SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 11.10.2005 
KOM(2005)482 v kone čnom znení 
  
SPRÁVA KOMISIE 
Výročná správa Európskej komisie Európske mu parlamentu o fungovaní systému 
európskych škôl 
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Toto je prvá výro čná správa Európskej komisie Európskemu parlamentu o fungovaní systému 
európskych škôl. Vychádza z požiadavky Európske ho parlamentu stanovenej v správe Bösch 
v roku 2002 o budúcom financovaní európskych škôl (EŠ). Táto správa je celkovým 
prehľadom o základných aspektoch fungovania EŠ v sú časnosti (s porovnávajúcimi číselnými 
údajmi na ur čenie hlavných trendov) a zameriava sa na preskúmanie zastúpenia žiakov, 
funkčnú organizáciu, hlavné pedagogické ot ázky a financovanie. V správe sa ďalej 
zdôrazňujú kľúčové výzvy, ktorým čelia EŠ: dôsledky rozšírenia, potreba zoh ľadňovať 
vytváranie agentúr EÚ a rozšíri ť dostupnos ť európskej maturity, správa školského systému, 
zložité podmienky ve ľkých EŠ v Bruseli a Luxemburgu a budúcnos ť malých škôl, najmä 
pokiaľ ide o školy s ve ľmi malým po čtom žiakov kat 1. 
Systém EŠ funguje úspešne viac ako polstoro čie a poskytuje vysoko kvalitné vzdelávanie 
najmä deťom pracovníkov Európskej únie (t. j. pr ibližne 51 % celkového zastúpenia žiakov 
EŠ v roku 2004 predstavovali deti pracovní kov EÚ). Systém funguje na základe 
medzivládnych dohôd v Dohovore, ktorý podpísali všetky členské štáty ( ČŠ) a Európska 
komisia. Ako sa jasne uvádza v medzivládnom Dohovore, základným cie ľom EŠ je „spolo čne 
vzdelávať deti pracovníkov Európskych spolo čenstiev"1. Okrem týchto detí „ ďalšie deti môžu 
navštevova ť školy v rámci obmedzení stanovených Radou guvernérov"2. Vzhľadom na 
kombinované úlohy inštitúcií EÚ , ktoré poskytujú takmer 60 % financovania systému EŠ a sú 
zodpovednými zamestnávate ľmi so záujmom zabezpe čiť pokračovanie dobrého fungovania 
systému, ktorý je aj na ďalej rozhodujúcim prvkom pri získ avaní a zamestnávaní pracovníkov 
najvyššej kvality, inštitúcie EÚ venujú v pos ledných rokoch európskym školám rastúcu 
pozornosť. 
Na základe správy Bösch, ktorú Európsky parl ament prijal v roku 2002, Komisia pripravila 
v roku 2004 diskusný dokument o budúcnosti systému EŠ, ktorý navodzuje nieko ľko otázok 
súvisiacich so správou, financovaním a vzde lávacími službami EŠ. Týmto sa otvorila 
rozsiahla debata o otázkach a výzvach  spojených s európskymi školami, ke ďže vstúpia do 
ďalšieho polstoro čia svojho fungovania vo svojej sú časnej podobe v kontexte významných 
zmien. Pokra čujúce rozširovanie Únie a vytváranie nových orgánov EÚ v celej Európe spolu 
s meniacimi sa prístupmi vo vzdelávaní predst avujú nové výzvy, ktorým by sa mal systém EŠ 
venovať, ak má aj na ďalej zosta ť „vizionárom“ v nadchádzajúcom polstoro čí, ako ním bol 
v minulosti. Práve v tejto súvisl osti predkladá Komisia prvú Výro čnú správu Európskemu 
parlamentu o fungovaní systému európskyc h škôl. Táto správa je celkovým preh ľadom 
systému v sú časnosti a venuje pozornos ť niekoľkým kľúčovým výzvam do budúcnosti. 
                                                 
1 Dohovor, ktorým sa vymedzuje štatút európskych škôl, článok 1. 
2 Súhrn rozhodnutí Rady guvernérov  Ref # 95-D-19, s. 162 stanovuje obmedzenie pre deti kat 3 na 20 % 
v triede. 
 
SK 3   SK 2. ŠTATISTICKÉ  ÚDAJE  A TRENDY 
2.1. Zastúpenie žiakov 
V súčasnosti existuje 13 európskych škôl3 v 7 členských štátoch. Vzdelávanie žiakov 
v jazykových sekciách sa uskuto čňuje v 14 jazykoch, celkovo exis tuje 80 jazykových sekcií. 
Žiaci EŠ sú rozdelení do troch kategórií pod ľa rozhodnutí Rady guvernérov (RG), správneho 
orgánu EŠ. Prvá kate gória (kat 1) zah ŕňa deti pracovníkov inštitúcií EÚ (a tiež deti niektorých 
ďalších organizácií ako aj deti pracovníkov, ktor í pracujú v samotnom systéme EŠ). Deti kat 1 
neplatia školné. Druhá kategória žiakov (kat 2) zah ŕňa deti rodi čov, ktorých zamestnávatelia 
podpísali dohodu s EŠ a ktoré plat ia školné v plnej výške ro čného školného na žiaka EŠ, ktorú 
žiak navštevuje. Tretiu kategóriu žiakov (kat 3) tvoria ďalšie deti, na ktoré sa nevz ťahujú prvé 
dve kategórie a kt oré prijme riadite ľ EŠ podľa pravidiel a rozhodnutí RG . Tieto deti tiež platia 
vo svojich školách školné, ktoré pokrýva časť nákladov na žiaka. 
V súčasnosti je v EŠ takmer 20 000 žiakov. Za posledné 3 roky sy stém zaznamenal nárast v po čte 
žiakov o 17 %. Vä čšiu časť tohto nárastu predstavuje nárast v po čte žiakov kat 1 (2 3 %), prevažne 
v Bruseli a Luxemburgu. Tabu ľka zobrazuje niektoré indikatívne číselné údaje, pokia ľ ide 
o celkový nárast a zastúp enie kat 1 v EŠ. Podr obnejšie údaje sú k di spozícii v prílohe 1. 
V súčasnosti sa ve ľké EŠ v Bruseli a Luxemburgu st arajú o viac ako 12 000 alebo 60 % 
všetkých detí vo všetkých EŠ. Navyše tieto ve ľké školy zabezpe čujú vzdelávacie služby 78 % 
zo všetkých žiakov kat 1 v systéme, zatia ľ čo zostávajúcich 8 škôl sa  stará len o 22 % žiakov 
kat 14. 
Väčšina, ak nie všetci žiaci z nových členských štátov za čnú chodiť do EŠ v Bruseli alebo 
Luxemburgu, kde sú už teraz zna čné problémy s preplnením. Spolu s malým „baby boomom“ 
medzi súčasnými pracovníkmi sa tento tlak môže v blízkej budúcnosti sta ť neudržate ľným. 
Okrem toho má preplnenie EŠ v Brus eli a Luxemburgu negatívny vplyv na vyu čovacie 
prostredie žiaka a na všeobecné blaho. Dotýka sa tiež pracovných podmienok pracovníkov 
a všeobecnej atmosféry v týchto školách. Na priek tomu, že boli prij até potrebné rozhodnutia 
a určili sa lokality na umiestnenie druhej EŠ  v Luxemburgu (Luxemburg II sa bude nachádza ť 
v Mamer) a štvrtej EŠ v Bruseli (Brusel IV sa bude nachádza ť v Laekene), dátumy otvorenia 
                                                 
