·vyvinúť nástroj na hodnotenie vlastných digitálnych schopností, aby mohli školy v EÚ, ktoré si to želajú, zhodnotiť svoj stav na základe spoločných kritérií a aby boli podporované v snahe efektívnejšie využívať technológie pre vzdelávanie v digitálnom veku. Pri používaní tohto nástroja sa školy môžu rozhodnúť, že budú podávať správy o svojom pokroku v oblasti dostupnosti, používania, kompetencií a postojov vo vzťahu k informačným a komunikačným technológiám, čím sa vytvorí databáza so zastúpením všetkých zúčastnených členských štátov,

·Potenciál školského vzdelávania, pokiaľ ide o podporu rovnosti a sociálnej spravodlivosti, nie je vždy celkom naplnený. Hoci údaje z hodnotenia PISA poukazujú na zmenšovanie rodových rozdielov v matematike a prírodných vedách, rodové stereotypy ešte stále vedú k rozdielnemu zastúpeniu v oblasti prírodných vied a IKT, a preto im treba venovať väčšiu pozornosť. Z údajov navyše vyplýva, že výsledky vo vzdelávaní vo veľkej miere závisia od sociálno-ekonomického zázemia žiaka. V priemere viac ako tretina mladých ľudí zo znevýhodneného prostredia v EÚ dosahuje vo vzdelávaní slabé výsledky. Je to štyrikrát viac ako u ich vrstovníkov, ktorí pochádzajú zo zvýhodnenejšieho prostredia. U žiakov z prostredia migrantov a rómskych žiakov sa k tomu pridávajú aj ďalšie špecifické problémy. Tieto rozdiely prehlbujú spoločenskú nerovnosť, ktorá by mala byť naopak potláčaná. Prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave je základným predpokladom pre odolnejšiu a rovnoprávnejšiu spoločnosť. Príklady Estónska a Fínska sú dôkazom, že školské vzdelávacie systémy môžu dosahovať vysokú úroveň, a to nielen vo výsledkoch, ale aj v otázke rovnosti.

·Na úrovni školského vzdelávania existujú nedostatky v rozvoji kompetencií. Najnovšie výsledky prieskumu PISA organizácie OECD poukazujú na to, že jeden z piatich žiakov má vážne ťažkosti pri rozvoji dostatočných schopností v oblasti čítania, matematiky a vedy. Títo mladí ľudia sa potom častejšie stretávajú so značnými prekážkami, ktoré ich celý život brzdia prizačleňovaní sa do spoločnosti a hľadaní práce. Okrem toho je podiel žiakov v Európe, ktorí dosahujú veľmi dobré výsledky, relatívne nízky: dokonca aj tie členské štáty EÚ, ktoré dosahujú najlepšie výsledky, zaostávajú za vyspelými ázijskými krajinami. Mnohým mladým ľuďom chýbajú náležité digitálne zručnosti. Ďalším kľúčovým problémom je nedostatok formálnej kvalifikácie. Napriek skutočnosti, že mnohé členské štáty dosiahli značný pokrok pri znižovaní podielu osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou na úroveň hlavného cieľa v rámci stratégie Európa 2020, ktorým je 10 %, školskú dochádzku predčasne ukončuje ešte stále príliš veľa mladých ľudí.

Investovanie do ľudí, a najmä mladých ľudí, predstavuje pre Európu hlavnú prioritu. V decembri 2016 Európska komisia v dokumente „Investícia do európskej mládeže“ predstavila iniciatívy, ktoré kladú dôraz na význam vytvárania nových príležitostí pre mladých ľudí. Hlavným posolstvom je skutočnosť, že kvalita vzdelávania je rozhodujúca pre vyhliadky a životné šance mladých ľudí. Táto iniciatíva vychádza z dokumentu „Nový program v oblasti zručností pre Európu“. Vzdelávanie zohráva významnú úlohu aj v rámci európskeho piliera sociálnych práv . Toto oznámenie je súčasťou balíka iniciatív, ktoré sa zameriavajú na školy, vysokoškolské vzdelávanie a sledovanie uplatnenia absolventov. Predstavuje reakciu na závery Európskej rady z decembra 2016. Zároveň podporuje cieľ udržateľného rozvoja OSN č. 4, ktorý sa týka vzdelávania.

