SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2011 /* COM/2012/0339 final */





OBSAH 1........... Úvod.............................................................................................................................. 3 2........... Súvislosti........................................................................................................................ 4 2.1........ Vývoj v roku 2011......................................................................................................... 4 2.2........ Rámcové nariadenie MFP............................................................................................... 4 3........... Operácie makrofinančnej pomoci v roku 2011................................................................ 5 3.1........ Prehľad.......................................................................................................................... 5 3.2........ Jednotlivé operácie v prijímajúcich krajinách v roku 2011................................................ 6 3.2.1..... Západný Balkán............................................................................................................. 6 3.2.1.1.. Bosna a Hercegovina...................................................................................................... 6 3.2.1.2.. Srbsko........................................................................................................................... 7 3.2.2..... Východné susedné krajiny.............................................................................................. 7 3.2.2.1.. Arménsko...................................................................................................................... 7 3.2.2.2.. Gruzínsko....................................................................................................................... 7 3.2.2.3.. Moldavská republika...................................................................................................... 8 3.2.2.4.. Ukrajina......................................................................................................................... 8 3.2.3..... Stredná Ázia................................................................................................................... 8 3.2.3.1.. Kirgizská republika......................................................................................................... 8 4........... Zabezpečenie riadneho využívania fondov z MFP: operačné hodnotenia, PEFA a hodnotenia ex post 8 4.1........ Operačné hodnotenia...................................................................................................... 8 4.2........ Hodnotenia verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti............................................. 8 4.3........ Hodnotenia ex post........................................................................................................ 8 5........... Žiadosti o pomoc a budúce návrhy Komisie; rozpočtová situácia..................................... 8 SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU o vykonávaní makrofinančnej pomoci tretím krajinám v roku 2011 1. Úvod V tejto správe sa predkladá všeobecný prehľad o vykonávaní makrofinančnej pomoci (MFP) Európskej únie pre tretie krajiny v roku 2011. Opisuje sa celkový kontext, v ktorom boli operácie MFP schválené a vykonávané, sú v nej obsiahnuté informácie o najnovších operáciách v krajinách susediacich s EÚ, poskytuje krátky výhľad týkajúci sa možných operácií v budúcnosti a ich vplyvu na rozpočet a uvádzajú sa všeobecné štatistiky o rôznych operáciách MFP vykonávaných za uplynulých desať rokov. MFP je - ako súčasť rámca vonkajšej pomoci EÚ - nástroj určený pre krajiny blízke EÚ na riešenie výnimočných potrieb vonkajšieho financovania vo forme podpory platobnej bilancie. Jeho cieľom je posilnenie makroekonomickej a finančnej stability kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín v európskom susedstve a zároveň stimulovanie vykonávania príslušných štrukturálnych reforiem. Dopĺňa a je podmienený existenciou programu úpravy a reforiem s MMF. MFP má podobu úverov, v prípade ktorých si Komisia požičiava potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch a