne riešiť potrebu konsolidovania údajov o trhu v celej Únii. Členské štáty by sa mohli pokúsiť harmonizovať štandardy vykazovania údajov o trhu a podmienky udeľovania licencií platné pre konsolidátora údajov o trhu prostredníctvom vnútroštátnych právnych predpisov. Vnútroštátne iniciatívy nedokážu riešiť problémy vyplývajúce z fragmentácie údajov o trhu v celej Únii.

Konkrétnejšie by investorom z EÚ (s výnimkou veľmi sofistikovaných investorov) bránila v získaní konsolidovaného prehľadu o tom, kde nájsť najlepšie investičné príležitosti, stále chýbajúca centralizovaná databáza údajov o trhu s cennými papiermi obchodovanými na obchodných miestach v EÚ. V dôsledku toho by pretrvávali súčasné informačné asymetrie, ktoré bránia investorom plne využívať výhody jednotného trhu. Preto sa použitie článku 114 ZFEÚ javí ako najvhodnejší právny základ na komplexné a jednotné riešenie týchto problémov a zabránenie fragmentácii trhu.

Rámec MiFID/R predstavuje súbor pravidiel, ktorým sa upravuje účasť na európskych kapitálových trhoch. Skladá sa zo smernice 2014/65/EÚ (MiFID II) a nariadenia (EÚ) č. 600/2014 (MiFIR). Právnym základom na prijatie nariadenia MiFIR je článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Cieľom návrhu je zlepšiť kvalitu a konsolidáciu údajov o trhu prostredníctvom zmien existujúcich pravidiel týkajúcich sa údajov o trhu uvedených v nariadení MiFIR. Navrhovaná reforma by preto mala patriť do rovnakého právneho základu.

Od účastníkov trhu sa očakáva dodržiavanie mimoriadne zložitých pravidiel transparentnosti, a to aj pokiaľ ide o uplatňovanie výnimiek, odklady a dvojitý objemový prah. To má za následok vysoké administratívne náklady, ktoré ovplyvňujú celkovú konkurencieschopnosť platforiem a miest v EÚ a neprimerane zaťažujú účastníkov trhu v EÚ. Zjednodušenie pravidiel transparentnosti by prospelo celému investičnému spoločenstvu, pretože by sa zvýšila dostupnosť údajov o obchodovaní a znížili by sa náklady na vykonávanie obchodov. Takisto by to viedlo k lepšiemu zisťovaniu cien v Únii.

Podľa orgánu ESMA rámec MiFID/R nesplnil cieľ zabezpečiť väčšiu jasnosť, pokiaľ ide o udeľovanie licencií na proprietárne údaje o trhu a ich oceňovanie. Ceny údajov o trhu, a to najmä údajov, po ktorých je vysoký dopyt, napríklad nezobrazovaných a nedistribuovaných údajov, sa od roku 2017 zvýšili. Jedno obchodné združenie odhaduje, že celkové náklady na údaje hypotetickej malej spoločnosti obchodujúcej na vlastný účet, ktorá má prístup k rôznym miestam, sa zvýšili o 27 %, a to z 917 000 EUR v roku 2016 na 1,16 milióna EUR v roku 2019. Orgán ESMA ďalej odporúča, aby sa časť príjmov konsolidovaného informačného systému poskytla prispievajúcim subjektom a aby sa výstupy konsolidovaného informačného systému poskytovali čo najbližšie k reálnemu času, ako je technicky možné.

Vzhľadom na heterogénne politiky oceňovania údajov o trhu na celom jednotnom trhu je pre konsolidátora údajov o trhu ťažké získať spravodlivý, rovnaký a včasný prístup k proprietárnym tokom údajov o trhu. V správe o konsolidovanom informačnom systéme zaujal orgán ESMA stanovisko, že súčasné pravidlá smernice MiFID II nezaväzujú obchodné miesta a schválené mechanizmy zverejňovania (APA) k poskytovaniu údajov o trhu do konsolidovaného informačného systému za spravodlivých a primeraných podmienok. Orgán ESMA preto navrhuje, aby sa od obchodných miest a mechanizmov APA vyžadovalo poskytovanie údajov do konsolidovaného informačného systému buď na základe i) žiadosti o poskytovanie údajov do konsolidovaného informačného systému adresovanej obchodným miestam a mechanizmom APA; alebo ii) stanovenia kritérií určovania ceny (ako aj podmienok používania) údajov poskytovaných do konsolidovaného informačného systému.

Makléri a makléri-obchodníci s cennými papiermi zodpovedajú za čo najlepšie vykonanie obchodu, čo znamená dosiahnutie čo najvýhodnejšej transakcie, pokiaľ ide o cenu a celkové explicitné a implicitné náklady pre investorov (t. j. dosiahnutie čo najnižších nákladov). Čo najlepšie vykonanie obchodu znamená, že makléri musia svojim zákazníkom predložiť porovnanie cien, za ktoré nakúpili a predali, s cenami a objemami dostupnými na rôznych burzách a alternatívnych obchodných miestach v čase vykonania obchodu. Neexistencia konsolidovaného prehľadu o všetkých obchodných trhoch predstavuje problém vtedy, keď sa finančný nástroj nesprístupňuje na obchodovanie len na jednom kótovacom mieste, ale na viacerých konkurenčných miestach. Investor má a naďalej by mal mať možnosť vybrať si spomedzi konkurenčných miest, v súčasnosti sa však musí spoliehať na údaje o trhu, ktoré sa týkajú iba jednotlivých miest. V dôsledku toho majú investori nedostatočný prístup ku konsolidovaným a porovnateľným údajom o trhu a nemôžu porovnaním zistiť, či by na alternatívnej platforme získali lepšie podmienky vykonania obchodu. Preto nemôžu od svojich maklérov a maklérov-obchodníkov s cennými papiermi vyžadovať, aby zodpovedali za čo najlepšie vykonanie akéhokoľvek konkrétneho pokynu na obchodovanie.

