Oznámenie Komisie Rade o začatí konzultácií s Nigerom podľa článku 96 dohody z Cotonou /* KOM/2009/0529 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 7.10.2009 KOM(2009)529 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE o začatí konzultácií s Nigerom podľa článku 96 dohody z Cotonou OZNÁMENIE KOMISIE RADE o začatí konzultácií s Nigerom podľa článku 96 dohody z Cotonou Po nepokojoch v 90. rokoch minulého storočia vládla v Nigere pomerná stabilita, ktorá je pre jednu z najchudobnejších krajín na svete kľúčová. V poslednom desaťročí, ktoré sa prekrýva s dvoma mandátmi prezidenta Tandju, sa vďaka rozvojovým snahám podarilo i napriek silnému demografickému rastu a významným klimatickým obmedzeniam udržať stabilnú hospodársku situáciu v krajine. S nastávajúcimi voľbami plánovanými na mesiac november a december situáciu vyhrotil samotný prezident Tandja, ktorý má záujem ostať na čele štátu aj po uplynutí svojho druhého funkčného obdobia 22. decembra tohto roku, čo je v rozpore s ustanoveniami ústavy z roku 1999. Vo svojom odkaze ľudu z 29. mája prezident Tandja potvrdil svoj úmysel uskutočniť referendum o novej ústave, ktorá by mu umožnila ostať vo funkcii po uplynutí druhého päťročného mandátu. Ešte predtým vydal ústavný súd na žiadosť národného zhromaždenia stanovisko, v ktorom sa zamieta možnosť znovuzvolenia alebo predĺženia mandátu prezidenta Tandju, ako aj zmena ústavy prostredníctvom referenda. Prezident v nadväznosti na toto stanovisko, ktoré pokladal za nezáväzné, využil právomoci vyplývajúce z jeho funkcie a 26. mája 2009 podpísal dekrét o rozpustení národného zhromaždenia (parlamentné voľby boli plánované na november/december tohto roku). Zdôrazňujúc stabilitu krajiny a potrebu dokončiť prácu v oblasti rozvoja, ktorú začal, ako aj rešpektovanie slobodnej vôle ľudu, prezident 9. júna oznámil dátum referenda (4. august 2009) o novej ústave, ktorá by umožnila: prechod na prezidentský systém vrátane zrušenia súčasného obmedzenia dvoch funkčných období prezidenta; zriadenie senátu; zmenu počtu členov ústavného súdu na deväť; potvrdenie zásady amnestie. Okrem toho by sa zaviedlo prechodné obdobie troch rokov, čo by hlave štátu umožnilo ostať pri moci aj po 22. decembri bez toho, aby musel predstúpiť pred voličov. Ústavný súd, na ktorý sa opäť obrátila skupina opozičných strán, a tak po druhý krát zasahovala proti úmyslom prezidenta Tandju, uverejnil 12. júna rozsudok, ktorým zrušil dekrét o referende s odôvodnením, že „bol prijatý v rozpore s ustanoveniami článkov 49 a 135 ústavy“. Medzičasom Rada republiky, ktorú prezident mimoriadne zvolal po prvý krát od jej zriadenia ustanoveného v ústave z roku 1999, vyhlásila, že bez prítomnosti národného zhromaždenia nemôže rozhodovať. Nasledujúci deň po vydaní rozsudku stanovila nezávislá národná volebná komisia deň konania parlamentných volieb na 20. augusta a odsunula organizáciu referenda. Dňa 29. júna prezident reagoval na stanovisko súdu tým, že pozastavil jeho činnosť tri dni po tom, čo si v zmysle článku 53 ústavy udelil výnimočné právomoci. Súd bol neskôr rozpustený a nanovo vymenovaný tak, že nezahŕňal členov, ktorých by malo vymenovať národné zhromaždenie. Dňa 8. júla 2009 prezident zmenil a doplnil zákon 2006-24 o organizácii, právomociach a fungovaní Rady pre komunikáciu (CSC). Úpravou sa predsedovi CSC udelili podobné osobitné právomoci, aké má samotný prezident, a oprávňuje ho na základe vlastného uváženia podniknúť kroky proti všetkým médiám, ktoré vysielajú alebo publikujú informácie, ktoré by mohli narušiť verejný poriadok alebo štátnu bezpečnosť. V odkaze ľudu z 12. júla prezident