SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2010 /* COM/2012/080 final */





OBSAH 1. Rozsah pôsobnosti správy. 2 2. Prezentácia správy a zistenia v súvislosti s vyhlásením o vierohodnosti za rok 2010. 2 2.1 Prezentácia správy Dvora audítorov za rok 2010. 2 2.2 Zistenia v súvislosti s vyhlásením o vierohodnosti za rok 2010 u jednotlivých skupín politík………… 3 3. Zlepšenia vykonané členskými štátmi v rámci zdieľaného hospodárenia –Príjmy a Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje. 4 3.1 Príjmy. 5 3.2 Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje. 5 4. Zlepšenia vykonané členskými štátmi v rámci zdieľaného hospodárenia – Súdržnosť, energetika a doprava 7 4.1 Intenzívnejšie poskytovanie usmernení a odbornej prípravy. 7 4.2 Zjednodušenie. 9 5. Záver. 10 SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rok 2010 1. Rozsah pôsobnosti správy V nariadení o rozpočtových pravidlách platnom pre všeobecný rozpočet Európskej únie sa v článku 143 ods. 6 uvádza, že ihneď po odovzdaní výročnej správy Dvora audítorov Komisia informuje príslušné členské štáty o podrobnostiach tejto správy, ktoré sa týkajú hospodárenia s rozpočtovými prostriedkami, za ktoré sú podľa príslušných pravidiel zodpovedné. Členské štáty by mali odpovedať Komisii do šesťdesiatich dní a Komisia do 28. februára nasledujúceho roka poskytne zhrnutie ich odpovedí Dvoru audítorov, Európskemu parlamentu a Rade[1]. Po uverejenení výročnej správy Dvora audítorov za rozpočtový rok 2010 dňa 10. novembra 2011 Komisia riadne informovala členské štáty o obsahu správy. Tieto informácie boli poskytnuté vo forme listu a troch dotazníkov (predložených ako prílohy), ktoré mali členské štáty vyplniť. Prílohu I tvoril dotazník k bodom správy, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov, prílohu II tvoril dotazník o zisteniach auditu, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov, a prílohu III tvoril dotazník o všeobecných zisteniach, ktoré sa týkali politík a programov v rámci zdieľaného hospodárenia. Táto správa je analýzou odpovedí členských štátov a je k nej priložený pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý obsahuje odpovede členských štátov na prílohu I a prílohu III. 2. Prezentácia správy a zistenia v súvislosti s vyhlásením o vierohodnosti za rok 2010 2.1 Prezentácia správy Dvora audítorov za rok 2010 Pokiaľ ide o prezentáciu, Dvor audítorov vo svojej správe za rok 2010 uskutočnil ďalšie zmeny. Po prvé sa zmenili skupiny politík a zodpovedajúce kapitoly a zaviedla sa aj nová kapitola venovaná otázkam výkonnosti (kapitola 8), ktorá odráža význam hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti výdavkov EÚ. Po druhé Dvor audítorov ďalej zdôraznil svoje odporúčania tým, že podrobne informoval o opatreniach prijatých na základe svojich predchádzajúcich odporúčaní pre každú skupinu politík. Po tretie Dvor audítorov predložil jasnejšie informácie o výsledkoch testovania transakcií a pripojil k nim aj odhadované údaje o chybovosti pre každú skupinu politík, ako aj pre rozpočet ako celok. V súvislosti s chybovosťou Dvor audítorov vo svojej metodike pre vyhlásenie o vierohodnosti (ďalej len „DAS“) za rok 2010 uviedol prehľadné vymedzenie použitých pojmov: „Najpravdepodobnejšia chybovosť (MLE – most likely error rate) je vážený priemer percentuálnej chybovosti zistenej vo vzorke. Dvor audítorov taktiež odhaduje (opäť s použitím štandardných štatistických techník), v akom rozpätí sa s 95 % mierou spoľahlivosti nachádza chybovosť súboru pri každom špecifickom hodnotení (a chybovosť výdavkov ako celku). Ide o rozpätie medzi spodnou hranicou chybovosti (LEL – lower error limit) a hornou hranicou chybovosti (UEL – upper error limit)[2]“. V tabuľke 1 sú uvedené údaje o MLE, LEL a UEL pre jednotlivé kapitoly podľa vyhlásenia o vierohodnosti za rok 2010. Zdroj: Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010 – Tabuľka 1.2 Súhrn zistení týkajúcich sa správnosti transakcií, s. 18. 