EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 9.11.2011 
SEK(2011) 1323 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
Sprievodný dokument  
Zdravie pre rast – program činnosti EÚ v oblasti zdravia na obdobie rokov (2014 – 
2020) 
{KOM(2011) 709 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1322 v kone čnom znení}  
 
 1Vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti 
Táto správa o posúdení vplyvu zaväzuje le n tie útvary Komisie, ktoré sa podie ľali na 
vypracúvaní jej znenia ako východiskového textu k pripomienkam, a nepredur čuje konečnú 
podobu nijakého rozhodnutia prijatého Komisiou. 
 
 21. VYMEDZENIE  PROBLÉMU 
Cieľom programu Zdravie pre rast, ktorý je tretím programom EÚ v oblasti zdravia 
na obdobie rokov 2014 – 2020 ( ďalej len „program“), je nadviaza ť na výsledky dosiahnuté 
prvým programom verejného zdravia na obdobie rokov 2003 – 2007 a sú časným, druhým 
programom zdravia na obdobie rokov 2008 – 2013. 
V súlade s cie ľmi stratégie „Európa 2020: eu rópska straté gia na zabezpe čenie inteligentného, 
udržateľného a inkluzívneho rastu“1, ako aj na základe dosiahnutých záverov a predložených 
odporúčaní v rôznych hodnoteniach a auditoch predchádzajúcich programov však nový 
program prinesie v ur čitých aspektoch aj nový prístup. Pôjd e cielenejší program, zameraný na 
menší počet kľúčových  priorít a činností, pri ktorých možno dosiahnu ť kritický objem okrem 
iného aj prostredníctvom pá kového efektu, doplnením politík členských štátov a podnietením 
spolupráce v oblasti zdravia, a to v súlade s článkom 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 
Poučenia získané z predchádzajúcich programov a ich hodnotení boli jednozna čné: 
a) Nový program by mal obsahova ť menej cie ľov, pričom tieto ciele by mali by ť užšie 
zamerané, finan čná podpora by sa mala sústre ďovať na menší po čet činností  v kľúčových 
prioritných oblastiach s čo najväčšou pridanou hodnotou EÚ . Zároveň by sa mala zvýši ť 
účinnosť programu a dosiahnu ť maximalizácia jeho vplyvu. 
b) Do programu by sa mali lepšie zapoji ť všetky zú častnené krajiny , najmä tie členské 
štáty EÚ, ktoré majú pomerne nízky hrubý národný dôchodok (HND). Dôraz by sa mal klás ť 
na oblasti, v ktorýc h štáty nemôžu kona ť izolovane a zárove ň nákladovo efektívnym 
spôsobom , v ktorých existujú zrejmé cezhrani čné problémy alebo problémy súvisiace 
s vnútorným trhom, alebo na oblasti, v ktorýc h spolupráca na úrovni EÚ prináša významné 
výhody a vyššiu efektívnos ť. 
c) Je potrebné zahrnú ť výsledky do systému pravidelného podávania správ  a vzájomne 
si ich efektívnejšie vymie ňať/rozširova ť ich medzi útvarmi Komisie, zú častnenými stranami 
a tvorcami politík v jednotlivých štátoch. 
Ako sa uvádza v oznámení Európskej komisie z 29. júna 2011 Rozpo čet stratégie Európa 
20202: „Podpora zdravia je integrálnou sú časťou cieľov inteligentného a inkluzívneho rastu 
uvedených v stratégii Európa 2020. Ak sú ľudia zdraví a aktívni dlhší čas, má to pozitívny 
vplyv na produktivitu a konkurencieschopnos ť. Inovácia v oblasti zdravotnej starostlivosti 
pomáha rieši ť problém udržate ľnosti v tomto sektore v rámci kontextu demografických 
zmien, pri čom opatrenia na zníženie rozdielov v oblasti zdravia sú dôležité na dosiahnutie 
‚inkluzívneho rastu ‛“. 
V súvisiacej kapitole politiky o zd raví v rámci oznámenia o viacro čnom finan čnom rámci 
(VFR) sa uvádza: 
                                                 
1 Oznámenie KomisieEurópa 2020 – Stratégia na zabezpe čenie inteligentného, udržate ľného a inkluzívneho 
rastu, KOM(2010) 2020 v kone čnom znení 
2 Rozpočet stratégie Európa 2020 – oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu 
a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – KOM(2011) 500 v kone čnom znení. 
 