Z konzultácie vyplynulo aj to, že (proprietárne) produkty trhových údajov týkajúce sa búrz, ktoré vznikli na základe smernice MiFID I a rámca MiFID/R, nezabezpečujú konsolidovaný prehľad o všetkých obchodných trhoch. Likvidita dostupná na alternatívnych trhoch (MTF/OTF) a prostredníctvom investičných bánk, ktoré obchodujú s finančnými nástrojmi s použitím vlastného majetku (systematickí internalizátori), nie je v týchto proprietárnych tokoch údajov zastúpená. To výrazne skresľuje informácie, keďže objemy na týchto alternatívnych platformách môžu tvoriť až 50 % obchodného objemu v akýkoľvek obchodný deň.

Prvá konzultácia so zainteresovanými stranami, ktorú uskutočnila Komisia po nadobudnutí účinnosti pravidiel rámca MiFID/R v januári 2018, prebiehala od februára do mája 2020 (pozri ďalej). Vyplynulo z nej, že väčšina investorov nemá pri rozhodovaní o tom, či investuje na kapitálových trhoch Únie, úplný prehľad o cenách a dostupných objemoch (t. j. o likvidite).

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Na druhej strane by možnosť 1.2 s najväčšou pravdepodobnosťou predstavovala príležitosť pre etablované spoločnosti poskytujúce trhové údaje využiť svoje odborné znalosti o vypracúvaní súhrnov údajov o trhu na novom trhu s konsolidovanými údajmi. Hoci sa touto možnosťou zabezpečí jednoduchý vstup na trh a potenciálne nižšie zriaďovacie a prevádzkové náklady, nesie so sebou aj riziko, že množstvo nových konsolidátorov bude súčasťou etablovaných finančných skupín, a preto v ich prípade hrozia potenciálne konflikty záujmov.

Dvomi uprednostňovanými možnosťami sú možnosti 1.2 (konkurujúci konsolidátori) a 1.4 (jediný nezávislý konsolidátor). Pokiaľ ide o dosiahnutie optimálnej kvality údajov o trhu a ich včasné dodávanie, model decentralizovanej konsolidácie z možnosti 1.2 má miernu výhodu v porovnaní s centralizovanou konsolidáciou (možnosť 1.4). Na druhej strane sa však verejnou súťažou z možnosti 1.4 zabezpečuje orgánu ESMA väčšia diskrečná právomoc priznať úlohu konsolidátora úplne novému subjektu vstupujúcemu na trh. Tým by sa umožnil výber konsolidátora, ktorý je úplne nezávislý od subjektov prispievajúcich údajmi o trhu a spoločností poskytujúcich trhové údaje a ktorý by prevádzkoval účinnejší systém podieľania sa na príjmoch.

Možnosť 4 – Jediný nezávislý konsolidátor pre každú triedu aktív. Jediný konsolidátor by prevádzkoval centralizovaný „hviezdicový model“ pre každú triedu aktív (akcie, ETF, dlhopisy a deriváty). Pri tomto prístupe by exkluzívni konsolidátori údajov zbierali údaje o konkrétnych akciách z geograficky oddelených miest, konsolidovali ich v jednom centralizovanom dátovom centre a potom ich z tohto centrálneho umiestnenia poskytovali predplatiteľom v iných lokalitách. V porovnaní s decentralizovaným modelom fungovania by bol teda centralizovaný model o niečo menej presný, pokiaľ ide o včasnosť predobchodných kotácií poskytovaných v konsolidovanom informačnom systéme, ale zaručoval by integráciu viacerých údajov a účinnejší systém podieľania sa na príjmoch.

Možnosť 3 – Konsolidátori pôsobiaci na burze. Konsolidátor pôsobiaci na burze prevádzkuje centralizovaný „hviezdicový model“. Pri tomto prístupe by sa každá burza cenných papierov stala exkluzívnym konsolidátorom údajov o akciách alebo iných nástrojoch, ktoré sú na nej kótované. V dôsledku toho by sa kótovacie burzy stali konsolidátormi (ďalej len „centrom“) všetkých údajov o trhu, ktoré sa týkajú ich kotácií (ďalej len „cenné papiere podliehajúce oznamovaniu“). V praxi by možnosť 3 viedla napr. k samostatnému informačnému systému pre každú európsku kótovanú burzu (príkladmi sú Euronext, Deutsche Börse, NASDAQ OMX, BME, Viedenská burza cenných papierov, Varšavská burza cenných papierov).

Možnosť 2 – Konkurujúci konsolidátori. V modeli konkurujúcich konsolidátorov sa takisto využíva decentralizovaný prístup ku konsolidácii hlavných údajov o trhu. Po registrácii v orgáne ESMA by mohli konkurujúci konsolidátori zbierať harmonizované údaje o trhu z jednotlivých zdrojov údajov (obchodných miest, mechanizmov APA) a potom tieto údaje o trhu konsolidovať v dátovom centre svojich predplatiteľov (čím sa zabráni konsolidácii v centrálnom uzle). Cieľom decentralizovaného modelu konsolidácie údajov je riešiť geografickú rozptýlenosť a oneskorenie tým, že každý predplatiteľ údajov o trhu by videl svoju miestnu realitu. Každý predplatiteľ tak bude môcť sledovať najlepšiu cenu dostupnú v jeho geografickej lokalite. Účelom decentralizovaného modelu je neutralizovať častú kritiku konsolidovaného informačného systému: skutočnosti, že „čo najlepšie vykonanie obchodu“ je miestna realita, ktorá platí v danej chvíli v jednej konkrétnej lokalite, v ktorej sa nachádza maklér vykonávajúci daný obchod.