2.2 Zistenia v súvislosti s vyhlásením o vierohodnosti za rok 2010 u jednotlivých skupín politík Pokiaľ ide o vyhlásenie o vierohodnosti za rok 2010, Dvor audítorov zistil, že účty Európskej únie verne zobrazujú jej finančnú situáciu, ako aj výsledky jej transakcií a tokov hotovosti a neobsahujú významné chyby. Aj v súvislosti s príjmami (kapitola 2) Dvor audítorov poznamenal, že transakcie neobsahovali významné chyby a že systémy kontroly boli účinné. Ani záväzky vo všetkých skupinách politík neobsahovali významné chyby[3]. Dvor audítorov dospel k záveru, že platby na oblasť politiky „administratívne a iné výdavky“ (kapitola 7) celkovo neobsahovali významné chyby a že systémy účinne zabezpečovali správnosť platieb. Pokiaľ ide o „výskum a iné vnútorné politiky“ (kapitola 6), ako aj „vonkajšiu pomoc, rozvojovú pomoc a rozšírenie“ (kapitola 5), audit Dvora audítorov konštatoval, že tieto dve oblasti politiky celkovo neobsahovali významné chyby a že systémy kontroly boli čiastočne účinné pri zabezpečovaní správnosti platieb. V prípade kapitoly 6 však Dvor audítorov poznamenal, že v priebežných a konečných platbách v súvislosti s rámcovými programami pre výskum sa vyskytli významné chyby. Aj v kapitole 5 sa v priebežných a konečných platbách vyskytli významné chyby[4]. Pokiaľ ide o „súdržnosť, energetiku a dopravu“ (kapitola 4) a „poľnohospodárstvo a prírodné zdroje“ (kapitola 3), Dvor audítorov dospel k záveru, že platby obsahujú významné chyby, avšak v prípade oblasti politiky „poľnohospodárstvo a prírodné zdroje“ priame platby poľnohospodárom v rámci systému IACS[5] neobsahovali významné chyby. V oboch oblastiach politiky boli systémy čiastočne účinné[6]. Ako znázorňuje nasledujúci graf vypracovaný Dvorom audítorov, najpravdepodobnejšia chybovosť pre rozpočet ako celok v uplynulých piatich rokoch sústavne klesala. Pokiaľ však ide o rok 2010, pokrok vo viacerých oblastiach nevyvážil mierne zvýšenie v oblasti politiky „súdržnosť“, takže pre rozpočet ako celok to znamenalo menšie celkové zvýšenie[7]. Zdroj: Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010 – Graf 1.1 Vývoj odhadu Dvora audítorov týkajúceho sa najpravdepodobnejšej chybovosti pre kontrolovaný súbor platieb (2006 – 2010) 3. Zlepšenia vykonané členskými štátmi v rámci zdieľaného hospodárenia –Príjmy a Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje Ako bolo spomenuté v úvode, Komisia okrem listu riadne poslala každému členskému štátu tri prílohy: prílohu I tvoril dotazník k bodom správy, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov, prílohu II tvoril dotazník o zisteniach auditu, ktoré sa týkali jednotlivých členských štátov, a prílohu III tvoril dotazník o všeobecných zisteniach týkajúcich sa zdieľaného hospodárenia v súvislosti s DAS 2010. V prílohách I a III sa od členských štátov požadovalo, aby podrobne uviedli opatrenia na nápravu chýb, ako aj časový rámec, obsah a očakávaný výsledok. Tento oddiel správy je venovaný analýze odpovedí, ktoré poskytli členské štáty na prílohy I a II a tiež na otázku 1 v prílohe III, ktorá sa týka oblasti politiky „poľnohospodárstvo a prírodné zdroje“ (kapitola 3). Vo všeobecnosti všetky odpovede členských štátov boli doručené v stanovenej lehote a hoci ich kvalita v