SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o úsilí členských štátov na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami v roku 2012 /* COM/2014/0233 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o úsilí členských štátov na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami v roku 2012 1. Úvod Členské štáty sú zodpovedné za dosiahnutie stabilnej a trvalej rovnováhy medzi rybolovnou kapacitou svojej flotily a svojimi rybolovnými možnosťami a za prijatie primeraných opatrení na jej zabezpečenie. Táto požiadavka platí v rámci spoločnej rybárskej politiky[1] od roku 2002 a je uvedená aj v novej SRP[2] prijatej v decembri 2013. Uvedená rovnováha prispieva k dosiahnutiu cieľov SRP, najmä k dosiahnutiu maximálneho udržateľného výnosu (maximum sustainable yields, ďalej len „MSY“), s cieľom zabezpečiť, aby činnosti rybolovu boli dlhodobo udržateľné z hľadiska životného prostredia a aby boli v súlade s plnením cieľov v hospodárskej a sociálnej oblasti a v oblasti zamestnanosti. Táto správa vychádza zo správ členských štátov o úsilí na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami. Od členských štátov sa očakáva, že pri príprave svojich správ použijú usmernenia Komisie[3]. Používajú sa aj údaje zozbierané na základe rámca pre zber údajov[4] (Data Collection Framework, DCF, príloha I). Správy členských štátov posúdil Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (ďalej len „STECF“)[5]. Z analýzy kapacity flotily členských štátov vyplýva, že pri dosahovaní rovnováhy s dostupnými rybolovnými možnosťami došlo k určitému pokroku, hoci sú aj naďalej potrebné ďalšie kroky na zabezpečenie riadenia populácií v súlade s cieľom MSY. Vo svojej správe o úsilí členských štátov na dosiahnutie rovnováhy v roku 2011 Komisia predložila súbor návrhov na zlepšenie analýzy rovnováhy. V tejto správe bolo uvedených niekoľko ukazovateľov týkajúcich sa udržateľnej a životaschopnej prevádzky rybárskych flotíl[6], ako napríklad, či flotily: – závisia na populáciách lovených nad úrovňami MSY, – dosahujú príjmy, ktoré pokrývajú náklady, – sú hospodársky udržateľné, – nie sú dostatočne vyťažené, – sú nečinné. Tieto ukazovatele sa použili aj pre túto správu. Okrem toho sa doplnil ukazovateľ pre populácie s vysokým stupňom biologického rizika, ktoré sú ovplyvnené segmentom flotily, keďže existujú obavy, že došlo k zanedbaniu tohto aspektu. Stropy kapacity Každý členský štát musí zabezpečiť, aby jeho rybolovná kapacita vyjadrená v tonáži (GT) a vo výkone (kW) nikdy neprekročila stropy kapacity a výkonu stanovené v nariadení č. 1380/2013[7]. Zo súčasných údajov v registri flotily EÚ vyplýva, že všetky členské štáty tieto úrovne dodržali. Celková rybolovná kapacita flotily EÚ bola 16,4 % pod stropmi kapacity pre tonáž a 10,4 % pod stropmi výkonu (príloha 2). Podľa registra rybárskej flotily EÚ pozostávala táto flotila k 31. decembru 2012 zo 76 023 plavidiel s celkovou rybolovnou kapacitou 1 578 015 GT a 5 807 827 kW. Počet plavidiel sa znížil o 1,6 %, tonáž o 2 % a výkon motora o 1 % [vrátane plavidiel registrovaných v najvzdialenejších regiónoch (príloha 3)]. V roku 2012 bolo najpoužívanejším nástrojom riadenia na znižovanie rybolovnej kapacity vyradenie z prevádzky financované z verejných prostriedkov (príloha 4). V období od 1. januára 2007 do 31. júla 2012 sa z ERF na tento účel vyčlenilo 464 miliónov EUR, čo zodpovedá ukončeniu rybolovnej činnosti 3 700 plavidiel (príloha 5). Úplnosť a kvalita správ členských štátov a ukazovatele kapacity Komisia dostala správy od všetkých 22 členských štátov. Celkovo STECF skonštatoval, že v porovnaní z predchádzajúcimi rokmi sa aj naďalej zlepšuje konzistentnosť, úplnosť a kvalita správ (prílohy 1A a 1B). Usmernenia Komisie týkajúce sa analýzy používa viac členských štátov, hoci ešte stále sa nájdu štáty, ktoré ich nepoužívajú. Podľa pokynov STECF a na základe údajov predložených členskými štátmi v rámci DCF vypočítalo Spoločné výskumné centrum (ďalej len „JRC“) technické, ekonomické a biologické ukazovatele, ktoré sú relevantné z hľadiska rovnováhy medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami (príloha 6). Analýza sa týka 434 segmentov flotily, v prípade ktorých sú k dispozícii údaje za aspoň jeden ukazovateľ. Týkajú sa 97 % nahlasovanej hodnoty vylodení v roku 2011. STECF poskytol k výkladu týchto hodnôt ukazovateľov založených na údajoch DCF usmernenie, ktorého sa Komisia v tejto správe pridŕžala. Situácia kapacity flotily podľa členských štátov V tomto oddiele sa uvádza prehľad situácie flotíl jednotlivých členských štátov na základe správ členských štátov a zistení STECF založených na údajoch DCF. Belgicko uviedlo, že kapacita jeho flotily sa od roku 2003 znížila o 30 % v kW a o 38 % v GT. Kapacita flotily podľa všetkého dobre zodpovedá rybolovným možnostiam. Kapacita je takmer úplne využitá, čo platí aj o rybolovných možnostiach. Z preskúmania STECF vyplýva, že