Možnosť 1 – Vypracúvanie vlastných súhrnov údajov. Subjekty vypracúvajúce vlastné súhrny údajov o trhu sa vymedzujú ako účastníci trhu, ktorí zbierajú a konsolidujú údaje o trhu na svoje interné použitie. Kapacitu stať sa subjektmi vypracúvajúcimi vlastné súhrny údajov majú tvorcovia elektronického trhu (spoločnosti vykonávajúce vysokofrekvenčné obchodovanie) alebo veľké investičné banky. Subjekty vypracúvajúce vlastné súhrny údajov budú zbierať údaje o trhu z obchodných trhov a konsolidovať ich priamo vo svojich priestoroch (decentralizovaná konsolidácia). Po zaregistrovaní v orgáne ESMA ako „subjekty vypracúvajúce vlastné súhrny údajov“ by mohli účastníci trhu zbierať všetky hlavné (harmonizované) údaje o trhu a konsolidovať informácie výlučne na svoje interné použitie (harmonizáciou štandardov vykazovania sa znížia náklady na konsolidáciu údajov). Subjekty vypracúvajúce vlastné súhrny údajov by údaje nezverejňovali v konsolidovanom informačnom systéme. S cieľom zabrániť zložitým individuálnym licenčným zmluvám na údaje o trhu, ktoré sa často uzatvárajú so stovkami realizačných platforiem alebo s ich mechanizmami APA, ktoré konajú ako subjekty prispievajúce údajmi o trhu, by všetky zdroje údajov o trhu museli sprístupňovať štandardizované hlavné údaje o trhu subjektom vypracúvajúcim vlastné súhrny údajov (povinné príspevky).

A napokon zamestnanci Komisie nadviazali množstvo dvojstranných kontaktov so širokým spektrom zainteresovaných strán, a to najmä so spoločnosťami, ktoré sa špecializujú na agregáciu údajov o trhu, čím ďalej zlepšili svoju analýzu a politický prístup.

Návrh obsahuje monitorovanie a hodnotenie vývoja integrovaného trhu EÚ s konsolidovanými údajmi o trhu. Monitorovanie sa bude týkať vývoja modelov fungovania používaného konsolidovaného informačného systému a úspechu v oblasti uľahčovania všeobecného prístupu širšieho spoločenstva investorov ku konsolidovaným údajom o trhu. Konkrétne sa bude monitorovanie zameriavať na triedy aktív, pre ktoré vznikol konsolidovaný informačný systém; včasnosť a kvalitu zabezpečovanej konsolidácie údajov o trhu; úlohu konsolidácie údajov o trhu pri riešení nedostatočného vykonávania obchodov v rámci jednotlivých tried aktív; počet predplatiteľov konsolidovaných údajov o trhu v rámci jednotlivých tried aktív; úspech modelov rozdelenia príjmov pre regulované trhy za poskytovanie údajov o trhu s akciami; účinok konsolidácie údajov o trhu na nápravu informačných asymetrií medzi rôznymi účastníkmi kapitálového trhu a účinok demokratickejšieho prístupu ku konsolidovaným údajom o trhu na investície do malých a stredných podnikov.

V návrhu sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú sa zásady uznané v Charte základných práv Európskej únie, najmä zásada, ktorou sa stanovuje vysoká úroveň ochrany spotrebiteľa pre všetkých občanov EÚ (článok 38). Bez zavedenia podmienky vytvorenia konsolidovaného informačného systému v EÚ by retailoví klienti mohli zostať bez nástroja, ktorý by im umožňoval posudzovať súlad s pravidlom čo najlepšieho vykonania obchodu ich maklérmi a poskytoval im širšiu škálu investičných príležitostí, a to najmä v niektorých členských štátoch, v ktorých sú obchodné miesta menšie a ponúkajú menej investičných príležitostí.

Možné prínosy sa predpokladajú aj v prípade regulovaných trhov, keďže informačným systémom sa zvýši úroveň viditeľnosti akcií, najmä malých a stredných podnikov, kótovaných na takýchto miestach, ktoré budú lepšie viditeľné ako ich miestne trhy, čím sa zvýši ich likvidita. Táto lepšia viditeľnosť zvyšuje atraktívnosť investícií a možnosti začlenenia akcií do investičných fondov alebo investičných portfólií. V dôsledku vyššej atraktívnosti akcií malých a stredných podnikov by preto mohol konsolidovaný informačný systém viesť aj k vyššej účinnosti získavania kapitálu pre malé a stredné podniky.

V prípade dlhopisov by boli potenciálne zisky vyplývajúce z konsolidovaného prehľadu o trhoch ešte vyššie. Je to tak preto, lebo odhadované straty v dôsledku sklzu značne prevyšujú odhady týkajúce sa akcií. 60 % správcov dlhopisov, s ktorými sa viedli rozhovory v rámci štúdie MSP, odhadlo náklady na sklz až do 5 bázických bodov, 25 % odhadlo náklady na sklz až do 10 bázických bodov a 11 % odhadlo náklady na sklz až do 50 bázických bodov. Neexistencia spoľahlivých údajov o obchodovanej hodnote dlhopisov znemožňuje kvantifikovať sklz v absolútnom vyjadrení.

Po odstránení prekážok brániacich vytvoreniu konsolidovaného informačného systému budú mať správcovia aktív a portfólií motiváciu zahŕňať do portfólií, ktoré spravujú, najoptimálnejšie nástroje (alebo ich kombináciu) dostupné v Únii, a nie len nástroje dostupné na (niekoľkých) miestach, ktorých údaje o trhu si v súčasnosti predplácajú. Mali by informácie, na základe ktorých sa môžu rozhodnúť, či sa musia stať členom (ďalších) miest, ktoré poskytujú optimálne produkty na nimi sledovaný účel. Uvedený systém bude fungovať ako dôležitý sprievodca pre obchodníka na strane nákupu, ktorý bude môcť na jeho základe posúdiť a prijať obchodné rozhodnutia a nastaviť algoritmické parametre.

Pozitívne vplyvy odstránenia prekážok brániacich konsolidácii údajov o trhu by pocítili investori na kapitálových trhoch, teda strana nákupu. Konsolidácia údajov o trhu by prospela najmä strane nákupu (t. j. investorom na kapitálových trhoch), keďže konsolidovaným informačným systémom sa zabezpečí, že investori a ich investiční manažéri získajú úplný prehľad o celej likvidite akéhokoľvek konkrétneho finančného nástroja, čo im napokon umožní plne využiť výhody jednotného trhu.