požičiava ich prijímajúcej krajine a/alebo, za osobitných okolností, má podobu grantov financovaných z rozpočtu EÚ. Rok 2011 charakterizovalo priebežné vykonávanie existujúcich operácií MFP, pričom Rada a Parlament neschválili žiadnu novú operáciu MFP. Zásadné však je, že v júli 2011 Komisia navrhla nové rámcové nariadenie o MFP a začali sa diskusie v Rade a Parlamente. Výsledok týchto diskusií bude dôležitý pre budúcu MFP ako strategický núdzový nástroj, ktorý pomáha stabilizovať hospodárstva krajín blízkych EÚ. Očakáva sa, že spoluzákonodarcovia príjmu rozhodnutie o rámcovom nariadení v druhom polroku 2012 alebo v roku 2013. Správa takisto obsahuje oddiel o operačných hodnoteniach, štúdiách verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti (ďalej len „PEFA“) a hodnoteniach ex post vykonávaných v krajinách prijímajúcich MFP. Komisia v roku 2011 dokončila s pomocou poradcov dve operačné posúdenia a uskutočnila dve štúdie PEFA v krajinách s programami MFP. Komisia takisto začala tri hodnotenia ex post dokončených operácií MFP. Správa nakoniec poskytuje informácie o nových žiadostiach o MFP a o prípadných nových pripravovaných návrhoch MFP Komisie vrátane ich vplyvov na rozpočet. Táto správa bola vypracovaná v súlade s rozhodnutím Rady a spoločným rozhodnutím Rady a Parlamentu o operáciách MFP. Nadväzuje na správy predložené v predchádzajúcich rokoch. Je k nej priložený pracovný dokument útvarov Komisie (SWD(2012) 181 final), ktorý obsahuje podrobnejšie informácie a analýzu makroekonomického kontextu a vykonávania jednotlivých operácií MFP. 2. Súvislosti 2.1. Vývoj v roku 2011 Celosvetová hospodárska a finančná kríza v rokoch 2008 – 2009, ktorá závažným spôsobom postihla rozvíjajúce sa hospodárstva krajín susediacich s Európskou úniou, viedla k prudkému nárastu žiadostí o finančnú pomoc od EÚ, okrem iného aj vo forme makrofinančnej pomoci. O štyroch takýchto programoch určených v prospech Bosny a Hercegoviny, Srbska, Arménska a Gruzínska rozhodla Rada ministrov EÚ koncom roka 2009 a predtým schválená MFP pre Kosovo[1] bola v roku 2009 predĺžená o jeden rok. V roku 2010 rozhodli zákonodarcovia EÚ, tentoraz po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy už spolu s Radou a Parlamentom, o ďalších dvoch programoch v prospech Ukrajiny a Moldavskej republiky. Operácie pre Gruzínsko a Kosovo sa dokončili v roku 2010. V roku 2011 a začiatkom roka 2012 Komisia dokončila vykonávanie programov pre Srbsko, Arménsko a Moldavsko a pokračovala v prípravách na vykonávanie programov pre Bosnu a Hercegovinu a pre Ukrajinu. Celková hospodárska situácia sa v roku 2010 a do určitej miery v prvej polovici roka 2011 podstatne zlepšila a v určitom rozsahu sa uvoľnil tlak na stav platobnej bilancie krajín oprávnených na získanie MFP. Z toho dôvodu Komisia v roku 2011 schválila len dva nové návrhy, konkrétne pre Gruzínsko v januári 2011 a pre Kirgizskú republiku v decembri 2011. Tieto návrhy odvtedy posudzuje Parlament a Rada. Rozhodovací proces sa však oneskoril z dôvodu rozdielnych názorov medzi spoluzákonodarcami týkajúcimi sa právne vhodného postupu, podľa ktorého by sa malo konzultovať s výborom členských štátov o memorande o porozumení o programe MFP. V druhom polroku 2011 sa z dôvodu krízy štátneho dlhu podmienky na celosvetových finančných trhoch značne skomplikovali. Okrem toho Arabská jar a z nej vyplývajúce politické a hospodárske zmeny v arabských partnerských krajinách Stredomoria[2] spôsobili zvýšený tlak na rozpočty a vonkajšie pozície v týchto hospodárstvach. Očakáva sa, že tento vývoj povedie v roku 2012 k zvýšenému dopytu po MFP. Prvým prípadom je obnovená žiadosť egyptskej vlády z februára 2012 na iniciovanie operácie MFP vo výške 500 miliónov EUR. Komisia v spolupráci s MMF pracujú na odhadnutí zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Egypta s cieľom možného schválenia návrhu MFP pre túto krajinu. 