plavidlá s dĺžkou 18 – 40 m loviace vlečnými sieťami s rozperným rahnom, plavidlá s vlečnými sieťami na lov pri dne a plavidlá so záťahovými sieťami na lov pri dne záviseli od populácií lovených nad úrovňami MSY. Činnosť plavidiel s dĺžkou 24 – 40 m loviacich vlečnými sieťami s rozperným rahnom mala vplyv na dve biologicky ohrozené populácie. Plavidlá s dĺžkou 18 – 24 m loviace vlečnými sieťami na lov pri dne, plavidlá so záťahovými sieťami na lov pri dne a plavidlá s dĺžkou 12 –18 m loviace vlečnými sieťami s rozperným rahnom neboli v roku 2011 hospodársky udržateľné. Bulharsko uviedlo, že od pristúpenia sa jeho rybárska flotila zredukovala z hľadiska počtu plavidiel (– 7 %), tonáže (– 14 %) a výkonu (– 6 %). Využitie kapacity, ktoré je výrazne nízke v prípade plavidiel s dĺžkou menej ako 12 m, sa v roku 2012 zlepšilo vo všetkých segmentoch. Činnosť jednotlivých plavidiel sa celkovo zvýšila o 220 %. Vnútroštátny orgán už prijal opatrenia na zníženie počtu nečinných plavidiel a vyraďuje ich z vnútroštátneho registra. Menšie plavidlá (s dĺžkou menej ako 12 m) boli hospodársky nerentabilné; plánuje sa vyradiť z prevádzky ďalšie takéto plavidlá a nahradiť ich väčšími plavidlami na lov pelagických rýb. Bulharsko dospelo k záveru, že jeho kapacita flotily mierne vyššia ako jeho rybolovné možnosti. Z preskúmania STECF vyplýva, že plavidlá s dĺžkou 12 – 18 m loviace unášanými a osadenými sieťami a plavidlá s aktívnym a pasívnym výstrojom nie sú hospodársky udržateľné; veľmi veľká časť flotily (takmer 1 200 plavidiel) je nečinná a flotila s aktívnym a pasívnym výstrojom vykazuje veľmi nízku úroveň činnosti. Hodnoty ROFTA za rok 2011 sú podľa všetkého nezvyčajne nízke. Biologické ukazovatele nie sú k dispozícii. Cyprus od roku 2004 znížil kapacitu svojej flotily (– 65 % v GT a – 20 % v kW). Vyťaženosť plavidiel bola nízka (menej ako 53 %) v prípade všetkých flotíl okrem plavidiel s vlečnými sieťami na lov pri dne pôsobiacich v medzinárodných vodách. Analýza hospodárskych údajov za rok 2011 ešte nebola dokončená, ale z údajov za rok 2010 vyplýva prekapitalizácia. Flotila „plavidiel s vlečnými sieťami na lov pri dne v pôsobiacich teritoriálnych vodách“ sa zredukovala len nedávno a Cyprus teda nemohol vykonať úplné posúdenie. Dospel však k záveru, že maloobjemový pobrežný rybolov je podľa všetkého v nerovnováhe a flotila plavidiel s dĺžkou 12 – 24 m loviacich polyvalentným pasívnym výstrojom je pravdepodobne v rovnováhe. Vzhľadom na to, že Cyprus nepredložil žiadne údaje DCF, nie je pre túto krajinu k dispozícii preskúmanie STECF. Nemecko nahlásilo jasný klesajúci trend z hľadiska počtu plavidiel (z 2 315 plavidiel v roku 2000 na 1 549 v roku 2012). Tento pokles sa spomaľuje. V porovnaní s predchádzajúcim rokom sa nemecká rybárska flotila zredukovala v štyroch segmentoch. Flotila sa v roku 2012 z hľadiska počtu plavidiel zredukovala o 31 plavidiel, čo znamená pokles kapacity o 598 GT (– 0,93 %) a 2,242 kW (– 1,51 %). Najväčšie zníženie v absolútnych číslach predstavovalo ukončenie činnosti 16 rybárskych plavidiel s dĺžkou menej ako 12 m loviacich žiarovkami. Flotily plavidiel s vlečnými sieťami s rozperným rahnom a plavidiel s vlečnými sieťami (s maximálnou dĺžkou 40 m) sa zredukovali o vyše 4 %. Nemecko dospelo k záveru, že medzi jeho kapacitou a jeho rybolovnými možnosťami je rovnováha napriek tomu, že v dôsledku sezónneho rybolovu sú niektoré ukazovatele činnosti nízke. Napriek negatívnym hospodárskym ukazovateľom Nemecko zastáva názor, že skutočné náklady na odpisy sú nižšie než oficiálne čísla, a výsledok, podľa ktorého je flotila v dlhodobej hospodárskej nerovnováhe, teda nie je opodstatnený. Z preskúmania STECF vyplýva, že väčšina segmentov flotily závisela od nadmerne lovených populácií, ale na základe biologických ukazovateľov majú na ohrozené populácie vplyv iba plavidlá s dĺžkou 24 – 40 m loviace vlečnými sieťami na lov pri dne a záťahovými sieťami na lov pri dne. Podľa všetkého nie sú hospodársky udržateľné plavidlá s dĺžkou 10 – 12 m loviace pasívnym výstrojom, plavidlá s dĺžkou 12 – 18 m loviace vlečnými sieťami na lov pri dne a záťahovými sieťami na lov pri dne, plavidlá s dĺžkou 24 – 40 m loviace osadenou sieťou a plavidlá s dĺžkou nad 40 m loviace vlečnými a záťahovými sieťami. Podľa všetkého sa nedostatočne využívajú plavidlá s dĺžkou menej ako 12 m loviace pasívnym výstrojom a flotila plavidiel s dĺžkou 18 – 24 m loviacich vlečnými sieťami s rozperným rahnom, čo nemožno vysvetliť sezónnym charakterom daného rybolovu. Zodpovedajúci údaj za rok 2011 je 65 %. Dánsko riadi rybolovné možnosti individuálnymi prenosnými kvótami (individual transferable quotas, ITQ) a podielov plavidiel na kvóte (vessel quota shares, VQS), čo sa prejavilo poklesom počtu plavidiel, tonáže a výkonu. V roku 2011 bola podľa všetkého nedostatočne využívaná väčšina segmentov flotily s výnimkou plavidiel s dĺžkou 12 – 24 m loviacich vlečnými sieťami