Zhrnutie Efektívnosť portugalského justičného systému zostáva výzvou, najmä pre správne a daňové súdy. Vláda prijíma opatrenia na riešenie tohto problému, najmä posilňuje centrá pre správne rozhodcovské konanie a vytvára tímy rýchlej reakcie. Vykonávajú sa aj opatrenia na riešenie deficitu ľudských zdrojov a investovanie do digitalizácie. Po opakovaných obavách týkajúcich sa prideľovania prípadov na súdoch Najvyššia súdna rada prijíma kroky na zlepšenie správy prípadov prostredníctvom vyššej transparentnosti systému prideľovania. V súčasnosti sa realizujú iniciatívy na posilnenie bezúhonnosti v justičnom systéme, najmä prostredníctvom prípravy kódexov správania pre sudcov. Hierarchické vzťahy v rámci prokuratúry zostávajú predmetom diskusie a táto otázka sa posudzuje na Najvyššom správnom súde. Diskutuje sa o reformách trestného konania, aby sa umožnilo včasnejšie riešenie zložitých prípadov. Je dôležité, aby sa tieto otázky riešili po konzultácii so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami a aby sa zohľadnili európske normy. Protikorupčná stratégia na roky 2020 – 2024, ktorú schválila vláda, čaká na hlasovanie v parlamente. Cieľom je reagovať na dlhodobú potrebu vytvoriť spoľahlivý protikorupčný rámec. Vláda navrhla opatrenia na zabezpečenie efektívnejšieho riešenia zložitých prípadov korupcie. Aj keď úsilie o zlepšenie výsledkov vyšetrovania a stíhania korupcie pokračuje, orgány trestného stíhania považujú nedostatok zdrojov pre políciu a prokuratúru za problém. Novou novelou sa dokončila reforma systému majetkového priznania z roku 2019, ale subjekt pre transparentnosť poverený overovaním majetkových priznaní ešte nie je funkčný. Napriek tomu, že pravidlá týkajúce sa javu otáčavých dverí aktualizované v roku 2019 je stále potrebné vykonať, v parlamente prebieha diskusia o nových právnych predpisoch v oblasti lobizmu a existujú plány na revíziu právnych predpisov o oznamovateľoch. Zdroje pridelené Rade pre prevenciu korupcie zostávajú obmedzené. Bol vytvorený protikorupčný mechanizmus, ktorý má prispieť ku kapacite prevencie. Korupčné riziká v rámci pandémie COVID-19 vrátane konfliktu záujmov boli predmetom niekoľkých odporúčaní na vnútroštátnej úrovni. Orgánu na reguláciu médií sa rozšírili právomoci v súlade s revidovanou smernicou o audiovizuálnych mediálnych službách tak, aby zahŕňali platformy na zdieľanie videí, mediálnu gramotnosť a nové povinnosti súvisiace s podávaním správ a registráciou. Vláda zaviedla opatrenia na podporu médií s cieľom zmierniť ťažkosti, ktoré majú médiá v dôsledku pandémie COVID-19. Legislatívny rámec zabezpečuje ochranu novinárov. Napriek tomu sa vyskytli prípady vyhrážok a obmedzovania profesionálnej činnosti novinárov vrátane prípadu sledovania s cieľom identifikovať zdroje novinárov, v rámci ktorého generálna prokuratúra začala vyšetrovanie, ktoré má preskúmať Vysoká rada pre prokuratúru. Zainteresované strany takisto poukazujú na to, že neexistuje žiadny systémový zber údajov týkajúcich sa hrozieb alebo násilia voči novinárom, najmä v online prostredí. Prijali sa opatrenia na zvýšenie transparentnosti tvorby práva a kvality právnych predpisov. Cieľom nového rokovacieho poriadku parlamentu je predovšetkým posilnenie účasti zainteresovaných strán na legislatívnom procese. Využívanie núdzových právomocí vládou v čase núdzového stavu v súvislosti s pandémiou COVID-19 podliehalo schváleniu parlamentom a dodatočne kontrole zo strany parlamentu, súdov a ombudsmana. Pandémia COVID-19 a núdzové opatrenia mali vplyv na prácu organizácií občianskej spoločnosti a bola im pridelená osobitná podpora. Cieľom nového zákona o štatúte verejnoprospešných služieb je zefektívniť legislatívny rámec. Aj keď sa priestor občianskej spoločnosti považuje za otvorený, objavujú sa nové problémy, najmä v dôsledku nepriateľstva a tlaku voči organizáciám občianskej spoločnosti a obhajcom ľudských práv.

