2.

v súvislosti s pokračujúcimi rokovaniami o TTIP adresuje Komisii tieto odporúčania: a) v súvislosti s rozsahom a širšími súvislosťami: (i) zabezpečiť, aby transparentné rokovania o TTIP viedli k ambicióznej, komplexnej a vyváženejobchodnej a investičnej dohode na vysokej úrovni, ktorá by podporila udržateľný rast so spoločnými prínosmi vo všetkých členských štátoch a vzájomnými a recipročnými výhodami medzi partnermi, zvýšila by medzinárodnú konkurencieschopnosť a otvorila by nové možnosti pre spoločnosti EÚ, najmä malé a stredné podniky, podporila tvorbu vysokokvalitných pracovných miest pre európskych občanov a ktorá by bola priamym prínosom pre európskych spotrebiteľov; obsah a vykonávanie dohody sú dôležitejšie ako rýchlosť rokovaní; (ii) zdôrazniť, že zatiaľ čo rokovania o TTIP sa skladajú z troch hlavných oblastí – ambiciózne zlepšenie vzájomného prístupu na trh (pre tovar, služby, investície a verejné zákazky na všetkých úrovniach verejnej správy), zníženie necolných prekážok a zvýšenie kompatibility regulačných režimov a rozvíjanie spoločných pravidiel na riešenie spoločných globálnych obchodných úloh a príležitosti – všetky tieto oblasti sú rovnako dôležité, aby sa zahrnuli do komplexného balíka; dohoda o TTIP by mala byť ambiciózna a záväzná na všetkých úrovniach vlád na oboch stranách Atlantiku, mala by viesť k trvalému a skutočnému otvoreniu trhu na základe reciprocity a k uľahčeniu obchodu v reálnej praxi a mala by sa v nej venovať osobitná pozornosť štrukturálnym opatreniam na dosiahnutie širšej transatlantickej spolupráce pri zachovaní regulačných noriem a ochrany spotrebiteľov a zabránení sociálnemu, fiškálnemu a environmentálnemu dumpingu; (iii) mať na pamäti strategický význam hospodárskeho vzťahu medzi EÚ a USA vo všeobecnosti a najmä v rámci TTIP, okrem iného ako príležitosť na podporu zásad a hodnôt zakotvených v rámci založenom na pravidlách, ktoré EÚ a USA vyznávajú a chránia, a navrhnúť víziu a spoločný prístup ku globálnemu obchodu, investíciám a otázkam súvisiacim s obchodom, ako sú vysoké štandardy, normy a predpisy, s cieľom vytvoriť širšiu transatlantickú víziu a spoločný súbor strategických cieľov; vziať do úvahy, že vzhľadom na veľkosť transatlantického trhu je TTIP príležitosťou na formovanie a reguláciu medzinárodného obchodného poriadku s cieľom zabezpečiť, aby oba bloky v prepojenom svete prosperovali; (iv) zabezpečiť, najmä vzhľadom na nedávny pozitívny vývoj v Svetovej obchodnej organizácii (WTO), aby dohoda s USA slúžila ako základ na rozsiahlejšie obchodné rokovania a aby nebránila ani nepôsobila proti procesu WTO; dvojstranné a viacstranné obchodné dohody by sa vo všeobecnosti mali považovať za druhú najlepšiu možnosť a nesmú brániť úsiliu vynakladanému na dosiahnutie výrazných zlepšení na viacstrannej úrovni; v TTIP sa musí zabezpečiť súčinnosť s inými obchodnými dohodami, o ktorých sa v súčasnosti rokuje; (v) vziať do úvahy, že ZFEÚ vymedzuje obchodnú politiku EÚ ako neoddeliteľnú súčasť celkovej vonkajšej činnosti EÚ, a preto treba posúdiť dôsledky konečnej dohody, berúc do úvahy príležitosti, ako je ľahší prístup na trh vďaka spoločným transatlantickým normám, a riziká, ako je odklonenie obchodu od rozvojových krajín z dôvodu narušenia colných preferencií; (vi) zabezpečiť, aby dohoda zaručila úplné dodržiavanie noriem EÚ v oblasti základných práv prostredníctvom doložky o základných právach ako štandardnej súčasti obchodných dohôd EÚ s tretími krajinami, ktorá bude právne záväzná a bude mať pozastavujúci účinok; b) v súvislosti s prístupom na trh: (i) zabezpečiť, aby boli ponuky prístupu na trh v rôznych oblastiach vzájomné, rovnako ambiciózne a aby odzrkadľovali očakávania oboch strán; zdôrazňuje, že v týchto oblastiach musí byť rovnováha medzi jednotlivými návrhmi; (ii) zamerať sa na odstránenie všetkých colných sadzieb, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že existuje niekoľko citlivých poľnohospodárskych a priemyselných produktov na oboch stranách, v prípade ktorých treba počas rokovaní dohodnúť podrobné zoznamy; stanoviť pre najcitlivejšie produkty primerané prechodné obdobia a kvóty a v niektorých málo prípadoch ich vylúčiť vzhľadom na skutočnosť, že v mnohých prípadoch majú tieto produkty vyššie výrobné náklady v EÚ z dôvodu predpisov platných v EÚ; (iii) začleniť do dohody ochrannú doložku, ako sa jasne uvádza v rokovacom mandáte, na ktorú by sa mohlo odvolať, ak by zvýšenie dovozu príslušného výrobku mohlo vážne poškodiť domácu výrobu, s osobitným odkazom na výrobu