3 Ďalšia EŠ by sa mala otvori ť v Bruseli v roku 2009, čím sa počet EŠ v Bruseli zvýši na 4 a celkový 
počet EŠ na 14.  
4 EŠ v Mníchove slúži pre deti kat 1 pracovníkov Európskeho patentového úradu, ktoré predstavujú 8 % 
zo všetkých žiakov kat 1 vo vš etkých EŠ. EŠ vo Varese zabezpe čuje vzdelávacie služby žiakom 
Spoločného výskumného centra v Ispre, ktorí predstavujú 5 % zo všetkých žiakov kat 1 v systéme. 
Zastúpenie kat 1 v nových EŠ v Alicante a Frankfurte predstavuje 5 % z celkového systému. Napokon 4 malé EŠ v Culhame, Bergene, Mole a Karlsruh e (posledné tri sa starajú o žiakov pracovníkov 
Spoločného výskumného centra) majú spolu zastúpenie kat 1, ktoré predstavuje menej ako 4 % 
celkového zastúpenia kat 1. Zastúpenie 
žiakov  1995 2001 2004 % nárastu 
od r. 1995  
 % nárastu 
od r. 2001  
 
Celkový po čet 
žiakov: 15756 16985 19862 26,1 16,9 
Žiaci kategórie 1 8965 10070 12412 38,4 23,3 
 
SK 4   SK týchto škôl sú r. 2008 a r. 2009 v tomto poradí. EŠ v Bruseli by sa mali do roku 2009 rozšíri ť 
o 900 žiakov kat 1 a EŠ v Luxemburgu do roku 2008 o 200 žiakov kat 1. Komisia urobila potrebné kroky pri príslušných vnútroštátnyc h orgánoch, aby bol dodržaný termín na 
ukončenie výstavby každej školy a bude pokra čovať v podrobnom monitorovaní situácie. 
V malých EŠ sa za posledných nieko ľko rokov zaznamenal pokles v celkovom po čte žiakov 
a jednozna čná prítomnos ť veľkého počtu žiakov kat 3 je dôkazom toho, že tieto školy 
udržiava predovšetkým táto kategória žiakov  (pozri prílohu 2). Približne 80 % žiakov 
v malých EŠ tvorí kat 3. Avšak pr íjem zo školného pre kat 3 v rozpo čte príslušných EŠ je len 
okolo 20 %. 
2.2. Personálne úrovne 
Európske školy zamestnávajú predovšetkým (+/-80 %) u čiteľov vyslaných vnútroštátnymi 
ministerstvami školstva na dobu ur čitú
5. Niektorých vyu čujúcich (zastupujúcich 
učiteľov/‘chargés de cours’) ako aj administratívnych a pomo cných pracovníkov (APP) škôl 
najímajú na miestnej úrovni riaditelia škôl. Len vyslaní u čitelia majú všeobecný služobný 
poriadok, v ktorom sú stanovené podmienky ich zamestnania. APP sa vo vä čšine prípadov 
riadia vnútroštátnymi predpismi platnými v krajine, v ktorej sa nachádza EŠ. U čitelia na 
čiastočný úväzok (chargés de cours), ktorí sa  najímajú na miestnej úrovni, majú oby čajne 
uzavretú zmluvu s EŠ na jeden rok. Zmluva sa však môže obnovi ť. Sú platení pod ľa počtu 
hodín, ktoré odu čia za týžde ň. 
Spolu s nárastom zastúpenia žia kov sa zvýšili personá lne úrovne v EŠ a v Úrade generálneho 
tajomníka (ÚGT). Mnoho, ak nie všetky dodato čné učiteľské miesta sú výsledkom rozšírenia 
a vytvorenia 3 nových jazykových sekcií (po ľskej, českej a ma ďarskej) v Bruseli a ďalších 3 
(poľskej, českej a ma ďarskej) v Luxemburgu. V tabu ľke sa uvádza pomer žiakov na u čiteľa 
v rôznych EŠ. 
Pomer žiakov na u čiteľa v EŠ v r. 2004
0246810121416
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2
Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Lux 2
Mol
Mníchov
Varese
 
                                                 
5 Maximálne 9 rokov. 
 
SK 5   SK Úplný dosah vytvorenia týchto jazykových sekc ií sa ešte celkom neupl atnil, pretože zatia ľ 
bola otvorená len materská  škola a prvý stupe ň školského vyu čovania. Druhý stupe ň 
školského vyu čovania (osemro čného gymnaziálneho typu) sa bude otvára ť postupne a zdá sa, 
že úplný ú činok, pokia ľ ide o vyu čujúcich pre tieto jazykové sekcie, bude vidite ľný okolo 
roku 2010. Dovtedy je pravdepodobné, že nová  vlna rozširovania si vyžiada dodato čné 
kapacity vyu čujúcich v EŠ. Okrem 6 nových jazykovýc h sekcií otvorených v Bruseli 
a Luxemburgu (3 v každej lokalite) v nieko ľkých EŠ boli pod ľa potreby najatí u čitelia, aby 
poskytovali vzdelávanie v ma terinskom jazyku, a teda v ďalších 6 jazykoch nových ČŠ, pre 
ktoré sa zatia ľ nevytvorili jazykové sekcie z dôvodu nízkeho o čakávaného po čtu žiakov. 
Nárast v po čte administratívnych a pomocných pr acovníkov (APP) sa významne zvýšil po 
otvorení 3 nových EŠ v roku 2001: Alicante, Frankfurt a Luxemburg 2. Okrem týchto EŠ sa 
najviditeľnejší nárast v po čte pracovných miest APP v rokoch 2001 až 2005 zaznamenal 
v Mníchove (3,7 % nárast v po čte pracovných miest APP v porovnaní s 9,3 % nárastom 
v počte žiakov za rovnaké obdobie) a v Úrade ge nerálneho tajomníka (33,8 % nárast 
v porovnaní so 16,9 % nárastom po čtu žiakov v celom systéme EŠ). Ďalej v texte sa uvádza 
prehľad s porovnaním personálnych úrovní v rokoch 2005 a 20016. V prílohe 3 sú informácie, 
ktoré obsahujú podrobný preh ľad vyslaných u čiteľov a APP vo všetkých EŠ pre školský rok 
2005-2006. Po čet učiteľov na čiastočný úväzok prijatých na mies tnej úrovni bude na budúci 
rok približne rovnaký, t. j. okolo 430, ale môže dôjs ť k menším zmenám v závislosti od 
miestnej situácie; t. j. meniaci sa po čet žiakov, ktorý ovplyv ňuje počet potrebných tried 
a/alebo dostupnos ť vyslaných u čiteľov. 
2.3. Pedagogické otázky 
Európske školy sú už dlho uznávané pre kvalitu služieb, ktor é poskytujú v oblasti 
viacjazyčného a viackultúrneho vzdelávania jedine čným spôsobom a v jedine čnom zostavení. 
Okrem toho európska maturita (EM), osved čenie o ukon čení štúdia, ktoré EŠ ponúkajú, je 
uznávaná v ČŠ a jeho držite ľ má nárok na rovnaké podmienky pri prijímaní na vysokú školu, 
aké majú štátni príslušníci daného ČŠ, o ktorého vysokoškolskú inštitúciu má záujem. 
Výsledky študentov, ktorí ro bia skúšky EM sa každoro čne zlepšujú. V skuto čnosti sa 
zaznamenal výrazný percentuálny nárast v po čte žiakov, ktorí úspešne urobili EM, ako aj 
tých, ktorí dosiahli skóre vyššie ako 75 %7. Celková miera úspešnosti pri EM vo všetkých EŠ 
bola 98,1 % v roku 2004 v porovnaní s 96,4 % v roku 2000. Celková priemerná známka 
požadovaná pre EM v roku 2004 sa zvýšila o 2 percentuálne body zo 74 % v roku 2000 na 
                                                 