závislosti od konkrétneho členského štátu výrazne kolísala, v niektorých prípadoch mali odpovede veľmi vysokú úroveň. Celkovo tento rok takmer všetky členské štáty vo svojich odpovediach uvádzali a opisovali iniciatívy smerujúce k zlepšeniu, ktoré sa už začali, alebo sa začnú vykonávať v budúcnosti. Vyjadrovali aj svoj záväzok zabezpečiť riadne finančné hospodárenie[8]. Členské štáty uznávajú svoju zodpovednosť za dosiahnutie zlepšenia spravovania finančných prostriedkov EÚ a vyskytli sa návrhy na transparentnejší postup udeľovania absolutória, v ktorých sa napríklad navrhuje výmena komplexných informácií o osvedčených postupoch na úrovni členských štátov[9]. 3.1 Príjmy Členské štáty vo svojich odpovediach na konkrétne zistenia Dvora audítorov v oblasti politiky „príjmy“ (kapitola 2) uvádzali, že v prípade potreby prijímali nápravné opatrenia. Dvor audítorov napríklad zistil určité nedostatky v postupoch a systémoch, ktoré ovplyvňujú sumy zahrnuté do výkazov účtov B v troch krajinách: Spojené kráľovstvo, Taliansko a Holandsko[10]. Spojené kráľovstvo uviedlo, že jeho orgány prijali zistenia Dvora audítorov, zaoberali sa každým konkrétnym zistením a v súlade s tým informovali Dvor audítorov. Orgány Spojeného kráľovstva ďalej uviedli, že opravili zostatok na účte B a zaviedli nové postupy a usmernenia s cieľom zabrániť opakovaniu nedostatkov[11]. Pokiaľ ide o vlastné zdroje založené na DPH, podľa správy Dvora audítorov: „dlhodobo nevyriešené výhrady stále pretrvávajú, avšak oneskorenie sa odstraňuje[12]“. K 31. decembru 2010 bolo evidovaných pre všetky členské štáty 152 výhrad v porovnaní so 167 výhradami v predchádzajúcom roku. Sedemnásť členských štátov zhrnulo viac alebo menej podrobne svoje opatrenia a opatrenia Komisie na odstránenie výhrad. Osem z týchto členských štátov[13] (Cyprus, Fínsko, Rakúsko, Česká republika, Poľsko, Španielsko, Litva a Lotyšsko) uviedli, že v dôsledku krokov, ktoré podnikli od roku 2010, najmenej jedna výhrada voči ich členskému štátu bola zrušená. Dánsko, Malta, Poľsko, Litva, Taliansko, Grécko, Francúzsko a Fínsko očakávali zrušenie ďalších výhrad, či už na základe kontrol vykonaných počas roka 2011, alebo na základe kontrol plánovaných na rok 2012. 3.2 Poľnohospodárstvo a prírodné zdroje V oblasti politiky „poľnohospodárstvo a prírodné zdroje“ (kapitola 3) Dvor audítorov poukázal na nedostatky v identifikačnom systéme poľnohospodárskych parciel (LPIS)[14] a na zistené skutočnosti; LPIS tvorí databáza, v ktorej sú zaznamenané všetky poľnohospodárske plochy (referenčné parcely) v členskom štáte vrátane používania ortofotografií[15]. V Španielsku (Castilla-la-Mancha a Extremadura), Grécku a Rumunsku Dvor audítorov zistil prípady, keď trvalé pasienky boli v systéme LPIS zaznamenané ako 100 % oprávnené plochy napriek tomu, že boli len čiastočne oprávnené. Vo všetkých troch prípadoch dotknuté členské štáty poskytli odpovede. Španielsko informovalo, že v súčasnosti má vypracovaný akčný plán na zlepšenie aktualizácie databázy systému LPIS-GIS vrátane novej metodiky stanovenia koeficientu oprávnenosti pre trvalé pasienky[16]. Grécko uviedlo, že prijalo opatrenia, ktoré zabezpečia, aby iba trvalé pasienky boli oprávnené na platby[17]. Rumunsko v reakcii na zistenia Dvora audítorov odpovedalo, že vypracovalo akčný plán týkajúci sa kvality systému LPIS. Okrem toho uviedlo, že Poľnohospodárska platobná a intervenčná agentúra APIA teraz zabezpečuje, aby sa medzi referenčné oblasti systému LPIS nedostali iné ako poľnohospodárske plochy, a že zistené ojedinelé prípady sú výsledkom chýb v interpretácii fotografií. Podľa agentúry