I.Justičný systém

Portugalský justičný systém tvorí systém súdov, ktorý zahŕňa Ústavný súd, Najvyšší súd a všeobecné súdy prvého a druhého stupňa, Najvyšší správny súd a správne a daňové súdy prvého a druhého stupňa a Dvor audítorov. Najvyššia súdna rada, Vysoká rada pre správne a daňové súdy a Vysoká rada pre prokuratúru uplatňujú disciplinárne opatrenia voči príslušným sudcom nižšieho stupňa a sú poverené príslušnými riadiacimi funkciami. Okrem toho majú právomoc vymenúvať, presúvať a povyšovať sudcov a prokurátorov. Sudcov a prokurátorov vymenúva príslušná rada na základe verejného výberového konania a podľa výsledkov dosiahnutých v povinných kurzoch odbornej prípravy v Stredisku pre justičné vzdelávanie. Prokuratúra je nezávislá od súdnej moci a funguje nezávisle od výkonnej moci. Má svoj vlastný systém riadenia, ktorého najvyšším orgánom je generálna prokuratúra. Portugalsko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre. Advokátska komora je nezávislý právny subjekt, ktorý sa riadi verejným právom, a pri výkone svojich verejných právomocí plní regulačné funkcie.

Nezávislosť

Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva v Portugalsku je priemerná až nízka, pričom za posledných päť rokov nebol identifikovaný žiadny jasný trend. V roku 2021 sa úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva medzi spoločnosťami znížila, pričom iba 39 % z nich ju vnímalo ako „pomerne dobrú alebo veľmi dobrú“ a považuje sa za nízku. Medzi širokou verejnosťou sa úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva zvýšila a zostala priemerná, pričom 48 % respondentov ju vnímalo ako „pomerne dobrú alebo veľmi dobrú“. To predstavuje zvrátenie klesajúceho trendu zaznamenaného od roku 2018.

Systém prideľovania prípadov na súdoch bol predmetom skúmania Najvyššej súdnej rady, ktorá prijala opatrenia na zvýšenie transparentnosti. Aj keď sa prideľovanie prípadov vykonáva elektronicky prostredníctvom systému, ktorým sa zabezpečuje náhodné prideľovanie, za výnimočných okolností je možné manuálne prideľovanie. Najvyššia súdna rada v záujme zabezpečenia transparentnosti situácií, v ktorých dochádza k manuálnemu rozdeľovaniu, a predchádzania nezrovnalostiam prijala nariadenie č. 269/2021, ktorým sa stanovujú zásady, kritériá, požiadavky a postupy pre situácie modifikácie, obmedzenia alebo pozastavenia činnosti rozdeľovania prípadov na súdoch. Cieľom nového nariadenia je v súlade s európskymi normami zaistiť zásady prirodzeného sudcu, zákonnosť, zákaz postúpenia veci, nezávislosť a nestrannosť súdov. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, tvrdenia o zasahovaní do náhodného prideľovania prípadov na súdoch viedli Najvyššiu súdnu radu k vyšetrovaniu možných nezrovnalostí. V júli 2020 Najvyššia súdna rada po vyšetrovaní prípadov manuálneho prideľovania prípadov na vrchných súdoch v rokoch 2017 až 2020 nenašla žiadne dôkazy o neoprávnenom manuálnom prideľovaní a vyšetrovanie ukončila bez akéhokoľvek disciplinárneho konania. Po vyšetrovaní, v ktorom boli nezrovnalosti v prideľovaní prípadov na lisabonskom odvolacom súde zistené v troch prípadoch s náznakmi zneužitia právomoci, však Najvyššia súdna rada rozhodla o začatí disciplinárneho konania proti sudcom vrátane predsedajúceho sudcu a bývalého predsedajúceho sudcu toho súdu. V apríli 2021, keď sa objavili nové obavy týkajúce sa prideľovania prípadov na ústrednom vyšetrovacom súde v Lisabone, Najvyššia súdna rada nariadila nové vyšetrovanie, pri ktorom sa nezistili žiadne skutočnosti poukazujúce na existenciu disciplinárnych porušení.