Vykonávanie uvedených usmernení by malo významný prínos z hľadiska výsledkov vzdelávania malých detí a všetky deti vrátane detí z ohrozeného prostredia by získali možnosť počiatočnej výhody pri dosahovaní úspechu v škole.

Šikanovanie, kybernetické šikanovanie a násilie negatívne vplývajú na psychiku a výsledky dieťaťa v škole. Fyzické a duševné blaho sú predpokladmi úspešného vzdelávania. Existujú dôkazy o tom, že stratégie, do ktorých sú zapojení učitelia a rodičia, sú najúčinnejšími pri riešení všetkých foriem šikany. S cieľom obmedziť šikanovanie a násilie sa deti musia učiť o tolerancii a diverzite. To isté sa týka aj bezpečnosti online a zodpovedného používania sociálnych médií.

Školy musia podporovať všetkých žiakov a reagovať na ich špecifické potreby. Školy, ktoré venujú pozornosť rôznym potrebám rôznych žiakov, dosahujú lepšie výsledky. Má to aj rodový rozmer. Školy, ktoré sa otvárajú jazykovej a kultúrnej rozmanitosti svojich žiakov a podporujú integráciu, majú pozitívny vplyv na schopnosť učenia sa u všetkých detí. Toto však nie je vždy obvyklý postup. Niektoré členské štáty EÚ čelia ťažkostiam pri poskytovaní prístupu k inkluzívnemu, kvalitnému vzdelávaniu žiakom so zdravotným postihnutím. V niektorých mestách a regiónoch značná časť školákov doma nehovorí jazykom, ktorý sa používa na vyučovaní. Najmä deti migrantov, ktoré prišli nedávno, potrebujú cielené jazykové programy na to, aby sa lepšie integrovali v škole. V mnohých krajinách chýba rómskym a iným etnickým menšinám prístup k vysokokvalitnému vzdelávaniu.

Prepojenie učenia so skúsenosťami z reálneho života prináša lepšie výsledky. Učenie založené na projektoch a problémoch, skúsenosti získavané na pracovisku alebo učenie v prostredí komunitných služieb zvyšujú motiváciu mladých ľudí, dávajú obsah predmetov do širšieho kontextu a ponúkajú príležitosti pre rozvoj sociálnych, občianskych a podnikateľských kompetencií. Vzdelávanie v oblasti prírodných vied, technológií, inžinierstva a matematiky (STEM) je účinnejšie vtedy, keď je prepojené s hospodárskymi, environmentálnymi a sociálnymi výzvami alebo s umením a dizajnom, a preukazuje tak svoju relevantnosť pre každodenný život.

·nadviazať na pozorovania výboru OSN pre práva osôb so zdravotným postihnutím a podporiť spoluprácu medzi Európskou agentúrou pre rozvoj špeciálneho a inkluzívneho vzdelávania a členskými štátmi na ich žiadosť, pri vykonávaní ustanovení o vzdelávaní z Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím,

Učitelia potrebujú na začiatku kariéry osobitnú podporu. Na začiatku vykonávania tohto povolania je skutočné prostredie školy pre mnohých učiteľov veľmi náročné a niektorí z nich toto povolanie opúšťajú. V súčasnosti sa skutočné uvedenie do školskej praxe dostane iba 6 z 10 nových učiteľov, pričom programy uvedenia do povolania, v ktorých sa spája odborná, sociálna a personálna podpora vrátane mentorstva, pomáhajú novým učiteľom rozvíjať ich kompetencie a odolnosť. Zvyšuje sa tak kvalita výučby a znižujú sa náklady na finančne náročný odchod z povolania.