2.2. Rámcové nariadenie MFP Európsky parlament už v roku 2003 označil zdĺhavý proces rozhodovania – rozhodnutia o jednotlivých operáciách MFP prijímala Rada po konzultácii s Parlamentom – za jeden z hlavných nedostatkov MFP. Parlament zároveň poukázal na potrebu transparentného právneho základu pre nástroj MFP ako celku. Od nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy 1. decembra 2009 prijímajú legislatívne rozhodnutia o jednotlivých operáciách MFP Parlament a Rada na základe riadneho legislatívneho postupu (spolurozhodovanie), dôsledkom čoho je dosť zdĺhavý rozhodovací proces. Zintenzívnili sa výzvy na zjednodušenie postupu prijímania rozhodnutí o makrofinančnej pomoci. Ako vyplynulo z celosvetovej finančnej krízy, efektívne riešenie makroekonomických a finančných krízových situácií si vyžaduje nástroj odozvy na krízu, ktorý možno rýchlo a účinne použiť. Vzhľadom na tento vývoj Komisia schválila 4. júla 2011[3] návrh rámcového nariadenia. Hlavnými cieľmi návrhu sú: i) zvýšenie účinnosti makrofinančnej pomoci prostredníctvom rýchlejšieho a efektívnejšieho rozhodovacieho procesu; ii) zladenie rozhodovacieho procesu s procesom iných nástrojov, najmä týkajúcich sa vonkajších vzťahov; iii) formulovanie pravidiel, ktorými sa spravuje nástroj, a pridelenie spoluzodpovednosti za ne Európskemu parlamentu; a iv) aktualizovanie a zjednodušenie niektorých z pravidiel. Hlavnými znakmi návrhu sú: i) rozhodnutia o poskytnutí makrofinančnej pomoci by Komisia prijímala prostredníctvom vykonávacieho aktu pod kontrolou výboru členských štátov; ii) kritériá Genval, ktoré boli stanovené v rôznych záveroch Rady a potvrdil ich aj Európsky parlament vo svojom uznesení z roku 2002, by sa opätovne potvrdili v nariadení a stali by sa tak právne záväznými; iii) niektoré z kritérií by sa aktualizovali alebo objasnili, najmä v súvislosti s prahovou hodnotou operácií MFP, pokiaľ ide o zostatkovú medzeru vo financovaní, geografickú oprávnenosť (s cieľom oficiálne uznať existenciu politiky susedstva EÚ v súvislosti s MFP) a výber medzi grantmi a úvermi v operáciách MFP. V Rade aj Parlamente prebehli diskusie. Rada dokončila svoje prvé závery v decembri 2011 (v rámci takzvaného „všeobecného prístupu“). Parlament zadal vypracovanie štúdie o účinnosti MFP a začiatkom roka 2012 diskutoval o správe o návrhu Komisie vo Výbore pre medzinárodný obchod. Očakáva sa, že rozhodnutie o návrhu sa uskutoční v druhej polovici roka 2012 alebo v roku 2013. 3. Operácie makrofinančnej pomoci v roku 2011 3.1. Prehľad V roku 2011 sa dokončila operácia MFP v Srbsku, ktorá bola schválená v roku 2009. V júli 2011 bola srbským orgánom vyplatená prvá tranža pomoci, úver vo výške 100 miliónov EUR, čím sa uzavrela operácia MFP, pretože druhá tranža v rovnakej výške bola zrušená z dôvodu nižších potrieb vonkajšieho financovania Srbska a jeho rozhodnutia nečerpať celú naplánovanú čiastku od MMF. Pokiaľ ide o MFP Arménsku, memorandum o porozumení bolo podpísane vo februári 2011 a prvá tranža – grant vo výške 14 miliónov EUR a úver vo výške 26 miliónov EUR – bola vyplatená v júli 2011. Vyplatenie druhej tranže – grantu vo výške 21 miliónov EUR a úveru vo výške 39 miliónov EUR – sa dohodlo v decembri. Grantová časť sa vyplatila 27. decembra 2011, pričom úverová časť bola vyplatená 9. februára 2012. Pokiaľ ide o MFP Moldavsku, Komisia uvoľnila druhú tranžu (grant vo výške 20 miliónov EUR) v septembri 2011. Uvoľnenie tretej tranže sa nemohlo uskutočniť do konca roka 2011, ako sa pôvodne plánovalo, pretože nebolo splnených niekoľko podmienok. Tranža bola nakoniec vyplatená začiatkom apríla 2012. Vykonanie MFP pre Ukrajinu, schválené v roku 2010, ktorá spolu s prostriedkami dostupnými z predchádzajúcej operácie schválenej v roku 2002 dosahuje výšku 610 miliónov EUR v úveroch, sa ešte oneskorila z dôvodu nedosiahnutia dohody s ukrajinskými orgánmi o určitých podmienkach memoranda o porozumení. Prvá tranža operácie MFP pre Bosnu a Hercegovinu, ktorá bola schválená v roku 2009 (vo výške 100 miliónov EUR v úveroch), nebola v roku 2011 vyplatená z dôvodu nedodržania jednej z podmienok týkajúcich sa prvej tranže. V roku 2011 Komisia predložila spoluzákonodarcom dva formálne návrhy na nové operácie MFP: návrh na rozšírenie MFP pre Gruzínsko o 23 miliónov EUR v grantoch a 23 miliónov EUR v úveroch, ktorý bol prijatý 13. januára 2011; a návrh na rozšírenie výnimočnej MFP pre Kirgizskú republiku o 15 miliónov EUR v grantoch a 15 miliónov EUR v úveroch, ktorý bol prijatý 20. decembra 2011. Tieto návrhy odvtedy posudzuje Európsky parlament a Rada. Rozhodnutie spoluzákonodarcov o MFP pre Gruzínsko sa však oneskorilo z dôvodu uvedenej spornej právnej otázky. 