 
 3„Nový program Zdravie pre rast sa bude orientova ť na akcie s jasnou pridanou hodnotou EÚ 
v súlade s cie ľmi stratégie Európa 2020 a novými právnymi záväzkami . Hlavným cie ľom je: 
• pracovať s členskými štátmi na ochrane ob čanov pred cezhrani čným ohrozením 
zdravia , 
• zvýšiť udržateľnosť zdravotných služieb,  
• zlepšiť zdravie populácie a zárove ň podporova ť inováciu v oblasti zdravia.  
Program bude napríklad podporova ť zdravotnú politiku vyvíjaním najlepších postupov 
a usmernení na diagnózu a lie čenie zriedkavých chorôb,  podporou európskych referen čných 
sietí zameraných na choroby  usmernení týkajúcich sa skríningu rakoviny  a vyvíjaním 
spoločného prístupu EÚ k posudzovaniu zdravotných  technológií a elektronického zdravia . 
[Zároveň] Akcie týkajúce sa výskumu a inovác ií v oblasti zdravia sa budú podporova ť podľa 
Spoločného strategického rámca pre výskum a inovácie.“  
Komisia v tomto oznámení navrhla vy členiť 396 miliónov EUR (v cenách z roku 2011; alebo 446 
miliónov EUR v sú časných cenách) na program výdavkov pre oblas ť zdravia na obdobie rokov 
2014 – 2020. Z poh ľadu rozpo čtu ide nepochybne o malý až stredne ve ľký program, najmä ak 
zvážime, že výdavky na zdravotnú starostlivos ť predstavujú takmer 10 % hrubého domáceho 
produktu EÚ a že tento sektor je jedným z vôbec najvä čších v EÚ.  
Zdravie nie je len hodnotou samou osebe – okrem toho je aj silnou hnacou silou 
hospodárskeho rastu. Zdravotníctvo zamestnáva desatinu pracujúcich ľudí v EÚ, pri čom títo 
ľudia patria medzi najkvalifikovanejších zamestnancov, pretože v sektore pracuje 
nadpriemerný po čet ľudí s vysokoškolským vzdelaním. V ďaka tomu zohráva zdravotníctvo 
dôležitú úlohu v hospodárstve všeobecne, ako aj  v prínose k stratégii Európa 2020. Existujú 
presvedčivé dôkazy o súvislosti medzi zdravím a hospodárskou výkonnos ťou: zdravé 
obyvateľstvo je nevyhnutnou podmienkou pre dosiahnutie intelig entného, udržate ľného 
a inkluzívneho rastu. 
Dobrý zdravotný stav je nielen  jedným z najdôležitejších fakt orov na zvýšenie individuálnej 
produktivity a posilnen ia postavenia ob čanov v spolo čnosti, ale zvýšenie po čtu produktívnych 
rokov vďaka dobrému zdravotnému stavu by zárove ň malo okamžitý priaznivý vplyv na 
kolektívnu produktivitu a konkurencieschopnos ť. Prostredníctvom udržiavania dopytu 
domácností a zvyšovaním úspor, ako aj vytvár aním kvalitných pracovných miest, stimuláciou 
inovácie a poskytovaním základu pre silné európske  priemyselné odvetvie je zdravie aj silnou 
hnacou silou hospodárskeho rastu. 
Napokon, investície do zdravia môžu pomôc ť pri riešení výzev a lepšom využívaní 
príležitostí, ktoré ponúka starnúce obyvate ľstvo (očakáva sa, že po čas najbližších 20 rokov sa 
počet Európanov vo veku nad 65 rokov zvýši o 45 % z 85 miliónov v roku 2008 na 123 
miliónov v roku 2030). Otázky, ktoré sa v tejto súvi slosti vynárajú, sa netýkajú len ochrany, 
podpory a zlepšovania zdravot ného stavu starších ľudí, ale aj financovania stúpajúcich 
nákladov na zdravotnú starostlivos ť, jej zlepšovania vzh ľadom na vä čšie a odlišné o čakávania 
a zabezpe čenia prístupu k tejto starostlivosti. 
Členské štáty čelia v oblasti zdravia tlaku, aby dosiahli rovnováhu medzi poskytovaním 
všeobecného prístupu ku kvalitným zdravotníckym službám a rešpektovaním rozpo čtových 
obmedzení. Tieto problémy nie sú  nevyhnutne nové, ale potreba rieši ť ich je čoraz 
naliehavejšia, najmä v sú časnej hospodárskej situácii. Finan čná kríza ešte viac zvýraznila 
potrebu zvýšenia efektívnosti nákladov vo vnútroštátnych systém och zdravotníctva. V prvom 
rade je úlohou členských štátov prija ť priame opatrenia na svojej úrovni. Cie ľom politiky EÚ 
 
 4v oblasti zdravia, ako sa uvádza aj v zmluve, je dop ĺňať a podporova ť tieto vnútroštátne 
politiky a podporova ť spoluprácu medzi členskými štátmi. 
Výzvou je vybudova ť program EÚ v oblasti zdravia, ktorý bude pri obmedzenom rozpo čte 
najlepšie slúži ť záujmom členských štátov a iných zú častnených strán. Je preto potrebné 
stanoviť si prioritné potreby tak, aby sa výsle dky programu využili na  vytvorenie pákového 
efektu na podporu a rozvoj politík v oblasti zdra via na európskej, vnútroštátnej a miestnej 
úrovni. 
Program by mal poskytova ť možnosti na vybudovanie a posil ňovanie mechanizmov 
spolupráce a koordina čných procesov medzi členskými štátmi, aby sa tak ur čili spoločné 
nástroje a najlepšie postupy, ktoré vytv árajú synergie. Program by mal prinies ť čo najväčšiu 
pridanú hodnotu EÚ, a vies ť k úsporám z rozsahu, a tým podporova ť reformy za náro čných 
okolností. Existuje nieko ľko výzev, ktorým členské štáty a EÚ ako celok čelia v perspektíve 
roku 2020 a v ďalšom časovom horizonte: 
A. Finančná udržate ľnosť systémov zdravotníctva; 
 B. Nedostatok pracovnej sily v zdravotníctve; 
  C. Potrebné zlepšenia bezpe čnosti pacientov; 
  D. Nedostato čný trvalý pokrok v kontrole a prevencii chronických ochorení; 
  E. Strata najlepších produktívnych rokov ve ľkej časti obyvate ľstva pre pomalý 
nárast rokov prežitých v zdraví; 
 F. Zvyšovanie nerovností v oblasti zd ravia v celej Európe a jej okolí; 
 G. Globálne a cezhrani čné ohrozenia. 
Program môže prispie ť k riešeniu uvedených výzev ib a v takom rozsahu, že poskytne 
finančné príležitosti na vybudovanie a posilneni e mechanizmov spolupráce a koordina čných 
procesov medzi členskými štátmi, aby sa tak ur čili spoločné nástroje a najlepšie postupy, 
ktoré by vytvorili synergie, priniesli čo najväčšiu pridanú hodnotu EÚ a úspory z rozsahu, 
pričom by zárove ň plne rešpektovali zásadu su bsidiarity a hlavnú zodpovednos ť členských 
štátov za prijímanie rozhodnutí,  ktoré sú najvhodnejšie vzh ľadom na ich konkrétne pomery. 
Program sa preto využije iba v prípade, že členské štáty nemôžu kona ť samostatne, alebo 
v prípade, že koordi nácia je jednozna čne najlepšou cestou vpred. V súlade s cie ľmi stratégie 
EÚ 2020 sa musí preukáza ť, že opatrenia prijaté v rá mci programu majú skuto čnú pridanú 
hodnotu EÚ a merate ľný vplyv. 
K zlepšeniu verejného zdravia v EÚ prispe jú aj iné programy financovania EÚ s vä čšími 
zdrojmi, najmä časti programu výskumu a štruktur álnych fondov venované verejnému 
zdraviu. Program v oblasti zdravia je však jediným programom, ktorý sa zameriava výlu čne 
na riešenie problémov a záujmov vo sfére verejného zdravia, pri čom zárove ň umožňuje ďalšie 
plnenie cie ľov politiky v tejto oblasti. Tent o program sa preto môže zaobera ť problémami, 
ktoré spadajú mimo rozsah pôsobnosti iných pr ogramov financovania. Úspech programu je 
však možné zvýši ť nadväzovaním potrebných prepojení a jasných synergií s inými 
výdavkovými programami. 
 
