SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

podľa článku 85 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 648/2012 zo 4. júla 2012 o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov zmeneného nariadením (EÚ) 2019/834, v ktorom sa hodnotí, či boli vyvinuté uskutočniteľné technické riešenia pre systémy dôchodkového zabezpečenia na prevod peňažného a nepeňažného kolaterálu ako variačných marží, ako aj potreba akýchkoľvek opatrení na uľahčenie týchto uskutočniteľných technických riešení

1.ÚVOD

Nariadením o infraštruktúre európskych trhov (EMIR), ktorým sa v roku 2012 v EÚ zaviedli reformy skupiny G20 týkajúce sa zmlúv o mimoburzových (OTC) derivátoch, sa udelila dočasná výnimka z centrálnej zúčtovacej povinnosti subjektom, ktoré prevádzkujú systémy dôchodkového zabezpečenia, v súvislosti s niektorými typmi mimoburzových derivátov.

Podľa tohto nariadenia systémy dôchodkového zabezpečenia zahŕňajú inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia vymedzené v článku 6 písm. a) smernice 2003/41/ES, obchodné jednotky inštitúcií poskytujúce zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie podľa článku 3 uvedenej smernice, zamestnanecké dôchodkové zabezpečenie poisťovní, na ktoré sa vzťahuje smernica 2002/83/ES (za predpokladu, že všetky aktíva a pasíva spojené s takouto obchodnou jednotkou sú oddelené od ostatných činností poisťovne), ako aj na akýkoľvek iný oprávnený subjekt podliehajúci dohľadu alebo systém pôsobiaci na vnútroštátnom základe, ktorého primárnym účelom je poskytovať dôchodkové dávky.

Dočasná výnimka bola udelená s cieľom zohľadniť špecifiká obchodného modelu týchto subjektov a vplyv, ktorý by mohlo mať povinné zúčtovanie na dôchodky: ako sa uvádza v odôvodnení 26 nariadenia EMIR, subjekty, ktoré prevádzkujú systém dôchodkového zabezpečenia, „obvykle minimalizujú svoje investície do hotovosti s cieľom maximalizovať efektívnosť a výnos pre svojich poistníkov. Z tohto dôvodu by požiadavka, aby tieto subjekty zúčtovávali zmluvy o mimoburzových derivátoch na centrálnej úrovni, viedla k tomu, že by prišli o významnú časť svojich aktív v prospech hotovosti, aby splnili trvalé požiadavky na marže centrálnych protistrán.“ Zúčtovanie mimoburzových derivátov na centrálnej úrovni si vyžaduje primeraný objem dostupnej hotovosti, aby sa splnili požiadavky na marže centrálnych protistrán. Ako uznáva aj rámec nariadenia EMIR, držba veľkého objemu hotovosti s cieľom pokryť potenciálne variačné marže by mohla negatívne ovplyvniť dôchodkový príjem dôchodcov.

Nezávislá štúdia, ktorú pre Komisiu vypracovali spoločnosti Europe Economics a Bourse Consult v roku 2014, odhadla potenciálnu variačnú maržu, ktorú by dôchodkové fondy v EÚ museli zaplatiť v prípade 1 % zmeny v sadzbách. Hoci do štúdie bolo zahrnuté ešte aj Spojené kráľovstvo, vo výsledkoch pri nezapočítaní Spojeného kráľovstva sa ukázalo, že takáto suma by sa pohybovala v rozmedzí 106 až 133 miliárd EUR a pri stresovejších scenároch by sa ďalej zvyšovala.

Ďalšie štúdie neskôr realizovali Eurosystém a Dánska centrálna banka. V týchto štúdiách sa uvádza, že potenciálna variačná marža holandských a dánskych dôchodkových fondov – ktoré predstavujú približne 52 % finančných aktív dôchodkových fondov v EÚ (pri nezapočítaní Spojeného kráľovstva) – by bola pri rovnakom stresovom scenári (1 % zmena v sadzbách) nižšia ako 53 miliárd EUR, respektíve 106 miliárd DKK (alebo približne 14 miliárd EUR), teda trochu nižšia ako príslušné hodnoty v zmienenej nezávislej štúdii. Na základe dostupnej hotovosti by súhrnný hotovostný deficit mohol predstavovať až 17 miliárd EUR pre všetky dôchodkové fondy eurozóny.

Podobné pohyby sadzieb, nákladov a rizík by sa netýkali len systémov dôchodkového zabezpečenia, ale ovplyvnili by aj ostatné finančné firmy, ktoré zúčtovávajú na centrálnej úrovni (napr. investičné fondy, poisťovne), a riziká zlyhania pre nedostatok prípustného kolaterálu môžu vzniknúť takisto v prípade dvojstranného obchodovania s derivátmi, nielen vo sfére centrálneho zúčtovania. Ako však ESMA uznáva vo svojej prvej správe na túto tému, systémy dôchodkového zabezpečenia majú obmedzenejšie možnosti zmierniť tieto riziká flexibilitou v investičných stratégiách, zabezpečením dostupnosti investícií zodpovedajúcich ich záväzkom a prístupom ku zdrojom likvidity tak, ako je uvedené v nasledujúcich oddieloch.