APIA sa neoprávnene platby vracajú na základe platného postupu[18]. V piatich členských štátoch (Bulharsku, Holandsku, Grécku, Rumunsku a Španielsku) Dvor audítorov zistil nedostatky v aktualizovaní systému LPIS[19]. Štyri z piatich krajín, ktoré Dvor audítorov menoval, uviedli, že aktualizácia databázy je integrálnou súčasťou programu údržby, pričom Grécko a Rumunsko informovali o pravidelnej každoročnej aktualizácii[20]. V odpovedi na otázku z prílohy III dotazníka o opatreniach prijatých na zlepšenie systémov riadenia a kontroly v oblasti výdavkov na poľnohospodárstvo najmä v oblasti rozvoja vidieka ďalšie členské štáty zdôraznili skutočnosť, že zlepšenia systému LPIS zostávajú prioritou. Z 22 krajín, ktoré odpovedali na túto otázku, 13 uviedlo konkrétne prípady opatrení prijatých na zlepšenie systému LPIS. Medzi týmito krajinami sú Írsko, Taliansko, Spojené kráľovstvo, Portugalsko, Luxembursko a Poľsko. Okrem zlepšení systému LPIS v niektorých členských štátoch viaceré členské štáty odpovedali, že v minulom roku prijali opatrenia na ďalšie zlepšenie systémov riadenia a kontroly v oblasti výdavkov na poľnohospodárstvo a na posilnenie účinnosti vykonávaných kontrol najmä v oblasti rozvoja vidieka. Tieto zlepšenia v mnohých krajinách zahŕňali vývoj a posilňovanie rozličných informačných systémov. Napríklad Slovinsko uviedlo, že riadiaci orgán jeho programu rozvoja vidieka na obdobie rokov 2007 – 2013 vypracoval v roku 2010 pilotný projekt elektronickej registrácie (e-PRP) pre opatrenie 121 – modernizácia poľnohospodárskych podnikov s cieľom urýchliť a zefektívniť vybavovanie žiadostí. Žiadatelia teraz pri príprave svojich žiadostí elektronickou cestou robia menej chýb a následne sa vynakladá menej času na vykonávanie administratívnej kontroly, čo zasa znižuje pracovné zaťaženie platobnej agentúry pri zabezpečovaní účinnej kontroly[21]. Aj Lotyšsko hlásilo zlepšenia informačných systémov, napríklad zriadenie katalógu cien v rámci informačného systému programu rozvoja vidieka s cieľom pomôcť pri porovnávaní a posudzovaní cien medzi predloženými projektovými žiadosťami[22]. 4. Zlepšenia vykonané členskými štátmi v rámci zdieľaného hospodárenia – Súdržnosť, energetika a doprava 4.1 Intenzívnejšie poskytovanie usmernení a odbornej prípravy V tomto oddiele sa podrobne analyzujú odpovede členských štátov na otázky dotazníka v prílohe III týkajúce sa „súdržnosti, energetiky a dopravy“ (kapitola 4). Dvor audítorov uviedol vo svojej správe, že v prípade 58 % transakcií ovplyvnených chybami v oblasti politiky „súdržnosť, energetika a doprava“ mohli orgány členských štátov odhaliť a opraviť aspoň niektoré z chýb (pred predložením certifikovaných výkazov výdavkov Komisii)[23]. Od členských štátov sa v prílohe III požadovalo, aby pripomienkovali tieto zistenia. Takmer všetky členské štáty vypracovali pripomienky a 63 % členských štátov odpovedalo, že najúčinnejším prostriedkom na predchádzanie výskytu nezrovnalostí je poskytovať viac usmernení príjemcom. Ďalšie nástroje na zlepšenie zahŕňajú posilnenie kontroly dokumentácie a intenzívnejšie overovanie na mieste. Ďalšie návrhy, ktoré predkladali členské štáty, obsahovali zjednodušenie a sprehľadnenie predpisov a nariadení na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ (ďalšia analýza zjednodušení v návrhoch členských štátov sa nachádza v oddiele 4.2 – Zjednodušenie). V nasledujúcej tabuľke sú uvedené podrobné údaje o počte členských štátov, ktoré dávajú prednosť určitej možnosti. Niektoré členské štáty si vybrali viacero možností, pričom najviac ich uprednostnilo kombináciu možnosti a) posilniť