SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 2.7.2008 
SEK(2008) 2181  
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
sprievodný dokument 
Návrh  
 
SMERNICA RADY  
 
o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez oh ľadu na náboženské 
vyznanie alebo vieru, zdravotné posti hnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu 
 
Zhrnutie posúdenia vplyvu  
{KOM(2008) 426 v kone čnom znení } 
{SEK(2008) 2180} 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument  
k návrhu smernice Rady o zása de rovnakého zaobchádzania 
Zhrnutie posúdenia vplyvu 
 
1. ÚVOD 
Právo na rovnaké zaobchádzanie je  všeobecnou zásadou práva Spolo čenstva1. Článok 13 
Zmluvy o EÚ konkrétne umož ňuje prijať opatrenia na boj proti diskriminácii na základe 
pohlavia, rasového alebo etnickom pôvode, nábo ženskom vyznaní alebo viere, zdravotnom 
postihnutí, veku a sexuálnej orientácii. Táto možnos ť je tiež uznaná v článku 21 Charty 
základných práv EÚ.  
EÚ prijala ú činné opatrenia2 na základe článku 13 Zmluvy o ES, ktorý dop ĺňa už existujúci 
komplexný súbor práva o rodovej rovnosti. Naprie k tomu diskriminácia pretrváva v mnohých 
oblastiach, ako je prístup k t ovaru a službám a ich poskytova nie, bývanie, vzdelávanie, 
sociálne služby a zdravotná starostlivos ť.  
Komisia sa na za čiatku svojho mandátu zaviazala preskúma ť možnosť rozšíriť právny rámec 
založený na článku 13 Zmluvy o ES, pri čom začala zelenou knihou - „Rovnos ť 
a nediskriminácia v rozšírenej Európskej únii“ z roku 2004, rámcovou stratégiou Komisie 
týkajúcou sa nediskriminácie a rovnakých pr íležitostí pre všetkých z roku 2005, Európskym 
rokom rovnakých príležitostí pre všetkých (2007) a pokra čovala až po legislatívny pracovný 
program na rok 20083. 
2. S ÚČASNÝ PRÁVNY RÁMEC  
Z tabuľky uvedenej nižšie vyplýva, že sú časný právny rámec ES poskytuje ove ľa širšiu 
ochranu pred diskrimináciou na základe pohl avia a rasového a etnického pôvodu, než pred 
diskrimináciou na základe náboženského vyzna nia alebo viery, zdravotného postihnutia, veku 
alebo sexuálnej orientácie. Tieto smernice boli teraz transponované do vnútroštátneho práva, 
čo malo za následok podstatné zvýšen ie ochrany pred diskrimináciou pod ľa vnútroštátneho 
práva. Okrem právnej ochrany bola dôs ledkom opatrenia na  úrovni EÚ aj vä čšia pomoc 
obetiam, a to prostredníctvom založen ia „subjektov v oblasti rovnosti“: 20 členských štátov 
dovtedy žiadny takýto subjekt nemalo.  
Súčasný právny rámec na európskej úrovni: 
Dôvod 
Oblasť Rasa Náboženské 
vyznanie  Zdravotné 
postihnutie  Vek Sexuálna 
orientácia  Pohlavie  
                                                 
1 Vec 203/86 Španielsko/Rada, (ods. 25, a vec C-15/95 EARL de Kerlast, ods. 35), vec C-144/04 
Mangold (ods. 75). 