Kvalita vzdelávania učiteľov si vyžaduje viac pozornosti. Počiatočné vzdelávanie učiteľov je účinnejšie, keď sa teória pedagogiky spojí so znalosťou daného predmetu aj s dostatočnou praxou v triede. Študenti učiteľstva musia byť pripravení na spoluprácu a odborný rozvoj počas celej kariéry, na rôznorodosť, s ktorou sa v triedach budú stretávať, a na používanie digitálnych technológií ako samozrejmosť. Vo viacerých členských štátoch sa prejavuje nízka účasť na kontinuálnom profesijnom rozvoji alebo jej nedostatočné zameranie. Kontinuálny profesijný rozvoj musí byť prístupný, cenovo dostupný a relevantný. Zapojením škôl a učiteľov do vymedzenia tém a oblastí, ktoré si vyžadujú pozornosť, sa môže prispieť k zvýšeniu kvality tohto rozvoja.

Pre atraktívnosť povolania sú dôležité plat, zmluvné postavenie a jasné kariérne vyhliadky. V niektorých členských štátoch učiteľské povolania v porovnaní s inými profesiami prehrávajú v boji o tých najlepších. Učitelia často zarábajú výrazne menej, ako je priemer u pracovníkov s terciárnym vzdelaním: platy sa pohybujú v rozsahu od 74 %, na úrovni predprimárneho vzdelávania, do 92 % na úrovni vyššieho sekundárneho vzdelávania. V krajinách s veľmi nízkou úrovňou platov alebo nedostatočnou istotou zamestnania je veľmi ťažké prilákať nových zamestnancov a obsadiť voľné pracovné miesta kandidátmi s najvyššou kvalifikáciou. Učiteľom záleží aj na kvalite ich prípravy a uvedenia do zamestnania, ako aj na lepších príležitostiach v rámci kariéry. K pozitívnemu vnímaniu kariérnych vyhliadok z pohľadu učiteľov prispievajú jasne stanovené úrovne kompetencií a štruktúra kariéry.

Kvalitnejším výberom a náborom možno identifikovať ľudí s najvyšším potenciálom pre vyučovanie a pritiahnuť do tohto povolania širšiu škálu skúseností. V niektorých krajinách sa žiadatelia hodnotia nielen podľa akademických výsledkov, ale aj na základe širšieho rozsahu schopností a postojov. V prípadoch, keď je to v členských štátoch relevantné, sa to môže spojiť so snahou riešiť výraznú rodovú nerovnosť vo výučbe a prilákať nových učiteľov z iných povolaní a nedostatočne zastúpených skupín.

·v nadväznosti na existujúcu spoluprácu, stratégie zamerané na zručnosti a školské zdroje vypracovať v spolupráci s OECD opatrenia technickej podpory orientované na dopyt s cieľom pomôcť členským štátom, ktoré z vlastnej iniciatívy hľadajú pomoc, navrhnúť a vykonať rozsiahle reformy školského vzdelávania. Podporu možno poskytnúť prostredníctvom útvarov Komisie, napríklad prostredníctvom služby na podporu štrukturálnych reforiem, a finančných nástrojov EÚ (napr. európske štrukturálne a investičné fondy a Erasmus+), ·navrhnúť vypracovanie spoločnej správy o účinnosti a efektívnosti výdavkov v školskom vzdelávaní, so zapojením príslušných výborov Rady a útvarov Komisie. Táto činnosť bude vychádzať z prebiehajúcej spolupráce s OECD a môže viesť k vypracovaniu politického usmernenia o investovaní do školského vzdelávania v partnerskej spolupráci s členskými štátmi EÚ, ktoré o to prejavia záujem, a so zainteresovanými stranami. ·spoločne s členskými štátmi EÚ a zainteresovanými stranami vytvoriť cielené politické usmernenie o zabezpečovaní kvality na základe partnerského poradenstva a partnerského vzdelávania.