poskytovanie usmernení príjemcom a možnosti b) posilniť kontrolu dokumentácie. Otázka 2 – Súdržnosť, energetika a doprava V kapitole o súdržnosti (bod 4.25) Dvor audítorov zastáva názor, že v prípade 58 % transakcií ovplyvnených chybami mali orgány členských štátov k dispozícii dostatočné informácie na to, aby odhalili a opravili aspoň niektoré z chýb (pred predložením certifikovaných výkazov výdavkov Komisii). Čo sa dá podľa vášho názoru urobiť na zlepšenie tejto situácie? || Počet členských štátov || Podiel členských štátov a) posilniť poskytovanie usmernení príjemcom s cieľom predchádzať výskytu nezrovnalostí || 18 || 67 % b) posilniť kontrolu dokumentácie pri žiadostiach o úhradu predložených príjemcami || 15 || 56 % c) zintenzívniť overovanie operácií na mieste pred certifikáciou || 11 || 41 % d) akékoľvek iné návrhy || 7 || 26 % V oblasti politiky „súdržnosť“ Dvor audítorov tiež zistil, že úplne neoprávnené projekty predstavujú 35 % a neoprávnené náklady 33 % odhadovanej chybovosti pre túto kapitolu. Dvor audítorov okrem toho zaznamenal vážne porušenia predpisov EÚ a vnútroštátnych predpisov v oblasti verejného obstarávania, ktoré predstavujú 22 % odhadovanej chybovosti[24]. Členské štáty označili za najlepšie prostriedky na riešenie týchto kľúčových otázok programy odbornej prípravy. V prípade úplne neoprávnených projektov 78 % členských štátov uviedlo, že je potrebné viac odbornej prípravy pre zamestnancov národných/regionálnych/riadiacich orgánov a sprostredkovateľských subjektov, a 56 % z nich zdôraznilo potrebu cielenej odbornej prípravy. Írsko vo svojej odpovedi ďalej zdôraznilo význam tejto problematiky, pričom uviedlo, že tieto programy odbornej prípravy by sa najefektívnejšie využili, ak by sa zabezpečilo, že budú zacielené/prispôsobené na rozličné úrovne rebríčka finančného riadenia a kontroly s pravidelnými následnými opakovacími kurzami[25]. Nemecko tiež zdôraznilo význam odbornej prípravy, pričom uviedlo, že poskytnúť odbornú prípravu a usmernenia, ktoré by pokrývali všetky oblasti, kde môže dôjsť k porušovaniu predpisov, môže byť dosť náročné[26]. Podobne vo vzťahu k neoprávneným nákladom viaceré členské štáty (78 %) uviedli ako riešenie usmernenia a odbornú prípravu na úrovni príjemcov. V oblasti verejného obstarávania to bolo ešte viac krajín (81 %), podľa ktorých odborná príprava pre zamestnancov národných/regionálnych/riadiacich orgánov a sprostredkovateľských subjektov je najúčinnejším prostriedkom na zlepšenie situácie. Lotyšsko a Francúzsko uviedli, že v súčasnosti podnikajú kroky na doplnenie už poskytovanej odbornej prípravy. Lotyšsko vo svojej odpovedi konštatovalo, že inštitúcie zapojené do spravovania finančných prostriedkov EÚ spolupracujú s úradom pre verejné obstarávanie a s ministerstvom financií s cieľom zorganizovať pre príjemcov pravidelné školenia v oblasti verejného obstarávania. Od roku 2012 bude kontroly verejného obstarávania vykonávať okrem úradu pre verejné obstarávanie aj zodpovedná inštitúcia/spolupracujúca inštitúcia, čím sa obmedzí porušovanie predpisov v oblasti verejného obstarávania respektíve predíde ich porušovaniu[27]. Francúzsko navrhlo, aby francúzske ministerstvo vnútra od prvého štvrťroka 2012 organizovalo programy odbornej prípravy na určité témy (napr. oprávnenosť a výdavky). Tieto programy budú určené pre zamestnancov národných a regionálnych riadiacich orgánov[28]. V kapitole „súdržnosť“ Dvor audítorov zdôraznil aj viaceré nedostatky, ktoré sa zistili v orgánoch auditu členských štátov[29]. Členské štáty preukázali, že jednoznačne uprednostňujú dve opatrenia na zlepšenie: 1) používanie