 52. TEST  SUBSIDIARITY–  PRÁVO  EURÓPSKEJ  ÚNIE  KONAŤ 
Článok 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) dôrazne presadzuje zásadu 
subsidiarity vo verejnom zdraví.  V zmluve sa uvádza, že „ činnosti Únie ... dopĺňajú 
vnútroštátne politiky“ a že „Únia dopĺňa činnosť členských štátov“. Únia môže okrem toho aj 
„poskytnú ť podporu  ich činnosti“. 
V zmluve sa spomínajú aj hlavné oblasti, v ktorých sa musí uskuto čniť táto dopl ňujúca 
činnosť: 
• zlepšovanie verejného zdravia, 
• prevencia telesných a duševných chorôb a ochorení, 
• odstraňovanie zdrojov nebezpe čenstva pre telesné a duševné zdravie, 
• boj proti najzávažnejším chorobám, 
• obmedzenie ujmy na zdraví súvisiacej s drogami vrátane informa čnej a preventívnej 
činnosti a 
• zlepšovanie komplementárnos ti zdravotníckych služieb členských štátov v cezhrani čných 
oblastiach. 
V rovnakom článku sa uvádzajú aj spôsoby, akými je možné prispie ť k boju proti 
najzávažnejším chorobám: 
• podporou výskumu ich prí čin, prenosu a prevencie, 
• podporou informácií a osvety v oblasti zdravia, 
• monitorovaním závažných cezhrani čných ohrození zdravia, v časným varovaním pred nimi 
a bojom proti nim, 
• povzbudzovaním spolupráce medzi členskými štátmi. V druhom pododseku článku 168 
ods. 2 sa konkrétne uvádza, že „Komisia môže v úzkom kontakte s členskými štátmi 
vyvinúť akékoľvek užito čné podnety na podporu tejto koor dinácie, najmä iniciatívy 
zamerané na vydanie usmernení a stanovenie ukazovate ľov, organizovanie výmeny 
najlepšej praxe a prípravu potrebných prvkov na pravidelné monitorovanie 
a vyhodnocovanie.“ 
V odseku 3 toho istého článku sa následne uvádza, že „Únia a členské štáty podporujú 
spoluprácu s tretími krajinami a s príslušným i medzinárodnými zdravotníckymi organizáciami 
v oblasti verejného zdravia.“ 
V tejto súvislosti článok 168 ods. 5 ZFEÚ opráv ňuje Európsky parlament a Radu prija ť 
motivačné opatrenia na ochranu a zlepšenie ľudského zdravia. 
 
Preukázanie potreby 
Hoci členské štáty musia ako zvrchované subjekty rieši ť uvedené problémy a rozhodova ť 
o svojich vnútroštátnych politikách v oblasti zdravia, v ur čitých prípadoch môžu prija ť 
opatrenia iba na základe koordinácie na úrovni EÚ. Pre mnohé krajiny je spolupráca medzi 
členskými štátmi ve ľmi prínosná a výrazne nákladovo efektívnejšia. Prostredníctvom 
mobilizácie úsilia  na úrovni EÚ a stanovenia spolo čných hodnôt a zásad sa okrem 
toho vytvára aj vä čšia šanca na vyriešenie globálnych otázok a spolo čných problémov. 
 