potravín a energeticky náročné odvetvia, odvetvia ohrozenú únikom uhlíka a odvetvia chemického priemyslu, surovín a oceliarstva v EÚ; (iv) mať na pamäti, že keďže EÚ je najväčší obchodný blok na svete, vo vysoko špecializovanom sektore služieb má EÚ dôležité mimoriadne záujmy, napríklad v oblasti strojárskych a iných odborných služieb, telekomunikačných, finančných alebo dopravných služieb; (v) zlepšiť prístup na trh pre služby v súlade s prístupom založeným na hybridnom zozname s použitím pozitívnych zoznamov pre prístup na trh, pričom služby, ktoré sa majú otvoriť pre zahraničné spoločnosti, sú výslovne uvedené a nové služby sú vylúčené, pričom treba zabezpečiť, aby sa prípadné doložky o povinnosti zdržať sa konania a doložky znemožňujúce návrat do pôvodného stavu (ratchet clauses) uplatňovali iba na ustanovenia o nediskriminácii a umožnili dostatočnú flexibilitu, aby sa služby vo všeobecnom hospodárskom záujme dostali späť pod verejnú kontrolu, a aby sa zohľadnil vznik nových a inovatívnych služieb, pričom v prípade vnútroštátnych otázok by sa mali použiť negatívne zoznamy; (vi) na rokovaniach by sa mala zmysluplne venovať pozornosť súčasným obmedzeniam USA týkajúcim sa námorných a leteckých dopravných služieb, ktoré vlastnia európske podniky v dôsledku právnych predpisov USA, ako je Jonesov zákon, zákon o bagrovaní dna zahraničnými operátormi, federálny zákon o letectve a zákon USA o vzdušnej kabotáži, a mali by ich odstrániť, a to aj v súvislosti s kapitálovými obmedzeniami zahraničného vlastníctva leteckých dopravcov, čo vážne obmedzuje prístup na trh pre spoločnosti EÚ, ako aj inováciu v samotných USA; (vii) vychádzať zo spoločného vyhlásenia zodpovedajúceho jasnému záväzku rokujúcich strán vylúčiť súčasné a budúce služby všeobecného záujmu, ako aj služby všeobecného hospodárskeho záujmu z rozsahu pôsobnosti TTIP (vrátane okrem iného vodovodných systémov, systémov zdravotnej starostlivosti, sociálnych služieb, systémov sociálneho zabezpečenia a vzdelávania), zabezpečiť, aby vnútroštátne a miestne orgány mali naďalej plné právo zavádzať, prijímať, zachovávať alebo rušiť akékoľvek opatrenia, pokiaľ ide o zadávanie, organizovanie, financovanie a poskytovanie verejných služieb, ako je stanovené v zmluvách, ako aj v mandáte EÚ na rokovania; toto vylúčenie by sa malo uplatniť bez ohľadu na to, ako sú služby poskytované a financované; (viii) čo najviac sa usilovať zabezpečiť vzájomné uznávanie odborných kvalifikácií, najmä prostredníctvom vytvorenia právneho rámca s federálnymi štátmi, ktoré majú regulačné právomoci v tejto oblasti, s cieľom umožniť odborníkom z EÚ a USA pôsobenie na oboch stranách Atlantického oceánu a uľahčiť mobilitu investorov, odborníkov, vysokokvalifikovaných pracovníkov a technikov medzi EÚ a USA v sektoroch, ktoré spadajú pod TTIP; (ix) mať na pamäti, že zjednodušenie vízového režimu pre európskych dodávateľov služieb a tovaru je kľúčovým prínosom dohody, a zvýšiť v rámci rokovaní politický tlak na USA s cieľom zaručiť úplnú vízovú reciprocitu a rovnaké zaobchádzanie pre všetkých občanov členských štátov EÚ bez diskriminácie, pokiaľ ide o ich vstup do USA; (x) kombinovať rokovania o prístupe na trh pre finančné služby s konvergenciou nariadenia o rozpočtových pravidlách na najvyššej úrovni s cieľom podporiť zavedenie a zlučiteľnosť potrebnej regulácie, aby sa posilnila finančná stabilita, zabezpečila primeraná ochrana spotrebiteľov využívajúcich finančné produkty a služby a aby sa podporilo pokračujúce úsilie o spoluprácu na iných medzinárodných fórach, ako sú Bazilejský výbor pre bankový dohľad a Rada pre finančnú stabilitu; zabezpečiť, aby toto úsilie o spoluprácu neobmedzovalo zvrchovanosť EÚ a členských štátov zvrchovanosť v oblasti regulácie a dohľadu vrátane ich schopnosti zakázať určité finančné produkty a činnosti; (xi) zaviesť posilnenú spoluprácu medzi EÚ, členskými štátmi a USA vrátane mechanizmov na účinnejšiu medzinárodnú spoluprácu s cieľom stanoviť prísnejšie globálne normy proti finančnej a daňovej trestnej činnosti a korupcii; (xii) zabezpečiť, aby súbor právnych predpisov EÚ týkajúci sa ochrany osobných údajov nebol ohrozený liberalizáciou dátových tokov, najmä v oblasti elektronického obchodu a finančných služieb a zároveň uznať dôležitosť dátových tokov ako opory transatlantického obchodu a digitálneho hospodárstva; začleniť do návrhu ako hlavnú prioritu komplexné a jednoznačné horizontálne samostatné ustanovenie vychádzajúce z článku XIV Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS), ktoré