2 Smernice 2000/43/ES, 2000/78/ES a 2004/113/ES. 
3 KOM (2007) 640. 
SK 3   SK Zamestnanie 
a odborné 
vzdelávanie  áno 
Subjekt v oblasti 
rovnosti  áno áno áno áno áno 
Subjekt v 
oblasti 
rovnosti  
Vzdelávanie  áno 
Subjekt v oblasti 
rovnosti  nie nie nie nie nie 
Tovar a 
služby  áno 
Subjekt v oblasti 
rovnosti  nie nie nie nie áno 
Subjekt v 
oblasti 
rovnosti  
Sociálna 
ochrana  áno 
Subjekt v oblasti 
rovnosti  nie nie nie nie áno 
Subjekt v 
oblasti 
rovnosti  
I keď niekoľko členských štátov prekra čuje stanovené minimálne normy, v úrovni a rozsahu 
ochrany pred diskrimináciou z rôznych dôvodov sú rozdiely. Pä ť členských štátov4 má 
prepracovanú právnu ochranu pred diskrimin áciou na základe náboženského vyznania alebo 
viery, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie vo všetkých uvedených 
oblastiach. Iné členské štáty majú v niektorých oblastiach či v súvislosti s niektorými 
dôvodmi všeobecnejšie ústavné opatrenia al ebo právnu ochranu, nie však vo všetkých 
oblastiach ani v súvislosti so všetkými dôvodmi. 
Rozdiely v úrovni ochrany pred diskrimináciou ovplyv ňujú rozhodnutie jednotlivcov využi ť 
svoje právo na vo ľný pohyb, napríklad na cestovanie, prácu či štúdium v inom členskom 
štáte. Sťažujú tiež dodávate ľom tovaru a poskytovate ľom služieb ich pôsobenie 
na cezhrani čnej úrovni. 
3. D ÔKAZY A KONZULTÁCIE  
„Mapovacia štúdia“ zameraná na sú časné vnútroštátne opatrenia presahujúce rámec 
požiadaviek EÚ a na ich vplyv, ktorú Komi sia zadala v roku 2005, bola predložená v roku 
20065. V júni 2007 Komisia písomne upozornila členské štáty na štúdiu, pri čom im oznámila 
začatie verejných konz ultácií a požiadala ich, aby poskytli ďalšie informácie o opatreniach, 
ktoré prijali alebo naplánovali nad rámec smerníc z roku 2000.  
Komisia navyše v roku 2007 zadala Konzor ciu pre hodnotenie európskych politík ďalšiu 
štúdiu6. Výsledok pod názvom „Štúdia o diskrimi nácii na základe náboženského vyznania 
alebo viery, veku, zdravotného postihnutia a sexuálnej orie ntácie mimo zamestnania“ je 
zameraný na charakter a rozsah diskrimináci e mimo zamestnania v EÚ a možné (priame 
a nepriame) náklady ňou zapríčinené na ú čet jednotlivcov a spolo čnosti.  
V správe sú zoh ľadnené správy z európskej siete nezávis lých odborníkov v oblasti boja pred 
diskrimináciou a výsledky osobitného pr ieskumu Eurobarometra zameraného 
                                                 
4 Írsko, Bulharsko, Luxembursko, Slovinsko a Ma ďarsko. 
5 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm#stud  
6 EPEC, Štúdia o diskriminácii na základe náboženského vyznania alebo viery, veku, zdravotného 
postihnutia a sexuálnej orientácie, prístupná na: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm  
SK 4   SK na diskrimináciu a nerovnos ť v Európe7, ktorý sa uskuto čnil v marci 2008, ako aj prieskumu 
bleskového Eurobarometra s užším zameraním z februára 20088. 
Osobitne by sa mali uvies ť verejné on-line konzultácie9, prieskum obchodného sektora10 
a písomné konzultácie a stretnutia so soci álnymi partnermi a mimovládnymi organizáciami 
pôsobiacimi v oblasti boja proti diskriminácii11. Hlavná mimovládna organizácia na úrovni 
EÚ, ktorá zastupuje osoby so zdravotným postihnu tím, predložila obdobne petíciu za právne 
predpisy, podpísanú približne 1,3 miliónom ľudí.  