 6Z tohto programu sa preto budú financova ť najmä opatrenia, ktoré členské štáty nemôžu tak 
účinne realizova ť samy a ktoré do ve ľkej miery závisia od spolupráce na úrovni EÚ. 
3. PRIDANÁ  HODNOTA  EÚ 
Skúsenosti z minulých programov sú plné príkladov, ke ď opatrenia na úr ovni EÚ priniesli 
jasnú pridanú hodnotu EÚ, ktorú uznali aj členské štáty (pozri pr ípadové štúdie priložené 
k posúdeniu vplyvu). 
Význam investícií do pripravenosti, prev encie a koordinácie opatrení, ktoré súvisia 
s ohrozeniami zdravia a prenosnými oc horeniami na úrovni EÚ, sa zrete ľne ukázal pri 
prepuknutí chrípky H1N1 v roku 2009. Posilnenie schopnosti zvláda ť vážne cezhrani čné 
ohrozenia zdravia, ako aj spolo čné obstarávanie pandemi ckých vakcín sú oblas ťami, ktoré 
poskytujú významné možnosti pre pridanú hodnotu EÚ. Spoluprácu v oblasti cezhrani čných 
chorôb, akou je napr. chrípka H1N1, nemôžu realizova ť jednotlivé členské štáty – závisí od 
iniciatív a financovania na úrovni EÚ . V oblasti ohrození zdravia prekra čuje úloha EÚ rámec 
reakcie na tieto ohrozenia, pri čom jej úlohou je aj posilni ť schopnos ť reakcie členských aj 
nečlenských štátov EÚ na tieto ohrozenia. Rý chla a koordinovaná reakcia na globálne 
ohrozenia zdravia je  takisto úlohou EÚ. 
EÚ môže by ť veľmi prínosná aj v otázkach, akými sú cezhrani čná zdravotná starostlivos ť 
a nerovnosti v oblasti zdravia, ako aj prostr edníctvom vypracúvania stratégií pre boj proti 
rastúcej antimikrobiál nej rezistencii spolo čne s nákladovo efektívnymi zdravotníckymi 
technológiami a inovatívnou zdravotnou starostlivos ťou a prostredníctvom podpory zdravého 
starnutia s pomocou Európskeho partnerstva v oblasti inovácií. Opatrenia v rámci programu 
v oblasti zdravia dop ĺňajú a zvyšujú význam opatrení členských štátov zameraných na 
podporu zdravia a prevenciu chorôb (vrátane  napríklad práce v oblastiach výživy, faj čenia 
a znižovaní nerovností v zdravotnej starostlivosti), ochranu ob čanov pred ohrozeniami 
zdravia, a to najmä pripravenos ť na pandémie, bezpe čnosť lekárskych produktov, krvi, tkanív, 
buniek a orgánov, ako aj spolupráce medzi syst émami zdravotníctva. Na získanie lepších 
znalostí o zriedkavých chorobách  a  vyvinutie inovatívnej lie čby týchto chorôb je nevyhnutné 
zaradiť pacientov do európskych registrov v rámci nieko ľkých krajín. Realizácia mnohých z 
týchto opatrení by sa nezaobišla bez príspevku z programu v oblasti zdravia. 
V rámci programu v oblasti zdravia sa vyt vorili a posilnili siete medzi európskymi 
zdravotníckymi špecialistami, vnútroštátnymi a regionálnymi zdravotnými orgánmi a inými 
zúčastnenými stranami, ktoré významne pr ispievajú k výmene odborných poznatkov 
a budovaniu zdravotných kapacít v EÚ. V rámci programu sa okrem toho vytvorili konzorciá, 
partnerstvá a iné formy výmeny in formácií a postupov v celej Európe, čím sa posil ňuje 
spolupráca a tempo výskumu. Výsledky projek tov a opatrení financovaných programom 
v oblasti zdravia predstavujú najefektívnejší a možno jedi ný spôsob vytvorenia základne 
poznatkov na stanovenie ove ľa širších regula čných politík (pokia ľ ide napr. o rakovinu, 
Alzheimerovu chorobu, zriedkavé chor oby a nerovnosti v oblasti zdravia). 
V súvislosti so strednodobým hodnotením druhého programu v oblasti zdravia a na základe 
hĺbkovej analýzy prípadových štúdií boli vypracované a testované tieto kritériá pridanej 
hodnoty EÚ so zrete ľom na konkrétne financované opatrenia. 
• podpora výmeny najlepších postupov  medzi členskými štátmi, 
• podpora sietí na výmenu poznatkov alebo vzájomné vzdelávanie, 
• riešenie cezhraničných ohrození  s cieľom znížiť ich riziká a zmierni ť ich dôsledky, 
 
 7• riešenie ur čitých otázok súvisiacich s vnútorným trhom , v ktorých má EÚ významnú 
legitímnos ť na zabezpe čenie riešení vysokej kvality vo všetkých členských štátoch, 
• uvoľnenie inovačného potenciálu  v oblasti zdravia, 
• opatrenia, v ďaka ktorým by mohol vzniknú ť systém referenčného porovnávania  na 
prijímanie rozhodnutí, 
• zvýšenie úspor z rozsahu  predchádzaním tvorby odpadu spôsobeného duplicitou 
a optimalizácia využitia finan čných zdrojov. 
4. CIELE  PROGRAMU 
Vzhľadom na uvedené problémy a súvislosti, ako aj vzh ľadom na obmedzené finan čné zdroje 
v najbližších rokoch je všeobecným cie ľom programu Zdravie pre rast podnecova ť spoluprácu 
v oblasti zdravotnej st arostlivosti, zvyšova ť udržateľnosť systémov zdravotníctva, zlepši ť 
zdravie ob čanov EÚ a chráni ť ich pred cezhrani čnými ohrozeniami zdravia.  
 Konkrétne ciele sú zamerané na výstupy a zdôraz ňujú praktické výsledky a ich prevzatie do 
vnútroštátnych programov a zdra votných politík jednotlivých členských štátov, tak aby sa 
dosiahol pákový efekt opatrení v oblasti zdravia,  ako aj v iných politikách a programoch 
financovania EÚ: 
1. Vyvíjanie na úrovni EÚ spolo čných nástrojov a mechanizmov na riešenie nedostatku 
ľudských, ako aj finan čných zdrojov a u ľahčovanie využívania inovácií  v oblasti zdravotnej 
starostlivosti s cie ľom prispie ť k inovatívnym a udržate ľným systémom zdravotníctva  
Prostredníctvom podpory úsilia členských štátov zameraného na zvýšenie efektívnosti 
a finančnej udržate ľnosti zdravotnej st arostlivosti je cie ľom programu EÚ v oblasti zdravia 
povzbudiť presúvanie zna čných zdrojov v rámci odvetvia do najinovatívnejších 
a najhodnotnejších produktov a služieb, ktoré zárove ň z dlhodobého h ľadiska poskytujú 
najlepší trhový potenciál a úsporu nákladov. Je  zrejmé, že reforma systému zdravotníctva 
musí pozostáva ť z kombinácie okamžitého prínosu a dlhodobých strategických opatrení 
zameraných na k ľúčové nákladové faktory. Ide o jediný spôsob, ako dosiahnu ť, aby štáty 
zabezpečili všeobecný prístup k zdravotným službám a rovnos ť v zdravotníctve, jeho 
financovaní a využívaní. Príkladom je európska spolupráca v oblasti posudzovania 
zdravotníckych technológií , ktorá nielen zníži duplicitu a umožní využívanie odborných 
poznatkov, ale aj uvo ľní potenciál na udržate ľné inovácie v zdravotníckych produktoch 
a službách. 
Je mimoriadne dôležité, aby sa rozvíjali spolo čné nástroje a mechanizmy na úrovni EÚ, ktoré 
pomôžu vnútroštátnym systémom zdravotníctva poskytova ť väčšiu starostlivos ť za menšie 
zdroje. Prostredníctvom využitia inovatívnych produktov, služieb a nástrojov sú inovatívne 
riešenia nevyhnutné pre boj proti nedosta tku pracovnej sily a v záujme dosiahnutia 
maximálnej efektívnosti systémov zdravotníctva. 
V stratégii EÚ 2020 sa inovácia uvádza ako k ľúčový faktor na tvorbu inteligentného rastu. 
V oblasti zdravia existuje obrovský potenciál  pre „inteligentný rast“, ktorý môže vies ť 
k zvýšenej ú činnosti a vytvoreniu nových zdravotných intervencií a produktov 
prispôsobených našej spolo čnosti. Na problém udržate ľnosti, ktorému čelia zdravotné 
systémy reaguje inovácia podporou úplne  nových riešení neuspokojených potrieb 
a účinnejším nasadením dostupných riešení a zárove ň vytváraním primeraných podmienok 
pre budúcu inováciu. V inovácii by sa okrem  jej technologického základu mal vníma ť aj jej 
 