z dohody úplne vyníma existujúci aj budúci právny rámec EÚ na ochranu osobných údajov bez akejkoľvek podmienky súladu s inými časťami dohody o TTIP; rokovať o ustanoveniach, ktoré sa týkajú toku osobných údajov len za predpokladu, že je zaručené a rešpektované úplné dodržiavanie pravidiel o ochrane osobných údajov na oboch stranách Atlantiku, spolupracovať s USA s cieľom podnietiť tretie krajiny, aby prijali podobné prísne normy ochrany údajov na celom svete; (xiii) pamätať na to, že súhlas Európskeho parlamentu s konečnou dohodou o TTIP môže byť ohrozený, ak sa úplne nezastaví plošné hromadné sledovanie zo strany USA a nenájde sa vhodné riešenie týkajúce sa práv občanov EÚ na súkromie údajov vrátane administratívnych a súdnych opravných prostriedkov, ako sa uvádza v odseku 74 uznesenia Európskeho parlamentu z 12. marca 2014 (27); (xiv) zaručiť urýchlené a úplné obnovenie dôvery medzi EÚ a USA, ktorá bola narušená škandálmi s hromadným sledovaním; (xv) začleniť ambicióznu kapitolu o hospodárskej súťaž, ktorou sa zabezpečí, aby sa riadne dodržiavali právne predpisy EÚ v oblasti hospodárskej súťaže, najmä v digitálnom svete; zabezpečiť, aby sa súkromné podniky mohli zapojiť do spravodlivej súťaže so štátom vlastnenými alebo štátom kontrolovanými podnikmi; zabezpečiť, aby štátne dotácie boli regulované a podliehali transparentnému systému kontroly; (xvi) požadovať otvorenú hospodársku súťaž v rámci digitálneho hospodárstva, ako aj jeho rozvoj, ktoré má síce vo svojej podstate globálny charakter, ale jeho hlavné základne sa nachádzajú v EÚ a USA; zdôrazňovať pri rokovaniach, že digitálne hospodárstvo musí byť ústredným prvkom transatlantického trhu, pokiaľ ide o vplyv na svetové hospodárstvo a ďalší rozvoj svetových trhov; (xvii) mať na pamäti, že pokiaľ ide o služby informačnej spoločnosti a telekomunikačné služby, je mimoriadne dôležité, aby TTIP zabezpečilo rovnaké podmienky, a teda rovnaký a transparentný prístup spoločností EÚ poskytujúcich služby na trh USA, založený na reciprocite, ako aj povinnosť amerických poskytovateľov služieb dodržiavať všetky príslušné odvetvové normy a normy bezpečnosti výrobkov, ako aj práva spotrebiteľa a konať v súlade s nimi pri poskytovaní služieb v Európe alebo európskym zákazníkom; (xviii) prostredníctvom právne záväznej všeobecnej doložky s platnosťou pre celú dohodu a v plnom súlade s Dohovorom UNESCO o ochrane a podpore rozmanitosti kultúrnych prejavov zabezpečiť, aby zmluvné strany mali vyhradené právo prijať alebo zachovať akékoľvek opatrenie (najmä regulačnej a/alebo finančnej povahy) týkajúce sa ochrany alebo podpory kultúrnej a jazykovej rozmanitosti, a to v súlade s príslušnými článkami ZFEÚ, ako aj slobody médií a pluralizmu médií bez ohľadu na použitú technológiu a distribučnú platformu a so zreteľom na to, že z mandátu, ktorý udelili členské štáty Európskej komisii, sú výslovne vylúčené audiovizuálne služby; (xix) určiť, že žiadne ustanovenie dohody nemá vplyv na možnosť EÚ alebo jej členských štátov poskytovať dotácie a finančnú podporu kultúrnemu priemyslu, ako aj kultúrnym, vzdelávacím, audiovizuálnym a tlačovým službám; (xx) potvrdiť, že v dôsledku záväzkov vyplývajúcich z dohody o TTIP nebude spochybnený systém pevne stanovených cien kníh, novín a časopisov; (xxi) všeobecnou doložkou zaručiť právo členských štátov EÚ prijať alebo zachovať akékoľvek opatrenie týkajúce sa poskytovania všetkých vzdelávacích a kultúrnych služieb, ktoré fungujú na neziskovom základe, a/alebo na ktoré sa v akejkoľvek miere poskytujú verejné prostriedky alebo sa akoukoľvek formou poskytuje štátna podpora, a zaručiť, aby zahraniční poskytovatelia financovaní zo súkromných zdrojov spĺňali tie isté požiadavky v oblasti kvality a akreditácie ako domáci poskytovatelia; (xxii) vzhľadom na obrovský záujem zo strany európskych spoločností, najmä MSP pri získavaní nediskriminačného prístupu k verejným zákazkám v USA na federálnej aj subfederálnej úrovni, napríklad na stavebné služby, inžinierske práce, dopravnú a energetickú infraštruktúru a tovar a služby, zaujať ambiciózny prístup ku kapitole o verejnom obstarávaní a zároveň dodržiavať jej súlad s novými smernicami EÚ o verejnom obstarávaní a udeľovaní koncesií, a to s cieľom napraviť v súlade so zásadou reciprocity veľké rozdiely, ktoré v súčasnosti existujú v oblasti miery otvorenosti oboch trhov verejného obstarávania na oboch stranách Atlantiku, výrazným otvorením trhu USA (ktorý sa stále riadi zákonom o nákupe amerických výrobkov z roku 1933) na federálnej