3.2. Jednotlivé operácie v prijímajúcich krajinách v roku 2011 3.2.1. Západný Balkán 3.2.1.1. Bosna a Hercegovina Rada EÚ schválila MFP pre Bosnu a Hercegovinu vo výške 100 miliónov EUR vo forme úverov v roku 2009 (rozhodnutie Rady 2009/891/ES z 30. novembra 2009). Príslušné memorandum o porozumení a dohoda o úvere boli podpísané v novembri 2010, pričom – čiastočne kvôli zdĺhavému zostavovaniu vlády po všeobecných voľbách v októbri 2010 – zmluvu o úvere ratifikovalo bosnianske predsedníctvo až v auguste 2011. Počas roka 2011 sa nevyplatili žiadne prostriedky MFP, keďže neboli splnené všetky podmienky súvisiace s prvou tranžou a dohodnuté v memorande o porozumení. Okrem toho, pohotovostný úver MMF je od októbra 2010 prakticky nefunkčný. Napriek tomu sa dosiahol určitý pokrok v plnení podmienok politiky MFP v oblasti riadenia verejných financií. Ihneď po opätovnom sfunkčnení programu MMF a po splnení všetkých podmienok politiky, ktoré sú stanovené v memorande o porozumení, by sa mohla MFP vyplatiť. V roku 2011 sa po zanedbateľnom raste v roku 2010 (0,7 %) mierne zrýchlila expanzia hospodárstva na odhadovanú úroveň 1,6 %, a to najmä vďaka rastúcemu vývozu a mierne sa zvyšujúcemu domácemu dopytu. V roku 2011 sa uskutočnila určitá ďalšia fiškálna konsolidácia napriek pretrvávajúcej slabej kvalite verejných financií. Vonkajšie nerovnováhy opäť stúpali, pričom deficit bežného účtu dosiahol 8,7 % HDP. 3.2.1.2. Srbsko Na základe rozhodnutia Rady 2009/892/ES sa vzhľadom na nepriaznivý vplyv celosvetovej krízy Srbsku sprístupnil úverový nástroj do výšky 200 miliónov EUR. Cieľom tejto pomoci bolo doplniť zdroje z medzinárodných finančných inštitúcií na pomoc vláde pri riešení zostatkového deficitu vo vonkajšom financovaní. V súvislosti s postupným hospodárskym zotavovaním Srbska, nižšími potrebami zahraničného financovania a znížením pomoci MMF o polovicu sa Európska komisia rozhodla vyplatiť len polovicu dostupnej výšky MFP, t. j. 100 miliónov EUR. Transfer finančných prostriedkov sa uskutočnil 12. júla 2011, čím sa dokončila táto operácia MFP. Podmienenosť MFP podporila reorganizáciu riadenia verejných financií, najmä stanovením kvantitatívnych fiškálnych pravidiel a nových ustanovení týkajúcich sa verejnej vnútornej finančnej kontroly. V roku 2011 pokračovalo hospodárske zotavovanie, pričom rast HDP posilnený výrazným nárastom investícií dosiahol 1,6 %. Ku koncu roka bol však rast vystavený tlaku v dôsledku zložitej celosvetovej hospodárskej situácie. Vzhľadom na spomaľujúci sa rast vývozu sa deficit bežného účtu zvýšil približne na 9,5 % HDP. Okrem toho deficit rozpočtu dosiahol 5 % HDP, teda viac, ako sa pôvodne plánovalo, najmä z dôvodu výpadkov príjmov. 3.2.2. Východné susedné krajiny 3.2.2.1. Arménsko Koncom roka 2010 sa Komisia a arménske orgány dohodli na podmienkach programu makrofinančnej pomoci vo výške 100 miliónov EUR (35 miliónov EUR v grantoch a 65 miliónov EUR v úveroch), o ktorom sa rozhodlo ešte v novembri 2009. Memorandum o porozumení a dohody o úvere a o grante boli podpísané vo februári 2011 a ratifikované arménskymi orgánmi v máji 2011. Prvá splátka vo výške 40 miliónov EUR bola uvoľnená v júni 2011 a uvoľnenie druhej splátky vo výške 60 miliónov EUR sa uskutočnilo v decembri 2011 v prípade grantu a vo februári 2012 v prípade úveru. V roku 2011 pokračovalo zotavovanie arménskeho hospodárstva; reálne HDP vzrástlo o 4,6 % vďaka nárastu remitencií a vývozu. Oslabil sa však prílev investícií. Napriek zníženiu deficitu bežného účtu zo 14,7 % HDP v roku 2010 na 10,9 % HDP v roku 2011 museli veľkú časť potrieb vonkajšieho financovania financovať externí partneri. V roku 2011 začalo Arménsko vykonávať svoj nový trojročný program stabilizácie hospodárstva na roky 2011 – 2013 podporovaný okrem iných MMF v rámci rozšíreného fondu (Extended Fund Facility) a rozšíreného úveru (Extended Credit Facility) v celkovej výške 278 miliónov EUR. V decembri 2011 Výkonná rada MMF dokončila svoje tretie preskúmanie hospodárskej výkonnosti Arménska v rámci programu, čo orgánom umožnilo čerpať ďalších 36,2 milióna SDR (približne 42 miliónov EUR). Podmienenosť MFP bola užitočná pri napredovaní reforiem v oblastiach verejného dlhu, dôchodkov, daňovej a colnej správy, riadenia verejných financií a daňovej politiky. 