s rozperným rahnom a plavidiel s dĺžkou nad 40 m loviacich vlečnými sieťami na lov pri dne a záťahovými sieťami na lov pri dne. Väčšina plavidiel s dĺžkou menej ako 12 m sa neustále nachádzala v situácii hospodárskej prekapitalizácie. Väčšina ostatných plavidiel sa nachádzala v približnej hospodárskej rovnováhe. V rokoch 2005 až 2011 vykazovali mnohé flotily trvalo nižšie príjmy než sú príjmy pokrývajúce náklady, a nie je jasné, ako tieto plavidlá dokázali pokračovať v prevádzke. Hospodárske ukazovatele a ukazovatele vyťaženosti plavidiel naznačujú nerovnováhu, najmä v prípade plavidiel s dĺžkou menej ako 12 m pôsobiacich v Severnom mori. Plavidlá s dĺžkou menej ako 10 m loviace vlečnými sieťami na lov pri dne a záťahovými sieťami na lov pri dne, plavidlá s dĺžkou 10 – 12 m loviace polyvalentným pasívnym výstrojom a plavidlá s dĺžkou 12 – 18 m loviace vlečnými sieťami s rozperným rahnom neboli hospodársky udržateľné a záviseli od nadmerne lovených populácií. Napriek značnému zníženiu kapacity v predchádzajúcich rokoch Estónsko uviedlo nerovnováhu, najmä pokiaľ ide o plavidlá s vlečnými sieťami s celkovou dĺžkou nad 12 m. Počas roku 2012 sa flotila zredukovala o 4 plavidlá. Výkon a hrubá tonáž segmentu sa znížili o 6 %. Existuje mnoho (~ 1 300) malých plavidiel pobrežného rybolovu loviacich sleďa, ostrieža a platesu, ale pokiaľ ide o rovnováhu týchto plavidiel, situácia je nejasná. Estónsko vo svojich správach nerozčlenilo register flotily na segmenty. Zaviedlo systém ITQ, ktorý by mal viesť k zlepšeniu rovnováhy. Z estónskej hospodárskej analýzy vyplýva, že od roku 2010 lovili plavidlá všetkých dĺžkových tried v medziach ekonomickej udržateľnosti. Z preskúmania STECF vyplýva, že flotila plavidiel s dĺžkou 10 – 12 m loviacich polyvalentným pasívnym výstrojom závisela od populácií lovených nad úrovňami MSY. Grécko nepredložilo posúdenie rovnováhy, nevyhodnotilo svoju politiku týkajúcu sa flotily, ani neposkytlo údaje DCF. Uviedlo, že rybolovné činnosti a situácia využiteľných biologických populácií sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom nezmenila. Porovnanie údajov zo správ za roky 2011 a 2012 ukazuje redukciu flotily o 632 plavidiel. V období od 1. januára 2003 do 31. decembra 2012 sa flotila zredukovala o 3 019 plavidiel (15,84 %) a kapacita sa znížila o 21,57 % z hľadiska hrubej tonáže (GT) a o 21,71 % z hľadiska výkonu motora (kW). Vzhľadom na to, že Grécko nepredložilo údaje DCF, zodpovedajúce ukazovatele nemohli byť vypočítané a posúdené STECF ani JRC. Španielsko v roku 2012 pokračovalo v znižovaní rybolovnej kapacity. V roku 2012 došlo k 429 trvalému vyradeniu z registra. V 147 prípadoch bola na tento účel využitá štátna pomoc. V roku 2012 bolo činných približne 85 % plavidiel. Španielsko sa domnieva, že existuje určitá nerovnováha, pokiaľ ide o flotily plavidiel na maloobjemový rybolov pôsobiacich vo vnútroštátnych pobrežných vodách (1 280 nečinných plavidiel), ale flotila pôsobiaca v medzinárodných vodách (32 nečinných plavidiel) je v rovnováhe alebo má nižšiu kapacitu, ako je potrebné na využitie dostupných rybolovných možností. Z preskúmania STECF vyplýva, že jediné dostupné údaje DCF Španielska boli hospodárske údaje za rok 2011. Na základe týchto údajov sa ukázalo, že situácia je rôznorodá, pričom mnohé flotily sa nachádzajú v negatívnej hospodárskej situácii, niektoré v pozitívnej situácii a niektoré flotily sú v strednej situácii. Flotila Fínska sa medzi rokmi 1995 a 2012 plynulo redukovala. V roku 2012 došlo k zvýšeniu z hľadiska tonáže (najmä v segmente rybolovu mimo pobrežných vôd), ale k zníženiu z hľadiska výkonu motora. Fínsko sa nazdáva, že jeho flotila je v prijateľnej rovnováhe s rybolovnými možnosťami. Vo svojej správe nepoužilo usmernenia STECF a do hodnotenia kapacity vo vzťahu k rybolovným možnostiam nezahrnulo žiadne iné ukazovatele. STECF nezistil na základe hospodárskych ukazovateľov žiadne trendy. Technický ukazovateľ naznačuje nízku alebo veľmi nízku priemernú vyťaženosť plavidiel. Biologické ukazovatele neboli k dispozícii. Francúzsko sa domnieva, že pokiaľ ide o väčšinu jeho rybolovných oblastí, flotily sú stabilné a v rovnováhe s rybolovnými možnosťami. Tento stav sa dosiahol prispôsobovaním flotily počas niekoľkých po sebe nasledujúcich rokov. Mnohé plavidlá lovia druhy, na ktoré sa nevzťahuje kvóta a v prípade ktorých nie sú k dispozícii biologické hodnotenia. Nebolo teda možné vypočítať biologické ukazovatele ani technický ukazovateľ. Francúzsko v roku 2012 vyradilo 192 plavidiel, z toho 74 v zámorských územiach. Zo 192 plavidiel bolo 46 vyradených pomocou verejných prostriedkov (6 z nich v Guyane). Pre väčšinu flotíl v Stredozemí neboli k dispozícii biologické ukazovatele. V Atlantickom oceáne sa v prípade väčšiny flotíl ukázalo, že závisia od nadmerne lovených populácií. Výnimku predstavovali plavidlá s dĺžkou nad 40 m loviace pelagickými vlečnými sieťami. Hospodárske