 8organizačný a spolo čenský rozmer, ktorého stredobodom je ľudský faktor, čim môže inovácia 
znamenať skutočný prínos pri efektívnych nákladoch. 
Následkom nedávnej hospodárskej krízy sa potreba zvýši ť efektívnos ť nákladov v systémoch 
zdravotníctva stala ešte naliehavejšou a zmen ila sa na prvoradú politickú prioritu, ktorá 
pravdepodobne zostane dôležitou témou ešte mnoho rokov. Členské štáty budú musie ť 
zabezpečiť rovnováhu medzi potrebou poskytova ť prístup k zdravotnej starostlivosti pre 
všetkých a zvyšujúcim sa dopytom po kv alitných zdravotných službách v období 
obmedzených zdrojov. 
Medzi oblasti, v ktorých by v súlade s týmto cie ľom politiky a prostredníctvom ve ľmi 
pragmatického prístupu mohol tento program zohráva ť dôležitú úlohu, patrí nákladovo 
efektívne využívanie lekárskych technológii vrátane budúcich spôsobov lie čby založených na 
genomike, zabezpe čenie primeraného po čtu zdravotníckych prac ovníkov a odborných znalostí 
potrebných na zlepšenie rozhodova cieho procesu, ako aj podpora Európskeho partnerstva pre 
inovácie v oblasti aktívneho a zdravého starnutia. 
2. Rozširovanie prístupu ob čanov EÚ k lekárskym odborným poznatkom a informáciám o 
špecifických chorobách aj za štátnymi hranicami a vyvíjanie spolo čných riešení a 
usmernení s cie ľom skvalitni ť zdravotnú starostlivos ť a zlepšiť bezpečnosť pacientov, čo 
povedie k  lepšej a bezpe čnejšej zdravotnej starostlivosti pre ob čanov EÚ 
 
Zlepšenie prístupu k zdravotnej starostlivosti pre všetkých ob čanov bez oh ľadu na ich príjem, 
spoločenské postavenie, bydlisko alebo národnos ť je kľúčom k prekonaniu sú časných 
zásadných nerovností v oblas ti zdravia. Všetci ob čania EÚ by mali ma ť prístup k bezpe čnej 
zdravotnej starostlivosti vysokej kvality bez oh ľadu na svoje životné pomery. V skuto čnosti 
sa však prístup k zdravotnej starostlivosti v rámci EÚ stále výrazne líši. Je známe aj to, že zdravie je k ľúčovou hnacou silou nerovností, pret ože zlý zdravotný stav má často zásadný 
vplyv na dostupnos ť efektívnej zdravotnej starostl ivosti a možnosti jednotlivých ob čanov 
konať v súvislosti so zdravotnými informáciami ro zširovanými na vnútroštátnej a európskej 
úrovni. Opatrenia prijaté v súlade so všetkými cie ľmi programu by mali prispie ť k prekonaniu 
týchto nerovností, a to prostredníctvom zamerania na rôzn e faktory v oblasti zdravia, kvôli 
ktorým nerovnosti vznikajú alebo sa prehlbujú. Tieto opatrenia by zárove ň mali dop ĺňať iné 
opatrenia, ktoré sa prijímajú v rámci in ých programov a zameriavajú sa na spolo čenské 
a regionálne rozdiely v rámci EÚ.  
V záujme zlepšenia prístupu k zdravotnej star ostlivosti, predovšetký m v súvislosti so 
špecifickými chorobami, pre ktoré sú  vnútroštátne kapacity nedostato čné, je zrejmá pridaná 
hodnota spo čívajúca v podpore prepojení medzi európskymi referen čnými centrami 
dostupnými pre všetkých ob čanov v celej EÚ. 
V rámci EÚ je možná čo najefektívnejšia výmena obm edzených vedomostí a spájanie 
zdrojov, ako v prípade zriedkavých ochorení.
3 V rámci konkrétneho cie ľa č. 2 sa toto spájanie 
zdrojov rozšíri aj do iných oblastí zdravia, čo si v súvislosti s rôznymi klinickými stavmi 
vyžaduje špecifické sústredenie zdroj ov alebo odborných znalostí. Hlavným cie ľom je 
zhromaždi ť odborné lekárske znalosti a vedomosti a zlepši ť tak prístup k diagnostike 
a starostlivosti pre všetkých pacientov, ktorí vzh ľadom na špecifickú chorobu alebo skupinu 
chorôb vyžadujú vysokošpeci alizovanú st arostlivos ť. 
                                                 