3.2.2.2. Gruzínsko Komplexný balík EÚ vo výške do 500 miliónov EUR na podporu hospodárskeho zotavenia Gruzínska prisľúbený na medzinárodnej konferencii darcov v Bruseli v októbri 2008 v situácii po konflikte s Ruskom v auguste 2008, zahŕňal dve možné operácie MFP, pričom každá bola vo výške 46 miliónov EUR. Prvá časť sa úspešne vykonala v období rokov 2009 až 2010. Pokiaľ ide o druhú časť, Komisia prijala 13. januára 2011 návrh na ďalšiu MFP pre Gruzínsko. Plénum Európskeho parlamentu hlasovalo o návrhu 10. mája 2011 a prijalo legislatívne uznesenie s určitými zmenami a doplneniami, ktorých prvotným cieľom bolo premietnuť nadobudnutie účinnosti nového nariadenia o komitológii v marci 2011[4]. Odkedy Európsky parlament prijal svoje stanovisko, zostávajú medziinštitucionálne rokovania medzi Radou a Parlamentom neúspešné. Zatiaľ čo Parlament uprednostňuje pre výbor členských štátov o memorande o porozumení konzultačný postup, ako pôvodne navrhovala Komisia, Rada tvrdí, že by sa zo zásady mal uplatňovať postup preskúmania. Reálny HDP vzrástol v roku 2010 o 6,3 % a v roku 2011 o 7 %, ale očakáva sa, že sa v roku 2012 mierne spomalí z dôvodu zložitej celosvetovej hospodárskej situácie. Dohoda o pohotovostnom úvere MMF platila od septembra 2008 do júna 2011. Prispela k fiškálnej konsolidácii, pokroku v oblasti štrukturálnych reforiem a k návratu k rastu. Od júla 2010 považovali orgány dohodu za preventívne opatrenie a nežiadali o vyplatenie posledných splátok. Napriek zlepšeniu zaznamenanému od roku 2009 je platobná bilancia Gruzínska naďalej krehká, pričom deficit bežného účtu zostáva vysoký (v roku 2011 dosiahol 11,7 % HDP), prílev priamych zahraničných investícií zostáva výrazne pod úrovňami z obdobia pred konfliktom v roku 2008 a na roky 2013 – 2014 sa predpokladajú výrazné záväzky týkajúce sa dlhov z vonkajších zdrojov. Orgány sa v marci 2012 dohodli s MMF na novom dvojročnom programe, ktorý bude mať preventívnu povahu. Hoci existencia programu MMF na vyplácanie prostriedkov je predpokladom začatia operácie MFP EÚ, stále existuje pravdepodobnosť, že vzhľadom na zložité medzinárodné finančné prostredie by sa finančné prostriedky MMF mohli používať ešte počas trvania programu. 3.2.2.3. Moldavská republika Európsky parlament a Rada prijali 20. októbra rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci Moldavskej republike vo výške 90 miliónov EUR vo forme grantov, ktoré mali byť vyplatené v troch tranžiach v rokoch 2010 a 2011 (rozhodnutie č. 938/2010/EÚ). Pomoc sa rozšírila v súvislosti s hospodárskym programom podporeným trojročnou dohodou o financovaní prostredníctvom rozšíreného úveru a rozšíreného fondu schváleného výkonnou radou MMF v januári 2010. Po dosiahnutí dohody o memorande o porozumení Komisia už v decembri 2010 vyplatila prvú tranžu vo výške 40 miliónov EUR. Druhá tranža vo výške 20 miliónov EUR bola vyplatená v septembri 2011 po tom, čo Komisia v júni posúdila dodržiavanie podmienok. Platba tretej tranže MFP sa nemohla uskutočniť do konca roka 2011 podľa pôvodného plánu, pretože pokrok v oblasti dodržiavania podmienok tretej tranže sa považoval za nedostatočný. Po ďalšom pokroku moldavských orgánov v oblasti vykonávania reforiem vydala Komisia vo februári 2012 nové posúdenie, v ktorom sa zistilo, že dodržiavanie podmienenosti dosiahlo uspokojivú úroveň, čo Komisii umožnilo v apríli 2012 vyplatiť tretiu a poslednú tranžu MFP vo výške 30 miliónov EUR. Hospodárstvo sa po prudkom hospodárskom poklese v roku 2009 zotavilo a v rokoch 2010 a 2011 sa výrazne oživilo. Zhoršenie vonkajšieho hospodárskeho prostredia však viedlo vo štvrtom kvartáli roku 2011 k spomaleniu hospodárskej činnosti. Toto spomalenie bude v roku 2012 pravdepodobne pokračovať. Program MMF ďalej prebiehal a medzinárodná darcovská podpora vrátane MFP EÚ bola dôležitým faktorom pri udržaní makroekonomickej stability a podpore vládneho programu reforiem. Moldavsko sa zaviazalo k ambicióznej fiškálnej konsolidácii znížením deficitu rozpočtu zo 6,3 % HDP v roku 2009 na 2,4 % HDP v roku 2011, pričom v roku 2012 sa má ďalej znižovať na 0,9 % HDP, najmä prostredníctvom znižovania verejných výdavkov. Podmienenosť MFP bola užitočná pri napredovaní reforiem v oblastiach zostavovania a plnenia rozpočtu, optimalizácie riadenia verejných financií a verejného dlhu, finančnej stability a reformy finančného sektora, právnych predpisov týkajúcich sa verejného obstarávania a centrálnej banky. 