Pokiaľ ide o dosiahnutie optimálnej kombinácie, ktorou sa zabezpečí vysoká kvalita údajov o trhu a ich včasné dodávanie, proces verejnej súťaže z možnosti 1.4 je najvhodnejšou metódou na zabezpečenie hospodárskej súťaže na novom trhu so zavedením základnej infraštruktúry potrebnej na konsolidáciu údajov o trhu. Na druhej strane sa bude dať zachovať množstvo pozitívnych prvkov možnosti 1.2, a to pravdepodobne v neskoršej fáze, čím sa vytvorí nový „dolný trh“ otvorený pre hospodársku súťaž na zverejňovanie údajov o trhu a pokročilú analýzu údajov. Podieľanie sa subjektov prispievajúcich údajmi o trhu na príjmoch sa najlepšie zabezpečí možnosťou 2.1 (model podieľania sa na príjmoch).

Napokon je uprednostňovanou možnosťou odmeny za údaje o trhu možnosť 2.1, pretože sa ňou najmenej zasahuje do obchodného modelu konsolidátora a zároveň sa zabezpečuje tok príjmov zodpovedajúci toku, ktorý by priniesla možnosť 2.2 alebo 2.3. Z porovnania so zložitosťou centrálneho stanovovania jednotlivých predplatných vyplýva, že možnosť 2.1 umožňuje väčšiu obchodnú slobodu pri zavádzaní a revidovaní predplatného.

Možnosť 2.2 – Povinné príspevky so zákonným predplatným. Možnosť 2.2 by obsahovala aj minimálne zákonné predplatné konsolidovaných údajov o trhu. Cieľom podmienenia povinných príspevkov „modelom podieľaní sa na príjmoch“ je vytvoriť spoločný záujem subjektov prispievajúcich údajmi o trhu a konsolidátorov údajov o trhu. Stanovením minimálnej výšky poplatkov za používanie hlavných údajov o trhu sa subjekty prispievajúce údajmi o trhu podieľajú na obchodnom úspechu prúdov konsolidovaných údajov o trhu a spoločne s konsolidátormi údajov o trhu znášajú riziko úspechu produktu konsolidovaných údajov o trhu. Predplatné by určil a pravidelne preskúmaval nezávislý prevádzkový výbor.

Možnosť 2.1 – Povinné príspevky s „minimálnymi cieľovými hodnotami príjmu“ konsolidátorov údajov o trhu. Všetky zdroje údajov o trhu by museli sprístupňovať štandardizované hlavné údaje o trhu subjektom vypracúvajúcim súhrny údajov o trhu (povinné prispievanie). V záujme vytvorenia dodatočných príjmov, ktoré by sa rozdeľovali subjektom prispievajúcim údajmi o trhu, by boli stanovené „minimálne cieľové hodnoty príjmu“, ktoré tvoria súčasť výberového konania na určenie jediného konsolidátora (možnosť 1.4) alebo súčasť registračného procesu konkurujúcich konsolidátorov (možnosť 1.2). Stanovili by sa minimálne cieľové hodnoty príjmu, ktoré by nezávislý prevádzkový výbor pravidelne preskúmaval. Pri cieľových hodnotách príjmu by sa prihliadalo na rôzne využitia konsolidovaného informačného systému predplatiteľmi, ako aj na príslušné parametre, ako sú komerčná redistribúcia, cenové referenčné porovnávanie, indexovanie, syndikácia či predaj údajov o trhu prvkom médií. V prípade profesionálnych používateľov by mohli byť cieľové hodnoty príjmu stanovené na úrovniach, ktoré sú dostatočné na to, aby do veľkej miery pokryli náklady na poskytovanie retailového prístupu za minimálne alebo nulové náklady.

V článku 1 ods. 26 sa systematickým internalizátorom zakazuje ponúkať platbu za tok (retailových) pokynov. Týmto návrhom by sa ukončila kontroverzná prax niektorých obchodníkov zapojených do vysokofrekvenčného obchodovania, organizovaných vo forme systematických internalizátorov z dôvodu ich veľkých objemov transakcií, ktorí platia retailovým maklérom za nasmerovanie retailových pokynov na vykonanie obchodu obchodníkovi zapojenému do vysokofrekvenčného obchodovania. Očakáva sa, že ak nebude existovať platba za tok pokynov, retailové pokyny sa budú odosielať na vykonanie na predobchodný transparentný trh (regulovaný trh alebo MTF). V spojení s prísnejšou povinnosťou systematických internalizátorov v oblasti predobchodného kótovania to znamená, že tieto subjekty by si museli retailový tok „zaslúžiť“ zverejňovaním konkurenčných predobchodných kotácií. Za predpokladu, že tok retailových pokynov bude tvoriť od 7 do 10 % celkového denného objemu, a pri očakávanom náraste online sprostredkovania môže zákaz platby za tok pokynov viesť k vyššej kvalite vykonávania pokynov v prípade retailových investorov a zvýšeniu predobchodnej transparentnosti všetkých platforiem, ktoré vykonávajú retailové pokyny.

