EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 7.12.2011 
SEK(2011) 1463 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA II) 
{KOM(2011) 838 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1462 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
V článku 49 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že o členstvo v Únii môže požiada ť 
každý európsky štát, ktorý re špektuje hodnoty EÚ uvedené v článku 2 a zaviaže sa ich 
podporova ť. Dôvody pokra čovania rozširovania EÚ sa opä tovne potvrdili v záveroch 
Rady zo 14. decembra 2010: „Rozširovanie posil ňuje mier, demokraciu a stabilitu 
v Európe, slúži strategickým záujmo m EÚ a pomáha jej lepšie dosahova ť politické 
ciele v dôležitých oblastiach, ktoré sú k ľúčové pre hospodárske oživenie a udržate ľný 
rast“.   
Európska únia v sú časnosti rokuje o dohodách o pridruže ní alebo takýmito dohodami 
disponuje v súvislosti s pia timi kandidátskymi krajinami1 a štyrmi potenciálnymi 
kandidátmi2. Do roku 2014 by sa aspo ň jedna kandidátska krajina mala sta ť členským 
štátom a niektorí potenciálni kandidáti sa môžu sta ť kandidátskymi krajinami. 
S výnimkou Islandu je úrove ň socio-ekonomického vývoja v pr istupujúcich krajinách vo 
všeobecnosti pomerne hlboko pod úrov ňou priemeru EÚ. Je potrebné zna čne investova ť, 
aby sa ich právne predpisy a inštitúcie zosúladili s normami EÚ, aby dokázali zvládnu ť 
konkuren čné tlaky na jednotnom trhu a prevzia ť povinnosti vyplývajúce z členstva. 
Okrem toho treba na ďalej posil ňovať politickú stabilitu, de mokraciu, rešpektovanie 
ľudských práv a dobrú správu vecí verejných – všetky tieto prvky pr edstavujú základné 
hodnoty EÚ. Neefektívne verejné inštitúcie, sl abá administratívna kapacita a nedostatky 
na úrovni rozvoja ľudských zdrojov negatívne ovplyv ňujú účinné a udržate ľné 
poskytovanie pomoci EÚ.  
Krajiny usilujúce o pristúpenie nemôžu nies ť náklady na všetky reformy a investície 
potrebné na pristúpenie k EÚ samy. Je rovnako v záujme EÚ, a by tieto krajiny pri 
príprave na prípadné členstvo využívali ú činnú a efektívnu podporu. Ke ďže potreby 
každej krajiny a proces ich pristúpenia k EÚ sa výrazne líšia, univerzálny prístup 
k poskytnutiu pomoci stanovený v rámci sú časného nástroja predvstupovej pomoci 
nepredstavuje najú činnejšie riešenie, pretože nezoh ľadňuje vlastné priority reforiem 
každej krajiny. Na zvýšenie ú činnosti je okrem toho potrebné viac posilni ť strategickú 
povahu pomoci EÚ a jej zameranos ť na výsledky.  
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Politika rozširovania je sú časťou vonkajšej činnosti a prispieva k dosahovaniu 
spoločných cieľov, pokia ľ ide o globálne výzvy, globál nu reakciu a vedúce postavenie 
v celosvetovom meradle.  
                                                 
1 Chorvátsko, bývalá juhoslovansk á republika Macedónsko, Island, Čierna Hora a Turecko. 
2 Albánsko, Bosna a Hercegovina, Srbsko, ako aj Kosovo pod ľa rezolúcie Bezpe čnostnej rady OSN 
č. 1244/99. 
 
SK 3   SK Postupné rozširovanie EÚ je vo svojej podstate spoločnou úlohou , ktorú možno plni ť iba 
na úrovni EÚ. O žiadostiach nových kandi dátov o pristúpeni e sa môže rozhodnú ť len 
spoločným postupom členských štátov. Predvstupová pomoc poskytovaná z rozpo čtu EÚ 
má pomôc ť kandidátskym krajinám/poten ciálnym kandidátom pripravi ť sa na budúce 
členstvo: nástroj predvstupovej pomoci je navrhnutý tak, aby kra jinám pred vstupom 
umožnil vyskúša ť, ako zvládnu povinnosti vyplývajúce z členstva. Nijaký iný viacstranný 
ani dvojstranný nástroj neposkytuje takýto kompl exný súbor prostriedkov a len EÚ môže 
určiť, aký druh pomoci je pri príprave na prebratie acquis  potrebný. 