3.2.2.4. Ukrajina Spoluzákonodarcovia EÚ prijali v júni 2010 rozhodnutie o poskytnutí makrofinančnej pomoci Ukrajine vo výške 500 miliónov EUR (rozhodnutie č. 388/2010/EÚ zo 7. júla 2010). Spolu so 110 miliónmi EUR, ktoré ostali k dispozícii na základe rozhodnutia o MFP z roku 2002 (rozhodnutie Rady 2002/639/ES z 12. júla 2002), by sa tak umožnila potenciálna operácia MFP do výšky 610 miliónov EUR. Rokovania o politických podmienkach súvisiacich s vyplatením tejto pomoci, ktoré zahŕňajú opatrenia v oblasti riadenia verejných financií, správy daní a ciel, reformy sektora energetiky a regulácie finančného sektora, ešte nie sú uzavreté. Hoci sa dosiahol pokrok v približovaní sa k memorandu o porozumení, ktoré bude prijateľné pre obe strany, nepodarilo sa prekonať rozdielny názor na niektoré kľúčové otázky vrátane právomoci Účtovnej komory Ukrajiny (najvyššej audítorskej inštitúcie v krajine). Bez podpísania memoranda o porozumení a dohody o úvere sa v roku 2011 neuvoľnili žiadne finančné prostriedky. V roku 2011 pokračovalo hospodárske zotavovanie Ukrajiny s pomerne výraznou výkonnosťou v oblasti rastu a s infláciou, ktorá bola vo veľkej miere pod kontrolou. Od polovice roka 2011 sa tendencie platobnej bilancie jasne zhoršili, čo prinútilo Národnú banku Ukrajiny, aby minula v období od augusta do decembra 6,2 miliardy USD svojich rezerv na ochranu výmenného kurzu. Program MMF vo výške 15 miliárd USD v roku 2011 zanikol z dôvodu nezhôd týkajúcich sa rozpočtu a nedostatočného napredovania v dôležitých štrukturálnych reformách dohodnutých v rámci pohotovostného úveru vrátane úpravy sadzieb za plyn a vykurovanie. Oneskorenia v úprave energetických sadzieb predstavujú významné riziká aj pre fiškálny výhľad. Keďže sa v roku 2011 neuskutočnili žiadne platby oficiálnej vonkajšej finančnej pomoci a banky znížili svoju expozíciu, prístup k medzinárodným kapitálovým trhom sa skomplikoval. Pokrok v oblasti štrukturálnych reforiem bol takisto pomalý. Hoci zákony o verejnom obstarávaní a plyne schválené v roku 2010 a právne predpisy o dôchodkovej reforme prijaté v roku 2011 predstavovali kroky správnym smerom, ich vykonávanie je v niektorých prípadoch nedostatočné, alebo, v prípade verejného obstarávania, bol zákon následne oslabený zmenami a doplneniami. Napredovanie reformy riadenia verejných financií bolo osobitne neuspokojivé a podnikateľské prostredie na Ukrajine ostalo slabé, čo sa prejavilo v roku 2011 výrazným znížením postavenia krajiny v hodnotení Svetovej banky s názvom Doing Business (O podnikaní) a v indexe korupcie Transparency International[5]. 3.2.3. Stredná Ázia 3.2.3.1. Kirgizská republika Komisia predložila 20. decembra 2011 Európskemu parlamentu a Rade návrh výnimočnej makrofinančnej pomoci Kirgizskej republike. Kirgizská republika v roku 2010 zaznamenala prudký pokles hospodárskeho rastu a zhoršovanie vonkajšej pozície z dôvodu vonkajších otrasov a vnútorných politických a etnických konfliktov, ktoré viedli k značnému deficitu vo vonkajšom financovaní. Na medzinárodnej konferencii darcov v júli 2010 sa EÚ zaviazala podporiť zotavenie po skončení etnického konfliktu. V júni 2011 sa MMF dohodol s kirgizskými orgánmi na trojročnom programe, ktorý mal byť podporený rozšíreným úverom. Vonkajšia pozícia však zostala zraniteľná a MMF a Komisia potvrdili na roky 2011 – 2013 existenciu významného zostatkového deficitu vo vonkajšom financovaní. Okrem toho bola výnimočná operácia MFP, t. j. mimo bežného geografického rozsahu pôsobnosti MFP, odôvodnená silou prodemokratického politického vývoja a vývoja hospodárskych reforiem v krajine a jej pozíciou v regióne s hospodárskym a politickým významom pre EÚ. O návrhu rokuje Parlament a Rada v kontexte legislatívneho postupu spolurozhodovania. V roku 2011 sa hospodársky rast zotavil na 5,7 % z prudkého spomalenia v rokoch 2009 a 2010 a deficit platobnej bilancie sa zmiernil na odhadovaných 3,1 % HDP, k čomu prispeli výrazné remitencie a vysoká cena vyvážaného zlata. V posledných mesiacoch roku 2011 však remitencie a vývozy zasiahol nepriaznivý vplyv celosvetovej hospodárskej situácie. Inflácia sa spomalila z úrovne viac ako 20 % (medziročne) v polovici roka 2011 na 5,7 % na konci roka 2011. Vláda dokázala dosiahnuť svoje fiškálne ciele na rok 2011. Kirgizské orgány takisto splnili všetky ciele programu zvýhodneného rozšíreného úveru MMF, ktoré boli dohodnuté na koniec roka 2011. 