V článku 1 ods. 18, 19 a 20 sa upravujú obchodovacie povinnosti pre deriváty podľa odporúčaní orgánu ESMA. Povinnosť protistrán obchodovať s derivátmi, ktoré podliehajú zúčtovacej povinnosti, na obchodných miestach sa aktivuje, keď sa trieda derivátov vyhlási za podliehajúcu zúčtovacej povinnosti. Vzhľadom na toto úzke prepojenie sa zmenou zosúlaďuje obchodovacia povinnosť pre deriváty podľa nariadenia MiFIR so zúčtovacou povinnosťou pre deriváty podľa nariadenia „EMIR REFIT“ s cieľom zabezpečiť právnu istotu medzi týmito dvomi povinnosťami, a to najmä vzhľadom na rozsah subjektov, ktoré podliehajú zúčtovacej a obchodovacej povinnosti, a možné pozastavenie uplatňovania týchto povinností. V článku 1 ods. 20 sa zavádza nový článok 32a obsahujúci samostatný mechanizmus, na základe ktorého Komisia v prípade splnenia určitých podmienok pozastavuje uplatňovanie obchodovacej povinnosti pre niektoré investičné spoločnosti pôsobiace ako tvorcovia trhu s protistranami mimo EHP. Tento mechanizmus možno aktivovať na žiadosť príslušného orgánu členského štátu a má formu vykonávacieho aktu prijatého Komisiou. Pozastavenie uplatňovania musí byť podložené dôkazmi o tom, že je splnená aspoň jedna z podmienok na pozastavenie uplatňovania.

(5)V článku 1 ods. 7 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ sa vyžaduje, aby prevádzkovatelia systémov, v rámci ktorých môžu navzájom pôsobiť viaceré záujmy tretích strán o obchodovanie, pokiaľ ide o kúpu a predaj finančných nástrojov (ďalej len „multilaterálne systémy“), vykonávali svoju činnosť v súlade s požiadavkami na regulované trhy, multilaterálne obchodné systémy (ďalej len „MTF“) alebo organizované obchodné systémy (ďalej len „OTF“). Začlenením tejto požiadavky do smernice 2014/65/EÚ sa vytvoril priestor na rôzne možnosti jej výkladu, čo viedlo k nerovnakým podmienkam medzi multilaterálnymi systémami, ktoré získali licenciu ako regulované trhy, MTF alebo OTF, a multilaterálnymi systémami, ktorým takáto licencia udelená nebola. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie uvedenej požiadavky by táto požiadavka mala byť zavedená do nariadenia (EÚ) č. 600/2014.

(6)V článku 4 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 sa príslušným orgánom umožňuje oslobodiť od požiadaviek na predobchodnú transparentnosť organizátorov trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto, ktoré určujú svoje ceny na základe stredovej ceny na primárnom trhu alebo najvýznamnejšom trhu z hľadiska likvidity. Keďže vylúčenie pokynov na obchodovanie s najmenším objemom z transparentnej knihy objednávok nie je ničím opodstatnené a s cieľom zvýšiť predobchodnú transparentnosť, a tým posilniť proces tvorby cien by sa uvedená výnimka mala uplatňovať aj na pokyny na obchodovanie s objemom rovnajúcim sa dvojnásobku štandardného trhového objemu alebo väčším objemom. Ak bude konsolidovaný informačný systém pre akcie a fondy obchodované na burze (ETF) uvádzať nákupnú a predajnú cenu, z ktorej možno odvodiť stredovú cenu, výnimka týkajúca sa referenčnej ceny by mala byť k dispozícii aj pre systémy odvodzujúce stredovú cenu z konsolidovaného informačného systému.

(7)Nežiaduce obchodovanie je obchodovanie bez predobchodnej transparentnosti, pri ktorom sa využíva výnimka týkajúca sa referenčnej ceny stanovená v článku 4 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 600/2014 a výnimka v súvislosti s dohodnutým obchodom stanovená v článku 4 ods. 1 písm. b) bode i) uvedeného nariadenia. Použitie oboch výnimiek má hornú hranicu dvojitého objemového prahu. Dvojitý objemový prah je mechanizmus, ktorým sa obmedzuje úroveň nežiaduceho obchodovania na určitú časť z celkového obchodovania s kapitálovým nástrojom. Objem nežiaduceho obchodovania s kapitálovým nástrojom na jednom mieste nesmie presiahnuť 4 % celkového obchodovania s uvedeným nástrojom v Únii. Ak sa táto prahová hodnota nedodrží, nežiaduce obchodovanie s uvedeným nástrojom na danom mieste sa pozastaví. Ďalej nesmie objem nežiaduceho obchodovania s kapitálovým nástrojom v Únii presiahnuť 8 % celkového obchodovania s uvedeným nástrojom v Únii. Ak sa táto prahová hodnota nedodrží, všetko nežiaduce obchodovanie s uvedeným nástrojom sa pozastaví. Prahová hodnota špecifická pre každé jednotlivé obchodné miesto ponecháva priestor na pokračujúce využívanie uvedených výnimiek na iných platformách, na ktorých ešte obchodovanie s uvedeným kapitálovým nástrojom nie je pozastavené, a to až do nedodržania prahovej hodnoty. Tým sa komplikuje monitorovanie úrovní nežiaduceho obchodovania a presadzovania pozastavenia. S cieľom zjednodušiť dvojitý objemový prah a pritom zachovať jeho účinnosť by mal nový jednoduchý objemový prah vychádzať výlučne z prahovej hodnoty pre celú EÚ. Táto prahová hodnota by mala byť znížená na 7 %, aby sa kompenzoval potenciálny nárast obchodovania na základe uvedených výnimiek v dôsledku zrušenia špecifickej prahovej hodnoty pre jednotlivé obchodné miesta.

(8)Článok 10 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 obsahuje požiadavku, aby obchodné miesta zverejňovali informácie o transakciách s nekapitálovými nástrojmi vrátane ich ceny a objemu. Článok 11 uvedeného nariadenia obsahuje dôvody, na základe ktorých môžu príslušné vnútroštátne orgány povoliť odklad zverejnenia týchto informácií. Odložené zverejnenie uvedených informácií sa povoľuje vtedy, ak transakcia presahuje prahovú hodnotu veľkého rozsahu a je nástrojom, pre ktorý neexistuje likvidný trh, alebo ak transakcia presahuje výšku prahovej hodnoty daného nástroja v prípade, ak sa transakcia týka poskytovateľov likvidity. Príslušné vnútroštátne orgány majú diskrečnú právomoc rozhodnúť o trvaní obdobia odkladu a o informáciách týkajúcich sa transakcie, ktorých zverejnenie možno odložiť. Táto diskrečná právomoc vedie k rozdielnym postupom členských štátov a k neefektívnosti transparentnosti poobchodného zverejňovania. V záujme zabezpečenia transparentnosti pre investorov všetkých druhov je potrebné harmonizovať režim odkladu na úrovni Európskej únie, zrušiť diskrečnú právomoc na vnútroštátnej úrovni a uľahčiť konsolidáciu údajov o trhu. Preto je primerané posilniť požiadavky na poobchodnú transparentnosť zrušením diskrečnej právomoci príslušných orgánov.

