SK Úradný vestník Európskej únie C 18/74

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ“

[KOM(2009) 567 v konečnom znení]

2011/C 18/13

Spravodajkyňa: pani CSER

Pomocná spravodajkyňa: pani HEINISCH

Európska komisia sa 20. októbra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Solidarita v oblasti zdravia: zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v EÚ“

KOM(2009) 567 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. marca 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 462. plenárnom zasadnutí 28. a 29. apríla 2010 (schôdza z 29. apríla 2010) prijal 51 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a nikto sa hlasovania nezdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Odporúčania

1.1 Zásada začleniť do každej politiky zdravotnú tematiku by sa mala stať realitou pri každej politike EÚ. Preto by Komisia pri svojich opatreniach mala hodnotiť a skúmať, či všetky politické oblasti prispievajú k vysokej úrovni ochrany zdravia a k zmierňovaniu nerovností v oblasti zdravia. Komisia by mala vyvinúť mechanizmy na zmenu svojich politických opatrení, ktoré majú záporný vplyv na zdravie a prispievajú k nerovnostiam.

1.2 EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa členské štáty a Komisia dohodli na sústave porovnateľných ukazovateľov a merateľných cieľov v rámci príslušného časového rámca ako prostriedku, ktorý umožní národným orgánom vyhodnocovať pokrok pri zmierňovaní nerovností v oblasti zdravia a pomôže v oblastiach, v ktorých by európske iniciatívy mohli dopĺňať národné snahy.

1.3 EHSV vyzýva všetky členské štáty, aby sa zúčastňovali na plánoch Komisie zlepšiť základňu údajov a poznatkov a mechanizmy merania, sledovania a vykazovania nerovností v oblasti zdravia.

1.4 EHSV vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi pri rozvoji nových ukazovateľov na sledovanie nerovností v oblasti zdravia a metodológie na overovanie situácie v členských štátoch, aby sa mohli určovať priority pri zlepšovaní jednotlivých oblastí a využívaní osvedčených postupov.

1.5 EHSV vyzýva členské štáty a Komisiu, aby vytvorili model celkového hospodárskeho a sociálneho rozvoja, ktorý povedie k vyššiemu hospodárskemu rastu a väčšej sociálnej spravodlivosti, ako aj k väčšej solidarite, súdržnosti a zdraviu. Malo by to byť prioritou stratégie Európa 2020 a mala by sa zohľadňovať kľúčová úloha štrukturálnych fondov EÚ pri uplatňovaní tejto priority

1.6 Výbor vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vykonávali opatrenia potrebné na boj proti všetkým druhom sociálnej nerovnosti, ktoré sú zdrojom nerovností v oblasti zdravia, najmä čo sa týka vzdelávania, urbanizmu a kúpnej sily.

1.7 Musí sa zintenzívniť úsilie pri boji proti nerovnostiam v oblasti zdravia na vidieku, osobitne s ohľadom na výzvy, ktorých pôvodom sú demografické zmeny.

1.8 Komisia by mala vyhodnocovať vplyv jestvujúcich európskych platforiem a fór (výživa, alkohol atď.) na zraniteľné skupiny.

1.9 Výbor vyzýva Komisiu a členské štáty, aby opätovne zvážili rad odporúčaní EHSV z minulých stanovísk týkajúcich sa zdravotnej a sociálnej problematiky, vďaka uplatneniu ktorých by sa prispelo k odstráneniu nerovností v oblasti zdravia (1).

2. Kontext – nerovnosti v oblasti zdravia v EÚ

2.1 V priemere žijú občania EÚ v súčasnosti dlhšie a majú lepšie zdravie, avšak rozdiely v zdravotnom stave občanov v jednotlivých častiach EÚ sú veľké a stále narastajú, čo spôsobuje značné obavy a je značnou výzvou. Situáciu sťažuje aj rastúca nezamestnanosť v dôsledku finančnej a hospodárskej situácie. Oznámenie Komisie má vyvolať diskusiu, v ktorej sa určí, aké podporné opatrenia môže EÚ urobiť, aby pomohla členským štátom a iným subjektom na národnej a regionálnej úrovni pri hľadaní odpovedí na túto kritickú situáciu.