V súčasnosti prebiehajú iniciatívy na posilnenie bezúhonnosti v justičnom systéme. V stanovách prokuratúry a stanovách súdnych orgánov sa zakotvujú pravidlá týkajúce sa povinností a nezlučiteľnosti funkcií uplatniteľné na prokurátorov a sudcov. Podľa príslušných stanov sú Najvyššia súdna rada a Vysoká rada pre prokuratúru oprávnené kontrolovať priznania príjmu a majetkové priznania sudcov a schvaľovať na tento účel potrebné právne nástroje. Najvyššia súdna rada v súlade s tým 12. januára 2021 schválila nariadenie o oznamovacích povinnostiach. Vysoká rada pre prokuratúru schválila 20. októbra 2020 aj návrh kódexu správania, ktorý bol predmetom verejných konzultácií. Konečná verzia kódexu správania ešte nebola prijatá. Na schválenie Vysokou radou pre správne a daňové súdy čaká aj kódex správania sudcov správnych a daňových súdov zameraný na vymedzenie rámca etických noriem, zásad a povinností týkajúcich sa výkonu sudcovskej funkcie a dodržiavania povinností týkajúcich sa priznania príjmu, konfliktu záujmov a vo veciach týkajúcich sa inštitucionálnych ponúk a pohostinnosti. Vysoká rada pre správne a daňové súdy schválila aj návrh nariadenia o oznamovacej povinnosti sudcov správnych a daňových súdov vo veci príjmu, majetku, záujmov, nezlučiteľnosti funkcií a prekážok, ako aj o súvisiacich postupoch a kontrolách. Profesijné združenie sudcov okrem toho v novembri 2020 predložilo komplexný súbor návrhov na posilnenie transparentnosti a bezúhonnosti v justičnom systéme, okrem iného vrátane posilnenia kanálov nahlasovania pre občanov aj sudcov, najmä v prípadoch neprípustného ovplyvňovania alebo pokusov o takéto ovplyvňovanie. Najvyššia súdna rada sa doteraz nezaoberala návrhmi, ktoré predložilo profesijné združenie sudcov.

Prebieha súdne preskúmanie režimu hierarchických pokynov prokurátorom. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, nové stanovy prokuratúry, ktoré nadobudli účinnosť v roku 2020, obsahujú ustanovenia, ktorými sa objasňujú hranice hierarchického zásahu do trestného procesu. V novembri 2020 sa v novej záväznej smernici generálneho prokurátora stanovila možnosť dávať v trestnom konaní podriadenému prokurátorovi konkrétne pokyny. Podľa novej smernice by sa takéto pokyny mali vždy zaznamenať písomne v sprievodnom správnom spise a je zaistená možnosť ich odmietnutia. Zainteresované strany v súdnictve vyjadrili obavy, že táto smernica môže zasahovať do vnútornej autonómie prokurátorov a môže byť v priamom rozpore s ustanoveniami stanov prokuratúry. V súčasnosti na Najvyššom správnom súde prebieha konanie v dôsledku žaloby, ktorú podala Únia prokurátorov.