4. Zabezpečenie riadneho využívania fondov z MFP: operačné hodnotenia, PEFA a hodnotenia ex post 4.1. Operačné hodnotenia V súlade s požiadavkami nariadenia EÚ o rozpočtových pravidlách na vykonávanie kontrol pred vyplatením finančných prostriedkov prijímajúcim krajinám, Komisia s pomocou externých poradcov uskutočňuje operačné hodnotenia, aby získala primeranú istotu, pokiaľ ide o fungovanie administratívnych postupov a finančných tokov prijímajúcich krajín. Operačné hodnotenia sa zameriavajú na systémy riadenia verejných financií, najmä na postupy a organizáciu ministerstiev financií a centrálnych bánk, konkrétne na vedenie účtov, na ktoré sa vkladajú prostriedky EÚ. Okrem toho sa osobitná pozornosť venuje tomu, ako fungujú externé audítorské inštitúcie, ich nezávislosť, ich pracovné programy a účinnosť ich kontrol. V rámci nedávnych operačných hodnotení sa vykonala aj analýza platných postupov v agentúrach verejného obstarávania. V roku 2011 Komisia dokončila operačné hodnotenie v Gruzínsku. Hlavné závery tohto operačného hodnotenia sa nachádzajú v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie (SWD(2012) 181 final). 4.2. Hodnotenia verejných výdavkov a finančnej zodpovednosti Komisia sa snaží doplniť ostatné diagnostické nástroje v oblasti riadenia verejných financií v krajinách, ktoré sú príjemcami pomoci od darcov. V tejto súvislosti je mimoriadne vhodným rámcom program verejných výdavkov a hodnotenia finančnej zodpovednosti (PEFA) založený v roku 2001 ako partnerstvo viacerých darcov, do ktorého patria okrem iných Európska komisia, Svetová banka a MMF. V posledných rokoch sa štúdie PEFA vykonali vo vzťahu k mnohým krajinám prijímajúcim makrofinančnú pomoc, alebo krajinám, ktoré sú potenciálnymi príjemcami takejto pomoci: Arménsko (2008), Bielorusko (2009), Gruzínsko (2008), Kosovo (2009), Kirgizská republika (2009), Moldavská republika (2008), Maroko (2009) a Srbsko (2010). Komisia bola spolu so Svetovou bankou spoluautorom štúdií PEFA o Gruzínsku a Maroku a priamo prispela k niekoľkým ďalším štúdiám. V roku 2011 prispela Komisia k hodnoteniu PEFA týkajúcemu sa Ukrajiny v spolupráci so Svetovou bankou (banka bola vedúcou agentúrou) a vykonala, takisto v spolupráci so Svetovou bankou (tentoraz ako vedúca agentúra) hodnotenie PEFA týkajúce sa Moldavska. Zistenia týchto štúdií PEFA doplnia nedávne operačné hodnotenia finančného riadenia v týchto dvoch krajinách. Prispejú k podpore prebiehajúcich operácií MFP, najmä pokiaľ ide o monitorovanie podmienok riadenia verejných financií. 4.3. Hodnotenia ex post S cieľom posúdiť vplyv makrofinančnej pomoci v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách Komisia vykonáva hodnotenia ex post programov MFP. Závery týchto hodnotení sa zohľadňujú pri posilňovaní postupov riadenia mikrofinančnej pomoci. Hlavnými cieľmi hodnotení ex post sú: analyzovať hospodársky vplyv MFP na hospodárstvo prijímajúcej krajiny a najmä na udržateľnosť jej vonkajšej pozície; a posúdiť pridanú hodnotu intervencie EÚ. V roku 2011 sa vykonali dve nové hodnotenia ex post na účel hodnotenia nedávno dokončených operácií MFP týkajúcich sa Libanonu a Gruzínska. Začiatkom roka 2012 sa začalo hodnotenie ex post týkajúce sa makrofinančnej pomoci Kosovu. 