a subfederálnej úrovni, ako aj na základe záväzkov prijatých v rámci Dohody o vládnom obstarávaní (GPA) a odstránením obmedzení, ktoré sa v súčasnosti v USA uplatňujú na federálnej úrovni, na úrovni jednotlivých štátov a na miestnej úrovni; a vytvoriť mechanizmy, ktorými sa zaručí, aby záväzky, ktoré prijali federálne orgány USA, boli dodržiavané na všetkých politických a administratívnych úrovniach; (xxiii) s cieľom vytvoriť otvorené, nediskriminačné a predvídateľné procesné požiadavky, na základe ktorých sa zaručí rovnaký prístup spoločnostiam, najmä MSP, z EÚ a z USA pri uchádzaní sa o verejné zákazky, zabezpečiť, aby USA zvýšili transparentnosť rozhodovacieho postupu, ktorý sa uplatňuje na ich území; (xxiv) podporovať spoluprácu medzi EÚ a USA na medzinárodnej úrovni s cieľom podporiť spoločné normy udržateľnosti pre verejné obstarávanie na všetkých federálnych a subfederálnych úrovniach správy, okrem iného pri vykonávaní nedávno revidovanej Dohody o vládnom obstarávaní; a prijatie a dodržiavanie pravidiel týkajúcich sa sociálnej zodpovednosti podnikov na základe usmernení Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) pre nadnárodné spoločnosti; (xxv) zabezpečiť, aby sa USA zapojili do procesu rokovaní s cieľom dosiahnuť zmysluplné výsledky v sprístupnení amerických verejných zákaziek spoločnostiam EÚ; (xxvi) uvedomovať si v súvislosti s verejným obstarávaním citlivú povahu obrany a bezpečnosti a zohľadniť ciele, ktoré stanovili hlavy štátov a predsedovia vlád počas zasadnutia Rady pre obranu v roku 2013 s cieľom podporiť vytvorenie európskeho bezpečnostného a obranného trhu a európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne (EDTIB); (xxvii) zabezpečiť, aby sa rokovania o pravidlách pôvodu zamerali na zladenie prístupov EÚ a USA a na stanovenie účinných pravidiel pôvodu, čím sa zabráni oslabeniu pravidiel pôvodu inými dohodami, považovať rokovania za príležitosť dosiahnuť pokrok smerom k spoločným normám v oblasti povinného označovania pôvodu výrobkov; vzhľadom na skončenie rokovaní o komplexnej hospodárskej a obchodnej dohode (CETA) medzi EÚ a USA a možnú aktualizáciu dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Mexikom bude treba zvážiť možnosť a rozsah kumulácie; mať však na zreteli, že účelom TTIP je uľahčovať obchod s produktmi vyrobenými výhradne v USA a EÚ a nie umožňovať dovoz z tretích krajín, z tohto dôvodu bude treba zvážiť príležitostné vylúčenie určitých produktov a zaručiť vylúčenie akejkoľvek formy kumulácie pre citlivé sektory; (xxviii) zaručiť, aby dohoda o TTIP bola otvorenou dohodou a hľadať spôsoby ako dôležitých partnerov, ktorí majú záujem na rokovaniach o TTIP vzhľadom na uzatvorené dohody o colnej únii s EÚ alebo s USA, aktívnejšie informovať o vývoji; c) pokiaľ ide o regulačnú spoluprácu, pilier súdržnosti a necolné prekážky obchodu: (i) zabezpečiť, aby sa kapitolou o spolupráci v oblasti regulácie podporovalo transparentné, účinné hospodárske prostredie podporujúce hospodársku súťaž prostredníctvom identifikácie a prevencie potenciálnych budúcich necolných prekážok obchodu, ktoré majú neprimeraný dosah na MSP, a uľahčenia obchodu a investícií a aby sa súčasne rozvíjala a zabezpečila čo najvyššia úroveň právnych predpisov v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti podľa zásady predbežnej opatrnosti, ktorá je stanovená v článku 191 ZFEÚ, spotrebiteľov, práce a životného prostredia a životných podmienok zvierat a kultúrnej rozmanitosti, ktorá existuje v EÚ; podporovať vytvorenie štruktúrovaného dialógu a spolupráce medzi regulačnými orgánmi, ktoré by boli čo najtransparentnejšie a na ktorých by sa zúčastnili zainteresované strany, a pritom v plnej miere rešpektovať regulačnú autonómiu; začleniť prierezové disciplíny týkajúce sa jednotnosti a transparentnosti regulácie pri navrhovaní a implementácii účinných, nákladovo efektívnych a vo väčšej miere zlučiteľných predpisov v oblasti tovarov a služieb; účastníci rokovaní na oboch stranách musia určiť a veľmi jasne vyjadriť, ktoré technické postupy a normy sú základné a nemožno ich ohroziť, ktoré môžu byť predmetom spoločného prístupu, v ktorých oblastiach je žiaduce vzájomné uznávanie založené na spoločnej vysokej úrovni a pevnom systéme dohľadu nad trhom a v ktorých oblastiach jednoducho možno zlepšiť výmenu informácií na základe skúseností z niekoľkoročných rokovaní prebiehajúcich na rôznych fórach vrátane Transatlantickej hospodárskej rady a fóra na vysokej úrovni pre spoluprácu v oblasti regulácie, aby sa tiež