otvoril referendovú kampaň a vyzval občanov, aby hromadne volili „áno“. Referendum sa uskutočnilo 4. augusta bez významných incidentov, ale údajne sa zistilo niekoľko nezrovnalosti v hlasovaní. Vzhľadom na to, že neboli prítomní žiadni nezávislí volební pozorovatelia, je percento účasti spochybniteľné: podľa medzinárodných médií, diplomatických misií na mieste a opozície bolo percento veľmi nízke; podľa vyhlásenia volebnej komisie zo 7. augusta bolo percento účasti 68,3 %, pričom „áno“ v prospech úprav ústavy, ktoré prezident požaduje, hlasovalo 92,5 % voličov. Opozícia vyzvala na bojkot referenda. Dňa 2. júla predsedníctvo Európskej únie uverejnilo vyhlásenie, v ktorom uviedlo svoje vážne znepokojenie týkajúce sa politickej situácie v Nigeri, predovšetkým pokiaľ ide o rozhodnutie prezidenta uplatniť článok 53 ústavy s cieľom udeliť si výnimočné právomoci, ktoré boli využité na rozpustenie ústavného súdu a zorganizovanie referenda, ktoré ústava jasne zakazuje. Dňa 9. júla Komisia napísala list prezidentovi Tandjovi, v ktorom vyjadrila rovnaké obavy a vyzvala ho rešpektovať rozsudky ústavného súdu. Komisár jasne uviedol, že sa bude musieť preskúmať, či sú opatrenia, ktoré prijal prezident Tandja, zlučiteľné so základnými prvkami dohody z Cotonou, a že je nevyhnutné bezodkladne začať intenzívnejší politický dialóg s vládou Nigeru, pričom zároveň pripomenul, že v prípade, že takýto politický dialóg neskončí prijateľným kompromisom, Komisia bude viazaná navrhnúť formálne začatie konzultácií v zmysle článku 96 dohody z Cotonou. Dňa 24. júla zástupcovia Európskej únie v Niamey rokovali s nigerskými orgánmi v rámci intenzívnejšieho politického dialógu v súlade s článkom 8 a prílohou VII dohody z Cotonou. Dialóg neumožnil skonštatovať vôľu zo strany nigerskej vlády vrátiť sa k legitímnemu ústavnému rámcu. Medzičasom spoločná misia OSN, Africkej únie a Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) navštívila v dňoch 20 a 21. júla Niamey s cieľom uvoľniť krízu. Postoj prezidenta Tandju sa nezmenil. Vo svojom vyhlásení z 31. júla predsedníctvo Európskej únie opätovne vyjadrilo obavy v súvislosti so situáciou v Nigeri. Predsedníctvo uviedlo, že referendum zo 4. augusta predstavuje porušenie ústavy a stanoviska ústavného súdu. Rozpustenie ústavného súdu, ako aj uplatňovanie výkonnej moci bez parlamentnej kontroly, sa považujú za vážne porušenie základných demokratických princípov, ktoré sú základom právneho štátu. Európska únia vyjadrila poľutovanie nad skutočnosťou, že dialóg s nigerskou vládou neviedol k žiadnemu prejavu vôle zo strany tejto vlády, aby sa vrátila k demokratickému a ústavnému poriadku. Vo vyhlásení sa zdôraznili možné dôsledky porušenia dohody z Cotonou na spoluprácu medzi týmito dvoma stranami, pričom vyzýva nigerské orgány, aby sa bezodkladne vrátili k dodržiavaniu demokratického a ústavného rámca. V článku 9 ods. 2 Dohody o partnerstve AKT-ES, ktorá bola podpísaná v Cotonou 23. júna 2000 a revidovaná v Luxemburgu 25. júna 2005, sú definované základné prvky, na ktorých je partnerstvo založené. Predovšetkým sa v ňom uvádza, že dodržiavanie demokratických zásad a právneho štátu, na ktorom sa partnerstvo AKT-EÚ zakladá, má inšpirovať domácu aj zahraničnú politiku zmluvných strán a predstavuje kľúčové prvky tejto dohody. So zreteľom na túto dohodu a politickú situáciu v Nigeri Komisia konštatuje, že bez toho, aby bol dotknutý mandát prezidenta Tandju do 22. decembra, došlo k porušeniu týchto základných prvkov, a domnieva sa, že je potrebné začať konzultácie s mocenskými orgánmi v Nigeri s cieľom preskúmať možné riešenia tejto krízy, ktoré