4.1. Školské zdroje: primerané a efektívne investovanie

V Európe nájdeme pestrú paletu vzdelávacích systémov, kultúr a okolností, ale problémy spojené s riadením a financovaním sú podobné. Problematické je napríklad jasné stanovenie zodpovednosti za financovanie a prispôsobenie školskej siete demografickým zmenám. Členské štáty EÚ prideľujú na školské vzdelávanie významné množstvo zdrojov – v priemere viac ako 3 % HDP. Správne využívanie týchto zdrojov má zásadný význam pre efektívnosť celkových verejných výdavkov krajiny.

Čo najlepšie využívanie obmedzených zdrojov na zvýšenie výkonu všetkých študentov má rozhodujúci význam. Z prieskumov PISA vyplýva, že nemožno dosiahnuť efektívne výsledky vzdelávania pri financovaní pod minimálnou úrovňou. Niektoré členské štáty neinvestovali v dostatočnej miere na dosiahnutie kvalitných dlhodobých výsledkov. Pri porovnateľnej miere výdavkov však niektoré členské štáty dosahujú lepšie výsledky než iné štáty. Posilnením spolupráce medzi oblasťami politiky v rámci vzdelávania a hospodárstva možno dosiahnuť zlepšenie dôkazovej základne a dospieť ku konsenzu o tom, čo pri investíciách do vzdelávania skutočne funguje. Medzi problémy patria investície do infraštruktúry vrátane digitálnej infraštruktúry a prepojiteľnosti, ako aj do ľudského kapitálu. Podľa konkrétnych potrieb vypracovaná podpora v rámci politík, zameraná na reformu vzdelávania v členských štátoch, môže prispieť k zlepšeniu riadenia školských systémov a zvýšiť účinnosť a spravodlivosť.

4.2. Spojenie samostatnosti a zabezpečovania kvality

Súhra medzi samostatnosťou škôl a zodpovednosťou si vyžaduje pevný ale flexibilný systém zabezpečovania kvality. V súčasnosti prevláda trend smerujúci k decentralizácii a zvýšenej samostatnosti škôl. Zvýšením samostatnosti škôl v oblasti školskej praxe a organizácie alebo pri využívaní finančných zdrojov získavajú školy viac možností prispôsobiť sa svojim osobitým potrebám a miestnej situácii. Výhody tohto prístupu však závisia od schopnosti škôl efektívne plánovať a riadiť svoj vlastný rozvoj, ako aj od miery zodpovednosti, ktorú majú voči rodičom, miestnym komunitám a orgánom vzdelávania. Z výsledkov prieskumov PISA vyplýva, že samostatnosť škôl vedie k lepšiemu dosahovaniu základných zručností, ak sa spája so zodpovednosťou. Mechanizmy zabezpečovania kvality sa v rámci Európy výrazne líšia, ale niektoré problémy, ktoré pri nich vznikajú, sú rovnaké. Patria medzi ne otázky, ako stanoviť ciele a merať pokrok vzdelávacích systémov a vzdelávania študentov; ako navrhnúť zabezpečovanie kvality pre čoraz decentralizovanejšie a mnohoúrovňové vzdelávacie systémy; ako podporiť dialóg a kultúru dôvery medzi zainteresovanými stranami; či ako stanoviť priority v oblasti ľudských a finančných zdrojov.

Zabezpečovanie kvality by sa posilnilo vytvorením primeraných nástrojov a procesov v oblasti kvantitatívnych a kvalitatívnych údajov. V mechanizmoch zabezpečovania kvality by sa malo zohľadniť školské prostredie a dobré podmienky pre žiakov, ako aj rozvoj kompetencií študentov. Tento vyvážený prístup si vyžaduje kvantitatívne aj kvalitatívne údaje. Školy a miestne zainteresované strany musia investovať do budovania kapacít, aby určili najvhodnejšie nástroje a ukazovatele s cieľom monitorovať pokrok študentov aj rozvoj školy a budovať spoločné porozumenie spôsobu interpretácie údajov. To by sa malo doplniť mechanizmami externého monitorovania, ako sú napríklad národné alebo regionálne hodnotenia škôl a/alebo rozsiahle posudzovanie študentov. Prechodom z prístupu založeného na „odškrtávaní“ formálneho dodržiavania pravidiel a postupov na prístup podpory zameraný na rozvoj školy sa zvyšuje úroveň a zlepšujú výsledky vzdelávania.