zabezpečilo, aby dohoda nemala vplyv na normy, ktoré sa ešte len majú stanoviť v oblastiach, v ktorých sa právne predpisy alebo normy v USA v porovnaní s EÚ veľmi líšia, napríklad pokiaľ ide o vykonávanie existujúcich (rámcových) právnych predpisov (napr. REACH), prijatie nových zákonov (napr. o klonovaní) alebo budúce definície ovplyvňujúce úroveň ochrany (napr. chemické látky poškodzujúce endokrinný systém); zabezpečiť, aby v žiadnom ustanovení o regulačnej spolupráci v TTIP nebola stanovená procedurálna povinnosť prijať príslušné akty EÚ, a aby v tejto súvislosti neboli stanovené ani žiadne vymáhateľné práva; (ii) vychádzať pri rokovaniach o opatreniach týkajúcich sa sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a technických prekážok obchodu z kľúčových zásad multilaterálnych dohôd týkajúcich sa sanitárnych a fytosanitárnych opatrení a technických prekážok obchodu a chrániť európske normy a postupy týkajúce sa sanitárnych a fytosanitárnych opatrení; v prvom rade sa zamerať na odstránenie alebo podstatné zníženie zaťažujúcich opatrení týkajúcich sa sanitárnych a fytosanitárnych opatrení vrátane súvisiacich dovozných postupov; zabezpečiť predovšetkým, aby sa predbežné povolenia, povinné protokoly alebo kontroly pred preclením neuplatňovali ako trvalé dovozné opatrenie; dosiahnuť väčšiu transparentnosť a otvorenie, vzájomné uznávanie rovnocenných noriem, výmeny najlepších postupov, posilnenie dialógu medzi regulačnými orgánmi a zainteresovanými subjektmi a posilnenie spolupráce v medzinárodných normalizačných orgánoch; v rokovaniach o sanitárnych a fytosanitárnych opatreniach a technických prekážkach obchodu zabezpečiť, aby prísne normy, ktoré boli zavedené s cieľom zaistiť bezpečnosť potravín, zdravie ľudí, zvierat a rastlín v EÚ, neboli nijako ohrozené; (iii) uznať, že v oblastiach, v ktorých sa pravidlá EÚ a USA veľmi odlišujú, napríklad v oblasti verejnej zdravotnej starostlivosti, geneticky modifikovaných organizmov, využívania hormónov v sektore hovädzieho dobytka, REACH a jeho vykonávania a klonovania zvierat na hospodárske účely, sa neuzavrie žiadna dohoda, a preto o týchto otázkach nerokovať; (iv) podnecovať USA, aby odstránili zákaz dovozu hovädzieho mäsa z EÚ; (v) v súvislosti s kapitolou o horizontálnej spolupráci v oblasti regulácie podporiť bilaterálnu spoluprácu v oblasti regulácie s cieľom predísť zbytočným rozdielom, najmä v súvislosti s novými technológiami a službami, v záujme konkurencieschopnosti Európy a USA a výberu spotrebiteľa; dosiahnuť to posilnenou výmenou informácií a zlepšiť prijatie a uplatňovanie medzinárodných nástrojov, pričom sa bude rešpektovať zásada subsidiarity, na základe úspešných medzinárodných skúseností, ako sú napríklad normy ISO alebo v rámci Svetového fóra EHK OSN pre harmonizáciu predpisov o vozidlách (WP.29); mať na pamäti, že uznanie rovnocennosti čo najväčšieho počtu predpisov v oblasti bezpečnosti automobilov na základe overenej rovnocennej úrovne ochrany by bolo jedným z najväčších úspechov dohody; zabezpečiť, aby predchádzajúce posúdenie vplyvu na regulačný akt okrem svojho vplyvu na obchod a investície meralo vplyv na spotrebiteľov a životné prostredie; podporovať regulačnú zlučiteľnosť bez ohrozenia oprávnených regulačných a politických cieľov a právomocí zákonodarcov EÚ a USA; (vi) určiť ako cieľ naďalej zaručovať vysokú úroveň bezpečnosti výrobkov v rámci EÚ pri súčasnom odstránení zbytočnej duplicity v testovaní, ktorá spôsobuje plytvanie zdrojmi, hlavne v prípade nízkorizikových výrobkov; (vii) zamerať sa na otázky ciel, ktoré idú nad rámec pravidiel, ktoré obsahuje Dohoda WTO o uľahčení obchodu, a zdôrazňovať, že aby sa dosiahlo skutočné odstránenie administratívnej záťaže, je potrebné usilovať sa o dosiahnutie maximálneho stupňa regulačného zosúladenia politík a postupov súvisiacich s clami a hranicami; (viii) v súvislosti s budúcou regulačnou spoluprácou jasne vymedziť, ktoré opatrenia sa týkajú technických prekážok obchodu a duplicitného alebo zbytočného administratívneho zaťaženia a formalít a ktoré súvisia so základnými normami a predpismi alebo postupmi, ktoré slúžia na dosahovanie cieľov verejnej politiky; (ix) plne rešpektovať zavedené regulačné systémy na oboch stranách Atlantiku, ako aj úlohu Európskeho parlamentu v rozhodovacom procese EÚ a jeho demokratickú kontrolu regulačných procesov EÚ pri vytváraní rámca na budúcu spoluprácu a zároveň zabezpečiť maximálnu transparentnosť a postupovať obozretne za súčasného vyváženého zapojenia zainteresovaných subjektov v rámci