(9)S cieľom zabezpečiť primeranú úroveň transparentnosti by sa mala cena nekapitálovej transakcie zverejniť čo najbližšie k reálnemu času a odklad by sa mal povoliť maximálne do skončenia obchodného dňa. Ak však poskytovatelia likvidity v prípade nekapitálových nástrojov nemajú byť vystavení neúmernému riziku, malo by byť možné na krátky čas, nie dlhší ako dva týždne, maskovať objemy transakcií. Presná kalibrácia rôznych skupín zodpovedajúcich jednotlivým časovým odkladom by sa mala ponechať na orgán ESMA, keďže špecifikácia kalibrácie si vyžaduje odborné technické znalosti a takisto je potrebné zabezpečiť určitú flexibilitu na zmenu kalibrácie. Uvedené odklady by mali vychádzať z likvidity nekapitálového nástroja, objemu transakcie a v prípade dlhopisov z úverového ratingu, ale už by nemali vychádzať z veľkosti dotknutého nástroja.

(10)V článku 13 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 sa vyžaduje, aby organizátori trhu a investičné spoločnosti prevádzkujúce obchodné miesto sprístupňovali verejnosti predobchodné a poobchodné informácie o transakciách s finančnými nástrojmi za primeraných obchodných podmienok a zabezpečovali nediskriminačný prístup k informáciám. Uvedený článok však neplní svoje ciele. Informácie, ktoré poskytujú obchodné miesta, APA a systematickí internalizátori za primeraných obchodných podmienok, neumožňujú používateľom pochopiť politiky týkajúce sa údajov o trhu a spôsob stanovovania ceny údajov o trhu. Orgán ESMA vydal usmernenia, v ktorých sa vysvetľuje, ako by sa mala uplatňovať koncepcia primeraných obchodných podmienok. Tieto usmernenia by sa mali zmeniť na právne povinnosti. Vzhľadom na vysokú úroveň podrobností, ktorá sa vyžaduje na stanovenie primeraných obchodných podmienok, a požadovanú flexibilitu zmien uplatniteľných pravidiel na základe prostredia s rýchlo sa meniacimi údajmi by mal mať orgán ESMA právomoc vypracovať návrh regulačných technických predpisov, v ktorých sa bude stanovovať spôsob uplatňovania primeraných obchodných podmienok, čím sa ešte viac posilní harmonizované a konzistentné uplatňovanie článku 13 nariadenia (EÚ) č. 600/2014.

(11)S cieľom posilniť proces tvorby cien a zachovať rovnaké podmienky medzi obchodnými miestami a systematickými internalizátormi sa v článku 14 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 vyžaduje, aby systematickí internalizátori zverejňovali všetky kotácie kapitálových nástrojov obchodovaných daným systematickým internalizátorom, ktoré sú nižšie ako štandardný trhový objem. Systematickí internalizátori sa môžu slobodne rozhodnúť, aké objemy budú kótovať, minimálne však musia kótovať 10 % štandardného trhového objemu. Táto možnosť však vedie k veľmi nízkym úrovniam predobchodnej transparentnosti zabezpečovanej systematickými internalizátormi v prípade kapitálových nástrojov a bráni dosahovaniu rovnakých podmienok. Preto je potrebné od systematických internalizátorov vyžadovať, aby zverejňovali záväzné kotácie v súvislosti s minimálne dvojnásobkom štandardného trhového objemu.

(12)S cieľom vytvoriť rovnaké podmienky by okrem povinnosti zverejňovať záväzné kotácie v súvislosti s minimálne dvojnásobkom štandardného trhového objemu systematickí internalizátori takisto už nemali mať možnosť párovať v strednom bode, ak ide o objem nižší ako dvojnásobok štandardného trhového objemu. Ďalej by sa malo objasniť, že systematickí internalizátori by mali mať možnosť párovať v strednom bode, pokiaľ pri obchodovaní v objeme vyššom ako dvojnásobok štandardného trhového objemu, ale nižšom ako prahová hodnota veľkého rozsahu, dodržiavajú pravidlá platné pre veľkosť tiku uvedené v článku 49 smernice 2014/65/EÚ. Keď systematickí internalizátori obchodujú v objeme vyššom ako prahová hodnota veľkého rozsahu, mali by mať naďalej možnosť párovať v strednom bode bez toho, aby museli dodržiavať režim veľkosti tiku.

(13)Účastníci trhu potrebujú hlavné údaje o trhu na prijímanie informovaných investičných rozhodnutí. Podľa súčasného článku 27h nariadenia (EÚ) č. 600/2014 si získavanie hlavných údajov o trhu týkajúcich sa niektorých finančných nástrojov priamo od obchodných miest a APA vyžaduje, aby poskytovatelia konsolidovaného informačného systému uzavreli samostatné licenčné zmluvy so všetkými týmito subjektmi prispievajúcimi údajmi. Tento proces je zaťažujúci, nákladný a časovo náročný. Je to jedna z prekážok, ktorá bráni vzniku poskytovateľov konsolidovaného informačného systému naprieč rôznymi trhmi. Túto prekážku treba odstrániť, aby mohli poskytovatelia konsolidovaného informačného systému získať údaje o trhu a prekonať problémy s udeľovaním licencií. Od obchodných miest a APA alebo od investičných spoločností a systematických internalizátorov bez zásahu APA (ďalej len „subjekty prispievajúce údajmi o trhu“) by sa malo vyžadovať, aby svoje údaje o trhu predkladali poskytovateľom konsolidovaného informačného systému prostredníctvom harmonizovaných vzorov vypracovaných na základe kvalitných dátových štandardov. Len vybratí CTP s povolením orgánu ESMA by mali mať možnosť zbierať harmonizované údaje o trhu z jednotlivých zdrojov údajov na základe pravidla povinného prispievania. Ak majú byť údaje o trhu pre investorov užitočné, od subjektov prispievajúcich údajmi o trhu by sa malo vyžadovať poskytovanie údajov o trhu CTP čo najbližšie k reálnemu času, ako je to technicky možné.