5.Záver – cesta vpred

Zlepšenie vzdelávania je ústredný bod iniciatívy Komisie s názvom Investícia do európskej mládeže. Ústrednú úlohu pri budovaní vyhliadok mladých ľudí zohráva najmä kvalita škôl. V škole sa kladie základ úspechu v profesijnom živote. Predstavuje jedinečnú šancu na sociálnu mobilitu. Nie vždy je to ale tak. Nové údaje z prieskumov PISA sú pre Európu výzvou na prebudenie: podiel žiakov s nedostatočnými výsledkami v prírodovedných predmetoch prudko stúpol zo 16,6 % v roku 2012 na 20,6 % v roku 2015. Bez formálnej kvalifikácie ukončuje školskú dochádzku 11 % žiakov. Ak sa takéto nedostatky v školskom vzdelávaní nebudú riešiť, znížia sa životné šance miliónov mladých ľudí.

Pre budúcnosť Európy je nevyhnutné zabezpečiť, aby bolo vysokokvalitné vzdelávanie realitou pre všetkých mladých ľudí. V diskusnom dokumente o sociálnom rozmere Európy z apríla 2017 sa zdôrazňuje, že vzdelávanie patrí medzi faktory, ktoré budú v čoraz väčšej miere určovať budúcnosť našich spoločností a hospodárstiev. V Rímskej deklarácii z 27. marca 2017 sa 27 členských štátov zaväzuje usilovať sa o „sociálnu Európu: ...Úniu, v ktorej dostanú mladí ľudia najlepšie vzdelanie a najlepšiu odbornú prípravu, v ktorej môžu študovať a nájsť pracovné príležitosti na celom kontinente“.

Úsilie zamerané na dosiahnutie spoločného záväzku. Zlepšovanie školského vzdelávania musí patriť medzi najvyššie priority. Platí to pre členské štáty aj pre EÚ a vyžaduje si to posilnenú spoluprácu. Úlohou členských štátov je reformovať svoj systém školského vzdelávania. Komisia je pripravená podporiť ich využitím nástrojov a procesov EÚ. Osvedčeným nástrojom v oblasti reforiem je predovšetkým európsky semester. Je potrebné ďalej rozvíjať ďalšie činnosti, napríklad dobrovoľnú spoluprácu v rámci ET 2020, aby z nich členské štáty mohli získať čo najlepšiu pridanú hodnotu. Predovšetkým je potrebné v úplnej miere využiť Monitor vzdelávania a odbornej prípravy, ktorý členským štátom pomôže pri prijímaní informovaných politických rozhodnutí založených na dôkazoch. Pre budúcu spoluprácu je kľúčová otázka, či sa má stanoviť ambicióznejšie kritérium v boji proti predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky. Ďalším významným problémom je spôsob, ako čo najlepšie využiť program Erasmus+, aby mohlo viac mladých Európanov získať skúsenosti so vzdelávaním v zahraničí a zvýšiť existujúce kapacity na podporu rozvoja a inovácie v školskom vzdelávaní a vo vzdelávaní učiteľov.

Úspech bude závisieť od posilnenej spolupráce. Na samite o vzdelávaní, ktorý je plánovaný na druhú polovicu roka 2018, sa bude riešiť rovnosť vo vzdelávaní a hľadať spôsob, ako vo vzdelávaní lepšie podporiť znevýhodnené skupiny. Bude to prvá príležitosť diskutovať o budúcnosti európskej spolupráce vo vzdelávaní, a najmä v školskom vzdelávaní.