6 Výro čná správa generálneho tajomníka Rade guvernérov EŠ. Ref # 1612-D-2004.  
7 Správa o európskej maturite.  Rada guvernérov, 1.-2. február 2005. Ref # 2004-D-3210. Vyslaní 
učitelia Učitelia 
zamestnaní na 
miestnej 
úrovni  
 Celkový po čet 
vyučujúcich  
 Nárast 
v počte 
vyučujúcich  
 APP 
(zamestnaní 
na miestnej 
úrovni)  
 Nárast 
v počte 
APP 
 Zastúpenie 
žiakov  
 Nárast 
v počte 
žiakov  
 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/ 
2001  2001 2005 2005/ 
2001 
1199 1390 311 430 1510 1820 20,5 % 243 311 27,8 % 16985 19862 16,9 % 
 
SK 6   SK 76 % v roku 2004. V roku 2004 takmer polovica študentov, ktorí ma turovali (49,6 %), 
dosiahla známku 75 % alebo vyššiu. Po čet študentov, ktorí pri skúške dosiahli výsledok vyšší 
ako 80 %, sa zvýšil na 29 %. Naviac  3 EŠ dosahujú od roku 2000 každoro čne 100 % mieru 
úspešnosti. 
Okrem toho existujú rozdiely medzi jazykovými sekciami, pokia ľ ide o po čet úspešných 
maturantov a o dobré výsledky. V šiestich z je denástich jazykových sekcií, v ktorých sa 
v súčasnosti robí európska maturita, dosiahl a v roku 2004 dobré výs ledky (>75%) polovica 
študentov, zatia ľ čo výsledky v ďalších piatich jazykových sekciách boli pod priemerom 
systému na dosiahnutie dobrých výsledkov, ktorý je 49,6 %. V prílohe 4 sa nachádzajú 
podrobnejšie údaje o miere úspe šnosti a výsledkoch študentov pri európskej maturite, zatia ľ 
čo príloha 5 predstavuje mieru neúspešnosti pod ľa školy, jazykovej sekcie a úrovne v rokoch 
pred maturitnými skúškami. 
Najnovším dôkazom o tom, že EŠ skuto čne poskytujú dobrú úrove ň vzdelávania, sú výsledky, 
ktoré dosiahla EŠ v Luxemburgu v hodnoten í OECD PISA II v roku 2003. Výsledky 192 detí 
vo veku 15 rokov (v anglofónnej, frankofónnej a ge rmanofónnej jazykovej sekcii), ktoré sa 
zúčastnili na tomto teste, boli o nie čo vyššie ako výsledky ich r ovesníkov v ekvivalentných 
luxemburských národných školách. Európska komisia uvažuje o ú časti ďalších EŠ v testoch 
PISA III v roku 2006. Okrem toho útvary Komisie zvažujú takisto možnos ť prieskumu 
zameraného na vysokoškolské štúdium a/alebo profesionálnu dráhu študentov po maturite 
a na dôvody ich úspechu alebo neúspechu.  
V priebehu posledných rokov Rada inšpektoro v vypracovala alebo zaktualizovala nieko ľko 
programov pre EŠ. Rada guvernérov preskúmala a schválila predovšetkým ve ľký počet 
jazykových programov a programov pre c udzie jazyky pochádzajúcich zo za čiatku 
sedemdesiatych a osemdesiatych rokov. Okrem toho bolo zlepšených alebo zaktualizovaných niekoľko programov pre ved ľajšie vyu čovacie predmety. V rokoch 2000 až 2005 bola 
zostavená alebo novozostavená  približne polovica v sú časnosti existujúcich programov 
študijného plánu EŠ. Niektoré z nich však  vznikli v osemdesiatych rokoch. Významným 
doplnením k študijnému programu EŠ sú program y zamerané na pomoc žiakom s problémami 
a osobitnými potrebami. 
EŠ v súčasnosti ponúkajú rozli
čné druhy pomoci pri vyu čovaní a individuálnu pomoc žiakom 
s poruchami u čenia a/alebo so zdravotným postihnut ím. Nové politiky pre žiakov so 
špeciálnymi vzdelávacími potrebami (ŠVP) a pre žiakov, ktorí si vyžadujú podporu pri u čení, 
(PU) sú založené na princípe integrácie žiaka do triedy a do prostredia, v ktorom sa žiak môže 
aktívne zapája ť do minimálneho po čtu kolektívnych aktivít na kognitívnej úrovni. Avšak 
napriek všemožne vyvíjanému úsiliu dochádza niekedy k prípadom, ke ď EŠ nemôže rieši ť 
všetky konkrétne potreby žiaka. Komisia vo ve ľkej miere podporuje poskytovanie pomoci 
deťom s osobitnými potrebami. Programy ŠVP a PU  si však vyžadujú le pšie monitorovanie 
s cieľom optimalizova ť služby a hodnoti ť ich dosah. Komisia požiadala RG o podrobnejšie 
správy a o hodnotenie implementácie a úspe šnosti týchto programov v každej EŠ. 
Ďalšie osobitné programy boli vypra cované v rámci prípravy na ro zšírenie a prílev žiakov, pre 
ktorých by sa nevytvorili jazykové sekcie. RG nedávno pr ijala programy, ktoré pomôžu 
žiakom pri integrácii do jazykových sekcií, ktoré nezodpovedajú ich materinskému jazyku. 
Programy ŠBJZ (študenti bez jazykovej sekc ie), ŠVP a PU získali silnú podporu Komisie 
a zvýšenie rozpo čtu EŠ pre potrebné materiálne a ľudské zdroje.  
 