(14)V hlavách II a III nariadenia (EÚ) č. 600/2014 sa od obchodných miest, APA, investičných spoločností a systematických internalizátorov (ďalej len „subjekty prispievajúce údajmi o trhu“) vyžaduje, aby zverejňovali predobchodné údaje o finančných nástrojoch vrátane nákupnej a predajnej ceny, ako aj poobchodné údaje o transakciách vrátane ceny a objemu, pri ktorých bola transakcia s konkrétnym nástrojom realizovaná. Účastníci trhu nie sú povinní využívať konsolidované hlavné údaje o trhu, ktoré poskytol CTP. Požiadavka na zverejňovanie týchto predobchodných a poobchodných údajov by preto mala zostať v platnosti, aby mohli mať účastníci trhu prístup k údajom o trhu. S cieľom zmierniť neprimerané zaťaženie subjektov prispievajúcich údajmi o trhu je však vhodné čo najviac zosúladiť požiadavku na zverejňovanie údajov vzťahujúcu sa na subjekty prispievajúce údajmi o trhu s požiadavkou na poskytovanie údajov CTP.

(15)V dôsledku nesúrodej kvality údajov o trhu je pre účastníkov trhu náročné tieto údaje porovnať, čím konsolidácia údajov stráca väčšinu svojej pridanej hodnoty. V záujme správneho fungovania režimu transparentnosti stanoveného v hlavách II a III nariadenia (EÚ) č. 600/2014 a konsolidácie údajov poskytovateľmi konsolidovaného informačného systému je mimoriadne dôležité, aby mali údaje vysokú kvalitu. Preto je vhodné vyžadovať, aby tieto údaje o trhu svojim obsahom a formátom spĺňali vysoké štandardy kvality. V krátkom čase by malo byť možné zmeniť obsah a formát údajov, aby sa umožnila zmena trhových postupov a poznatkov o trhu. Požiadavky na kvalitu údajov by preto mala stanoviť Komisia v delegovanom akte a mali by zohľadňovať odporúčania špecializovanej konzultačnej skupiny zloženej z expertov z odvetvia a zo subjektov verejného sektora.

(16)S cieľom lepšie monitorovať udalosti, ktoré podliehajú vykazovaniu, sa v smernici 2014/65/EÚ harmonizovala synchronizácia obchodných hodín obchodných miest a ich členov. Na zabezpečenie zmysluplného porovnania časových pečiatok vykazovaných rôznymi subjektmi je v súvislosti s konsolidáciou údajov o trhu vhodné rozšíriť požiadavky na harmonizáciu synchronizácie obchodných hodín aj na systematických internalizátorov, APA a poskytovateľov konsolidovaného informačného systému. Vzhľadom na úroveň technických znalostí potrebných na stanovenie požiadaviek na používanie synchronizovaných obchodných hodín by mal mať orgán ESMA právomoc vypracovať návrh regulačných technických predpisov na stanovenie presnosti synchronizácie hodín.

(17)V článku 23 nariadenia (EÚ) č. 600/2014 sa vyžaduje, aby väčšinu obchodovania s akciami vykonávali obchodné miesta alebo systematickí internalizátori (ďalej len „obchodovacia povinnosť pre akcie“). Táto požiadavka sa neuplatňuje na obchody s akciami, ktoré sú nesystematické, ad hoc alebo nepravidelné a občasné. Nie je jasné, kedy sa táto výnimka uplatňuje. Orgán ESMA to preto objasnil na základe rozlíšenia akcií podľa medzinárodného identifikačného čísla cenných papierov (ISIN). Vyplýva z neho, že obchodovacia povinnosť pre akcie sa vzťahuje iba na akcie s ISIN EHP. Tento prístup zabezpečuje objasnenie pre účastníkov trhu obchodujúcich s akciami. Preto je vhodné začleniť súčasné postupy orgánu ESMA do nariadenia (EÚ) č. 600/2014 a zároveň zrušiť výnimku pre obchody s akciami, ktoré sú nesystematické, ad hoc alebo nepravidelné a občasné. S cieľom poskytnúť účastníkom trhu istotu v tom, na ktoré nástroje sa vzťahuje obchodovacia povinnosť pre akcie, by mal mať orgán ESMA právomoc zverejňovať a viesť zoznam všetkých akcií, na ktoré sa uvedená povinnosť vzťahuje.

(18)Určenie dátumu, do ktorého sa transakcie oznamujú, je dôležité na zabezpečenie dostatočnej pripravenosti orgánov dohľadu a oznamujúcich subjektov. Takisto je mimoriadne dôležité na zosúladenie načasovania zmien v rôznych rámcoch oznamovania. Stanovením tohto dátumu v delegovanom akte sa zabezpečí potrebná flexibilita a právomoci orgánu ESMA sa zosúladia s právomocami stanovenými v nariadení (EÚ) 2019/834. S cieľom zvýšiť celkovú konzistentnosť vykazovania informácií o trhu by mal orgán ESMA pri vypracúvaní príslušného návrhu regulačných technických predpisov prihliadať aj na medzinárodný vývoj a normy dohodnuté na úrovni Únie alebo na globálnej úrovni.