konzultácií, ktoré sú súčasťou vypracovania regulačného návrhu, a nezdržiavať európsky legislatívny proces; špecifikovať úlohu, zloženie a právny status Rady pre spoluprácu v oblasti regulácie so zreteľom na to, že akékoľvek priame a povinné uplatňovanie jej odporúčaní by znamenalo porušenie postupov tvorby práva stanovených v zmluvách; sledovať tiež, aby v plnej miere chránila schopnosť národných, regionálnych a miestnych orgánov prijímať vlastné politiky, najmä v sociálnej a environmentálnej oblasti; d) v súvislosti s pravidlami: (i) kombinovať rokovania o prístupe na trh a spolupráci v oblasti regulácie so zavedením ambicióznych pravidiel a zásad a mať pritom na zreteli, že v každom pilieri sa vyskytujú citlivé otázky, ako sú napríklad, ale nie výlučne, otázky trvalo udržateľného rozvoja, energetiky, malých a stredných podnikov, investícií a štátnych podnikov; (ii) zabezpečiť, aby kapitola o udržateľnom rozvoji bola záväzná a vykonateľná a zameriavala sa na úplnú a účinnú ratifikáciu, vykonávanie a presadzovanie ôsmich základných dohovorov Medzinárodnej organizácie práce (MOP) a ich obsahu, programu MOP v oblasti dôstojnej práce a základných medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia; ustanovenia sa musia zameriavať na ďalšie zvýšenie úrovne ochrany pracovných a ekologických noriem; ambiciózna kapitola o obchode a udržateľnom rozvoji musí tiež obsahovať pravidlá týkajúce sa sociálnej zodpovednosti podnikov na základe usmernení OECD pre nadnárodné spoločnosti a jasne štruktúrovaného dialógu s občianskou spoločnosťou; (iii) zabezpečiť, aby sa pracovné a ekologické normy neobmedzovali na kapitolu o obchode a udržateľnom rozvoji, ale aby boli zastúpené rovnako v ostatných oblastiach dohody, ako sú investície, obchod so službami, spolupráca v oblasti regulácie a verejné obstarávanie; (iv) zabezpečiť, aby boli pracovné a ekologické normy vykonateľné, a to tým, že sa nadviaže na dobré skúsenosti s existujúcimi dohodami o voľnom obchode EÚ a USA a na vnútroštátne predpisy; zabezpečiť, aby uplatňovanie a dodržiavanie ustanovení týkajúcich sa práce podliehalo účinnému monitorovaciemu procesu, ktorý zahrnuje sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť, ako aj všeobecnému mechanizmu urovnávania sporov, ktorý sa uplatňuje na celú dohodu; (v) zabezpečiť, aby pri plnom dodržaní vnútroštátnych právnych predpisov zamestnanci transatlantických spoločností registrovaní podľa práva členského štátu EÚ mali prístup k informáciám a konzultáciám v súlade so smernicou o Európskej zamestnaneckej rade; (vi) zaručiť, aby sa preskúmal vplyv dohody o TTIP na hospodárstvo, sociálnu oblasť a životné prostredie prostredníctvom dôkladného a objektívneho posúdenia vplyvu trvalo udržateľného obchodu (SIA) v plnom súlade so smernicou EÚ o SIA s jasným a dôkladným zapojením všetkých príslušných zainteresovaných strán, a to aj občianskej spoločnosti; vyzýva Komisiu, aby uskutočnila porovnávacie hĺbkové štúdie pre každý členský štát a vyhodnotila konkurencieschopnosť odvetví EÚ a rovnakých odvetví USA s cieľom vytvoriť prognózu stratených a získaných pracovných miest v odvetviach v každom členskom štáte, pričom náklady na prispôsobenie by mohli sčasti kryť finančné prostriedky EÚ a členských štátov; (vii) zachovať cieľ vymedzenia osobitnej kapitoly pre energie vrátane priemyselných surovín; zabezpečiť, aby obe strany počas rokovaní preskúmali možnosti na uľahčenie vývozu energií, aby sa dohodou o TTIP zrušili všetky existujúce obmedzenia či prekážky vývozu palív vrátane LNG a ropy medzi oboma obchodnými partnermi s cieľom vytvoriť konkurencieschopný, transparentný a nediskriminačný trh s energiou, čím sa podporí diverzifikácia energetických zdrojov, prispeje sa k bezpečnosti dodávok a docielia sa nižšie ceny za energie; zdôrazňuje, že do tejto kapitoly o energetike musia byť začlenené jasné záruky, že normy EÚ v oblasti životného prostredia a ciele v oblasti klímy sa nesmú narušiť; podnietiť spoluprácu medzi EÚ a USA tak, aby sa skoncovalo s výnimkami v oblasti dane z palív pre komerčnú leteckú dopravu, v súlade s odhodlaním skupiny G20 postupne odstrániť dotácie na fosílne palivá; (viii) zabezpečiť, aby právo každého partnera na riadenie a reguláciu prieskumu, využívania a výroby energetických zdrojov ostalo dohodou nedotknuté, ale keď sa rozhodne o využívaní tohto zdroja, aby sa uplatňovala zásada nediskriminácie; mať na zreteli, že dohoda by žiadnym spôsobom nemala narúšať legitímne, nediskriminačné demokratické rozhodnutia týkajúce sa výroby