2.1.1 Príkladom rozdielov v zdravotnom stave ľudí žijúcich v EÚ je, že úmrtnosť detí do jedného roku života sa medzi členskými štátmi líši päťnásobne. Rozdiely v očakávanej dĺžke života pri narodení predstavujú u mužov 14 a u žien 8 rokov. Veľké rozdiely v zdravotnom stave sú medzi jednotlivými regiónmi i vidiekom a mestami.

2.1.2 Rozdiely v očakávanej dĺžke života pri narodení sú podľa úrovne vzdelania a príslušnosti k sociálno-ekonomickej skupine desať rokov u mužov a šesť rokov u žien. Pracovníci vykonávajúci manuálnu alebo jednotvárnu prácu majú tendenciu mať horšie zdravie než iné skupiny. Pozorovať možno aj výrazný aspekt príslušnosti k pohlaviu, keďže ženy žijú dlhšie ako muži, ale viac času prežijú v zlom zdravotnom stave.

2.1.3 Príčinou nerovností v oblasti zdravia sú sociálne rozdiely súvisiace so životnými podmienkami, celkovým správaním, úrovňou vzdelania, zamestnaním a príjmom, zdravotnou starostlivosťou, prevenciou chorôb a službami na podporu zdravia, ako aj verejnou politikou ovplyvňujúcou kvantitu, kvalitu a rozdelenie týchto činiteľov. Kritickými činiteľmi sú rozdiely v dostupnosti vzdelania, v oblasti zamestnanosti a v zdravotnej starostlivosti, ako aj rozdiely vyplývajúce z príslušnosti k pohlaviu a rase. Kombinácia chudoby s inými činiteľmi, ako je detstvo či staroba, zdravotné postihnutie alebo príslušnosť k menšine, ďalej zvyšuje zdravotné riziká.

2.1.4 Sociálno-ekonomické činitele ovplyvňujú životné podmienky a zdravie. Napríklad nie pre každého, kto žije v EÚ, sú dostupné primerané dodávky vody a kanalizačné zariadenia.

2.1.5 Medzi prekážky v dostupnosti zdravotnej starostlivosti patrí chýbajúce poistenie (hlavne zákonné zdravotné poistenie), vysoké náklady na ošetrenie, nedostatok informácií o dostupných službách i jazykové a kultúrne prekážky. Chudobnejšie sociálne skupiny okrem toho menej využívajú zdravotnú starostlivosť.

2.1.6 Nerovnostiam v oblasti zdravia je možné zabrániť a sú veľmi ovplyvňované jednotlivcami, vládami, ostatnými subjektmi a spoločenstvami a môžu sa odstraňovať vhodnou politikou a vhodnou činnosťou. Správanie jednotlivcov, pokiaľ ide o zdravie, nie je hlavným činiteľom, ktorý by vysvetľoval spozorované nerovnosti. Tie skôr súvisia hlavne so sociálno-hospodárskymi, zdravotnými a politickými podmienkami v každej krajine, ktorých kumulatívny účinok ovplyvňuje ľudí počas života.

3. Obsah návrhu Komisie

3.1 Účelom oznámenia Komisie je začať diskusiu potrebnú na zadefinovanie možných súvisiacich opatrení na úrovni EÚ na podporu činnosti členských štátov a ostatných subjektov v záujme riešenia problému nerovností v oblasti zdravia.

3.2 Napriek už jestvujúcim iniciatívam EÚ, ktoré pomáhajú preklenúť nerovnosti v oblasti zdravia v EÚ (2), mala Komisia pocit, že môže ďalej pomáhať členským štátom pri riešení činiteľov, ktoré vytvárajú nerovnosti v oblasti zdravia.

3.3 Oznámenie Komisie hovorí o piatich kľúčových oblastiach, ktoré treba riešiť:

— spravodlivejšia distribúcia zdravotnej starostlivosti ako súčasť celkového sociálneho a hospodárskeho rozvoja,

— zlepšenie základne údajov a poznatkov a mechanizmov merania, monitorovania, hodnotenia a podávania správ,

— zaangažovanie celej spoločnosti,

— napĺňanie potrieb zraniteľných skupín,

— rozvinutie príspevku politík EÚ.

Každá kľúčová oblasť je sprevádzaná zoznamom činností na úrovni EÚ, ktoré musia vykonávať členské štáty a Komisia.