Výsledky konzultácií s verejnos ťou a mimovládnymi organizáciami boli jasnou výzvou 
k vytvoreniu nových právnych pred pisov na úrovni EÚ na ú čel zvýšenia úrovne ochrany pred 
diskrimináciou, i ke ď niektorí sa vyslovili za smer nice týkajúce sa špecifických dôvodov 
tohto javu, ako je zdravotné postihnut ie a pohlavie. Z konzultácií s Európskym 
podnikate ľským skúšobným panelom tiež vyplýva, že podnikate ľský sektor považuje za 
užitočné mať v celej EÚ rovnakú úrove ň ochrany pred diskrimináci ou, a to i napriek tomu, že 
sociálni partneri zastupujúci  podniky boli v zásade proti novým právnym predpisom, ktoré by 
podľa nich zvýšili byrokraciu a náklady. Odbory  podporili zákaz diskriminácie mimo trhu 
práce na základe veku, zdravotného postihnu tia, náboženského vyznania alebo sexuálnej 
orientácie, a zdôraznili, že diskriminácia mimo trhu práce ovplyv ňuje schopnos ť ich členov 
pracovať (napr. nedostatok dopravy dostupnej pr e zdravotne postihnut ých pracovníkov).  
4. Z ÁKLADNÝ SCENÁR  
Smernice ES platné v sú časnosti sa budú na ďalej uplatňovať. Niektoré členské štáty, nie však 
všetky, majú podrobné vnútroštátne právne predpisy na ochranu tých ľudí, ktorí sú obe ťou 
diskriminácie mimo trhu práce; iní majú ove ľa všeobecnejšie ústavné opatrenia.  
Diskriminácia jednotlivcov na základe veku, zdravotného postihnutia, náboženského vyznania 
alebo viery, a sexuálnej orientácie bude na ďalej pokra čovať, čo spôsobí ťažkosti a zbyto čné 
náklady príslušným jednotlivcom, podnikom a spolo čnosti ako celku. 
Je potrebné, aby Dohovor OSN o právach osôb  so zdravotným postihnutím, ktorý podpísalo 
ES a 26 členských štátov, bol týmito členskými štátmi a ES implementovaný.  
5. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Z verejných konzult ácií vyplýva, že zna čné množstvo ľudí v Európskej únii je obe ťou 
diskriminácie alebo im takéto zaobchádzanie  hrozí (35 % respondentov tvrdí, že trpeli 
diskrimináciou vo vzdelávaní, sociálnej ochran e alebo zdravotnej starostlivosti na základe 
veku, zdravotného postihnutia, náboženského vyz nania alebo sexuálnej orientácie; a 20 % 
tvrdí, že pocítili diskrimináciu v príst upe k tovaru, službám alebo bývaniu). Pod ľa prieskumu 
                                                 
7 Osobitný prieskum Eurobarometra 296 zameraný na diskrimináciu v EÚ bude uverejnený v júli 2008 na 
nasledujúcich internetových stránkach: http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/public/pubst_en.htm
 a 
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm  
8 Bleskový Eurobarometer 232: výsledky sú k dispozícii v plnom rozsahu na: 
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_232_en.pdf  
9 http://ec.europa.eu/yourvoice/ebtp/consultations/index_en.htm  
10 http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/org/imass_en.htm#ar  
11 Výsledky konzultácií sú k dispozícii v plnom rozsahu na: 
http://ec.europa.eu/employment_social/fundamental_rights/news/news_en.htm#rpc  
SK 5   SK Eurobarometra12, ktorý sa uskuto čnil vo februári 2008, 8 % až 16 % ob čanov EÚ údajne 
pocítilo diskrimináciu na základe veku, zdra votného postihnutia, náboženského vyznania, 
sexuálnej orientácie alebo kombinácie nieko ľkých faktorov, a to bu ď na vlastnej koži, alebo 
boli jej obe ťami rodinný príslušník či priatelia. V štúdii EPEC sú poskytnuté dôkazy 
o rozsahu diskriminácie na základe nábožen ského vyznania, veku, zdravotného postihnutia 
a sexuálnej orientácie v nieko ľkých oblastiach (prístup k tova ru a službám, zdravotnej 
starostlivosti, vzdelávaniu, doprave atd.). M imovládna organizácia, ktorá zareagovala 
na konzultácie, uviedla osobitn é príklady diskriminácie.  