Diskutuje sa o reformách systému trestného práva, aby sa umožnilo včasnejšie riešenie zložitých trestných vecí. V súvislosti s trestnými vecami, ktoré sa považujú za veľmi zložité, sa začala diskusia o potrebe zmeniť pravidlá upravujúce trestné konanie s cieľom umožniť rýchlejšie riešenie týchto vecí. Vyskytli sa zložité prípady, najmä prípady veľkej korupcie, v ktorých sa z dôvodu prieťahov vo fáze vyšetrovania a súdneho vyšetrovania trestné činy premlčali a boli stiahnuté obvinenia. Zainteresované strany vyjadrili obavy, že vnímanie nedostatku kapacity justičného systému na riešenie význačných prípadov môže viesť k negatívnemu vnímaniu systému verejnosťou. V tejto súvislosti sa prerokúva niekoľko návrhov na úpravu pravidiel trestného konania. Vláda predovšetkým v máji 2021 navrhla parlamentu opatrenia na zvýšenie účinnosti trestného stíhania a trestných konaní pred súdom. Patrí sem možnosť organizácie jednotlivých procesných opatrení, a umožnenie vyjednávaní o maximálnej výške trestu v rámci súdneho konania na základe priznania skutočností uvedených v obžalobe. Okrem toho sa diskutuje aj o justičnej organizácii vyšetrovacích súdov, a najmä ústredného vyšetrovacieho súdu. Tento špecializovaný súd, ktorý má len dvoch úradujúcich sudcov, je v súčasnosti zodpovedný za súdne vyšetrovanie prípadov zložitých alebo organizovaných trestných činov vrátane korupcie a má právomoc na celom území štátu. Zdrojom kritiky sú predovšetkým jeho rozsiahle právomoci a obmedzený počet sudcov. Najvyššia súdna rada v tejto súvislosti 4. mája 2021 oznámila, že súhlasí so zmenami súčasnej organizácie a štruktúry ústredného vyšetrovacieho súdu, vylučuje však možnosť zvýšiť počet sudcov. Najvyššia súdna rada v tejto súvislosti predloží vláde formálny návrh. Dňa 17. júna 2021 vláda schválila návrh zákona, ktorý bude predložený parlamentu a v ktorom sa navrhuje rozpustenie lisabonského vyšetrovacieho súdu a začlenenie jeho právomocí do ústredného vyšetrovacieho súdu. V navrhovanom opatrení sa počíta so zvýšením počtu sudcov pridelených tomuto súdu (z predchádzajúcich dvoch na deväť sudcov), čím sa zabezpečí racionalizácia zdrojov a posilní sa boj proti hospodárskym a finančným trestným činom. Je dôležité, aby sa právne reformy uskutočnili po konzultácii so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami a aby sa zohľadnili príslušné európske normy.

Kvalita

Došlo k nárastu ľudských zdrojov vyčlenených pre justičný systém, obavy však pretrvávajú. V decembri 2020 sa začali výberové konania na 40 sudcov a 65 prokurátorov. Zainteresované strany však naďalej hlásia značný deficit sudcov a prokurátorov. Najmä daňové a správne súdy uvádzajú, že celkový počet sudcov daňových a správnych súdov prvého stupňa zostáva výrazne pod úrovňou stanovenou v právnom rámci, pričom viac ako 13 % miest je neobsadených. Na konci roka 2019 zostalo neobsadených 11 miest odvolacích sudcov na správnych a daňových súdoch. V decembri 2020 sa začalo výberové konanie na vytvorenie poradných kabinetov pre pomocných sudcov, na ktoré sa čakalo niekoľko rokov. Očakáva sa, že prvé poradné kabinety budú zriadené v septembri 2021 a poradcovia budú poskytovať technickú pomoc a odborné znalosti v oblasti práva, psychológie, účtovníctva, financií a hospodárstva. Tieto kabinety však budú zriadené iba na prvostupňových všeobecných súdoch, pričom zainteresované strany zdôrazňujú potrebu ich rozšírenia na správne a daňové súdy, kde sú čas rozsúdenia a počet nevybavených prípadov vyššie a vo veľkom počte prípadov sa vyžaduje technická odbornosť. Nábor technických poradcov na podporu prokurátorov pripravuje aj prokuratúra. Rozpočtové obmedzenia však bránili rozvoju postupu prijímania zamestnancov.