4. Všeobecné pripomienky – prevzatie iniciatívy pri riešení nerovností v oblasti zdravia

4.1 EHSV víta, že v oznámení sa vníma rozsah nerovností v oblasti zdravia medzi ľuďmi žijúcimi v rôznych častiach EÚ a medzi sociálne zvýhodnenými a znevýhodnenými občanmi EÚ ako výzva na záväzky EÚ týkajúce sa solidarity, sociálnej a hospodárskej súdržnosti, ľudských práv a rovnosti príležitostí.

4.2 Oznámenie Komisie je výsledkom rozsiahlej konzultácie a konečný výsledok nie je úplný. Niektoré dôležité otázky boli žiaľ spomenuté iba v skratke, alebo neboli spomenuté vôbec. Mnohé z nich sú v kompetencii členských štátov, ale Komisia by mohla mať doplnkovú úlohu pri ich zodpovedaní a pri hľadaní riešení.

4.3 Oznámenie stanovuje kľúčové oblasti politiky EÚ (sociálna ochrana, životné prostredie, vzdelávanie atď.), ktoré súvisia s nerovnosťami v oblasti zdravia a vzájomne sa dopĺňajú. EHSV by preto chcel zdôrazniť, aké dôležité je, aby Komisia a členské štáty posúdili vplyv rozličných politických opatrení na VŠETKÝCH úrovniach – miestnej, regionálnej a európskej – na zdravotný stav obyvateľstva. EHSV pripomína, že treba zmierňovať nerovnosti v oblasti zdravia, ktoré sú výsledkom politických rozhodnutí a nie prirodzených javov.

4.4 EHSV je presvedčený, že Komisia by mala čo najlepšie využiť dostupné nástroje (napr. otvorenú metódu koordinácie, posudzovanie vplyvu, výskumné programy, ukazovatele, spoluprácu s medzinárodnými organizáciami) a mala by spolu s členskými štátmi zvážiť nové metódy, ktoré zabezpečia, aby sa politika a opatrenia EÚ venovali tým činiteľom, ktoré spôsobujú rozdiely v oblasti zdravia v EÚ alebo k nim prispievajú. Opatrenia Komisie na podporu členských štátov však musia byť v súlade so zásadou subsidiarity a so zmluvami.

4.5 EHSV podporuje úlohu Komisie pri koordinácii politík a opatrení EÚ, zabezpečovaní súladu politík, propagácii výmeny informácií a poznatkov medzi členskými štátmi, pri určovaní a šírení osvedčených postupov a uľahčovaní vytvárania adresnejších politík, pokiaľ ide o špecifické problémy zvláštnych sociálnych skupín. EHSV očakáva lepšiu spoluprácu so zúčastnenými subjektmi vrátane EHSV na úrovni EÚ aj na medzinárodnej úrovni.

4.6 EHSV však zdôrazňuje úlohu členských štátov pri zabezpečovaní dostupnosti komplexnej, veľmi kvalitnej, všeobecne dostupnej a osobnej miestnej zdravotnej starostlivosti, keďže je kľúčovým činiteľom pri zmierňovaní nerovností v oblasti zdravia. Platí to hlavne u detí, pacientov s chronickými chorobami, pacientov s viacerými chorobami a starších pacientov, ktorí počas svojej rekonvalescencie potrebujú dôverne známe prostredie a kontakt s príbuznými, priateľmi a známymi. Obyvatelia a hlavne zraniteľné skupiny by nemali byť nútené sťahovať sa do oblastí, v ktorých sú sústredené zdravotnícke zariadenia, aby unikli nerovnostiam v dostupnosti zdravotnej starostlivosti.

4.7 EHSV zdôrazňuje, že za poskytovanie zdravotnej starostlivosti sú zodpovedné členské štáty. Pri diskutovaní o problematike nerovností je veľmi dôležité zohľadniť úlohu vlád členských štátov pri zabezpečovaní sústav sociálnej ochrany a zabezpečovaní dostatočného počtu kvalifikovaných pracovníkov lokálne poskytujúcich služby, aby ľudia žijúci v odľahlých spoločenstvách a zraniteľné skupiny neboli znevýhodňované.