SK 7   SK Od roku 1999, kedy RG prijala prvú politiku ŠVP, sa po čet žiakov v tomto programe 
dramaticky zvýšil. Ďalej v texte je uvedený vývoj rozpo čtovej položky ŠVP v EŠ8. Je zrejmé, 
že rozpo čet venovaný na pomoc týmto de ťom sa zodpovedajúcim spôsobom zvyšuje 
a v súčasnosti je na úrovni pr ibližne 8 700 eur na die ťa9. 
Napriek nárastu finan čných zdrojov na pomoc de ťom s osobitnými potrebami alebo 
poruchami u čenia je implementácia týchto programov odlišná. Túto skuto čnosť potvrdzuje 
niekoľko sťažností predložených európskemu ombudsmanovi. 
Preskúmanie miery opakovania ro čníka na druhom stupni10 školského vzdelávania 
(osemročného gymnaziálneho typu) EŠ poukazuje na  to, že najvyššia miera opakovania 
ročníka sa vyskytuje vo 4. a 5. ro čníku druhého stup ňa, kedy si žiaci musia zvoli ť veľké 
množstvo povinných predmetov z prírodných vie d, cudzích jazykov a matematiky na náro čnej 
úrovni (pozri prílohu 5). Táto skuto čnosť a miera vylú čení zo školy si vyžadujú prija ť politiku 
na podporu u čenia sa, aby nedochádzalo k take j vysokej miere a aby sa mohol ponúknu ť 
odlišný študijný program, kt orý by viedol k osved čeniu o ukon čení štúdia inému ako európska 
maturita, ako to v posledných rokoch požadujú rodi čia. S cieľom diskutova ť o tejto otázke 
vytvorila RG novú pracovnú skupin u, ktorá bude prvýkrát zasada ť v septembri 2005. 
2.4. Financie 
Finančná zodpovednos ť za rozpočet EŠ je rozdelená na prispievanie z ČŠ, príjem z poplatkov 
kat 2 a kat 3 a vyrovnávací príspevok z rozpo čtu EÚ. ČŠ prispievajú do rozpo čtu EŠ tým, že 
platia pracovníkom vyslaným do sy stému EŠ štátny plat (z rozpo čtu EÚ sa potom doplní 
rozdiel medzi štátnym platom a platom EŠ). V roku 2004 tento príspevok predstavoval 
približne 22 % z celkového rozpo čtu EŠ. Príjem zo školného pre kat 2 a kat 3 prispel vo výške 
5 % a 8 % v tomto poradí. Dodato čné 2 % pochádzali z pria mych malých príspevkov 
jednotlivým školám (napr. platenie poistenia rodi čmi, náklady na kopírovanie at ď.) 
a zostávajúcich 56 % poskytla Komisia z rozpo čtu EÚ. Pokia ľ ide o EŠ v Mníchove, 
Európsky patentový úrad v nej zastáva rovnakú finan čnú úlohu ako Komisia v ďalších EŠ. 
Finančný príspevok EPÚ do systému EŠ predstavuj e približne 7 % z celkového systému. 
                                                 
8 Program ŠBJS a program PU na druhom stupni školského vzdelávania (osemro čného gymnaziálneho 
typu) sú dva nové programy, pre ktoré v sú časnosti existujú po rovnávacie údaje. 
9 Údaje poskytol Úrad generálneho tajomníka európskych škôl. 
10 EŠ majú všeobecnú politiku týkajúcu sa podmienok, za ktorých bude žiak opakova ť ročník. Je 
obsiahnutá v článku 60 Všeobecných predpisov EŠ. Vývoj rozpo čtovej položky EŠ pre programy ŠVP (študenti s osobitnými potrebami)  
Rok 2003 2004 2005 2006
SPOLU (v eurách) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
Počet zahrnutých detí 197 214 273 Predpokl. 300
 
SK 8   SK V priebehu nieko ľkých minulých rokov sa z celkového rozpo čtu prideleného systému 
európskych škôl nevy čerpalo od 1 do 14,4 miliónov eur ro čne (pozri prílohu 6). Aj napriek 
tomu, že toto nevy čerpanie je spôsobené predovš etkým nadhodnotením výdavkov na 
pracovníkov, nevy čerpaním prevádzkových rozpo čtových položiek, ak o napr. výdavky na 
žiakov ŠVP, pomoc odborníkov, odborné  vzdelávanie pre pracovníkov at ď., je úmerne vyššie, 
ako zobrazuje príloha 7. Okrem toho sa  zdá, že rozdiely medzi EŠ, pokia ľ ide o ich 
počiatočné požiadavky a o kone čnú vyčerpanú sumu, opráv ňujú na dôkladnú analýzu 
v súvislosti s riadnym finan čným hospodárením.  
Rozpočet EŠ a príspevky z rozli čných zložiek sa neustále každoro čne zvyšujú. Dotácie 
z rozpočtu EÚ, ktoré spravuje Komisia, sa zvýš ili z 81,6 milióna eur v roku 1995 na 118, 4 
milióna eur v roku 2004 (zvýšenie o 45 %). V rovna kom období sa zastúpenie žiakov zvýšilo 
o 33 % z takmer 15 000 žiakov na približne 20 000. Po čet škôl sa zvýšil z 9 v roku 1995 na 12 
v roku 2004 a rozpo čet Úradu generálneho tajomníka sa za rovnaké obdobie viac ako 
zdvojnásobil zo 4,0 milióna eur v roku 1995 na pridelený rozpo čet 8,2 milióna eur v roku 
2005. Dotácie EÚ na rozpo čet Úradu generálneho tajomník a predstavujú približne 80 %. 
Predpokladaný príspevok EÚ do rozpo čtu EŠ na rok 2005 je 127 miliónov eur, rovnaký ako 
v roku 2004. Z rozpo čtu EŠ na rok 2004 sa však nevy čerpalo 14,4 milióna eur z dôvodu 
nižších potrieb ako sa predpokladalo. Preto by mal by ť príspevok EÚ vo výške 127 miliónov 
eur postačujúci na potreby EŠ v roku 2005. V nižšie uvedenej tabu ľke je zobrazené celkové 
čerpanie z rozpo čtu EŠ a príspevok EÚ v prie behu posledných desiatich rokov11. 
Vývoj rozpo čtu EŠ v rokoch 1995-2004
050100150200250
1995
1996
1997
1998
1999
2000
2001
2002
2003
2004Milióny
Dotácie komisie
Celkový rozpo čet EŠ
 
                                                 
11 Celkový rozpo čet EŠ a príspevok EÚ v rokoch 2000 a 2001 je výnimo čne vysoký z dôvodu rozhodnutia 
RG vyplati ť príspevok za premiestnenie všetkým u čiteľom, ktorí v školskom roku 2000-2001 pôsobia 
v EŠ dlhšie ako 9 rokov. Pod ľa odhadov finan čného kontrolóra EŠ sa týmto rozpo čet EŠ v týchto dvoch 
rokoch zvýšil o 35 miliónov eur, ale v nasledujúcich rokoch sa následne každoro čne znížil o 4-5 
miliónov eur. 
 