Členské štáty EÚ v posledných rokoch zniž ujú objem svojej dvojstrannej pomoci ur čenej 
kandidátskym krajinám a potenciálnym ka ndidátom a uznávajú, že koordinované 
opatrenia na úrovni EÚ sú ú činnejšie. Približne polovica celkovej finan čnej pomoci EÚ 
poskytnutej pristupujúcim krajinám pochádzala v poslednom čase z rozpo čtu EÚ. 
Mnohostranné darcovské organizácie už vo ve ľkej miere zastavili svoju podporu a tie, 
ktoré ju stále poskytujú, v sú časnosti zosúladili svoje programy s prioritami EÚ. 
3. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Nový nástroj by sa mal aj na ďalej zameriava ť na všeobecný cie ľ podporovania 
kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátov pri ich prípravách na členstvo v EÚ 
a pomôcť im postupne zosúladi ť ich národné systémy/hospodárstva s normami 
a politikami Európskej únie, a to pod ľa ich konkrétnych pot rieb a jednotlivých 
programov pristúpenia.  
Z hľadiska výsledkov a vplyvov, ktoré treba dosiahnu ť, by mal nový nástroj sledova ť 
tieto osobitné politické  ciele: 
– podporiť politické reformy potrebné na splnenie prístupových kritérií, 
– podporiť hospodársky, sociálny a územný rozvoj a reformy s cie ľom dosiahnu ť 
udržateľný, inteligentný a inkluzívny rast,  
– zvýšiť schopnos ť prijímajúcich krajín prevzia ť povinnosti vyplývajúce 
z členstva, 
– regionálna integrácia a územná spolupráca. 
Navyše, pokia ľ ide o spôsob, akým by mal nový nástroj fungova ť, aby sa dosiahli 
konkrétne politické ciel e, je potrebné sledova ť tieto metodologické  (príznačné pre 
nariadenie) ciele: 
– naďalej posil ňovať prepojenie medzi finan čnou pomocou a programom politiky 
rozširovania, v dôsledku čoho bude pomoc strategickejšia ;  
– naďalej zvyšova ť účinnosť a efektívnos ť pomoci a dosiahnu ť konkrétnejšie 
a udržate ľnejšie výsledky a vplyv , 
 
SK 4   SK – umožniť pružnejšie  fungovanie nástroja a pride ľovanie pomoci pri sú časnom 
zachovaní angažovanosti a zodpovednosti prijímajúcich krajín v každej oblasti politiky, 
– využiť viac finan čných prostriedkov od ostatných da rcov alebo súkromného sektora 
použitím inovačných finan čných nástrojov , 
– zjednoduši ť a znížiť administratívnu zá ťaž spojenú s riadením finan čnej pomoci. 
4. P
OLITICKÉ MOŽNOSTI  
V súvislosti so zisteným problémom a s cie ľom dosiahnu ť konkrétne politické 
a metodologické ciele Komisia zvážila tiet o možnosti budúceho nástroja predvstupovej 
pomoci:  
Možnosť č. 1 – žiadna zmena : zachova ť súčasnú štruktúru zložiek nástroja a jeho 
zameranie.  