5. Žiadosti o pomoc a budúce návrhy Komisie; rozpočtová situácia Väčšina operácií MFP vykonaných v roku 2011 sa dokončila v roku 2011 alebo začiatkom roka 2012 (Srbsko, Arménsko, Moldavská republika). Očakáva sa, že zvyšné dva programy (operácie s Ukrajinou a Bosnou a Hercegovinou) sa vykonajú v roku 2012 a 2013, ak dôjde k značnému pokroku v oblasti politických podmienok. Nový program pre Gruzínsko, ktorý v súčasnosti posudzujú spoluzákonodarcovia, sa má schváliť v polovici roka 2012. Podobne aj navrhovaná MFP pre Kirgizskú republiku by mohla byť schválená v druhom polroku 2012. V súčasnosti pripravované operácie MFP na obdobie rokov 2012 – 2013 zahŕňajú aj prípadný program pre Kosovo. Po skončení predchádzajúceho programu v roku 2010 by nová operácia zodpovedala podmienenému prísľubu, ktorý dala EÚ v júni 2008 na konferencii darcov pre Kosovo, a to až do výšky 100 miliónov EUR. Okrem toho možno predpokladať novú operáciu pre Arménsko. Nasledovala by po nedávno dokončenom programe a bola by zameraná na pomoc krajine pri pokrývaní zostatkovej medzery vo vonkajšom financovaní, ktorá sa predpokladá na rok 2013, a dopĺňala by zdroje sprístupnené MMF v rámci existujúceho opatrenia v oblasti financovania v podobe rozšíreného fondu a rozšíreného úveru. Vzhľadom na potreby krátkodobého financovania v niektorých krajinách južného susedstva, ktoré prechádzajú politickými zmenami, nie je prekvapujúce, že vo februári 2012 dostala EÚ žiadosť o makrofinančnú pomoc od Egypta. Požadovaná výška je 500 miliónov EUR, z čoho by mohla byť vo forme grantu vyplatená malá časť, aby sa zohľadnil pomerne nízky príjem na osobu v Egypte. MFP by doplnila finančné prostriedky, ktoré majú sprístupniť MMF a ostatní darcovia na pomoc na posilnenie platobnej bilancie Egypta počas obdobia náročnej politickej zmeny. Komisia v spolupráci s MMF odhadujú zostatkové potreby vonkajšieho financovania Egypta s cieľom možného schválenia návrhu MFP pre túto krajinu. Vyhliadky na aktivovanie nástroja MFP pre niektoré krajiny Stredozemia sa výslovne potvrdili v spoločnom oznámení Komisie a vysokej predstaviteľky EÚ pre zahraničné vzťahy a bezpečnostnú politiku s názvom „Partnerstvo pre demokraciu a spoločnú prosperitu s južným Stredozemím“, ktoré sa prijalo 8. marca 2011. Tabuľka 1 obsahuje prehľad záväzkov a platieb grantov MFP za roky 2011 a 2012 (orientačný). Predpoveď na rok 2012 je veľmi predbežná a bude závisieť od rôznych faktorov, ktoré sú nad rámec kontroly Komisie. Pripravované grantové operácie na rok 2012 sú všeobecne v súlade s rozpočtovými stropmi na rok 2012 vzhľadom na to, že niektoré z plánovaných operácií budú finančne viazané až v roku 2013. Pokiaľ ide o úvery, celková neuhradená suma za operácie poskytovania úverov MFP dosiahla ku koncu roka 2011 výšku 569,8 milióna EUR. Suma je krytá Garančným fondom pre vonkajšie opatrenia[6], ktorý sa udržiaval na úrovni 9 % nesplatenej sumy. Fond nepokrýva len úvery MFP, ale aj úvery Euratomu a úvery EIB pre tretie krajiny a financuje sa z rozpočtu EÚ. V prípade operácií poskytovania úverov MFP by to zodpovedalo približne 51 miliónom EUR v rámci garančného fondu na konci roka 2011. Tabuľka 1: Záväzky a platby MFP v rokoch 2011 – 2012 v EUR Tabuľka 2: Výška schválenej MFP podľa rokov za obdobie rokov 2002 – 2011 v miliónoch EUR Graf 2a: Výška schválenej MFP podľa rokov na obdobie rokov 2002 – 2011 v miliónoch EUR Graf 2b: Výška schválenej MFP podľa regiónov na obdobie 2002 – 2011 Tabuľka 3: Výška vyplatenej MFP podľa rokov na obdobie rokov 2002 – 2011 v miliónoch EUR Graf 3a: Výška vyplatenej MFP podľa rokov na obdobie rokov 2002 – 2011 v miliónoch EUR Graf 3b: Výška vyplatenej MFP podľa regiónov na obdobie 2002 – 2011 [1] Týmto označením nie sú dotknuté pozície týkajúce sa štatútu, pričom označenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN 1244 a stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova. [2] Súvisiace informácie o nedávnom hospodárskom vývoji v južnom susedstve nájdete aj v publikácii „The EU's neighbouring economies: coping with new challanges“, Occasional Papers no. 86 / november 2011, GR ECFIN, Európska komisia (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2011/index_en.htm ) [3] Návrh Komisie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o makrofinančnej pomoci tretím krajinám – KOM(2011) 865 v konečnom znení, 4.7.2011. [4] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 182/2011 zo 16. februára 2011. [5] Nedostatočné napredovanie v riadení verejných financií spolu s neistotami v oblasti makroekonomického rámca (vrátane stavu nefunkčnosti programu MMF) viedli Európsku komisiu k odloženiu vyplácania operácií rozpočtovej podpory na konci roka 2011. [6] Podrobnejšie informácie sú uvedené v správe Komisie Európskemu parlamentu a Rade o zárukách krytých zo všeobecného rozpočtu (vydávanej polročne).