údaje väčšinou neboli k dispozícii alebo boli nejednoznačné. Írsko uviedlo, že v porovnaní s predchádzajúcim rokom sa rybolovná kapacita zvýšila o 1,29 % v GT a 2,25 % v kW, ale flotila zostala na svojej referenčnej úrovni. Hospodárske ukazovatele naznačujú, že flotily majú v posledných rokoch lepšie hospodárske výsledky, v súčasnosti sú ziskové v krátkodobom i dlhodobom horizonte a nie sú prekapitalizované. Z preskúmania STECF vyplýva, že flotila plavidiel s dĺžkou 10 – 18 m loviacich lovnými šnúrami, plavidlá s dĺžkou menej ako 18 m loviace vlečnými sieťami a záťahovými sieťami na lov pri dne a plavidlá s dĺžkou nad 24 m loviace pelagickými vlečnými sieťami záviseli od nadmerne lovených populácií a mali vplyv na maximálne 6 biologicky ohrozených populácií. Technický ukazovateľ naznačuje nízku vyťaženosť plavidiel. Mnoho plavidiel je nečinných (13 % až 40 %). Taliansko uviedlo, že počas roka 2012 sa jeho flotila v z hľadiska počtu zredukovala o 2,23 % a z hľadiska kapacity o 5,8 % GT a 3,5 kW. Taliansko vo svojej správe nepoužilo usmernenia a neboli uvedené ani žiadne iné ukazovatele na posúdenie kapacity vo vzťahu k rybolovným možnostiam. Z dôvodu nedostatku údajov Taliansko nemohlo vyhodnotiť rovnováhu svojich flotíl. Z preskúmania STECF vyplýva, že plavidlá s dĺžkou 12 – 24 m loviace vlečnými sieťami s rozperným rahnom, plavidlá s dĺžkou 24 – 40 m loviace vlečnými sieťami na lov pri dne a záťahovými sieťami na lov pri dne a plavidlá s dĺžkou nad 40 m loviace vakovými sieťami neboli hospodársky udržateľné, ale mnohé iné flotily vykázali dobrú ziskovosť. Ukazovatele využitia plavidiel poukazujú na viac prípadov nerovnováhy. Biologické ukazovatele neboli v mnohých prípadoch k dispozícii. V prípadoch, keď boli k dispozícii, poukazovali na nadmerný rybolov. Flotila Litvy sa v roku 2012 zredukovala o 3 plavidlá. Kapacita klesla o 18 025 GT (55 %) a 19 982 kW (53,9 %). Flotily lovia väčšinou populácie, ktoré nie sú nadmerne lovené a sú v rovnováhe s populáciami tresky, sleďa a šproty vo východnej časti Baltického mora. Flotily boli v roku 2011 vo všeobecnosti ziskové. Z preskúmania STECF vyplýva nízka vyťaženosť všetkých flotíl okrem plavidiel s dĺžkou 24 – 40 m loviacich pelagickými vlečnými sieťami. Plavidlá s dĺžkou nad 40 m loviace pelagickými vlečnými sieťami mali vplyv na jednu biologicky ohrozenú populáciu. Lotyšsko od roku 2004 znížilo svoju kapacitu z hľadiska počtu o 20 %, z hľadiska GT o 24 % a z hľadiska kW o 31 %. Lotyšsko sa domnieva, že ukazovatele využitia kapacity nevykazujú pre žiaden segment flotily výraznú nerovnováhu a že rybolov je ziskový. Z preskúmania STECF vyplýva závislosť od nadmerne lovených populácií v prípade flotily plavidiel s dĺžkou menej ako 10 m loviacich polyvalentným pasívnym výstrojom a plavidiel s dĺžkou 12 – 18 m loviacich pelagickými vlečnými sieťami. Tieto flotily vykazujú aj nízku vyťaženosť. Malta nahlásila za rok 2011 pre svoju flotilu neuspokojivé výsledky. Pokiaľ ide o rok 2012, vzhľadom na nedostatok hospodárskych a sociálnych údajov sa nedospelo k presvedčivému výsledku. Maltské orgány v súčasnosti overujú správnosť informácií v registri flotily. Z preskúmania STECF vyplýva, že väčšina flotíl, pre ktoré boli k dispozícii údaje, bola ekonomicky neudržateľná. Výnimku predstavujú plavidlá s dĺžkou 12 –18 m loviace vakovými sieťami a flotily plavidiel s dĺžkou 18 – 24 m loviacich „iným aktívnym výstrojom“. Vyťaženosť plavidiel bola nízka vo všetkých flotilách. Biologické ukazovatele vo všeobecnosti neboli k dispozícii. Holandsko uviedlo, že jeho kapacita flotily je približne v rovnováhe s jeho rybolovnými možnosťami a že z biologických ukazovateľov vyplýva, že jeho rybolov využíva populácie, ktoré nie sú nadmerne lovené. Hospodárske ukazovatele naznačujú, že holandská pelagická flotila je nezisková. Flotila plavidiel s dĺžkou nad 24 m loviacich vlečnými sieťami na lov pri dne je zisková a jej ziskovosť sa zlepšila. Z preskúmania STECF vyplýva, že v prípade všetkých flotilách, pre ktoré boli k dispozícii biologické ukazovatele, flotily v priemere záviseli od nadmerne lovených populácií. Plavidlá s dĺžkou nad 40 m loviace pelagickými vlečnými sieťami a plavidlá s dĺžkou 18 – 24 m loviace vlečnými sieťami s rozperným rahnom neboli hospodársky udržateľné, iné flotily však mali dobré výsledky. Poľsko uviedlo, že v roku 2012 opustilo flotilu 8 plavidiel (250 GT a 980 kW). Poľsko nedokázalo zistiť, či sa dosiahla rovnováha. Domnieva sa, že všetky jeho flotily boli hospodársky udržateľné okrem flotily plavidiel s dĺžkou 12 –18 m loviacich lovnými šnúrami. Z preskúmania STECF vyplýva, že plavidlá s dĺžkou 12 –18 m loviace hákmi sú hospodársky nerentabilné. Všetky flotily mali nízku úroveň vyťaženosti s výnimkou segmentov plavidiel s dĺžkou nad 40 m loviacich vlečnými sieťami na lov pri dne a záťahovými sieťami na lov pri dne a plavidiel s dĺžkou nad 40 m loviacich pelagickými vlečnými