SK 9   SK Keďže inštitúcie EÚ sa rozrastajú a personáln e úrovne pracovníkov EÚ sa zvyšujú, je vhodné 
predpoklada ť, že sa bude zvyšova ť aj rozpo čet EŠ. Neexistuje však žiadne vzájomné 
prepojenie medzi zvyšujúcou sa kat 1 detí v EŠ a financovaním danej školy zo strany EÚ, ako 
sa uvádza v tabu ľke nižšie. V skuto čnosti veľké školy dostávajú menšie percento finan čných 
prostriedkov EÚ, ako je pe rcento žiakov kat 1, zatia ľ čo malé EŠ dostávajú omnoho vyššie 
percento finan čných prostriedkov EÚ, ako by im prislúchalo pod ľa percentuálneho zastúpenia 
žiakov kat 1. Zastúpenie žiakov kat 1 v 4 EŠ  v Bergene, Culhame, Karlsruhe a Mol 
predstavuje spolo čne 3,8 % z celkového po čtu žiakov kat 1 v systéme. Na rozdiel od toho, 
príspevok EÚ do rozpo čtov týchto 4 EŠ predstavuje 18,8 % z celkového príspevku EÚ do 
systému EŠ. V tabu ľke nižšie je zobrazené percentuálne porovnanie žiakov kat 1 a príspevku 
EÚ vo vz ťahu k celkovému po čtu žiakov kat 1 v systéme EŠ a k celkovému príspevku EÚ do 
rozpočtu systému EŠ. 
Porovnanie medzi žiakmi kat 1 a dotáciami EÚ na jednotlivé EŠ  
 2003 2004 
 % kat 1 
v systéme 
EŠ % celkových 
dotácií EÚ pre 
EŠ % kat 1 
v systéme 
EŠ % celkových 
dotácií EÚ pre 
EŠ 
Alicante 2,1 3,1 2,5 4,8 
Bergen 0,9 5,8 0,9 5,4 
Bxl 1 14,5 14,4 14,7 14,4 
Bxl 2 20,7 14,5 20,4 15,0 
Bxl 3 18,4 13,6 18,7 13,2 
Culham 1,0 5,5 0,9 4,7 
Frankfurt 2,1 2,7 2,7 3,5 
Karlsruhe 1,1 3,7 1,0 3,3 
Lux 1 24,5 17,4 19,1 17,1 
Lux 2 0,0 4,8 1,0 
Mol 1,1 6,0 1,0 5,4 
Mníchov 8,4 0,9 8,2 0,8 
Varese 5,1 6,8 5,2 6,6 
ÚGT 5,5 4,8 
Viac informácií o finan čných príspevkoch EÚ na jednotlivé EŠ a o vývoji v rozpo čtoch EŠ sa 
nachádza v prílohách 8 a 9. 
Údaje z roku 2004 o nákladoch na žiaka a zast úpení žiakov v jednotlivých EŠ sa uvádzajú 
v tabuľke nižšie12. EŠ sú zoradené pod ľa veľkosti, od najvä čších po najmenšie13. 
                                                 
12 Tabu ľka z Výročnej správy finan čného kontrolóra . Ref # 2005-D-163, s 12. 
13 Údaje pre EŠ Luxemburg 2 sú skreslené a netreba im venova ť pozornos ť, pretože táto škola fungovala 
v roku 2004 len 4 mesiace. 
 
SK 10   SK 2004: Náklady na žiaka (celkové výdavky) a po čet žiakov
0 2.000 4.000 6.000 8.000 10.000 12.000 14.000 16.000 18.000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Náklady na žiaka - €  
Počet žiakov  
 
lu = Luxemburg 1; b2, b3, b1 = Brusel 2,3,1; mu = Mníchov; va = Varese; ka = Karlsruhe; al = Alicante; cu = 
Culham; ff = Frankfurt; be = Bergen; mo = Mol;l2 = Luxemburg 2 
3. KĽÚČOVÉ  VÝZVY  TÝKAJÚCE  SA EURÓPSKYCH  ŠKÔL 
3.1. Rozširovanie 
Nedávne a budúce rozširovanie vyv íja tlak na systém EŠ vzh ľadom na ďalšie preh ĺbenie jeho 
zložitosti a ve ľkosti, pokia ľ ide o nové jazyky a nárast po čtu žiakov. Preskúmané odhady 
počtu žiakov prichádzajúcich z nových ČŠ predstavujú 1110 žiakov v rokoch 2004-2007. 
Bude to ma ť vplyv predovšetkým na EŠ v Brus eli (80 %) a v Luxemburgu (20 %). Ďalších 
EŠ sa rozšírenie pravdepodobne príliš nedotk ne. V prílohe 10 sa uvádzajú predpokladané 
počty žiakov v EŠ v Bruseli a Luxemburgu na nasledujúcich pä ť rokov, vrátane detí, ktoré 
prídu z nových ČŠ. 
Uskutočnené opatrenia  
Vzdelávacie opatrenia pre deti pracovníkov 10 nových členských štátov sa vykonávajú 
rovnakým spôsobom ako opatrenia pre deti pracovníkov starých členských štátov. RG 
stanovila kritériá po čtu na zriadenie jazykových sekcií a po ich splnení sa môžu vytvori ť nové 
jazykové sekcie.14 Doposia ľ bola vytvorená len po ľská, česká a ma ďarská sekcia a len 
v Bruseli a Luxemburgu, ke ďže tieto krajiny majú medzi novými ČŠ najvyššie zastúpenie 
a predpokladá sa, že ľahko naplnia kritériá po čtu. 
                                                 
14 Kritériá na zriadenie, zatvorenie alebo udržiavanie európskych škôl. Ref # 2000-D-7510, s 2. (Na 
otvorenie sekcie je potrebných 75 detí v prvom stupni a 84 v druhom stupni). 
 