(19)Vykazovanie údajov na finančných trhoch, a najmä oznamovanie transakcií, je už do veľkej miery automatizované a údaje sú normalizovanejšie. Určité nekonzistencie medzi rámcami už boli vyriešené v nariadení o infraštruktúre európskych trhov (EMIR) REFIT a v nariadení o transparentnosti transakcií financovania prostredníctvom cenných papierov a opätovného použitia (SFTR). Právomoci orgánu ESMA by sa mali zosúladiť tak, aby mohol prijímať technické predpisy a zabezpečovať väčšiu konzistentnosť pri oznamovaní transakcií medzi rámcami EMIR, SFTR a MiFIR. Zlepší sa tým kvalita údajov o transakciách a predíde sa zbytočným dodatočným nákladom pre tento sektor.

(20)Hospodárskou súťažou medzi poskytovateľmi konsolidovaného informačného systému sa zabezpečuje poskytovanie konsolidovaného informačného systému čo najúčinnejším spôsobom a za najlepších podmienok pre používateľov. Doteraz však žiadny subjekt nepožiadal o to, aby mohol pôsobiť ako poskytovateľ konsolidovaného informačného systému. Preto sa považuje za primerané udeliť orgánu ESMA právomoc pravidelne organizovať súťažné výberové konania na výber jedného subjektu, ktorý bude schopný poskytovať konsolidovaný informačný systém, pre každú určenú triedu aktív. Vzhľadom na novosť navrhovaného systému by mal orgán ESMA v prvom výberovom konaní týkajúcom sa akcií udeliť iba mandát na poskytovanie údajov o poobchodnej transparentnosti. Aspoň 18 mesiacov pred začatím druhého výberového konania by mal orgán ESMA predložiť Komisii správu s posúdením toho, či existuje na trhu dopyt po rozšírení údajov poskytovaných do informačného systému o predobchodné údaje. Na základe tejto správy by mala byť Komisia delegovaným aktom splnomocnená ďalej špecifikovať mieru podrobnosti predobchodných údajov, ktoré sa majú poskytovať do informačného systému.

(21)Podľa údajov predložených v posúdení vplyvu priloženom k návrhu tohto nariadenia sa bude očakávaná tvorba príjmov v rámci konsolidovaného informačného systému líšiť v závislosti od presných funkcií informačného systému. Očakávaný príjem CTP by mal významne presahovať jeho výrobné náklady, a preto by mal prispievať k budovaniu spoľahlivého systému podieľania sa na príjmoch, v rámci ktorého majú CTP a subjekty prispievajúce údajmi o trhu zosúladené obchodné záujmy. Táto zásada by nemala CTP brániť v stanovení potrebnej marže na udržanie životaschopnosti obchodného modelu ani v používaní hlavných údajov o trhu na ponúkanie ďalších analýz či iných služieb zameraných na zvýšenie celkových príjmov.

(22)Miesto prvého prijatia na obchodovanie a ostatné obchodné miesta, ktoré slúžia ako sekundárne obchodné trhy, majú odlišný cieľ. Miesto prvého prijatia na obchodovanie prijíma spoločnosti na verejné trhy a zohráva mimoriadne dôležitú úlohu, pokiaľ ide o životnosť akcie a jej likviditu. Platí to najmä v prípade akcií kótovaných na menších regulovaných trhoch, s ktorými sa naďalej zvyčajne obchoduje na mieste prvého prijatia na obchodovanie. Ak sa predobchodné transparentné obchodovanie s určitou akciou vykonáva výlučne alebo prevažne na mieste prvého prijatia na obchodovanie, takéto menšie miesto zohráva dôležitejšiu úlohu pri tvorbe ceny danej akcie. Hlavné údaje o trhu, ktoré menší regulovaný trh poskytuje do konsolidovaného informačného systému, preto zohrávajú významnejšiu úlohu pri tvorbe cien akcií, ktoré toto miesto prijíma na obchodovanie. Preferenčné zaobchádzanie v systéme podieľania sa na príjmoch sa preto považuje za primerané, lebo umožní týmto menším burzám naďalej na miestnej úrovni prijímať akcie na obchodovanie a zabezpečovať bohatý a čulý ekosystém v súlade s cieľmi únie kapitálových trhov.

(23)Malé regulované trhy sú regulované trhy, ktoré prijímajú na obchodovanie akcie emitentov, pre ktorých je obchodovanie na sekundárnom trhu menej likvidné ako obchodovanie s akciami prijatými na obchodovanie na väčších regulovaných trhoch. S cieľom zabrániť tomu, aby menšie obchodné objemy (alebo nominálne hodnoty) znevýhodňovali menšie burzy v systéme podieľania sa na príjmoch určenom pre konsolidovaný informačný systém pre akcie, by sa mali údaje o obchodoch s týmito menej likvidnými akciami poskytovať za vyššiu odmenu, ako by vyplývala z ich nominálnej obchodnej hodnoty. To, či je akcia menej likvidná, by sa malo určovať na základe pomeru predobchodnej transparentnej likvidity na regulovanom trhu, ktorý prijíma menej likvidnú akciu na obchodovanie, k priemernému dennému obratu z obchodovania s danou akciou.

(24)Vzhľadom na novosť konsolidovaného informačného systému na finančných trhoch EÚ by sa mal orgán ESMA poveriť, aby Európskej komisii predložil posúdenie systému podieľania sa na príjmoch určeného pre regulované trhy v súvislosti s konsolidovaným informačných systémom pre akcie. Táto správa by sa mala vypracovať na základe aspoň 12-mesačnej prevádzky CTP a následne na žiadosť Komisie, ak to bude potrebné alebo primerané. Posúdenie by sa malo zameriavať najmä na to, či je účasť malých regulovaných trhov na príjmoch CTP spravodlivá a účinná pri zabezpečovaní úlohy, ktorú tieto trhy zohrávajú vo svojom miestnom finančnom ekosystéme. Komisia by mala mať právomoc revidovať prostredníctvom delegovaného aktu mechanizmus rozdeľovania príjmov, ak je to potrebné alebo primerané.