3 Pre prípadové štúdie o európskych referen čných sieťach pre zriedkavé choroby a ORPHANET pozri prílohu 7. 
 
 9Takéto siete by ešte viac preh ĺbili bohaté odborné znalosti a zvä čšili kapacity pre konkrétne 
komplexné/špi čkové služby diagnostiky a lie čby zapojených centier, čo by prinášalo 
významnú pridanú hodnotu vo forme zvýšen ej kvality a efektívnosti nákladov po čas celej 
starostlivosti. 
Hlavným cie ľom by vďaka zlepšeniu cezhrani čných možností bolo zlepšenie zdravotného 
stavu pacientov. Prostredníctvom zlepšenia dostupnosti informácií a transparentnosti pri 
poskytovaní starostlivosti by členské štáty získali pomoc pri posil ňovaní postavenia 
pacientov, čo by zárove ň prispelo k lepším výsledko m zdravotnej starostlivosti. 
Medzi konkrétne opatrenia v rámci tohto cie ľa politiky by patrili akreditácia a podpora 
európskych referen čných sietí, posil ňovanie spolupráce v oblasti bezpe čnosti pacientov 
a kvality starostlivosti a zlepšenie obozre tného používania antimikrobiálnych látok 
v humánnej medicíne. 
3. Identifikácia, rozširovanie  a podpora využívania validova ných najlepších postupov pri 
tvorbe nákladovo efektívnych pre ventívnych opatrení riešením k ľúčových rizikových 
faktorov, konkrétne faj čenia, nadmerného užívania alkoh olu a obezity, ako aj HIV/AIDS, 
so zameraním na cezhrani čný rozmer s cie ľom predchádza ť chorobám a podpori ť dobrý 
zdravotný stav ob čanov  
Prevencia chorôb a podpora zdravia prispieva k zvýšeniu po čtu „rokov prežitých v zdraví“, 
inými slovami, rokov prežitých v dobrom zdravotnom stave. Odhliadnuc od skuto čnosti, že 
zdravie je najvä čším bohatstvom a cie ľom samým osebe , zdraví ob čania prispievajú 
k hospodárskej prosperite vyššou mierou ú časti na trhu práce a vyššou produktivitou. Dobre 
vložená investícia na podporu zdravia a prevenciu chorôb je jedným z nákladovo 
najefektívnejších spôsobov stimulácie ra stu hrubého domáceho produktu. Táto skuto čnosť 
získava úplne zásadný rozmer v kontexte starnúcej spolo čnosti a dlhšieho pracovného života. 
Správne investície povedú nielen k lepšie mu zdravotnému stavu, ale aj k dlhšiemu 
a produktívnejšiemu životu a menšiemu nedos tatku pracovnej sil y. Ak budú Európania ži ť 
v lepšom zdravotnom stave, budú môc ť počas starnutia aj na ďalej prispieva ť k hospodárstvu – 
ako zamestnanci, dobrovo ľníci a zákazníci. Odborné znalosti starších ľudí budú ešte 
potrebnejšie pri obyvate ľstve s nízkou mierou pôrodnosti a nedostatkom kvalifikovanej 
pracovnej sily. 
Program predpokladá opatrenia na podporu úsilia členských štátov zameraného na zvýšenie 
počtu rokov zdravého a produk tívneho života v oblastiach nákladovo efektívnych podporných 
a prevenčných opatrení zameraných na rizikové fakt ory a hlavných faktorov vplývajúcich na 
zdravie, chronických chorôb a rakoviny. 
4. Rozvíjanie spolo čných prístupov a preukázanie ich hodnoty z h ľadiska lepšej 
pripravenosti a koordinácie pri mimo riadnom ohrození zdravia s cie ľom chráni ť občanov 
pred cezhrani čnými ohrozeniami zdravia 
V nedávnej minulosti čelila EÚ nieko ľkým veľkým cezhrani čným ohrozeniam zdravia, akými 
boli napr. pandemická chrípka alebo SARS. Pr ávomoci EÚ v súvislosti s koordináciou 
pripravenosti a reakcie na vážne cezhrani čné ohrozenia zdravia sú zakotvené v zmluve. Tieto 
ohrozenia zdravia sa svojou podstatou neobmedzuj ú na vnútroštátne hranice a nie je možné, 
aby im efektívne ktorýko ľvek členský štát čelil samostatne. EÚ musí by ť dobre pripravená 
na tieto ohrozenia, ktoré môžu ma ť veľký vplyv nielen na zdravie a život ob čanov, ale aj 
na hospodárstvo. 
S cieľom minimalizova ť dôsledky cezhrani čných ohrození verejného zdravia, po čnúc 
masovou kontamináciou spôsobenou chemickými nehodami až po epidémie alebo pandémie, 
 