Možnosť č. 2 – zmena a doplnenie existujúceho nariadenia s týmito alternatívami: 
– čiastková možnos ť č. 2.1: obmedzi ť rozsah pôsobnosti a zachova ť vykonávacie 
opatrenia  so zameraním na nevyhnutné právne  a inštitucionálne zmeny, ktoré sú 
potrebné na splnenie prístupových kritérií, avšak bez viazania zna čných objemov 
finančných prostriedkov na spolufinancova nie verejných investícií do socio-
ekonomického rozvoja, 
– čiastková možnos ť č. 2.2: zachova ť štruktúru zložiek a posilni ť zameranie na 
investície  s cieľom zvýši ť socio-ekonomický vplyv v krajinách prijímajúcich pomoc 
a urýchliť ich prípravu na riadenie štrukt urálnych fondov, Kohézneho fondu a fondov 
na rozvoj vidieka, 
– čiastková možnos ť č. 2.3:  zachovať rozsah pôsobnosti a prispôsobi ť vykonávacie 
opatrenia  tak, aby sa týkali plnenia pr ístupových kritérií a podpory socio-
ekonomického rozvoja; okrem toho prispôsobi ť aspekty štruktúry a spôsobu 
vykonávania sú časného nástroja predvstupovej pomoci.  
Možnosť č. 3: navrhnúť nový nástroj. Táto možnos ť nebola podrobne analyzovaná.  
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Hospodársky vplyv  jednotlivých možností sa posudzoval z h ľadiska toho, či je 
pravdepodobné, že tieto možnosti: i) spôsobia on eskorenie alebo urýchlenie prístupového 
procesu, a teda aj pozitívneho hospodárskeho  vplyvu rozšírenia vnútorného trhu; ii) 
zachovajú na rovnakej úrovni al ebo znížia náklady EÚ a členských štátov súvisiace 
s bezpečnostnými opatreniami a rizikami, pohrani čnými kontrolami a nelegálnym 
prisťahovalectvom; iii) obmedzia alebo posilnia možnosti lepšej hospodárskej integrácie, 
 
SK 5   SK napr. prostredníctvom lepšej integr ácie s transeurópskymi dopravnými sie ťami; iv) 
pozitívne alebo negatívne ovplyvni a dôveru darcov a investorov vo či krajinám 
prijímajúcim pomoc.  
Sociálny vplyv jednotlivých možností sa posudzoval z h ľadiska ich možného dosahu na 
chudobu a vylú čenie v krajinách zahrnutých do prístupového procesu v spojení 
s pokrokom v rámci prístupového procesu, ako aj z h ľadiska vytvorenia podmienok na 
dosiahnutie lepších hospodárskych výsledkov a politických opatrení, ktoré by mohli tieto 
otázky rieši ť. Do úvahy sa vzali aj pravdepodobné  vplyvy, ktorých následkom by mohlo 
byť ohrozenie práv v oblasti spravodlivosti  a zásad právneho štátu v prijímajúcich 
krajinách v dôsledku oneskorenia pr istúpenia alebo jeho ohrozenia.  
Vplyv  na životné prostredie  sa posudzoval z h ľadiska toho, či je pravdepodobné 
zvýšenie environmentálnych ná kladov v prípade, že sa pr istúpenie oneskorí alebo bude 
ohrozené, a to v dôsledku uplat ňovania nižších environmentá lnych noriem na dosiahnutie 
konkuren čnej výhody v prijímajúcich kr ajinách a/alebo omeškani a realizácie nákladných 
investícií potrebnýc h na zosúladenie s acquis  EÚ v oblasti životného prostredia. 
Pri posúdení možnosti obmedzenia rozs ahu pôsobnosti nástroja a zachovania 
vykonávacích ustanovení ( možnosť 2.1) sa zistilo viac negatívnych vplyvov, pokia ľ ide 
o zníženie rozdielov v rozvoji medzi pri jímajúcimi krajinami a EÚ, ako v prípade 
scenára, ke ď sa neprijmú nijaké zmeny (základný scenár), z čoho vyplýva oneskorenie 
rozšírenia a súvisiaci pozitívny hospodársky pr ínos. Na druhej strane by táto možnos ť 
účinne pomohla dosiahnu ť politické reformy potrebné na pristúpenie. Predpokladalo sa, 
že ostatné dve možnosti, t. j. zachova ť štruktúru zložiek a posilni ť zameranie na 
investície ( možnosť 2.2) alebo zachova ť rozsah pôsobnosti a prispôsobi ť vykonávacie 
ustanovenia ( možnosť 2.3), by v porovnaní s touto možnos ťou a možnos ťou, keď sa 
neprijme nijaká zmena, priniesli viac pozitívnych vplyvov, hoci s odlišnými výsledkami 
pri jednotlivých aspektoch. Z posúdenia vyplýva, že zdoko nalené spôsoby poskytovania 
pomoci uvedené v možnosti 2.3 zvyšujúce zameranie, súdržnos ť, efektívnos ť, účinnosť, 
využitie a dosah pomoci, ako aj posilnený dôraz na reformu verejnej správy presadzujúcu 
udržateľnejšie výsledky prinášajú vo všeobec nosti pozitívnejší vplyv, ako zvýšené 
investície do socio-ekonomické ho rozvoja v rámci možnosti 2.2.  