4.8 Zlý zdravotný stav spôsobený predovšetkým činiteľmi mimo systému zdravotnej starostlivosti možno napraviť systémom zdravotnej starostlivosti a sociálnej pomoci. Nový vývoj v systémoch zdravotnej starostlivosti však v niektorých prípadoch môže nerovnosti v oblasti zdravia prehĺbiť (3). Nové technológie by nemali spôsobovať nové nerovnosti v oblasti zdravia.

4.9 Osobitne dôležité je pestovať povedomie mladej generácie o tom, že zdravý spôsob života znižuje riziko chorôb. Takýto poznatok u mladých ľudí, ktorí sa raz stanú rodičmi, môže mať veľký vplyv na ich deti a na budúce generácie.

5. Konkrétne pripomienky k hlavným témam

5.1 Spravodlivejšia distribúcia zdravotnej starostlivosti ako súčasť celkového sociálneho a hospodárskeho rozvoja

5.1.1 Nerovnosti v oblasti zdravia majú tiež vplyv v súvislosti s lisabonským procesom, pretože výrobné straty a náklady na ošetrenie a sociálne dávky môžu narušiť hospodársku a sociálnu súdržnosť.

5.1.2 EHSV podporuje názor Komisie, že je potrebné vytvoriť model celkového hospodárskeho a sociálneho rozvoja, ktorý povedie k vyššiemu hospodárskemu rastu a väčšej sociálnej spravodlivosti, ako aj k väčšej solidarite, súdržnosti a lepšiemu zdraviu. Malo by to byť prioritou stratégie Európa 2020, ktorá by mala zahŕňať ukazovateľ merajúci nerovnosti v oblasti zdravia s cieľom sledovať sociálny pokrok dosiahnutý prostredníctvom tejto stratégie. Mala by sa zohľadňovať kľúčová úloha štrukturálnych fondov EÚ pri uplatňovaní tejto priority.

5.1.3 EHSV pripomína členským štátom, aká dôležitá je pri dosahovaní rovnosti vo výsledkoch zdravotnej starostlivosti sociálna ochrana v oblasti zdravia, dostupnosť zdravotnej starostlivosti a financovanie v oblasti zdravia. Mimoriadne dôležité sa to javí vzhľadom na demografické trendy v EÚ.

5.1.4 Malo by sa spomenúť, že sociálna ochrana v oblasti zdravia (mechanizmy financovania zdravotníctva, ako je verejné a národné zdravotné poistenie alebo systémy opierajúce sa o sústavu daní) sa musí realizovať a rozšíriť na základe solidarity pri financovaní a združovaní rizika, čo je kľúčom k dosiahnutiu rovnosti pri prístupe k zdravotnej starostlivosti. Skutočná dostupnosť zdravotnej starostlivosti by mala byť určená cenovou dostupnosťou, disponibilitou, kvalitou, finančnou ochranou a informáciami o rozsahu základných služieb (4).

5.1.5 Nerovnosťami v oblasti zdravia by sa mala zaoberať pragmatická stratégia, ktorej cieľom bude dosiahnuť všeobecné pokrytie a skutočnú dostupnosť, ako je definovaná vyššie, a to koordináciou všetkých druhov a sústav financovania (verejné a súkromné poistenie, sústavy sociálnej pomoci, sústavy verejného zdravotníctva atď.), aby sa zaplnili medzery, pokiaľ ide o dostupnosť starostlivosti napríklad pre chudobných a pre menšiny, ako sú migranti, bez ohľadu na ich administratívnu situáciu, etnické alebo náboženské skupiny, a aby sa odstránili nerovnosti na základe veku alebo pohlavia.

5.1.6 Súvisiace reformy by mali priniesť prístup založený na právach, ktorý vychádza zo sociálneho dialógu, aby sa zabezpečil široký konsenzus a tým udržateľnosť riešení pri financovaní a vytváraní podmienok dôstojnej práce poistencov i zdravotníckych pracovníkov. V tejto súvislosti by podľa názoru EHSV mohla mať ďalšia privatizácia nepriaznivé účinky, lebo by sa zaviedol systém založený na hospodárskej súťaži a nie na solidarite.

5.2 Zlepšenie základne údajov a poznatkov a mechanizmov merania, monitorovania, hodnotenia a podávania správ

5.2.1 EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že meranie nerovností v oblasti zdravia je základom efektívnej činnosti, sledovania a pokroku.