 10akými boli napr. nedávne nákazy E.coli , H1N1 alebo SARS (závažný akútny respira čný 
syndróm), je potrebné vytvori ť alebo posilni ť mohutné mechanizmy a nástroje na detekciu, 
hodnotenie a zvládanie ve ľkých cezhrani čných ohrození zdravia. Vzh ľadom na charakter 
týchto ohrození sú v oblasti verejného zdravia po trebné koordinované opatr enia na úrovni EÚ, 
ktoré sa zamerajú na rôzne aspekty ohrození, budú vychádza ť z pripravenosti a plánovania 
reakcií, rázneho a spo ľahlivého hodnotenia rizika a zo silného rámca riadenia rizík 
a krízového riadenia.  
So zreteľom aj na koncepciu „jedno zdravie“ a so zrete ľom na komplexný rámec zdravotnej 
bezpečnosti, ktorý sa v sú časnosti pripravuje, je hlavným cie ľom zefektívni ť monitorovanie, 
ako aj systém v časného varovania, a boj proti závažným cezhrani čným ohrozeniam zdravia. 
V tejto súvislosti by sa prostredníctvom budúceho programu Zdravie pre rast podporilo 
vykonávanie právnych predpisov EÚ o ohrozeni ach zdravia a opatrenia EÚ v oblasti 
krízového riadenia vere jného zdravia. Pozornos ť sa bude venova ť všetkým sú častiam 
krízového riadenia: pripravenos ti a plánovaniu reakcie, rizi kovej a krízovej komunikácii, 
budovaniu kapacít pre hodnotenie rizika, ako aj  odbornej príprave a výmene skúsenosti 
a osvedčených postupov pri zvládaní mimoria dnych ohrození zdravia. Predpokladané 
opatrenia siahajú od podpory rozvoja k ľúčových kapacít členských štátov a noriem 
pripravenosti až po plánovanie reakcie. 
Uvedené budovanie kapacít zah ŕňa dohľad nad najvážnejšími chorobami, ich detekciu 
a hodnotenie rizík na základe posudzovania a tv orby právnych predpisov, ako aj nadnárodnú 
a medzisektorovú odbornú prípravu a iniciatívy na  prevenciu a kontrolu prenosných ochorení, 
antimikrobiálnej rezistencie a nozokomiálnych infekcií, ako aj zlepšenia v politikách 
a stratégiách v oblasti o čkovania na úrovni EÚ. 
5. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Možnosť 1 zodpovedá úplnému minimu opatren í vyplývajúcich zo zákonných povinností, 
ktoré sa ustanovujú v zmluve a sú časnom acquis  EÚ v oblasti liekov, zdravotníckych 
pomôcok, látok ľudského pôvodu, práv pacientov v cezhrani čnej zdravotnej starostlivosti, 
zdravotnej bezpe čnosti (cezhrani čné ohrozenia zdravia) a tabaku. 
Možnosť 2 zodpovedá základnému scenáru. Okrem priamych zákonných povinností zah ŕňa 
pokračovanie programu v jeho sú časnej podobe, ktorá nevedie k zmenám vyplývajúcim 
zo záverov hodnotení. 
Možnosť 3, čiastková možnos ť A zodpovedá programu s dobrou štruktúrou, osobitnými, 
merateľnými, dosiahnute ľnými, relevantnými a časovo viazanými cie ľmi (SMART) a 
prioritnými opatreniami, čim sa vytvára pridaná hodnota EÚ, ako aj s lepším monitorovaním 
výsledkov a vplyvov. Zameria sa na: 
• podporu opatrení, kt oré vyžadujú sú časné právne predpisy  EÚ v oblasti zdravia 
a vnútorného trhu, 
• podporu využívania inovácií v obla sti zdravia, ktorá uprednost ňuje inovatívne 
riešenia zlepšujúce konkrétne aspekt y týkajúce sa kvality, efektívnosti 
a udržateľnosti zdravotníckych systémov, 
• prevenciu ochorení na úrovni EÚ  prostredníctvom pomoci a dop ĺňania úsilia 
členských štátov zameraného na zvýšenie po čtu rokov, ktoré ob čania daných štátov 
prežijú v zdraví (Healthy Life Years – HLY) vrátane aspektu zníženia nerovností 
 
 11v oblasti zdravia, ale najmä prostredníct vom iných zdrojov, než sú zdroje programu 
a s obmedzením na vypracovanie pracovných metód a hodnotenie politiky, 
• podporu a dop ĺňanie úsilia členských štátov pri ochrane ob čanov pred cezhrani čnými 
ohrozeniami zdravia. 
Možnosť 3, čiastková možnos ť B zodpovedá programu s dobrou  štruktúrou, ale so 
zameraním na iba jeden zo všeobecných cie ľov ako kompromis. Tento program by sa zameral 
na: 
• podporu opatrení, kt oré vyžadujú sú časné právne predpisy  EÚ v oblasti zdravia 
a vnútorného trhu, 
• podporu využívania inovácií v oblasti zdravia, ktorá uprednost ňuje inovatívne 
riešenia zlepšujúce konkrétne aspe kty súvisiace s kvalitou, efektívnos ťou 
a udržateľnosťou zdravia, 
• podporu a dop ĺňanie úsilia členských štátov pri ochrane ob čanov pred cezhrani čnými 
ohrozeniami zdravia. 
Možnosť 3, čiastková možnos ť C zodpovedá programu, ktorý sa obmedzuje na podporu 
opatrení, ktoré vyžadujú sú časné právne predpisy EÚ týkajúce sa zdravia a vnútorného trhu, 
ako aj na podporu a dop ĺňanie úsilia členských štátov pri ochrane ob čanov pred 
cezhraničnými ohrozeniami zdravia. V záujme zoh ľadnenia záverov predchádzajúcich 
hodnotení by sa do istej miery pris túpilo aj k šíreniu výsledkov sú časného programu v oblasti 
zdravia. 
Možnosť 4 zodpovedá programu s dobrou štruktúrou, ktor ý sa zameriava na rovnaké otázky 
ako možnos ť 3a), ale prostredníct vom primeraných finan čných prostriedkov ho dop ĺňa 
o konkrétny cie ľ na riešenie širších spolo čenských a hospodárskych prí čin nerovností 
v oblasti zdravia. Táto možnos ť by znamenala výrazný nára st v objeme prostriedkov 
vyčlenených na program. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
O možnosti nezah ŕňajúcej žiadne prostriedky  sa neuvažovalo. Bez rozpo čtových 
prostriedkov by si Komisi a jednoducho nemohla plni ť povinnosti vyplý vajúce zo sú časných 
právnych predpisov. 
Možnosť 1 by spôsobila zníženie po dpory politiky verejného zdra via zo strany EÚ a bola by 
v rozpore so závermi hodnotenia sú časného programu v oblasti zd ravia, ako aj so žiados ťami 
ministrov zdravotníctva členských krajín EÚ a iných zú častnených strán o pokra čovanie 
programu. Touto možnos ťou by sa nezaru čila primeraná podpora budúcej politiky verejného 
zdravia. 
Možnosť 2 by umožnila do istej miery zoh ľadnenie záujmov členských štátov a iných 
zúčastnených strán a mala by pákový efekt na vnútroštátne politiky v oblasti zdravia. 
Vzhľadom na absenciu interven čnej logiky, nedostatok SMAR T a realistických cie ľov, 
značný počet neprioritných opatrení a absenciu presných ukazovate ľov na meranie úspešných 
výsledkov, by však bolo najprv ve ľmi ťažké a následne aj vzh ľadom na absenciu logiky 
veľmi obmedzené ohodnoti ť akýkoľvek druh vplyvu. Tento druh programu by neumož ňoval 
dosiahnutie cie ľov a nezoh ľadňoval by odporú čania vyplývajúce z minulých hodnotení 
a auditov. 
 