Zámerom dočasnej výnimky bolo poskytnúť čas potrebný na nájdenie vhodného technického riešenia, ktoré by systémom dôchodkového zabezpečenia umožnilo zúčtovávať na centrálnej úrovni prostredníctvom centrálnych protistrán a zároveň zabránilo podstatne nepriaznivému účinku na príjem dôchodcov. V rámci nariadenia EMIR obchodovanie systémov dôchodkového zabezpečenia s mimoburzovými derivátmi už podlieha – pod príslušnými prahovými hodnotami – požiadavkám na zmierňovanie operačného rizika a požiadavkám na marže pre obchody s mimoburzovými derivátmi, ktoré neprešli zúčtovaním, ustanoveným v článku 11, ktoré sa začali uplatňovať v roku 2017 podľa postupného začleňovania : cieľom týchto požiadaviek je riešiť riziká spojené s derivátmi, ktoré sa nezúčtovávajú centrálne, a zároveň motivovať k centrálnemu zúčtovávaniu. Na systémy dôchodkového zabezpečenia sa takisto vzťahuje ohlasovacia povinnosť stanovená v nariadení EMIR.

Napriek tomu, že diskusie so systémami dôchodkového zabezpečenia a s inými zainteresovanými stranami potvrdzujú, že systémy dôchodkového zabezpečenia majú záujem zúčtovávať obchody v centrálnych protistranách a v niektorých prípadoch to skutočne robia, povinné zúčtovávanie naďalej predstavuje výzvu. Výnimka z centrálneho zúčtovania bola preto v priebehu rokov predlžovaná, keďže sa neobjavilo žiadne uskutočniteľné technické riešenie. V nariadení EMIR Refit, ktoré nadobudlo účinnosť v júni 2019, sa výnimka predlžuje do júna 2021 s možnosťou ďalšieho predĺženia prostredníctvom delegovaných aktov Komisie, a to dvakrát a vždy maximálne o jeden rok. Konečným cieľom nariadenia však naďalej zostáva centrálne zúčtovanie pre systémy dôchodkového zabezpečenia hneď, ako to bude možné, vzhľadom na to, že súčasný regulačný a trhový vývoj by mal umožňovať účastníkom trhu vyvinúť vhodné technické riešenia (odôvodnenie 30 nariadenia EMIR). Od centrálnych protistrán, zúčtovacích členov a systémov dôchodkového zabezpečenia sa vyžaduje, aby vyvinuli maximálne úsilie a prispeli k vytvoreniu takýchto riešení.

Podľa článku 85 nariadenia EMIR Refit sa od Komisie vyžaduje, aby každý rok až do konečného predĺženia výnimky vypracovala správu, v ktorej posúdi, „či sa vyvinuli uskutočniteľné technické riešenia pre systémy dôchodkového zabezpečenia na prevod peňažného a nepeňažného kolaterálu ako variačných marží, ako aj potrebu akýchkoľvek opatrení na uľahčenie týchto uskutočniteľných technických riešení“.

V nariadení sa takisto stanovuje, že ESMA v spolupráci s EBA, EIOPA a ESRB predloží Komisii výročné správy, v ktorých sa táto otázka posúdi. Prvá správa orgánu ESMA bola prijatá Komisiou v apríli 2020. Spolu so správou spustil orgán ESMA verejnú konzultáciu s cieľom zhromaždiť ďalšie podnety od zainteresovaných strán a do decembra 2020 predložiť Komisii druhú, komplexnejšiu správu. Komplexná správa orgánu ESMA preto ešte nie je k dispozícii a nemohla byť zahrnutá do tejto správy Európskej komisie.

V nariadení EMIR Refit sa Komisii takisto prikazuje, aby zriadila skupinu odborníkov vrátane zástupcov príslušných zainteresovaných strán, aby mohla monitorovať ich úsilie a posúdiť, aký pokrok sa urobil pri nachádzaní uskutočniteľných technických riešení. Skupina odborníkov, ktorá pokračuje v práci svojej predchodkyne (skupiny Komisie na vysokej úrovni pre oblasť dôchodkových fondov), zahŕňa zástupcov centrálnych protistrán, zúčtovacích členov, systémov dôchodkového zabezpečenia, centrálnych bánk a iných relevantných zainteresovaných strán; stretla sa dvakrát, v októbri 2019 a v apríli 2020 (cez konferenčný hovor), a bude sa naďalej stretávať každých šesť mesiacov. Komisia naďalej stavia na práci skupiny pri vypracovávaní svojich správ pre spoluzákonodarcov.

2.ÚČEL SPRÁVY

Touto správou si Komisia plní povinnosť, ktorá jej vyplýva z článku 85 nariadenia EMIR.

Táto správa náležite zohľadňuje prvú správu orgánu ESMA, ako aj diskusie, ktoré sa uskutočnili v rámci skupiny odborníkov. Ako bolo uvedené, výsledky verejnej konzultácie, ktorú spustil orgán ESMA, sa použijú v druhej správe Komisie, ktorá bude vydaná na budúci rok.

Táto správa poskytuje analýzu hlavných problémov, ktoré zainteresované strany identifikovali v oblasti centrálneho zúčtovania systémov dôchodkového zabezpečenia, ako aj analýzu doposiaľ preskúmaných riešení. Ako bolo uvedené, výnimka z centrálneho zúčtovania pre systémy dôchodkového zabezpečenia platí do júna 2021: so zreteľom na túto lehotu má správa za cieľ informovať Európsky parlament a Radu o aktuálnom pokroku v tejto oblasti, a to aj pokiaľ ide o identifikovanie aspektov, ktoré treba ďalej skúmať s cieľom uprednostniť uskutočniteľné a udržateľné riešenie centrálneho zúčtovania.