energie, v súlade so zásadou predbežnej opatrnosti; zaručiť, aby prístup k surovinám aj k energii bol zaručený na nediskriminačnom základe tiež spoločnostiam z EÚ, ako aj z USA a aby sa dodržiavali normy kvality energetických produktov vrátane noriem týkajúcich sa energetických produktov a ich vplyvu na emisie CO2, ako je napríklad zakotvené v smernici o kvalite palív; (ix) zabezpečiť, aby TTIP podporovala využívanie a presadzovanie ekologických tovarov a služieb spolu s uľahčovaním ich rozvoja, a aby zjednodušovala ich vývoz a dovoz, čím sa využije značný potenciál prínosov v oblasti životného prostredia a hospodárstva, ktoré ponúka transatlantické hospodárstvo, a doplnia sa prebiehajúce mnohostranné rokovania o dohode o environmentálnych tovaroch s cieľom prispieť k boju s globálnym otepľovaním a vytvoriť nové pracovné miesta v zelenom hospodárstve; (x) zabezpečiť, aby dohoda o TTIP slúžila ako fórum na vývoj spoločných noriem udržateľnosti výroby energie a pritom sa vždy zohľadňovali a dodržiavali platné normy na oboch stranách, ako sú napríklad smernice EÚ o energetických štítkoch a ekodizajne, a skúmať spôsoby zlepšovania spolupráce v oblasti energetického výskumu, vývoja a inovácie a podpory nízkouhlíkových a ekologických technológií; (xi) zaručiť, aby dohoda o TTIP prispela k udržateľnému riadeniu rybolovných zdrojov, najmä prostredníctvom spolupráce medzi stranami v boji proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu (NNN); (xii) zabezpečiť, aby dohoda o TTIP obsahovala osobitnú kapitolu o MSP v TTIP na základe spoločného záväzku oboch rokujúcich strán a zameriavala sa na vytváranie nových príležitostí v USA pre európske MSP (vrátane mikropodnikov) na základe skutočných skúseností oznámených vyvážajúcimi MSP, napríklad zrušením požiadavky na dvojité osvedčenie, vytvorením webového informačného systému o rôznych predpisoch a osvedčených postupoch, uľahčením prístupu k podporným programom pre MSP, zavedením zrýchleného konania na hraniciach alebo odstránením osobitných najvyšších colných sadzieb, ktoré stále existujú; mali by sa vytvoriť mechanizmy na spoluprácu oboch strán s cieľom uľahčiť účasť MSP na transatlantickom obchode a investíciách, napríklad vytvorením spoločných jednotných kontaktných miest pre MSP, pri zriaďovaní ktorých by zainteresované osoby MSP zohrávali kľúčovú úlohu a ktoré by poskytovali konkrétne informácie potrebné na vývoz do USA, dovoz z USA alebo investovanie v USA, a to aj o clách, daniach, regulácii, colných postupoch a príležitostiach na trhu; (xiii) zabezpečiť, aby dohoda o TTIP obsahovala komplexnú kapitolu o investíciách vrátane ustanovení o prístupe na trh, ako aj o ochrane investícií s uznaním toho, že prístup ku kapitálu môže podnietiť tvorbu pracovných miest a rast; kapitola o investíciách by sa mala zameriavať na zabezpečenie nediskriminačného zaobchádzania pri zakladaní európskych a amerických spoločností na území druhej strany pri zohľadnení citlivej povahy niektorých konkrétnych sektorov; tieto spoločnosti by sa mali snažiť o posilňovanie Európy ako cieľa investícií, o zvyšovanie dôvery v investície EÚ v USA a rovnako o riešenie povinností a zodpovedností investorov tým, že by sa ako na referenčné zásady okrem iného odvolávali na zásady OECD pre nadnárodné spoločnosti a zásady OSN v oblasti podnikania a ľudských práv; (xiv) zabezpečiť, aby sa ustanovenia o ochrane investícií obmedzovali na ustanovenia po založení podniku a sústreďovali sa na vnútroštátny prístup, spravodlivé a rovné zaobchádzanie a ochranu voči priamemu i nepriamemu vyvlastneniu vrátane práva na urýchlené, primerané a účinné odškodnenie; mali by sa vypracovať presné právne normy ochrany, ako aj vymedzenia investora a investícií, ktoré budú ochraňovať právo na reguláciu vo verejnom záujme, objasňovať význam nepriameho vyvlastnenia a zamedzovať nepodloženému a nezmyselnému uplatňovaniu nárokov; bezodplatný prevod kapitálu by mal byť v súlade s ustanoveniami Zmluvy o EÚ a mal by zahŕňať obozretné a časovo neobmedzené vyňatie v prípade finančných kríz; (xv) zabezpečiť, aby sa k zahraničným investorom pristupovalo nediskriminačne a aby pritom nemali väčšie práva ako domáci investori, a nahradiť systém urovnávania sporov medzi investorom a štátom (tzv. ISDS) novým systémom urovnávania sporov medzi investormi a štátmi, ktorý bude podliehať demokratickým zásadám a kontrole, pri ktorom budú o prípadných sporoch transparente rozhodovať verejne vymenovaní, nezávislí profesionálni sudcovia na verejných vypočutiach, a ktorý bude