5.2.2 EHSV preto vyzýva VŠETKY členské štáty, aby sa zúčastňovali na plánoch Komisie zlepšiť základňu údajov a poznatkov a mechanizmov merania, sledovania a vykazovania nerovností v oblasti zdravia (vrátane hospodárskeho a sociálneho dosahu). Vzhľadom na to je veľmi dôležité, aby sa členské štáty zaviazali dodávať včas porovnateľné údaje.

5.2.3 Vzhľadom na značný význam údajov a súvisiace medzery EHSV vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi pri rozvoji nových ukazovateľov na sledovanie nerovností v oblasti zdravia a metodológie na overovanie situácie v členských štátoch, aby sa mohli určovať priority pri zlepšovaní jednotlivých oblastí a využívať osvedčené postupy.

5.2.4 EHSV podporuje, aby sa meranie a sledovanie skutočnej dostupnosti zdravotnej starostlivosti a všeobecného verejného poistenia na ochranu zdravia zahrnulo medzi ukazovatele pokroku a dôležitosti rozdelenia údajov podľa pohlavia a veku, sociálno-ekonomického postavenia a zemepisnej oblasti. EHSV nabáda Komisiu a členské štáty, aby v tejto oblasti využívali skúsenosti WHO, MOP, Dublinskej nadácie a Agentúry EÚ pre základné práva.

5.2.5 Pokiaľ ide o výskumno-vzdelávaciu základňu, EHSV je za to, aby sa rámcový výskumný program EÚ viac sústredil na zdravotnú a sociálno-ekonomickú problematiku. Program EÚ pre oblasť zdravia by takisto mal zahŕňať prioritu boja proti nerovnostiam v oblasti zdravia v najbližšom rozpočtovom období.

5.2.6 Komisia by tiež mala uplatňovať nástroje a rámec umožňujúci členským štátom výmenu výsledkov výskumu, a takisto vytvárať príležitosti na zoskupovanie zdrojov jednotlivých členských štátov určené na výskum.

5.2.7 EHSV uznáva, že boj proti nerovnostiam v oblasti zdravia je dlhodobý proces. Zámerom činností uvádzaných v oznámení je vytvoriť rámec trvalej činnosti v tejto oblasti a EHSV očakáva prvú hodnotiacu správu, ktorá by sa mala vypracovať v roku 2012.

5.3 Zaangažovanie celej spoločnosti

5.3.1 EHSV víta plány Komisie spolupracovať s členskými štátmi a konzultovať s príslušnými aktérmi na európskej a národnej úrovni:

— zakomponovanie nerovnosti v oblasti zdravia ako jednej z prioritných oblastí do dohôd o spolupráci v oblasti zdravia,

— vyvinutie opatrení a nástrojov odbornej prípravy s cieľom riešiť nerovnosti v oblasti zdravia prostredníctvom programu v oblasti zdravia, ESF a iných mechanizmov,

— stimuláciu hodnotenia cieleného vývoja vo výbore pre sociálnu ochranu prostredníctvom diskusných dokumentov.

5.3.2 EHSV by chcel zdôrazniť, že vytvorenie pevného záväzku v celej spoločnosti nezávisí iba od vlád, ale aj od zapojenia občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Konzultačný proces, tvorba politiky a jej uplatňovanie by mali zahŕňať zainteresované subjekty na európskej, národnej i miestnej úrovni a EHSV je presvedčený, že existuje potenciál na zvýšenie účinnosti týchto aspektov, na rozvoj partnerstva a lepšie šírenie osvedčených postupov. Na meranie dosiahnutého pokroku sa v členských štátoch musia vytvoriť jasné monitorovacie a vyhodnocovacie programy.

5.3.3 Vytvorenie účinnejších partnerstiev so zainteresovanými subjektmi pomôže pri podpore opatrení v súvislosti s rozličnými sociálnymi determinantmi, a tým aj pri riešení nerovností v oblasti zdravia. Môžu napríklad zohrávať významnú úlohu pri zlepšovaní dostupnosti a vhodnosti zdravotnej starostlivosti, pri podpore zdravia a preventívnej starostlivosti o migrantov, etnické menšiny a iné zraniteľné skupiny, pri podpore výmeny informácií a poznatkov, určovaní a šírení osvedčených postupov a uľahčovaní tvorby adresnejších politík, pokiaľ ide o špecifické problémy vyskytujúce sa v členských štátoch a/alebo v zvláštnych sociálnych skupinách. Zainteresované subjekty môžu pomôcť pri meraní nerovností v oblasti zdravia na pracovisku a pri spoločenských aktivitách vo voľnom čase a podporovať znalosti a odbornú prípravu zdravotníckych pracovníkov i pracovníkov v iných odboroch.