sieťami. Biologické ukazovatele neboli k dispozícii. Portugalsko dospelo k záveru, že kapacita jeho flotily je v rovnováhe s rybolovnými možnosťami. Technické ukazovatele flotíl plavidiel s vakovými sieťami však ukázali relatívne nízku vyťaženosť plavidiel. Biologické ukazovatele neboli vo väčšine prípadov k dispozícii. Z preskúmania STECF vyplýva, že plavidlá s dĺžkou menej ako 12 m loviace lovnými šnúrami, plavidlá s dĺžkou menej ako 12 m loviace dredžami a plavidlá s dĺžkou 10 – 12 m loviace aktívnym a pasívnym výstrojom sú hospodársky nerentabilné. Mnohé flotily vykazovali nízku mieru vyťaženosti. Rumunsko nahlásilo veľmi nízku vyťaženosť plavidiel a závislosť od nadmerne lovených populácií. Biologické a hospodárske údaje sú k dispozícii len v obmedzenej miere. STECF dospel k záveru, že miera vyťaženosti plavidiel je nízka. Švédsko nahlásilo, že od roku 2008 do roku 2012 došlo k 12 % poklesu v počte plavidiel. Flotily závisia od populácií, ktoré sa lovia udržateľným spôsobom, a podľa všetkého sú hospodársky udržateľné. V niektorých segmentoch ešte stále možno pozorovať určitú nerovnováhu. STECF dospel k záveru, že plavidlá s dĺžkou menej ako 18 m loviace osadenými sieťami neboli hospodársky udržateľné. Deväť flotíl záviselo od nadmerne lovených populácií, ale ukazovateľ ohrozených populácií nebol k dispozícii. V prípade mnohých flotíl nebolo k dispozícii dosť údajov. Slovinsko nahlásilo nízku vyťaženosť plavidiel v mnohých segmentoch. Tento výsledok pripisuje skôr závislosti od migrujúcich populácií, resp. sezónnemu charakteru rybolovu, ako nerovnováhe. V roku 2012 sa slovinská flotila zredukovala o 35 % v GT a o 16,83 % v kW. Celkový počet vylodení bol v roku 2012 o 54 % nižší ako v roku 2011. Plavidlá s dĺžkou menej ako 6 m loviace unášanými a osadenými sieťami boli hospodársky neudržateľné, ostatné segmenty boli podľa všetkého udržateľné. STECF dospel k záveru, že flotily plavidiel s dĺžkou menej ako 12 m loviacich osadenými vlečnými sieťami na lov pri dne a plavidiel s dĺžkou 24 – 40 m loviacich pelagickými vlečnými sieťami boli hospodársky nerentabilné, ale flotila plavidiel s dĺžkou 12 – 18 m loviacich vakovými sieťami bola zisková a udržateľná. Miera vyťaženosti plavidiel bola nízka. Biologické ukazovatele neboli k dispozícii. Spojené kráľovstvo nahlásilo zvýšenie kapacity v prípade plavidiel loviacich mäkkýše, kôrovce a ostnatokožce (najmä hrebeňovky), kým v prípade flotíl plavidiel s vlečnými sieťami na lov pri dne došlo vo všeobecnosti k zníženiu kapacity. Spojené kráľovstvo nevypočítalo ukazovatele ani nevyvodilo závery o rovnováhe medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami. Z posúdenia STECF vyplýva, že väčšina flotíl bola hospodársky udržateľná. Výnimku predstavovali flotily plavidiel s dĺžkou menej ako 10 m a s dĺžkou 12 – 18 m loviacich vlečnými sieťami s rozperným rahnom a plavidiel s dĺžkou menej ako 10 m loviacich lovnými šnúrami. Biologické ukazovatele neboli vo väčšine prípadov k dispozícii, ale plavidlá s dĺžkou 18 – 40 m loviace vlečnými sieťami na lov pri dne a záťahovými sieťami na lov pri dne mali vplyv na päť populácií s vysokým stupňom biologického rizika. Ukázalo sa, že mnohé z menších plavidiel (s dĺžkou menej ako 18 m) vykazovali nízku mieru vyťaženosti. Flotila plavidiel s dĺžkou 40 m loviacich vakovými sieťami závisela od populácií ulovených nad úrovňami MSY. Závery Napriek tomu, že je potrebné vynaložiť viac úsilia, bol od roku 2002 dosiahnutý určitý pokrok pri vyrovnávaní nepomeru medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami. Vzhľadom na kombináciu rôznych trendov v prípade jednotlivých segmentov flotíl sa nedá dospieť k všeobecne platnému záveru o vývoji rovnováhy medzi kapacitou a možnosťami pre celú EÚ. Mnohé populácie sa lovia nad úrovňami MSY a mnohé segmenty flotíl sú hospodársky závislé práve od týchto populácií. V mnohých členských štátoch sú plavidlá málo vyťažené. Komisia sa po posúdení výsledkov analýzy STECF domnieva, že členské štáty by v záujme ľahšieho dosiahnutia cieľa MSY stanoveného v novej spoločnej rybárskej politike mali aj naďalej prijímať opatrenia na prispôsobenie kapacity činnej flotily. Zachováva sa povinnosť členských štátov prispôsobiť rybolovnú kapacitu svojich flotíl rybolovným možnostiam, ktorá sa v rámci novej SRP sprísňuje. Okrem existujúcich povinností budú členské štáty musieť do svojich správ začleniť akčný plán pre segmenty flotily, v prípade ktorých bola identifikovaná štrukturálna nerovnováha. V akčnom pláne musia členské štáty stanoviť ciele prispôsobenia a nástroje na dosiahnutie rovnováhy. Plán musí obsahovať aj jasný časový rámec na realizáciu. Táto dodatočná povinnosť môže byť ďalším príspevkom k (rýchlejšiemu) dosiahnutiu rovnováhy. Akčné plány prispejú k väčšej transparentnosti v prípade cieľov a opatrení členských štátov na nápravu nerovnováhy a časový rámec na dosiahnutie rovnováhy umožňuje dôkladne monitorovať