SK 11   SK V súčasnosti preto žiaci pochádzajúci zo 6 nových ČŠ15 (Estónska, Litvy, Lotyšska, 
Slovenska, Slovinska a Malty) nemajú jaz ykové sekcie zodpovedajúce ich materinskému 
jazyku a sú za členení do existujúcich  jazykových sekcií. Pr i ich výbere dominovala 
anglofónna jazyková sekcia a v omnoho menš om rozsahu germanofónna a frankofónna 
jazyková sekcia. Týmto v Bruseli došlo k situác ii, kedy môže až štvrtina žiakov v konkrétnej 
triede pozostáva ť zo žiakov, ktorých materinksý jazyk nie je jazykom sekcie. 
S cieľom poskytnú ť žiakom v tejto situácii osobitné hodi ny jazyka sa implementovali dva 
osobitné programy. Po prvé, pre všetkých žiakov kat 1 a kat 2 sú zabezpe čené hodiny jazyka 
v ich materinskom jazyku (maximálne 5 hodín týžd enne). Toto je existujúca politika dostupná 
vo všetkých EŠ a uplat ňuje sa tiež na žiakov z nových ČŠ, pod podmienkou, že je dostupný 
dostatočne kvalifikovaný vyu čujúci. Po druhé, žiaci v jazykove j sekcii, ktorá nezodpovedá ich 
materinskému jazyku budú ma ť osobitné vyu čovanie jazyka tejto sekc ie, ktoré by im malo 
pomôcť adaptova ť sa. Situáciu v príslušných sekciách  však bude treba podrobne monitorova ť 
a hodnoti ť, keďže tieto nové programy sú ešte len v za čiatočnej fáze uplat ňovania. 
Vplyv na poskytovanie služieb vo ve ľkých EŠ  
Až doteraz nemalo rozširovanie významný vplyv na personálne úrovne v EŠ. Boli najatí 
niekoľkí vyučujúci na vyu čovanie v materinskom jazyku a ďalší na zabezpe čenie hodín 
v nových jazykových sekciách. Okolo roku 2010, t.j. v období, ke ď sa zastúpenie žiakov z 10 
nových ČŠ ustáli, je pravdepodobné, že bude ukon čená ďalšia vlna rozširova nia. Dosah tohto 
rozšírenia, pokia ľ ide o systém EŠ, ešte nie je znám y a bude preskúmaný v nadchádzajúcich 
rokoch. Skúsenosti však poukazujú na to, že aj malé jazykové sekcie si vyžadujú okolo 15 
vyslaných u čiteľov. 
3.2. Politika decentralizácie a potreby agentúr 
Popri vzniku nových agentúr v ce lej Únii je hlavnou výzvou zabezpe čiť viacjazy čné, 
viackultúrne vzdelávanie (podobné vzdelávani u, ktoré poskytujú EŠ) pre deti pracovníkov 
agentúr. Nízky po čet pracovníkov agentúr neopráv ňuje vytvorenie nových európskych škôl. 
Preto je potrebné vyvinú ť nové modely, ktoré zabezpe čia rôznorodé potreby agentúr 
flexibilným a vhodným spôsobom a ktoré im umožnia zabezpe čiť geografickú rovnováhu pri 
nábore personálu a priláka ť vo všeobecnosti vysoko kvalifikovaných pracovníkov. Toto sa 
stáva zložitým a v niektorých prípadoch ta kmer nemožným, ak agentúra sídli vo ve ľkomeste 
alebo v meste, ktoré neponúka vzdelávanie aspo ň v jednom z k ľúčových jazykov. Dokonca 
v lokalitách, v ktorých existujú alternatívy vnútroštátneho vzdelávaci eho systému, napríklad 
v súkromných školách, agentúry žiadajú ro vnaké zaobchádzanie ako so zariadeniami 
Európskej komisie s nízkym po čtom detí pracovníkov EÚ, ktoré však majú charakter 
európskej školy (Culham, Mol, Bergen, Karlsruhe). 
V tabuľke nižšie sa uvádza po čet detí pracovníkov EÚ v exis tujúcich malých školách v 
Culhame, Bergene, Karlsruhe a Mol v školskom roku 2003-200416. 
                                                 
15 Žiaci pochádzajúci z Cypru boli zaradení do gréckej jazykovej sekcie, ktorá zodpovedá ich 
materinskému jazyku. 
16 Údaje o EŠ v Culhame, Bergene, Karlsruhe a Mol boli získané zo školských správ v školskom roku 
2003-2004. 
 
SK 12   SK Európska škola Culham Bergen  Karlsruhe Mol 
Počet detí 
pracovníkov EÚ 14 66 83 85 
Úradníci pracujúci v ďalších inštitúciách EÚ, t. j. v So lúne (CEDEFOP & EAR) a Seville 
IPTS) a tí, ktorí budú pracova ť v Parme (EFSA)17, majú podobný, ak nie vä čší počet detí, pre 
ktoré sa musí zabezpe čiť viacjazyčné vzdelávanie. V prílohe 11 sa uvádzajú predpokladané 
počty detí v každej agentúre na rok 2005. 
Popri vynárajúcom sa tlaku na zabezpe čenie vzdelávacích potri eb pre deti pracovníkov 
v oblastiach, kde sa nachádzajú agentúry (a lebo kde budú vytvorené), Európsky parlament 
požiadal RG v roku 200218 o preskúmanie možnosti rozšírenia  dostupnosti európskej maturity 
mimo európskych škôl, v spolupr áci s miestnymi školami. V apríli 2005 RG schválila rámec 
pre akreditáciu a základné prvky európskeho vz delávania, ako boli predložené v správe 
príslušnej pracovnej skupiny19. Pracovná skupina sa bude na ďalej stretáva ť s cieľom upresni ť 
procedurálne h ľadiská tejto spolupráce a posúdi ť zahrnuté náklady. Po všetkých náležitých 
krokoch a po tom, ako RG schváli opatrenia, sa  predpokladá, že inštitú cie EÚ budú požiadané 
o finančné príspevky na vzdelávanie pr e deti pracovníkov EÚ v takýchto 
„pridružených/akreditovaných“ školách. 
Výsledkom tohto rozhodnutia, kt oré urobila RG je, že vnútro štátne orgány troch lokalít - 
Parma (Taliansko), Dunshaughlin (Írsko) a Heraklion (Grécko) – sa podrobia novému 
hodnotiacemu postupu, ktorého cie ľom je zabezpe čiť, aby služby, ktoré ponúkajú (alebo budú 
ponúkať), zodpovedali stanoveným kritériám ustanove ní o európskom vzdelávaní. Každý zo 
spomínaných vnútroštátnych or gánov sa zaviazal poskytova ť osobitné viacjazy čné 
vzdelávanie (európske  vzdelávanie) de ťom pracovníkov EÚ, ktorí pôsobia na ich území. 
Metódy uskuto čňovania ich záväzkov sa líš ia v závislosti od ve ľkosti agentúry a od po čtu 
žiakov (pozri prílohu 12). Rovnako sa uvažuje o tom, že RG prijme rozhodnutie, ktorým sa 
žiakom v takýchto školách, ktorí sú za členení do európskeho vzdelávania, umožní zú častniť 
sa európskej maturity20. Očakáva sa, že po sprístupnení európskej maturity všetkým 
študentom, ktorí sú za členení do európskeho vzdelávania, bude na jednej strane odmenené 
úsilie vnútroštátnych or gánov, ktoré vynaložili zna čné finančné a ľudské zdroje na vytvorenie 
novej, vysoko kvalifikovanej školy na ich území, a na druhej strane umožní, aby sa mohol 
rozpočet EÚ viac zamera ť na jeho cie ľovú prioritu pod ľa Dohovoru o EŠ, t. j. na vzdelávanie 
detí pracovníkov EÚ. 
                                                 
17 Po čet detí pre EFSA v Parme sa predpokladá na viac ako 200, po ukon čení náboru pracovníkov pre túto 
agentúru. 
18 Správa Bösch (KONE ČNÉ ZNENIE A5-0395/2002) o budúcom financovaní európskych škôl 
(2002/2083(INI)). 
19 Správa pracovnej skupiny Troiky II  „Európska maturita a spolupráca s ďalšími školami“. Ref 2005-D-
342-en-4. 
20 Toto si môže vyžiada ť zmenu a doplnenie Dohovoru. 
 