by viedli k opätovnému nastoleniu ústavného poriadku. Tieto konzultácie by mali napomôcť rýchlemu návratu ku konsenzuálnemu a inkluzívnemu politickému dialógu, ktorý by umožnil vymedzenie ústavného rámca zahŕňajúceho politické sily v krajine. Uskutočnia sa v súlade s článkami 9 a 96 revidovanej dohody z Cotonou a zohľadnia najmä výsledky predchádzajúcich mediácií a konzultácií vedených EÚ a ďalšími medzinárodnými inštitúciami. Takýto dialóg umožní nigerskej vláde, ako aj iným politickým silám a zástupcom občianskej spoločnosti, vyjadriť svoje očakávania a návrhy riešenia krízy. Európskej únii umožní posúdiť, akým spôsobom by na základe tohto dialógu mohla podporiť iniciatívy zamerané na rešpektovanie princípov stanovených v článku 9 ods. 2 revidovanej dohody z Cotonou. Vzhľadom na uvedené dôvody Komisia navrhuje Rade, aby návrhom listom uvedeným v prílohe vyzvala Nigerskú republiku na konzultácie podľa článkov 9 a 96 revidovanej dohody z Cotonou. Komisia navrhuje, aby sa v období konzultácií aktivity spolupráce, ktoré prebiehajú, alebo sú plánované v rámci nedávno podpísaného národného indikatívneho programu 10. ERF, obmedzili na platby týkajúce sa zmlúv, ktoré sa už vykonávajú, na humanitárne činnosti alebo činnosti, z ktorých má priamy prospech obyvateľstvo, príp. prípravné činnosti na implementáciu budúcich projektov. Ďalej navrhuje, aby sa ostatné prvky rámca rozvojovej spolupráce s Nigerom pozastavili, kým nedôjde k dohode o prijateľnom riešení krízy. PRÍLOHA V Bruseli Prezident Nigerskej republiky NÁVRH Vážený pán prezident, listom Komisie z 9. júla tohto roku a vyhláseniami z 2. a 31. júla 2009 predsedníctvo Európskej únie opakovane vyjadrilo svoje vážne obavy v súvislosti s politickou situáciou v Nigeri a vyzvalo k bezodkladnému návratu k ústavnému poriadku. Európska únia sa domnieva, že referendum zo 4. augusta, ako aj postup, ktorý mu predchádzal, predstavujú porušenie ústavy. Tie isté obavy boli potvrdené vo vyhlásení Komisie z 10. augusta tohto roku. Situácia predstavuje vážne porušenie základných ustanovení článku 9 ods. 2 dohody o partnerstve AKT-ES podpísanej v Cotonou 23. júna 2000 a revidovanej v Luxemburgu 25. júna 2005, ku ktorej Nigerská republika pristúpila. Európska únia vyjadrila svoj poľutovanie nad skutočnosťou, že dialóg s nigerskou vládou neviedol k prejavu vôle vrátiť sa k ústavnému poriadku. Zároveň zdôraznila možné dôsledky porušenia dohody z Cotonou na spoluprácu medzi dvoma stranami a vyzvala nigerské orgány, aby bezodkladne prijali potrebné opatrenia vedúce k návratu k ústavnej zákonnosti, a to prostredníctvom konsenzu a inkluzívneho dialógu medzi rôznymi politickými stranami a inými zástupcami nigerskej občianskej spoločnosti. V tomto kontexte by mohli byť parlamentné voľby vyhlásené na 20. októbra kľúčovým prvkom pri budovaní pocitu dôvery a účasti, ktoré sú z hľadiska riešenia krízy nevyhnutné. Európska únia vyzýva nigerské orgány, aby spravili všetko, čo je v ich silách, aby voľby prebehli v mieri a transparentným a spravodlivým spôsobom zaručujúcim inkluzivitu. Podľa článku 96 dohody z Cotonou a so zreteľom na základné ustanovenia článku 9 ods. 2 uvedenej dohody máme česť pozvať Vašu krajinu na konzultácie s cieľom podrobne preskúmať danú situáciu a v prípade potreby podniknúť náležité kroky na jej nápravu, ako sa ustanovuje v dohode. Navrhujeme, aby sa tieto konzultácie uskutočnili v Bruseli, a to v blízkej budúcnosti v čase, ktorý bude výsledkom spoločnej dohody. S úctou Za Radu | Za Komisiu | Kópie: Predsedníctvo Rady ministrov AKT-EÚ Predsedníctvo Výboru veľvyslancov AKT Generálny tajomník skupiny štátov AKT