 12Možnosť 3, čiastková možnos ť A umožní dosiahnutie konkrétnych cie ľov prostredníctvom 
opatrení, ktoré sa vymedzujú a uprednost ňujú v tomto posúdení vplyvu. Zákonné povinnosti 
Komisie by boli splnené. Navrhovaný program by sa zameral na hlavné body kritiky uvedené 
v externých hodnoteniach a v správe Dvor a audítorov. Program by mal interven čnú logiku, 
dobre vymedzené ciele politiky, SMART, realisti cké a pragmatické konkrétne ciele zamerané 
na výsledok, na základe špecifických krit érií pridanej hodnoty EÚ by sa uprednost ňovali 
opatrenia, ktoré sa majú realizova ť, pričom na meranie výsledkov a využívania výsledkov 
programu členskými štátmi by sa ur čila skupina ukazovate ľov. Bolo by tak možné mera ť 
úspešné výsledky, kona ť v prípade, že by neboli v súlade so stanovenými medzníkmi, ako aj 
určiť vplyv programu. 
Možnosť 3 B  zodpovedá nižšiemu rozpo čtu než má sú časný program a rozpo čtovým 
prostriedkom prideleným v oznámení o viacro čnom finan čnom rámci. Táto možnos ť by 
neumožňovala uspokojivé riešenie problémov v oblas ti verejného zdravia, pretože by sa 
stratili synergie medzi podporou dobrého zdravi a a chronickými chorobami, najmä pokia ľ ide 
o vystavenie ob čanov chronickým chorobám. Program by nesp ĺňal očakávania členských 
štátov a iných zú častnených strán. 
Možnosť 3 C  zodpovedá možnosti 1, avšak so špecifickým zrete ľom na ohrozenia zdravia. 
Hoci zákonné povinnosti Komisie by boli splnené a opatrenia v oblasti ohrození zdravia by sa 
realizovali, prerušil i by sa všetky ostatné opatrenia na úr ovni EÚ. To by s pôsobilo zníženie 
podpory EÚ v oblasti politiky verejného zdravi a a bolo by v rozpore so závermi hodnotenia 
súčasného programu v oblasti zd ravia, ako aj so žiados ťami ministrov zdravotníctva 
členských krajín EÚ a iných zú častnených strán o pokra čovanie programu. Touto možnos ťou 
by sa nezaru čila primeraná podpora budúcej politiky ve rejného zdravia, ktorá sa v sú časnosti 
pripravuje. 
Možnosť 4 znamená zna čný nárast rozpo čtu pre verejné zdravie, čo nie je realistické. 
Výsledok porovnania možností bol jednozna čný: možnos ť 3A je jasne uprednostnená. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
V záujme posúdenia pokroku pr i plnení konkrétnych cie ľov programu na základe výsledkov 
a ukazovate ľov vplyvu, ako aj v záujme umožnenia potrebných úprav priorít politiky 
a financovania sa bude program každoro čne monitorova ť. 
Členské štáty by mali na žiados ť Komisie a bez neprimerané ho nárastu administratívnej 
záťaže poskytnú ť akékoľvek dostupné informácie o vykonávaní a vplyve programu. 
Navrhuje sa vytvori ť orientačný interný viacro čný pracovný program, ktorý by slúžil ako 
usmernenie pre ro čné pracovné plány. 
V programe sa využije široké spektrum finan čných mechanizmov: výzvy na predloženie 
návrhov, granty na akcie s členskými štátmi, granty pre me dzinárodné organizácie, granty 
na prevádzku a verejné zákazky. Ako sa uvádza v hodnoteniach, skúsenosti získané 
z ich zahrnutia do sú časného programu v oblasti zdravia boli priaznivé a považovali sa 
za krok vpred v porovnaní so systémom pred chádzajúceho programu verejného zdravia. 
Program bude predmetom strednodobého hodnot enia a hodnotenia ex post. Strednodobé 
hodnotenie poslúži ako posúdenie vplyvu pre nadv äzujúci program v oblasti zdravia po roku 
2020.