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
V tejto tabu ľke sa politické možnosti porovnávajú z h ľadiska toho, ako by ovplyvnili 
základné prí činy problému, na ktoré by sa zamerali: 
Negatívny alebo ve ľmi negatívny 
vplyv – alebo – – 
Neutrálny vplyv: 0 
Pozitívny alebo ve ľmi pozitívny 
vplyv: + alebo ++ 
 
Účinok na základnú prí činu Možnosť č. 1 Možnosť Možnosť Možnosť č. 2.3
 
SK 6   SK problému  (nijaká zmena)  č. 2.1 
(obmedzený 
rozsah)  č. 2.2 
(zameranie na 
investície)  (prispôsobi ť 
vykonávacie 
ustanovenia)  
Efektívnos ť – – – ++ 
Účinnosť 0 + + ++ 
Súdržnosť – – – ++ 
Zmenšenie rozdielov v rozvoji  + – ++ + 
Posilnené inštitúcie  + ++ 0 ++ 
Zameranie na heterogénnos ť 0 0 + ++ 
Pomoc je:      
strategickejšia a viac orientovaná na 
výsledky0 + + + 
pružnejšia a vi ac prispôsobená 
potrebám0 0 0 + 
jednoduchšia, ú činnejšia, efektívnejšia 0 0 0 + 
Uprednost ňuje sa  zachovanie rozsahu pôsobnosti a prispôsobenie vykonávacích 
ustanovení ( možnosť 2.3), pretože v rámci tejto možnosti by sa skombinovali výhody 
(a vplyvy) sú časného rozsahu predvstupovej pomoci (pristúpenie motivované vplyvom 
na socio-ekonomický rozvoj) a zárove ň by sa zlepšili spôsoby vykonávania nástroja 
smerom k vyššej strategickosti, orientácii na výsledky, flexibilite a prispôsobeniu 
potrebám.  
7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
V rámci vybranej možnosti sa podporia monitorovacie a hodnotiace opatrenia 
v porovnaní so sú časnou situáciou. Navrhované zmeny zlepšia zameranie na výsledky 
a zosúladenie so stratégiou Európa 2020. Ako sa požaduje v preskúmaní rozpo čtu, 
zabezpečia vymedzenie konkrétnych, merate ľných, dosiahnute ľných cie ľov, ako aj 
primerané ukazovatele. Hlavnými makroukazovate ľmi by boli:  
– pokrok pri plnení prístupových kritéri í (otvorené/uzavreté kapitoly) alebo 
vykonávanie dohôd o pridružení , čo sa okrem iného odráža v pozitívnych správach 
o pokroku alebo v ukazovate ľoch založených na prieskumoch a zostavených 
uznávanými medzinárodnými organizáciami v oblastiach ako ú činnosť verejnej 
správy, politická stabilita, neprítomnos ť násilia a právny štát, 
– socio-ekonomický vývoj  meraný ukazovate ľmi vplyvu, ako sú napr. index ľudského 
rozvoja pod ľa Rozvojového programu OSN ako vše obecné meradlo prosperity, miera 
nezamestnanosti, prílev priamych zahrani čných investícií, obchod, 
– regionálna spolupráca a integrácia  meraná pomocou ukazovate ľov založených na 
prieskumoch odrážajúcich vnímanie úrovne (trendu) bezpe čnosti a stability, politickej, 
hospodárskej a kultúrnej interakcie, ako aj pomocou opatrení odrážajúcich integráciu 
do transeurópskych dopravných sietí.