zahŕňať odvolací mechanizmus, pri ktorom bude zaručená konzistentnosť súdnych rozhodnutí, bude rešpektovaná súdna právomoc súdov EÚ a členských štátov a súkromné záujmy nebudú môcť pôsobiť proti cieľom verejnej politiky; (xvi) zabezpečiť, aby dohoda o TTIP obsahovala ambicióznu, vyváženú a modernú kapitolu o presne a jasne vymedzených oblastiach duševného vlastníctva vrátane uznávania a lepšej ochrany zemepisných označení, aby odrážala spravodlivú a efektívnu úroveň ochrany bez toho, aby bránila potrebe EÚ reformovať svoj systém ochrany autorských práv, a aby zároveň zaručovala spravodlivú rovnováhu medzi ochranou práv duševného vlastníctva a verejným záujmom, najmä potrebu zachovať prístup k dostupným liekom tým, že sa bude naďalej podporovať flexibilita v rámci dohody TRIPS; (xvii) považovať za veľmi dôležité, aby EÚ a USA naďalej vyjadrovali rovnaké odhodlanie a zapájali sa do globálnych viacstranných rokovaní o harmonizácii patentov prostredníctvom existujúcich medzinárodných orgánov, a varuje pred pokusom zaviesť ustanovenia o hmotnom patentovom práve, najmä so zreteľom na otázky týkajúce sa patentovateľnosti a dodatočných lehôt, do TTIP; (xviii) zabezpečiť, aby kapitola týkajúca sa práv duševného vlastníctva neobsahovala ustanovenia o sprostredkovateľoch prístupu na internet ani o trestných sankciách ako nástroj na presadzovanie, pretože Európsky parlament to už skôr zamietol podobne ako návrh dohody ACTA; (xix) zabezpečiť plné uznanie a silnú právnu ochranu zemepisných označení EÚ, ako aj opatrenia na riešenie problému nesprávneho používania a zavádzajúcich informácií a postupov, zaručiť označovanie, vysledovateľnosť a skutočný pôvod týchto výrobkov pre spotrebiteľov a ochranu know-how výrobcov ako základný prvok vyváženej dohody; e) pokiaľ ide o transparentnosť, zapojenie občianskej spoločnosti a osvetu na politickej úrovni: (i) naďalej vyvíjať úsilie o zvyšovanie transparentnosti v rokovaniach tým, že sa bude viac návrhov na rokovania sprístupňovať širokej verejnosti, vykonávať odporúčania európskeho ombudsmana, najmä tie, ktoré sa týkajú pravidiel o verejnom prístupe k dokumentom; (ii) previesť tieto snahy o transparentnosť do zmysluplných praktických výsledkov aj dosiahnutím zmysluplných dohôd s USA v záujme zlepšenia transparentnosti vrátane prístupu poslancov Európskeho parlamentu ku všetkým dokumentom na rokovania vrátane konsolidovaných textov pri súčasnom zaručení primeranej dôvernosti, s cieľom umožniť poslancom Európskeho parlamentu a členským štátom rozvíjať konštruktívne diskusie so zainteresovanými subjektmi a verejnosťou; zaručiť, aby obe rokujúce strany zdôvodnili každé zamietnutie zverejniť návrh na rokovanie; (iii) podporovať ešte užšie zapojenie členských štátov, ktoré boli zodpovedné za rokovací mandát Európskej komisie na otvorenie rokovaní s USA, s cieľom zabezpečiť ich aktívny podiel na lepšom oznamovaní rozsahu a možných prínosov dohody pre európskych občanov, ako Rada uvádza vo svojich záveroch prijatých 20. marca 2015, aby sa zabezpečila široká verejná diskusia o TTIP v Európe na základe zistených skutočností s cieľom preskúmať reálne obavy súvisiace s dohodou; (iv) posilniť nepretržitú a transparentnú spoluprácu so širokou škálou zainteresovaných subjektov počas celého procesu rokovaní; nabáda všetky zainteresované subjekty, aby sa aktívne zapájali a predkladali iniciatívy a informácie, ktoré sú dôležité pre rokovania; (v) podnietiť členské štáty, aby zapojili národné parlamenty, v súlade s ich príslušnými ústavnými povinnosťami, do poskytovania potrebnej pomoci členským štátom pri plnení týchto úloh a posilňovaní dosahu na národné parlamenty, aby sa udržala primeraná informovanosť národných parlamentov o prebiehajúcich rokovaniach; (vi) vychádzať z úzkej spolupráce s Európskym parlamentom a snažiť sa o ešte užší, štruktúrovaný dialóg, ktorý bude aj naďalej dôkladne monitorovať proces rokovaní a spolupracovať s Komisiou, členskými štátmi, Kongresom a vládou USA, ako aj zainteresovanými subjektmi na oboch stranách Atlantiku s cieľom zabezpečiť výsledok, z ktorého budú mať osoh občania v EÚ, USA, ako aj v iných regiónoch; (vii) zaručiť, aby bola dohoda o TTIP a jej vykonávanie v budúcnosti doplnená prehlbovaním transatlantickej parlamentnej spolupráce na základe a s využitím transatlantického dialógu zákonodarcov, čo v budúcnosti povedie k širšiemu a posilnenému politickému rámcu na vypracúvanie spoločných prístupov, posilňovanie strategického partnerstva a zlepšovanie celkovej spolupráce medzi EÚ a USA;