SK 13   SK 3.3. Správa EŠ 
Kľúčovou a ústrednou otázkou, ktorej sa treba v súvislosti s európskymi školami venova ť, je 
správa; výkonnos ť a účinnosť ich riadenia. Systém, ktor ý bol pôvodne zorganizovaný pre 
jedinú školu v Luxemburgu so štyrmi jazykovými  sekciami a s RG, ktorú vtedy tvorilo len 
vtedajších 6 ČŠ, teraz musí fungova ť s 80 jazykovými sekciami v 14 rôznych jazykoch v 13 
školách v 7 ČŠ. RG a jej prípravné výbory v sú časnosti tvorí 29 členov: 25 zástupcov z ČŠ 
(onedlho ich bude viac) plus zástupca Európs keho patentového úradu21, zástupca združení 
rodičov, pracovného výboru vyu čujúcich a Európskej komisie. V októbri 2002 nadobudol 
účinnosť nový Dohovor EŠ a od tohto dátumu sa pri hlasovaní požadujú len dve tretiny 
hlasov na prijatie vä čšiny rozhodnutí. Skúsenosti z pr edchádzajúcich dvoch rokov však 
dokazujú, že schopnos ť RG robiť rozhodnutia sa upustením od jednomyse ľného hlasovania 
nezjednodušila. Ako sa navrhlo v Oznámení  o európskych školách [KOM(2004)519 kone čné 
znenie], miestna autonómia v správe škôl by sa mala posilni ť. Posilnenú autonómiu však musí 
sprevádza ť väčšia zodpovednos ť a malo by sa systematicky uskuto čňovať hodnotenie 
fungovania škôl. 
Popri najvyššom orgáne, RG, má systém  EŠ množstvo výborov, pracovných skupín 
a podskupín na ústrednej aj miestnej úrovni. Tieto zah ŕňajú niekoľko prípravných výborov: tri 
rady inšpektorov22, tri výbory pre pedagogické otázky23, Správny a finan čný výbor24, rôzne 
ďalšie ad hoc pracovné skupiny vytvorené Radou guvernérov, ako aj správne výbory každej 
EŠ, ktoré zasadajú trikrát ro čne. Tieto výbory poskyt ujú svoje stanovis ká alebo odborné 
poradenstvo s cie ľom odbremeni ť RG od povinností týkajúcich sa  mikro-riadenia. Komisia, 
ktorá sa zú častňuje len na niektorých z týchto zasa daní, uvádza na rok 2004 130 dní zasadaní, 
na ktorých sa zú častnili jej úradníci poverení EŠ. 
Pracovná skupina, ktorá bola v roku 1995 poverená  zaktualizovaním Všeobecných predpisov 
EŠ predložila prehodnotené predpisy  len tento rok. Úloha skonsolidova ť rozhodnutia RG ešte 
nebola dokon čená. Posledný „súhrn rozhodnutí“ pochádza z roku 1995 a vä čšina dokumentov 
vrátane rozhodnutí RG nie je uverejnená na webovej lokalite . EP aj Komisia požadujú vä čšiu 
transparentnos ť v EŠ vrátene sprístupnenia zápis níc a rozhodnutí RG verejnosti. 
Aj napriek ve ľkému počtu výborov stále neexistuje žia dny jasný postup odvolávania sa 
žiakov a rodi čov proti rozhodnutiam prijatým školami alebo samotnou RG. Systém EŠ zah ŕňa 
Radu pre s ťažnosti, na ktorú sa môžu obráti ť členovia komunity EŠ. Táto rada však v roku 
2004 oznámila, že nie je kompetentná rieši ť iné ako administratívne záležitosti, ktoré sa 
obyčajne týkajú pracovníkov EŠ25. Preto boli odvolania týkajú ce sa preloženia žiakov, 
prijímania žiakov so ŠVP, rozhodnutí disciplin árnej komisie, zvýšenia školného a známok na 
EM zamietnuté. Toto sa stretáva  s ostrou kritikou zo strany kone čných prijímate ľov, ktorí sa 
v niektorých záležitostiach s náde jou obracajú na vnútroštátne súdy. 
                                                 
21 EPÚ má osobitnú dohodu s RG, pod ľa ktorej hradí vä čšinu nákladov na EŠ v Mníchove ve ľmi 
podobným spôsobom, ako to robí Komisia pri ostatných EŠ, a ktorá ho opráv ňuje na miesto v RG. 
22 Jedna pre úrove ň materských škôl a prvý stupe ň, ďalšia pre druhý stupe ň a spoločná rada so zástupcami 
z každého ČŠ. 
23 Jedna pre úrove ň materských škôl a prvý stupe ň, ďalšia pre druhý stupe ň a spoločná komisia so 
všetkými inšpektormi, riadite ľmi a zástupcami riadite ľov podľa potreby, zástupcami rodi čov, učiteľov 
a žiakov a zástupcom Komisie. 
24 Táto komisia pozostáva zo zástupcov z každého ČŠ – obyčajne z ministerstva financií, riadite ľa, 
rodičov, učiteľov, žiakov a Komisie na vä čšine zasadnutí. 
25 Výro čná správa finan čného kontrolóra, s. 6. 
 
SK 14   SK Aj napriek tomu, že Komisia má len jeden hlas  (z 29) a preto obmedzené právomoci, rodi čia 
a pracovníci EÚ ju často považujú za zodpovednú za rozhodnutia uskuto čnené RG alebo 
riaditeľmi EŠ. Niektorí z nich sa obracajú na  európskeho ombudsmana, ktorý napriek tomu, 
že uznal obmedzené právomoci Komisie v RG, opätovne požiadal Komisiu o podporu riadnej 
správy a transparentnosti v EŠ26. 
3.4. Žiaci kategórie 3 a otázka životaschopnosti malých škôl 
Snáď najcitlivejšou otázkou v syst éme EŠ bola výška školného ú čtovaného pre deti kat 3. Na 
jednej strane EP a Komisia požadovali, aby sa tieto poplatky viac priblížili ku skuto čným 
nákladom, zatia ľ čo zástupcovia rodi čov, učiteľov a riadite ľa sa postavili proti akémuko ľvek 
podstatnému zvýšeniu poplatkov, aby nedošlo k zníženiu po čtu detí kat 3 v EŠ. 
Poplatky za kat 3 sa za posledné 3 roky zna čne zvýšili. Toto mohlo ma ť za následok mierny 
pokles v zastúpení kat 3 v niektorých EŠ. Situ ácia v preplnených bruselských školách mala 
tiež za následok obmedzenie po čtu prijatých žiakov kat 3. Napriek malému zníženiu 
v zastúpení kat 3 (z 36 % v roku 2002 na 32 % v roku 2004) sa príjem z poplatkov za kat 3 
v rozpočte EŠ zvýšil z 6,5 % v roku 2002 na 8,4 % v roku 2004. Sú časné poplatky za kat 3 
v EŠ na školský rok 2004-2005 sú: 2 178 eur pr e materskú školu, 3 028 eur pre prvý stupe ň 
školského vzdelávania a 4 132 eur pre druhý stupe ň školského vzdelávania s 50 % z ľavou pre 
druhé a 75 % z ľavou pre tretie a ďalšie dieťa v rodine. 
Komisia pevne verí, že deti kat 3 by mali ma ť aj naďalej svoje miesto v EŠ. Predsa však je 
potrebné vytvori ť rovnováhu medzi zabezpe čením dostupnej výšky poplatkov na jednej strane 
a obmedzením výšky dotácií platených európskym da ňovým poplatníkom na strane druhej. 
V prípade niektorých malých EŠ, v ktorých žiaci kategórie 3 predstavujú približne 80 % 
celkového zastúpenia študentov, sa  táto otázka stáva naliehav ejšou a dokonca prináša obavy 
o dlhodobú životaschopnos ť príslušných škôl. (Pozri príloh y 2 a 8.) Okrem toho by sa mala 
pozornosť venovať aj vysokému po čtu prípadov oslobodenia od poplatkov v kat 3 v týchto 
malých EŠ, ke ďže predstavujú 65 % všetkých odpustenýc h poplatkov vo všetkých EŠ (t.j. 
571 prípadov z celkovo 882 prípadov).  
Kritériá Gaignage27 prijaté v roku 2000 stanovili št andardy na vytvorenie EŠ pod ľa 
minimálneho po čtu žiakov v jednotlivých jazykových sekciách a uvádza sa v nich, že 
najmenej 50 % žiakov v EŠ mimo Bruselu a Luxemburgu by malo by ť v kat 1. V rovnakom 
dokumente sa uvádza, že jazyková sekc ia alebo dokonca EŠ sa môže zatvori ť, „ak malý po čet 
žiakov kat 1 pri zápise neopráv ňuje školu na to, aby na ďalej existovala“28. EP sa tiež zameral 
na túto problematiku v správe Bösch v roku 2002 a požiadal RG, aby uskuto čnila potrebné 
kroky. Na základe toho sa 7 ve ľmi malých jazykových sekcií v 4 EŠ v Bergene, Culhame, 
Karlsruhe a Mol (ktoré mali len 17 detí kat 1 vo všetkých 7 jazykových sekciách29) postupne 
zatvára. 
                                                 