5.3.4 EHSV by si želal účinnejšie konzultácie so zraniteľnými skupinami. EHSV by uvítal príležitosť prerokovať s Komisiou tento bod podrobnejšie.

5.4 Napĺňanie potrieb zraniteľných skupín

5.4.1 Treba mať na pamäti, že zraniteľné skupiny sa stanú prvými obeťami súčasnej krízy, a to tak z hľadiska zdravotného stavu, ako aj dostupnosti zdravotnej starostlivosti.

5.4.2 EHSV preto víta:

— opatrenia, ktoré v spolupráci vytvárajú členské štáty a Komisia na zlepšenie dostupnosti zdravotnej starostlivosti a preventívnej starostlivosti pre zraniteľné skupiny,

— opatrenia na zmierňovanie nerovností v oblasti zdravia v budúcich iniciatívach v oblasti starnutia v zdraví,

— aktivity v súvislosti s nerovnosťami v oblasti zdravia ako súčasť Európskeho roka boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (2010),

— vzhľadom na demografické zmeny využívanie kohéznej politiky a štrukturálnych fondov na podporu zdravia zraniteľných skupín,

— zameranie na obmedzený počet opatrení, ktoré sa však musia podrobnejšie prepracovať.

5.4.3 EHSV odporúča, aby sa na nerovnosti v oblasti zdravia a na zraniteľné skupiny, vrátane zdravotne postihnutých, pozeralo z celkového pohľadu rovnosti a diskriminácie. Jedným z príkladov je aspekt starnutia z hľadiska pohlavia. Ženy zvyčajne žijú dlhšie, avšak v zlom zdravotnom stave, a vzhľadom na to, že majú kratší produktívny vek, majú nižšie dôchodkové príjmy, čo má priamy vplyv na dostupnosť zdravotnej starostlivosti a liečiv. Pokiaľ ide o vzdelávanie v oblasti zdravia a dostupnosť zdravotnej starostlivosti, treba osobitnú pozornosť venovať aj situácii migrantiek.

5.4.4 Preventívna zdravotná starostlivosť a programy pravidelných vyšetrení, ale aj propagácia zdravia a vzdelávanie v tejto oblasti (o zdravom životnom štýle, dostupnom liečení, právach pacientov atď.) sú veľmi dôležité, hlavne v znevýhodnených spoločenstvách. EHSV by odporúčal, aby Komisia a členské štáty pripravili kampane a služby zamerané na zodpovedajúce zraniteľné skupiny. Zdravotná osveta zameraná na široké obyvateľstvo zvyčajne len ťažko prenikne až k znevýhodneným skupinám. Cielené kampane by znevýhodneným spoločenstvám pomohli pri určení ich potrieb a pri šírení informácií.

5.4.5 Komisia by v tejto súvislosti mala vyhodnocovať vplyv jestvujúcich európskych platforiem a fór (výživa, alkohol atď.) na zraniteľné skupiny. EHSV navrhuje zorganizovať platformu pre organizácie pacientov, ktorá by im umožnila výmenu skúseností a šírenie informácií.

5.4.6 Podľa názoru EHSV je kvalita a dostupnosť vzdelávania detí v ranom veku jedným z prostriedkov prevencie nerovností v oblasti zdravia pri budúcich generáciách. Dostupnosť rôznych foriem starostlivosti o deti je významným prvkom spoločenského a hospodárskeho rozvoja a zohráva rozhodujúcu úlohu v znevýhodnených oblastiach a pre znevýhodnené skupiny a domácnosti, ktoré inak žijú v dobrých podmienkach. Poskytovanie starostlivosti o deti môže pomôcť riešiť sociálne, hospodárske a zdravotné otázky, ktorým takéto znevýhodnené domácnosti čelia, a podporí začlenenie vylúčených skupín do spoločnosti (5). Nerovnosti v oblasti zdravia majú tiež z veľkej časti pôvod v nerovnostiach v oblasti školstva, preto EHSV považuje za zásadné, aby sa zaručila rovnaká dostupnosť školskej dochádzky a kvalitného vzdelávania, aby každý jednotlivec mohol získať také vedomosti, ktoré mu umožnia vziať svoj život do vlastných rúk.