podrobných kontrolných zoznamov, ktoré pokryjú všetky riziká pre správnosť výdavkov a 2) osobitné usmernenia Komisie k rozsahu overovaní a kontrol, ktoré sa majú vykonať v súvislosti s auditom projektov, ako aj k predkladaniu správ o zisteniach. Iba 7 % členských štátov privítalo použitie štandardnej metodiky výberu vzorky a reštrukturalizáciu odbornej prípravy orgánov auditu. Členské štáty okrem návrhov opatrení v dotazníku (príloha III) poskytli aj niektoré ďalšie pripomienky k tejto problematike. Niektoré členské štáty vyjadrili znepokojenie v súvislosti s fungovaním orgánov auditu. Napríklad Nemecko vo svojej odpovedi zdôraznilo prísne požiadavky na orgány auditu, ale konštatovalo, že zároveň existujú niektoré oblasti neistoty, napríklad výber vzoriek v malých súboroch. Podľa nemeckých orgánov by Komisia mala najmä pracovať v partnerstve (s orgánmi auditu) a podrobnejšie posudzovať konkrétne skúsenosti orgánov auditu z hľadiska praxe a súvislostí[30]. Litovské orgány poukázali na otázku personálneho obsadenia ako na oblasť, v ktorej majú orgány auditu nedostatky, a konštatovali, že je potrebné zlepšiť úroveň kvalifikácie týchto orgánov a realizovať vhodné opatrenia, ktorými by sa zabezpečilo zníženie fluktuácie personálu[31]. Francúzsko naopak potvrdilo, že jeho orgány auditu nevykazujú nedostatky, ktoré by spôsobovali problém[32]. 4.2 Zjednodušenie Pokiaľ ide o otázku zjednodušenia, viaceré členské štáty už podnikli iniciatívy zamerané na zjednodušenie realizácie programov EÚ počas súčasného programovacieho obdobia 2007 – 2013. Estónsko a Portugalsko uznali význam zjednodušenia v súvislosti s Európskym sociálnym fondom. Estónsko uviedlo, že pri vyplácaní výdavkov z Európskeho sociálneho fondu na základe štandardizovaných jednotkových cien používa dvanásť rozličných sadzieb[33]. Portugalsko tiež poukázalo na skutočnosť, že informačný systém Európskeho sociálneho fondu (SIIFSE) bol kľúčovým nástrojom zjednodušenia realizovaného v Portugalsku počas tohto programovacieho obdobia[34]. Väčšina krajín (spolu 20) uviedla, že najväčší potenciál na zjednodušenie majú skôr predpisy EÚ ako vnútroštátne predpisy. Napriek tomu významný počet krajín (spolu 11) súhlasil s tým, že existuje aj potenciál na zjednodušenie vnútroštátnych predpisov. Väčšina členských štátov by tiež aspoň minimálne využívala paušálne sadzby a paušálne sumy, ako to naznačujú ich odpovede a ako je to znázornené v tomto grafe. Niektoré členské štáty vo svojich odpovediach poukázali na problémy spojené so zjednodušením. Napríklad Írsko uviedlo: „Základnou časťou každého zjednodušenia pre riadenie a pre príjemcov je flexibilita všade, kde je to možné. Preto všetky návrhy na zjednodušenie predpisov prichádzajúce od Komisie by mali byť voliteľné, a nie povinné. Na úrovni členských štátov je však potrebná vyváženosť, pretože flexibilnejší prístup k určitým operáciám by mohol byť zjednodušením pre príjemcov, ale prípadne by nemusel byť zjednodušením pre riadenie, pretože by bol potrebný vyšší počet riadiacich pracovníkov než pri zavedení všeobecných vnútroštátnych pravidiel.