Právna ochrana, ktorú mô žu obete diskriminácie o čakávať, sa mení v závislosti od 
príslušných dôvodov diskriminácie, od toho, či sa deje v zamestnaní alebo v iných oblastiach 
života, a od miesta bydliska obetí. Tento rozdiel v ochrane pred diskrimináciou na úrovni EÚ 
a na vnútroštátnej úrovni má praktické násl edky: znamená to, že prípady diskriminácie 
uvedené v správe sa neriešia koherentne a že obete diskriminácie nemajú v jednotlivých členských štátoch k dispozícii rovnaké prostriedky ná pravy. Tiež to znamená, že rozdiely 
v ochrane poskytovanej členskými štátmi môžu ma ť vplyv na mobilitu, ako aj na cezhrani čné 
obchodovanie s tovarom a službami. 
6. P
OLITICKÁ REAKCIA EÚ 
Cieľom akéhoko ľvek opatrenia by bolo poskytnú ť vyššiu úrove ň ochrany pred 
diskrimináciou, dosiahnu ť lepšie sociálne za členenie a plnú ú časť všetkých skupín 
na spoločenskom a hospodárskom živote, ako aj poskytnú ť jasný právny rámec vo všetkých 
členských štátoch, ktorý by mohol podnieti ť cezhraničný obchod a uvo ľniť pohyb. 
Preskúmalo sa nieko ľko možností, z ktorých bolo po predbežnom skríningu vybraných šes ť 
na ďalšiu analýzu: 
• žiadne opatrenie na úrovni EÚ 
• samoregulácia zameraná na pois ťovacie a/alebo bankové služby 
• odporúčanie zamerané osobitne na právom oci subjektov v oblasti rovnosti 
a na viacnásobnú diskrimináciu 
• všeobecné odporú čanie  
• smernica(-e) týkajúca(-e) sa jedného dôvodu  
• smernica týkajúca sa viacerých dôvodov  
7. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Každá možnos ť bola analyzovaná s cie ľom posúdi ť, do akej miery by splnila ciele, a aký 
rozdiel by bol medzi ňou a základným scenárom bez ži adnych nových opatrení - teda keby 
bolo „všetko po starom“.  
Každá možnos ť sa preskúmala z h ľadiska hospodárskych a so ciálnych vplyvov, vplyv 
na životné prostredie sa posudzova l tam, kde to bolo vhodné. Pokia ľ to bolo možné, uviedli sa 
číselné údaje na ilustráciu nákladov  a ziskov pre jednotlivcov, poskytovate ľov tovaru a 
                                                 
12 Bleskový Eurobarometer 232; 
SK 6   SK služieb, ako aj pre spolo čnosť ako celok, i ke ď by sa malo zdôrazni ť, že nie je ľahké nájs ť 
spoľahlivé údaje o diskriminácii a s ňou spojených nákladoch.  
Možnosť neprijať žiadne opatrenie by znamenala, že uvedené problémy by sa neriešili, 
hospodárske a spolo čenské náklady by pretrvávali a riziko  rozšírenia priepasti v právnej 
ochrane by sa zvýšilo.  
Nelegislatívne možnosti, ktoré sa preskúmali, nemohli by ť zárukou žiadneho výrazného 
zlepšenia, pretože je len ťažké predvída ť, do akej miery by členské štáty tieto opatrenia prijali 
a účinne ich vykonali. Dialóg s pois ťovacím a bankovým odvetvím sa považoval 
za potenciálne ú činný spôsob riešenia obvinení z di skriminácie v tejto súvislosti. 