5.5 Rozvinutie príspevku politík EÚ

5.5.1 EHSV vyzýva členské štáty, aby odstránenie nerovnosti v oblasti zdravia považovali za prioritu a zabezpečili lepšiu koordináciu, sledovanie a vyhodnocovanie politík, ktoré majú vplyv na sociálne, hospodárske a zdravotné otázky v záujme podpory osvedčených postupov a šírenia informácií v EÚ.

5.5.2 Mal by sa preskúmať vplyv rozličných politík EÚ na zdravotný stav.

5.5.3 Príspevok EÚ k zmenšovaniu nerovností v oblasti zdravia je možné zväčšiť napríklad lepším porozumením vplyvu politík na zdravie a ich väčším využitím v oblasti vzdelávania, pracovných podmienok, územného rozvoja, ochrany životného prostredia, dopravy atď. Komisia však v prvom rade musí zabezpečiť, aby navrhované opatrenia nespôsobovali nové nerovnosti, hlavne pokiaľ ide o ich vplyv na zraniteľné skupiny (6).

5.5.4 Cieľ zabezpečenia vysokej úrovne ochrany zdravia je zakotvený v Lisabonskej zmluve na rovnakej úrovni ako jednotný trh. Lisabonská zmluva okrem toho stanovuje, že EÚ bude zohrávať doplňujúcu úlohu pri zabezpečovaní dobrých životných podmienok občanov EÚ. EHSV dúfa, že Lisabonská zmluva vdýchne nový život heslu „zdravie v každej politickej oblasti“, ktoré zatiaľ na úrovni EÚ zostáva skôr prázdnymi slovami, ktoré sa využívajú na zakrytie nerovnováhy voči všadeprítomnej dominancii jednotnému trhu.

5.5.5 V tejto súvislosti EHSV vyzýva Komisiu, aby

— vyhodnocovala svoje opatrenia (pred, počas a po ich uplatňovaní) vo všetkých politických oblastiach a overila tak, či všetky politické oblasti pomáhajú pri zabezpečovaní vysokej úrovne ochrany zdravia a zmenšovaní nerovností v oblasti zdravia (7);

— vypracovala mechanizmy hodnotenia vplyvu jestvujúcich politík (pred ich uplatňovaním a po ňom) na oblasť zdravia rozličných skupín obyvateľstva, a tak získala informácie na ďalší rozvoj politík;

— vyvinula mechanizmy na zmenu svojich politických opatrení, ktoré majú záporný vplyv na zdravie a prispievajú k nerovnostiam;

— urobila kroky na zvýšenie informovanosti členských štátov, združení a odborníkov o skutočnom vplyve nerovností v oblasti zdravia, o činiteľoch, ktoré ich určujú, a o prostriedkoch na ich prekonanie.

5.5.6 EHSV by tiež uvítal, keby sa členské štáty zaoberali nerovnosťami v oblasti zdravia vo svojich pracovných programoch a vypracovali zodpovedajúce mnohoodvetvové stratégie.

5.5.7 EHSV podporuje návrh Komisie účinnejšie pomáhať členským štátom pri koordinácii politických opatrení, analyzovať vzťah medzi týmito opatreniami a výsledkami v oblasti zdravia pri rozličných skupinách obyvateľstva v členských štátoch. Riešenie nerovností v oblasti zdravia by sa takisto malo podporiť lepším využívaním politiky súdržnosti EÚ, lepším informovaním o kohéznych fondoch a ich lepším koordinovaním, zlepšením schopnosti rozvíjať investície do odvetvia zdravotnej starostlivosti a sociálneho zabezpečenia v členských štátoch, ako aj možnosťami v rámci politiky rozvoja vidieka EÚ a spoločnej poľnohospodárskej politiky.

5.5.8 Komisia však pritom nesmie zasahovať do práva členských štátov organizovať a financovať systémy zdravotnej starostlivosti, hlavne ich právo určovať a uplatňovať primeranú úroveň ochrany zdravia (článok 168 zmluvy).