napredovanie členských štátov pri realizácii plánu. Preukázaný nedostatok angažovanosti členských štátov pri dosahovaní rovnováhy medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami môže podľa novej SRP v prípade určitých výdavkov v rámci nového Európskeho námorného a rybárskeho fondu viesť k pozastaveniu alebo prerušeniu relevantnej finančnej pomoci Únie danému členskému štátu. Budúce správy a akčné plány členských štátov budú rozhodujúce z hľadiska monitorovania situácie z tohto hľadiska. Kombinácia sprísnených povinností členských štátov a zodpovedajúcej finančnej podmienenosti by časom mala zabezpečiť postupné prispôsobenie kapacity flotily rybolovným možnostiam. Komisia bude aj naďalej pozorne sledovať tento pokrok všeobecne z hľadiska cieľov spoločnej rybárskej politiky a konkrétne z hľadiska riadenia rybolovnej kapacity. Príloha 1 A: Kvalita informácií 1. Kvalitatívne a opisné informácie Nasledujúca tabuľka zobrazuje jednotlivé oddiely správ členských štátov, ktoré zaslali obmedzené informácie. Relevantné oddiely sú označené krížikom (X). || Pomer medzi kapacitou flotíl a rybolovnými činnosťami || Vývoj flotily || Opis schém na zníženie rybolovného úsilia || Vplyv schém na zníženie rybolovného úsilia || Hodnotenie systému riadenia flotily || Plány na zlepšenie systému riadenia flotily || Vyhlásenie o dodržiavaní systému vstupu/výstupu || Zmeny v administratívnych postupoch || Hodnotenie rovnováhy DE || || || || || || || || || X FI || || || || || || X || || || X IE || || || || || || X || || || IT || X || X || X || X || || X || || X || X LT || || || || X || || X || || || PO || || || || || X || || || || SE || || || || || || X || || || UK || || || || || || || || || X Zdroj: Tabuľka 3.2 správy STECF-13-11 – Preskúmanie národných správ o úsilí členských štátov dosiahnuť rovnováhu medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami. 2. Kvantitatívne informácie Hodnotenie závislosti flotily od populácií lovených nad úrovňami MSY spočíva v dostupnosti kvantitatívneho hodnotenia populácií rýb. V Stredozemnom a Čiernom mori rozsah biologických hodnotení vo väčšine prípadov nepostačuje na analýzu biologickej udržateľnosti z hľadiska flotily. Platí to aj v prípade mnohých flotíl, ktoré lovia populácie v podoblastiach ICES VI, VII, VIII a IX. Informácie o návratnosti fixných hmotných aktív (ROFTA) a o pomere medzi súčasnými príjmami a príjmami pokrývajúcimi náklady (CR/BER) ([8]) v prípade niektorých členských štátov chýbali alebo boli neúplné. Väčšina členských štátov poskytla informácie o počte nečinných plavidiel. Tieto informácie však neboli úplné. Väčšina členských štátov poskytla hodnoty pre technický ukazovateľ (priemerný počet dní na mori na plavidlo vydelený maximálnym počtom dní, ktoré má flotila k dispozícii), ale tieto informácie neboli úplné. Sedem členských štátov vo svojich národných správach hodnoty pre technický ukazovateľ neuviedlo. Príloha 1 B: Kvalita informácií ([9]) Súčet bodového hodnotenia členských štátov, vyjadrený ako percento maximálneho možného bodového hodnotenia za jednotlivé roky. Zdroj: Tabuľka 3.1 správy STECF-13-11 – Preskúmanie národných správ o úsilí členských štátov o dosiahnutie rovnováhy medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami. Z uvedenej tabuľky vyplýva, že od roku 2008 sa ročné správy členských štátov o flotilách zlepšili z hľadiska úplnosti aj kvality údajov. Príloha 2: Tabuľka 2.1: Dodržiavanie stropu pre vstup/výstup k 31. 12. 2012 (okrem najvzdialenejších regiónov) || GT || kW GT || MAX GT || A/B || kW || MAX kW || C/D A || B || C || D k 31. 12. 2012 || k 31. 12. 2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 15 053 7 071 4 248 63 618 64 348 364 354 15 149 16 146 152 452 80 693 60 141 165 370 27 186 33 797 7 998 128 886 25 573 86 840 628 653 30 652 201 092 || 18 962 7 517 11 021 71 117 88 762 391 602 21 713 18 290 178 261 85 688 77 568 173 717 73 529 46 627 14 965 166 859 39 139 95 077 1913 728 43 386 231 106 || 79,39 % 94,07 % 38,54 % 89,46 % 72,49 % 93,04 % 69,77 % 88,28 % 85,52 % 94,17 % 77,53 % 95,20 % 36,97 % 72,48 % 53,44 % 77,24 % 65,34 % 91,34 % 32,83 % 89,70 % 70,65 % 87,01 % || 47 794 60 950 45 782 146 086 228 563 822 115 46 325 169 972 695 496 468 894 183 820 1 020 785 34 389 51 231 76 660 276 357 75 865 297 913 6 185 9 188 173 440 805 930 || 51 586 60 654 47 803 167 078 313 333 886 578 52 641 182 334 769 739 478 398 210 083 1 071 389 73 484 58 759 95 776 350 736 90 583 315 650 6 410 9 503 210 829 909 141 || 92,65 % 100,49 % 95,77 % 87,44 % 72,95 % 92,73 % 88,00 % 93,22 % 90,35 % 98,01 % 87,50 % 95,28 % 46,80 % 87,19 % 80,04 % 78,79 % 83,75 % 94,38 % 96,49 % 96,69 % 82,27 % 88,65 % Σ 31/12/2012 || 1 551 948 || 1 857 547 || 83,55 % || 5 743 740 || 6 412 487 || 89,57 % Zdroj: Register flotily EÚ — riadenie flotily — systém vstupu/výstupu — štatistiky, 15. 10. 