26 Komisia predložila dokument zameraný na túto problematiku (Navrhované aktivity na vä čšiu 
transparentnos ť a riadnu správu v systéme európskych škôl)  a čaká na jeho implementáciu v EŠ. 
27 Kritériá na zriadenie, zatvorenie alebo udržiavanie európskych škôl. Ref # 2000-D-7510. 
28 Kritériá na zriadenie, zatvorenie alebo udržiavanie európskych škôl. Ref # 2000-D-7510, s 3. 
29 Príloha k dokumentu s názvom Uplatňovanie kritérií pre jazykové sekcie pod ľa správy ‘Gaignage’ 
zostavená na zasadaní RG v januári 2004. 
 
SK 15   SK Keďže súčasná situácia vyvoláva vážne obavy, pokia ľ ide o dlhodobú budúcnos ť týchto škôl, 
Európska komisia za čína uskuto čňovať externú štúdiu o životaschopnos ti týchto 4 malých EŠ. 
Jej výsledky by mali by ť k dispozícii v roku 2006 a Komisia ich samozrejme predloží Rade 
guvernérov. V zmluvných podmienkach sa  predpokladá, že konzultanti poverení 
uskutočnením štúdie navštívia tieto 4 EŠ a stret nú sa so zástupcami školskej komunity 
a zároveň budú úzko spolupracova ť s Komisiou, generálnym tajomníkom a jeho úradom, 
pokiaľ ide o údaje a ďalšie relevantné informácie. V zmluvných podmienkach je taktiež 
zahrnutá úloha navrhnú ť alternatívne metódy na zabezpe čenie vzdelávacích potrieb detí 
pracovníkov EÚ v 4 príslušných EŠ v súlade s prechodnými a sociálnymi opatreniami v prípade zatvorenia školy, pri rešpektovaní zložit ej situácie, do ktorej sa  terajší žiaci dostanú 
pri hľadaní alternatívnych riešení. 
4. ZÁVER 
Európske školy sú dôležitým prvkom soci álnej politiky inštitúcií EÚ a ich riadneho 
fungovania, ke ďže prispievajú k tomu, aby bo li inštitúcie EÚ z dlhodobého h ľadiska 
atraktívnym zamestnávate ľom pre vysoko kvalifikovaných pracovníkov z celej Európy. 
Európska komisia je preto presved čená, že je nevyhnutne dôležité , aby sa EŠ, vychádzajúc 
z vizionárskeho modelu vytvoreného v roku 1954, dostali do pozície, v ktorej budú úspešne 
čeliť výzvam budúcnosti. 
Komisia vo svojej úlohe významného zamestnávate ľa hlavných kone čných prijímate ľov 
a zabezpe čovateľa financovania systému EŠ cíti, že má úlohu užšie monitorova ť fungovanie 
systému EŠ s cie ľom zabezpe čiť, aby EŠ pokra čovali v príprave našich mladých ľudí pre našu 
čoraz viac konkuren čne orientovanú a znalostnú informa
čnú spoločnosť, a aby sa zárove ň 
zabezpečila efektívne využitie pe ňazí inštitúcií EÚ a európskych platite ľov daní. Preto aj 
napriek tomu, že školy fungujú na základ e medzivládneho rámca ustanoveného Dohovorom, 
Komisia je presved čená o tom, že by mala by ť konštruktívnym partnerom pri ur čovaní 
a umožňovaní zlepšení v systéme. 
Z tohto dôvodu Komisia vydala v jú li 2004 oznámenie [KOM(2004)519 kone čné znenie] 
o možnostiach pre rozvoj európskych škôl, v ktorom sa osobitne zdôraz ňuje potreba zlepšenia 
správy, financovania a vzdelávania. Komisia je predovšetkým presved čená o tom, že preh ľad 
systému EŠ prezentovaný v tejto správe  poukazuje na to, že systém EŠ musí čeliť množstvu 
dôležitých výziev. Zatia ľ čo v období svojho vzniku boli EŠ „avantgardou“, v sú časnosti je 
potrebné zmodernizova ť niektoré aspekty. Po 50 rokoch fungovania prišiel čas na 
preskúmanie fungovania EŠ s cie ľom naďalej zlepšova ť kvalitu a charakter vzdelávania, ktoré 
poskytujú, aby sa stávali výkonnejšími a finan čne efektívnejšími, a by sa zaviedol moderný 
a vhodný systém správy, ktorým sa zabezpe čí väčšia účasť kľúčových zú častnených strán 
a aby fungovali s vä čšou transparentnos ťou a využívali osved čené postupy vo vzdelávaní. 
Táto prvá výro čná správa by sa preto mala chápa ť v kontexte oznámenia Komisie 
o budúcnosti škôl. Spolo čne sú tieto dva dokumenty zamerané na ur čenie prostriedkov na 
ďalší rozvoj a zdokonalenie systému pomoc ou konzultácií a diskusií s vnútroštátnymi 
orgánmi a odborníkmi a všetkými, ktorí sú za členení do systému európskych škôl. 
 
SK 16   SK ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
SK 17   SK ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
SK 18   SK Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
SK 19   SK ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
SK 20   SK Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
SK 21   SK ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
SK 22   SK ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
SK 23   SK % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
SK 24   SK ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
SK 25   SK ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
SK 26   SK ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
SK 27   SK ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
SK 28   SK ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150  
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50  
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
SK 29   SK ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
SK 30   SK ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘S cuola per l’Europa’, was visi ted by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europ ean Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the project in Sept 2005 a nd like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.