Opatrenia na zvýšenie kvality justičného systému sa naďalej vykonávajú, najmä pokiaľ ide o digitalizáciu. Rozpočet vyčlenený na informačné a komunikačné technológie v justičnom systéme sa v roku 2021 zvýšil o 23,4 % a je k dispozícii špecializovaný fond na podporu projektov zameraných na modernizáciu justičného systému s prideleným rozpočtom vo výške 5,1 milióna EUR. Zvýšil sa aj počet videokonferenčných systémov na súdoch s cieľom reagovať na rastúci objem náležitej procesnej starostlivosti vykonávanej na diaľku. Procesné pravidlá už umožňujú používanie digitálnej technológie na súdoch pri značnom počte úkonov v občianskych, obchodných, správnych a trestných veciach. Vykonávanie programu „Justiça + Próxima“ zameraného na modernizáciu justičného systému pokračovalo aj v rokoch 2020 a 2021. Opatrenia stanovené v projekte „Tribunal+“ súvisiace so zjednodušením administratívy a optimalizáciou centrálneho systému boli takisto rozšírené na viac súdov a očakáva sa, že počet všeobecných súdov, ako sú súdy všeobecnej jurisdikcie a miestne súdy, zapojených do projektu sa do konca roku 2021 zvýši na 300. Projekt „Tribunal + 360º“, ktorého cieľom je dosiahnutie úplnej digitalizácie a elektronického systému na súdoch vrátane predkladania dôkazov, je stále vo fáze príprav. Portugalsko v kontexte národného plánu obnovy a odolnosti Portugalsko predstavilo reformu „Digitálna transformácia v justícii“, ktorá sa zameria na zlepšenie využívania digitálnych nástrojov v justičnom systéme s osobitným dôrazom na správne a daňové súdy. Portugalsko okrem toho predložilo žiadosť o technickú podporu projektu zameraného na pomoc ministerstvu spravodlivosti pri presadzovaní programu modernizácie justície orientovanej na používateľa a rozvoja kľúčových politických stratégií.

Pandémia COVID-19 mala obmedzený vplyv na fungovanie justičného systému. V marci 2020 boli na súdoch pozastavené lehoty v nenaliehavých prípadoch a nenaliehavé úkony boli odložené. Podľa Najvyššej súdnej rady sa však všeobecné súdy dobre vyrovnali s nevybavenými prípadmi a podiel vyriešených prípadov zostal počas celého roka 2020 stabilný. Opatrenia, ktoré už boli zavedené počas prvého núdzového stavu, naďalej platia, napríklad zákon zavedený 19. marca 2020, ktorým sa ustanovuje výnimočný režim pre súdne konania. V zákone sa stanovuje, že výsluchy svedkov a súdne pojednávania by mali prebiehať fyzicky, na základe odporúčaní opatrení týkajúcich sa ochrany zdravia stanovených ministerstvom zdravotníctva. Čaká sa na schválenie návrhu parlamentu na novelizáciu zákona. Touto novelizáciou sa umožní používanie diaľkových komunikačných systémov aktivovaných zo súdov v rámci náležitej starostlivosti, ktorá si vyžaduje fyzickú účasť strán.

Efektívnosť

Efektívnosť justičného systému sa zlepšuje, ale pretrvávajú problémy v oblasti správnych a daňových súdov. Portugalsko naďalej zaznamenáva zlepšenia v oblasti efektívnosti justičného systému, najmä v občianskych a obchodných veciach, ktorých čas rozsúdenia na prvom stupni sa neustále skracuje. Pokračoval aj trend znižovania počtu nevybavených prípadov v občianskych a obchodných veciach. V správnych prípadoch však čas rozsúdenia zostáva aj napriek trvalému poklesu v posledných rokoch a pozitívnej miere vyriešenia stále vysoký, pričom na prvom aj druhom stupni dosahuje viac ako 840 dní. Aj keď sa počet nevybavených správnych prípadov na prvom stupni tiež okrajovo znižuje, zostáva pomerne vysoký. Týmto problémom sa zaoberali aj odporúčania pre krajinu v kontexte európskeho semestra 2020 v súvislosti s potrebou zlepšiť efektívnosť daňových a správnych súdov.