“[35] 5. Záver Výsledky výročnej správy Dvora audítorov za rok 2010 povzbudivo signalizujú, že celková najpravdepodobnejšia chybovosť pre výdavky celej EÚ je nižšia ako 4 %. Výsledky sú pozitívne najmä pre politiky priamo riadené Komisiou. Oblasti politiky ako „výskum a iné vnútorné politiky“, „vonkajšia pomoc, rozvojová pomoc a rozšírenie“, ako aj „administratívne a iné výdavky“ vykazujú sústavné zlepšovanie. V oblasti politiky „poľnohospodárstvo a prírodné zdroje“ zostáva situácia pomerne stabilná s chybovosťou v blízkosti prahu významnosti 2 %. V oblasti politiky „súdržnosť, energetika a doprava“ je dôležité zdôrazniť, že chybovosť bola stále nižšia ako hodnoty podľa vyhlásenia DAS za roky 2006 – 2008. To naznačuje, že systémy riadenia a kontroly v tejto oblasti politiky, aj keď sú stále iba čiastočne účinné, fungujú v súčasnom programovacom období efektívnejšie v porovnaní s predchádzajúcim obdobím. Odpovede členských štátov na správu ukazujú, že ide o sústavný trend smerujúci k zlepšovaniu hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ. Členské štáty poukázali na viaceré prijaté opatrenia a vyjadrili záväzok pokračovať v ďalšom zlepšovaní. Najvyššou prioritou zostáva zjednodušenie a odborná príprava na všetkých úrovniach. Niektoré členské štáty okrem toho predložili viaceré doplnkové návrhy, ktoré sa týkajú zabezpečenia efektívneho hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ a transparentnejšieho postupu udeľovania absolutória. [1] Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1 – nariadenie o rozpočtových pravidlách, článok 143 ods. 6. [2] Príloha 1.1, časť 2.13. [3] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, bod 1.11, s. 17. [4] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, bod 5.35, s. 149, a bod 6.48, s. 183. [5] Integrovaný administratívny a kontrolný systém. [6] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, bod 1.13, s. 17. [7] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, body 1.15 – 1.16, s. 19. [8] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III časť B, s. 89. [9] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III časť B, s. 90. [10] Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 6. [11] Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 6 – 7. [12] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, bod 2.22, s. 49. [13] Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 11 – 21. [14] Komisia konštatuje, že z finančného hľadiska ide väčšinou o pomerne malé vyčísliteľné chyby týkajúce sa zväčša malých rozdielov v opätovnom premeraní parciel, ktoré uskutočnil Dvor audítorov (Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, bod 3.19, s. 78). [15] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, bod 3.31, s. 83. [16] Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 31. [17] Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 31 – 32. [18] Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 29. [19] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, bod 3.32, s. 84. [20] Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 31 – 32. [21] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 83 – 84. [22] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 71 – 72. [23] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, bod 4.25, s. 109. [24] Správa Európskeho dvora audítorov za rok 2010, body 4.20, 4.29, 4.26, s. 107 – 109. [25] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 70 – 71. [26] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 65 – 66. [27] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 71 – 72. [28] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 65. [29] Správa Európskeho dvora audítorov, bod 4.38, s. 115. [30] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 65 – 66. [31] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 76 – 77. [32] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 65. [33] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 64. [34] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 79 – 81. [35] Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha III, s. 70 – 71.