5.5.9 Musí sa zvýšiť úsilie v boji proti nerovnostiam v oblasti zdravia na vidieku, osobitne s ohľadom na výzvy, ktorých pôvodcom sú demografické zmeny. V súvislosti s tým sa musí uznať a obzvlášť podporiť kľúčová úloha malých poskytovateľov zdravotnej starostlivosti (hlavne súkromných praktických lekárov) pri zabezpečovaní komplexnej, individuálnej a miestnej liečby pacientov.

5.5.10 EHSV víta

— navrhovaný politický dialóg s členskými štátmi a zainteresovanými subjektmi o rovnosti a ďalších kľúčových základných hodnotách v oblasti zdravia, ako ich stanovuje európska stratégia zdravia a európska stratégia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, a návrh vytvoriť fórum zdravia a reštrukturalizácie, ktoré by skúmalo opatrenia na zmenšenie nerovností v oblasti zdravia;

— medzinárodnú iniciatívu Komisie na podporu iných krajín v oblasti zdravia a príbuzných oblastiach výmenou skúseností EÚ pri riešení nerovností v oblasti zdravia.

V Bruseli 29. apríla 2010 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) Pozri tieto stanoviská:

„Starostlivosť a výchova v ranom detstve“(stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajkyňa: pani Herczog

(2) Existuje odporúčanie Rady o vyšetrovaní rakoviny, iniciatívy v oblasti duševného zdravia, boja proti fajčeniu a HIV/AIDS, ako aj európska zbierka osvedčených postupov, zbieranie údajov a sieť členských štátov a zainteresovaných subjektov. Podpora prichádza aj z rámcových programov výskumu a vývoja, programu Progress, štúdií a politických inovácií. Oblasť zdravia okrem toho ťaží z právnych predpisov EÚ týkajúcich sa bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, zo spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky ochrany životného prostredia a trhovej politiky. Pri zmenšovaní regionálnych rozdielov pomáha kohézny fond a fond rozvoja vidieka.

(3) Napríklad obmedzený prístup k antiretrovirálnej liečbe vo Francúzsku zväčšil nerovnosti v oblasti zdravia medzi HIV pozitívnymi pacientmi.

(4) Dohovory, národne a medzinárodne dohodnuté ciele, materské príspevky vrátane nemocenskej a materskej dovolenky, najdôležitejšie dohovory a predpisy Medzinárodnej organizácie práce (MOP) týkajúce sa sociálnej ochrany v oblasti zdravia, medzi ktoré patrí dohovor MOP č. 130 o zdravotnej starostlivosti a dohovor MOP č. 102, ktorý sa konkrétne zameriava na sociálne zabezpečenie a hlavne na verejnú ochranu zdravia. Podpísali ho mnohé krajiny, nedávno aj Rumunsko a Bulharsko. K úplnej ratifikácii v EÚ chýba už len ratifikácia v 2 pobaltských štátoch a vo Fínsku (kvôli zneniu týkajúcemu sa rozlišovania pohlaví).

(5) „Starostlivosť a výchova v ranom detstve“(stanovisko z vlastnej iniciatívy), spravodajkyňa: pani Herczog

(6) Do mimoriadne zraniteľných skupín patria osoby, ktoré sú nepohyblivé kvôli chorobe, osoby, ktoré nehľadajú aktívne najlepšiu možnú liečbu, osoby, ktoré nepoznajú jazyk preferovanej krajiny liečenia, osoby bez finančných prostriedkov na zaplatenie odbornej liečby alebo liečby v zahraničí, alebo osoby, ktoré váhajú s vyhľadaním liečby buď v zahraničí, alebo vo vzdialenom liečebnom zariadení. Hlavne demografické zmeny budú vyvolávať nové výzvy v oblasti zdravia.

(7) Aj keď je pravdou, že pri mnohých legislatívnych predpisoch sa už posúdenie vplyvu vyžaduje, v mnohých prípadoch nejestvuje žiadne hodnotenie, či svoje ciele naozaj a účinne dosahujú. Hodnotenie je ešte dôležitejšie v súčasnej finančnej a hospodárskej kríze, ktorá prerastá do krízy zamestnanosti a financovania sústavy zdravotnej starostlivosti s vplyvom na zdravie obyvateľstva.