2013. Príloha 3: Tabuľka 3.1. Zhrnutie vývoja flotíl členských štátov počas roka 2012 (okrem najvzdialenejších regiónov) || GT || kW || || || N || GT || kW || N || GT || kW || Δ N(%) || Δ GT (%) || Δ kW (%) 31/12/2011 || 31/12/2012 || Δ 2011 – 2012 BEL BGR CYP DEU DNK ESP EST FIN FRA GRC IRL ITA LTU LVA MLT NLD POL PRT ROM SVN SWE UK || 86 2 336 1 080 1 580 2 786 9 571 923 3 332 4 640 16 658 2 092 13 063 151 731 1 054 740 790 7 110 502 184 1 368 6 453 || 15 326 7 373 4 213 64 294 64 503 373 465 14 281 16 028 153 998 83 807 59 571 175 393 45 216 34 725 7 996 135 585 33 379 86 826 934 1 002 29 642 202 317 || 49 135 61 307 45 329 148 277 232 469 841 788 38 915 171 167 701 022 483 390 182 307 1 056 757 54 357 52 684 77 489 288 415 82 890 299 565 7 714 10 763 170 472 810 306 || 83 2 366 1 074 1 550 2 743 9 257 1 360 3 241 4 571 16 006 2 249 12 736 147 715 1 043 848 798 7 048 195 174 1 392 6 427 || 15 059 7 061 4 247 64 236 65 177 362 781 15 157 16 386 151 972 79 638 65 173 164 668 27 186 33 789 7 998 145 271 33 399 85 992 628 623 30 637 200 937 || 47 554 61 336 45 664 147 292 230 131 819 429 46 570 170 681 694 670 461 531 197 648 1 019 161 34 389 51 203 76 660 331 306 81 944 296 196 6 153 8 812 173 377 806 120 || – 3,5 % 1,3 % – 0,6 % – 1,9 % – 1,5 % – 3,3 % 47,3 % – 2,7 % – 1,5 % – 3,9 % 7,5 % – 2,5 % – 2,6 % – 2,2 % – 1,0 % 14,6 % 1,0 % – 0,9 % – 61,2 % – 5,4 % 1,8 % – 0,4 % || – 1,7 % – 4,2 % 0,8 % – 0,1 % 1,0 % – 2,9 % 6,1 % 2,2 % – 1,3 % – 5,0 % 9,4 % – 6,1 % – 39,9 % – 2,7 % 0,0 % 7,1 % 0,1 % – 1,0 % – 32,8 % – 37,8 % 3,4 % – 0,7 % || – 3,2 % 0,0 % 0,7 % – 0,7 % – 1,0 % – 2,7 % 19,7 % – 0,3 % – 0,9 % – 4,5 % 8,4 % – 3,6 % – 36,7 % – 2,8 % – 1,1 % 14,9 % – 1,1 % – 1,1 % – 20,2 % – 18,1 % 1,7 % – 0,5 % Σ || 77 230 || 1 609 874 || 5 866 515 || 76 023 || 1 578 015 || 5 807 827 || – 1,6 % || – 2,0 % || – 1,0 % Zdroj: Register flotily EÚ – rozšírené vyhľadávanie, 15. 10. 2013 Príloha 4 Tabuľka 4.1. Viazané prostriedky ERF na trvalé ukončenie rybolovných činností (2007 – 31. 5. 2013) || % S || NS || % R || NR || % (S+R) || S+R BE || 30,3 % || 9 || 0,0 % || 0 || 30,3 % || 9 BG || 5,2 % || 57 || 0,0 % || 0 || 5,2 % || 57 CY || 42,3 % || 14 || 0,0 % || 0 || 42,3 % || 14 DE || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 DK || 31,9 % || 69 || 0,0 % || 0 || 31,9 % || 69 EE || 4,1 % || 16 || 6,4 % || 10 || 10,5 % || 26 EL || 44,0 % || 1 011 || 0,0 % || 0 || 44,0 % || 1 011 ES || 21,7 % || 755 || 0,1 % || 2 || 21,8 % || 757 FI || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 || 0,0 % || 0 FR || 23,4 % || 534 || 0,2 % || 1 || 23,6 % || 535 IE || 80,8 % || 46 || 0,0 % || 0 || 80,8 % || 46 IT || 50,3 % || 958 || 3,8 % || 10 || 54,1 % || 968 LT || 9,7 % || 32 || 0,3 % || 1 || 10,0 % || 33 LV || 41,8 % || 149 || 3,0 % || 10 || 44,9 % || 159 MT || 35,2 % || 20 || 0,0 % || 0 || 35,2 % || 20 NL || 22,1 % || 23 || 0,0 % || 0 || 22,1 % || 23 PL || 3,7 % || 73 || 0,1 % || 5 || 3,9 % || 78 PT || 10,8 % || 68 || 0,0 % || 0 || 10,8 % || 68 RO || 0,3 % || 5 || 0,3 % || 8 || 0,7 % || 13 SE || 22,9 % || 30 || 0,5 % || 1 || 23,4 % || 31 SI || 10,4 % || 10 || 0,6 % || 1 || 11,0 % || 11 UK || 7,5 % || 97 || 0,0 % || 0 || 7,5 % || 97 EÚ SPOLU || 17,6 % || 3 976 || 0,5 % || 0 || 18,1 % || 3 976 Zdroj: Údaje, ktoré členské štáty preložili na základe formálnej žiadosti GR MARE o predloženie súhrnných údajov o ERF za obdobie od 1. januára 2007 do 31. mája 2013. % s: Doterajší percentuálny podiel viazaných prostriedkov ERF na likvidáciu plavidiel NS: Počet operácií likvidácie (plavidlá) R %: Percentuálny podiel viazaných prostriedkov ERF na preradenie plavidiel NR: Počet preradení (plavidlá) %S + %R: Celkový podiel likvidácia + preradenie Príloha 5 Viazané prostriedky ERF počas obdobia od 1. 1. 2007 do 31. 7. 2012 Opatrenie || Počet operácií || Náklady spolu || Príspevok zo štátneho rozpočtu || Príspevok z ERF || Pomer viazaných prostriedkov z ERF k celkovým viazaným prostriedkom ČŠ || Pomer viazaných prostriedkov z ERF k celkovým prostriedkom pridelenými z ERF 1.1: Trvalé ukončenie rybolovných činností || 3 691 || 840 586 705 || 364 754 604 || 475 112 883 || 19,61 % || 11,04 % Akcia 1: Likvidácia || 3 653 || 822 180 366 || 357 863 531 || 463 597 617 || 19,13 % || 10,78 % Akcia 2: Preradenie na iné ako rybolovné činnosti || 38 || 18 406 340 || 6 891 074 || 11 515 266 || 0,48 % || 0,27 % 1.2: Dočasné zastavenie rybolovných činností || 47 809 || 303 379 641 || 118 971 042 || 184 404 717 || 7,61 % || 4,29 % Akcia 1: Údaje 1: Počet rybárov/deň || 41 450 || 264 640 631 || 101 271 726 || 163 365 023 || 6,74 % || 3,80 % Akcia 1: Údaje 2: Príslušné plavidlá (ak je to vhodné) || 6 359 || 38 739 010 || 17 699 317 || 21 039 694 || 0,87 % || 0,49 % 1.3: Investície do rybárskych plavidiel a selektívnosť || 2 052 || 83 147 676 || 12 234 523 || 20 304 471 || 0,84 % || 0,47 % Akcia 5: Zlepšenie energetickej efektívnosti || 490 || 50 508 625 || 7 403 213 || 12 447 674 || 0,51 % || 0,29 % Akcia 6: Zlepšenie selektívnosti || 264 || 7 647 