Usúdilo sa, že opatreniami prijatými členskými štátmi jednotlivo na základe ústavných 
a právnych rámcov každého štátu by vzniklo ri ziko, že rozdiely v úrovni  ochrany by nielen 
pretrvávali, ale by sa mohli ešte zvä čšiť.  
Jediným istým spôsobom, ako výrazne pokro čiť k dosiahnutiu uvedených cie ľov je 
prostredníctvom právne záväzného opatrenia na úrovni EÚ. Skúsenos ť so smernicami 
platnými v sú časnosti je pozitívna a výsle dkom ich transponovania je ove ľa vyššia úrove ň 
ochrany pred diskrimináciou v mnohých členských štátoch v porovnaní s minulos ťou, alebo 
s úrovňou, ktorá by existovala neby ť impulzu opatrenia na úrovni EÚ.  
V správe sa tiež vysvet ľuje, prečo by smernica zakazujúca diskrimináciu na základe 
zdravotného postihnutia, ako aj  z ostatných dôvodov, mohla by ť pre členské štáty ú činným 
a koherentným spôsobom, ako implementova ť časti Dohovoru OSN o právach osôb 
so zdravotným postihnutím. Konk rétne by smernica vymedzením o čakávaní pokia ľ ide 
o „primerané prispôsobenie“ poskytla vä čšiu právnu istotu než dohovor. Navyše by boli 
v smernici stanovené jasnejšie a ú činnejšie mechanizmy nápravy pre obete diskriminácie.  
8. Z ÁVER  
V správe o posúdení vplyvu sa konštatuje, že právne záväzné opatrenie na úrovni 
Spoločenstva, ktoré rozširuje rozsah ochrany pred diskrimináciou na základe veku, 
zdravotného postihnutia, sexuá lnej orientácie a náboženské ho vyznania alebo viery by bolo 
najlepším prostriedkom na dosiahnutie uvedených cie ľov. 
9. N OVÁ SMERNICA  
• bude sa v nej vychádza ť z prístupu a pojmov v existujúcich smerniciach pod ľa článku 13 
Zmluvy o ES a najmä 2000/43/ES a 2000/78/ ES, napríklad z vymedzenia pojmov 
diskriminácia a ob ťažovanie, z povinnosti poskytnú ť primerané prispôsobenie, ako aj 
z procesnoprávnych pravidiel; 
• zakáže sa ňou diskriminácia iba v oblastiach, ktoré patria do právomoci ES, čo znamená, 
že nebude ma ť vplyv na organizáciu alebo na obsah vzdelávania (napr.  na vzdelávanie 
v osobitných školách), otázky manželského st avu (napr. partnerstvá/manželstvá osôb 
rovnakého pohlavia) alebo rodi nné právo (napr. adopcia) či na vnútroštátne predpisy 
o sekulárnom charaktere štátu a jeho inštitúcií; 
• stanovia sa v nej minimálne predpisy, aby mohli členské štáty prija ť alebo zachova ť 
ustanovenia, ktoré by poskytli lepšiu ochranu a aby mohli niektoré členské štáty na základe 
vlastnej iniciatívy zintenzívni ť úroveň ochrany stanovenú vo vnútroštátnych predpisoch; 
SK 7   SK • nebude ma ť vplyv na ústavné ustanovenia jednotlivýc h štátov, v ktorých sa žiada rovnaké 
zaobchádzanie a zakazuje sa diskriminácia. 
Nové právne predpisy môže sprevádza ť dialóg s cie ľom preskúma ť, ako sa poci ťuje 
diskriminácia vo sfére pois ťovníctva a bankovníctva, aby sa obj asnili predpisy pre tieto sféry 
a spotrebite ľov. Podpora nelegálnych opatrení na boj pr oti diskriminácii, ako je zvyšovanie 
povedomia o diskriminácii, odborná príprava a výmena osved čených postupov bude 
pokračovať.