446 || 1 143 544 || 1 840 787 || 0,08 % || 0,04 % Akcia 7: Výmena motora || 523 || 17 053 672 || 2 668 272 || 4 180 453 || 0,17 % || 0,10 % Akcia 8: Výmena výstroja || 777 || 7 937 932 || 1 019 495 || 1 835 557 || 0,08 % || 0,04 % 1.4: Maloobjemový pobrežný rybolov || - || - || - || - || 0,00 % || 0,00 % 1.5: Sociálno-ekonomické kompenzácie za riadenie flotily || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Údaje 3: Celkový počet rybárov ovplyvnených predčasným odchodom z odvetvia rybárstva || 2 709 || 90 568 443 || 23 412 874 || 40 487 961 || 1,67 % || 0,94 % Celkové viazané prostriedky členských štátov z ERF || 60 818,00 || 2 823 214 370,52 || 762 634 778 || 1 157 287 915 || 47,77 % || 26,90 % Chýbajúce členské štáty: BE (uvedené len do 1. júna 2012), FR (nerozčlenené) Celkové pridelené prostriedky z ERF 4 302 229 775,0. Celkové viazané prostriedky z ERF podľa členských štátov 2 422 797 726,39 Príloha 6 Ukazovatele, ktoré použil STECF Ukazovateľ udržateľného výlovu má byť meradlom miery závislosti segmentu flotily od nadmerne lovených populácií. Toto opatrenie neberie do úvahy skutočnosť, že v rámci zmiešaného úlovku sa môžu vyskytnúť populácie, ktoré sú viac či menej nadmerne využívané alebo úplne vyčerpané, a takisto neprihliada na rozsah vplyvu ostatných flotíl na využívanie zdrojov. Používajú sa dva „ukazovatele hospodárskej udržateľnosti“. Návratnosť fixných hmotných aktív (ROFTA) (ekvivalent návratnosti investícií) predstavuje meradlo dobrého hospodárskeho stavu z dlhodobého hľadiska. Meria čistý zisk vydelený hodnotou kapitálových investícií. Ak je táto hodnota vyššia ako bezrizikový úrok dostupný inde, ide o flotilu v dobrom hospodárskom stave, ktorá je v prípade potreby schopná nahradiť veľké kapitálové položky. Ak je ROFTA nižšia ako uvedená hodnota, znamená to, že takéto investície nie sú z finančného hľadiska výnosné, pretože je možné získať väčšie zisky investovaním do iných činností. Bezrizikové úrokové sadzby použité na tento účel sú uvedené v tabuľke 4.3 správy skupiny odborníkov STECF (STECF-13-28). Pomer „bežné príjmy/príjmy pokrývajúce náklady“ (CR/BER) predstavuje mieru krátkodobej životaschopnosti. Ak je ROFTA nižšia ako 1, plavidlá nedokážu pokryť svoje prevádzkové náklady a po vyčerpaní hotovosti budú musieť zastaviť svoje rybolovné činnosti. Ak je táto hodnota vyššia ako 1 %, plavidlá sú schopné pokryť svoje prevádzkové náklady, čo však neznamená, že vytvárajú príjem, ktorý stačí na náhradu veľkých kapitálových položiek. „Úplná vyťaženosť plavidiel“ sa posudzuje dvoma spôsobmi. „Technický ukazovateľ“ sa definuje ako priemerný čas, ktorý plavidlo strávi na mori, vydelený maximálnym prípustným trvaním príslušnej rybolovnej činnosti. V prípade, že všetky plavidlá lovia čo možno najviac (aj v prípade krátkej rybolovnej sezóny), má tento ukazovateľ hodnotu 1. Hodnota nižšia ako 1 naznačuje, že segmenty flotily lovia menej, než by mohli. Prahová hodnota 70 % sa obvykle chápe ako znak výrazne nedostatočnej vyťaženosti. Niektoré plavidlá sa však nesmú používať počas celého roka, a preto sú „nečinné“. Ak je v rybárskej flotile mnoho nečinných plavidiel, vyplýva z toho, že flotila nie je v rovnováhe so zdrojmi. [1] Článok 11 nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002. [2] Pozri článok 22 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1380/2013. [3] Pozri usmernenia pre vylepšenú analýzu rovnováhy medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami, verzia z 1. marca 2008. [4] V súlade s nariadením Rady (ES) č. 199/2008 o vytvorení rámca Spoločenstva pre zber, správu a využívanie údajov v odvetví rybného hospodárstva a pre podporu vedeckého poradenstva súvisiaceho so spoločnou politikou v oblasti rybného hospodárstva, Ú. v. EÚ L 60/01, 5.3.2008, s. 1. [5] Posúdenie ukazovateľov rovnováhy kľúčových segmentov flotily a preskúmanie národných správ o úsilí členských štátov na dosiahnutie rovnováhy medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami (STECF-13-28), ktoré vykonal STECF, sú dostupné na webovej lokalite http://stecf.jrc.ec.europa.eu/reports/balance. [6] Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o úsilí členských štátov, ktoré v roku 2011 vynaložili na dosiahnutie udržateľnej rovnováhy medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami, COM(2013) 85 final, z 18. februára 2012, kapitola 3. [7] Pozri prílohu II k nariadeniu č. 1380/2013 o stropoch rybolovnej kapacity, Ú. v. EÚ L 354/22, 28.12.2013, s. 58. [8] Príjmy pokrývajúce náklady (break-even revenue, BER) sú príjmy požadované na pokrytie fixných a variabilných nákladov bez vzniku strát a vytvorenia zisku. Bežné príjmy (current revenue, CR) sú celkové prevádzkové príjmy segmentu flotily, ktoré pozostávajú z príjmov z vylodení a nerybárskych príjmov. Pozri tiež prílohu IV. [9] Zdroj: Vedecký, technický a hospodársky výbor pre rybárstvo (STECF) – hodnotenie ukazovateľov rovnováhy, s. 85.