SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 27.1.2011 
KOM(2011) 15 v kone čnom znení 
  
ZELENÁ KNIHA 
o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ 
Smerom k ú činnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania 
SK 2   SK OBSAH 
1. Čo je predmetom pravidiel verejného obstarávania?................................................... 6 
1.1. Činnosti v oblasti verejného obstarávania.................................................................... 6 
1.2. Verejné zákazky........................................................................................................... 7 
1.3. Verejní obstarávatelia................................................................................................. 10 2. Zlepšenie nástrojov pre verejných obstarávate ľov..................................................... 12 
2.1. Modernizácia postupov .............................................................................................. 13 2.2. Osobitné nástroje pre malých verejných obstarávate ľov ........................................... 19 
2.3. Vzájomná spolupráca medzi verejnými orgánmi....................................................... 21 2.4. Vhodné nástroje pre ag regovanie dopytu / spolo čné obstarávanie ............................ 23 
2.5. Riešenie problémov súvisiacich s vykonaním zákazky ............................................. 25 3. Dostupnejší európsky trh ve rejného obstarávania...................................................... 27 
3.1. Lepší prístup pre MSP a nové spolo čnosti................................................................. 28 
3.2. Zabezpe čenie spravodlivej a ú činnej hospodárskej sú ťaže........................................ 30 
3.3. Obstarávanie v prípade neexistencie hospodárskej sú ťaže/výlučných práv .............. 33 
4. Strategické využívanie verejného obst arávania ako reakcia na nové výzvy.............. 34 
4.1. „Ako kupova ť“ s cieľom splniť ciele stratégie Európa 2020..................................... 35 
4.2. „ Čo kupovať“ na podporu politických cie ľov stratégie EÚ 2020.............................. 42 
4.3. Inovácie.................................................................................................................. .... 45 
4.4. Sociálne služby........................................................................................................... 48 
5. Zabezpe čenie riadnych postupov ............................................................................... 49 
5.1. Predchádzanie konfliktu záujmov.............................................................................. 50 5.2. Boj proti protekcionárstvu a korupcii ........................................................................ 50 5.3. Vylú čenie „nekalých“ uchádza čov ............................................................................ 52 
5.4. Predchádzanie nespravodlivým výhodám.................................................................. 54 6. Prístup dodávate ľov z tretích krajín na trh EÚ .......................................................... 54 
SK 3   SK ZELENÁ KNIHA 
o modernizácii politiky verejného obstarávania EÚ 
Smerom k ú činnejšiemu európskemu trhu verejného obstarávania 
V stratégii Európa 2020 na zabezpe čenie inteligentného, udržate ľného a inkluzívneho rastu1 
sa ustanovuje vízia sociál neho trhového hospodárstva Európy na nasledujúce desa ťročie, 
ktorá spo číva na troch prepojených a navzájom sa posil ňujúcich prioritách; a to vytvorení 
hospodárstva založeného na znalostiach a inovácii, podpore nízkouhlíkového, zdrojovo 
efektívneho a konkurencieschopného hospodá rstva a na podpore hospodárstva s vysokou 
mierou zamestnanosti, ktorá zabezpe čí sociálnu a územnú súdržnos ť. 
Verejné obstarávanie zohráv a hlavnú úlohu v stratégii Európa 2020 ako jeden z trhovo 
orientovaných nástrojov, ktorý by sa mal využi ť na dosiahnutie týchto cie ľov. Konkrétnejšie, 
stratégia Európa 2020 vyzýva, aby sa verejné obstarávanie využilo na: 
° zlepšenie rámcových podmienok pre podniky na  inovácie, plne pritom využívajúc 
politiku v oblasti dopytu2,  
° podporu presunu smerom k hospodárstvu efek tívne využívajúcemu zdroje s nízkou 
úrovňou produkcie uhlíka, napríklad podporou ši ršieho využívania zeleného verejného 
obstarávania a  
° zlepšenie podnikate ľského prostredia, najmä pre inova čné malé a stredné podniky 
(MSP). 
V stratégii Európa 2020 sa zárove ň zdôrazňuje, že politikou verejnéh o obstarávania sa musí 
zabezpečiť čo najúčinnejšie využívanie verejných fina ncií a trhy verejného obstarávania 
musia by ť otvorené v rámci celej EÚ. V čase prísnych rozpo čtových obmedzení 
a ekonomických problémov v mnohých členských štátoch EÚ má rozhodujúci význam 
dosahovanie čo najlepších výsledkov obsta rávania prostredníctvom ú činných postupov. 
V čase týchto výziev viac ako kedyko ľvek predtým existuje vä čšia potreba fungujúceho a 
účinného európskeho trhu verejného obstarávania, ktorý môže splni ť tieto ambiciózne ciele.  
Veľa zainteresovaných strán vyslovilo požiadavku na revíziu systému verejného obstarávania 
EÚ s cieľom zvýši ť jeho účinnosť a efektívnos ť. Komisia preto v Akte o jednotnom trhu3 
oznámila, že uskuto ční rozsiahle konzultácie s cie ľom predloži ť najneskôr za čiatkom roku 
2012 legislatívne návrhy zamerané na zjednoduš enie a aktualizáciu európskych právnych 
predpisov o verejnom obstarávaní , aby bolo zadávanie zákaziek flexibilnejšie a aby sa verejné 
zákazky lepšie využívali na podporu ostatných politík. 
                                                 
1 Pozri oznámenie Komisie z 3. marca 2010 – KOM(2010) 2020. 
2 Toto sa prevzalo aj do oznámenia Komisie „Únia inovácií“ – SEK(2010) 1161 – jedna z hlavných 
iniciatív Európa 2020, ktorá sa zaoberá strategickým využívaním verejného obstarávania na podporu 
výskumu a inovácií. Vyzýva členské štáty, aby časť svojich rozpo čtov vyčlenených na verejné 
obstarávanie odložili na výskum a inovácie, a informuje, že Komisia poskytne verejným 
obstarávate ľom usmernenie a po dporné mechanizmy. 
3 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru 
a Výboru regiónov: Smerom k aktu o jednotnom trhu – Za sociálne trhové hospodárstvo s vysokou 
konkurencieschopnos ťou z 27. októbra 2010 KOM(2010) 608 v kone čnom znení. 
SK 4   SK Súčasná generácia smerníc o verejnom obs tarávaní, konkrétne smernice 2004/17/ES4 
a 2004/18/ES5, sú posledným krokom v dlhom vývoji, ktorý sa za čal v roku 1971 prijatím 
smernice 71/305/EHS6. Tým, že tieto smernice zaru čujú transparentné a nediskrimina čné 
postupy, ich cie ľom je zaisti ť hospodárskym subjektom, aby mohli v plnom rozsahu využíva ť 
výhody základných slobôd v oblasti verejného obstar ávania. V týchto smerniciach sa uvádza 
aj niekoľko cieľov týkajúcich sa integrácie ostatných politik do tohto rámca, ako je ochrana 
životného prostredia a sociálne normy7 alebo boj proti korupcii8.  
Vzhľadom na hlavnú úlohu verejného obstarávania pri zvládaní sú časných výziev by sa 
existujúce nástroje a metódy mali modernizova ť s cieľom zabezpe čiť, aby boli vhodnejšie na 
riešenie meniacej sa politickej, soci álnej a ekonomickej situácie. Nieko ľko hlavných cie ľov, 
ktoré sa majú dosiahnu ť: 
Prvým cie ľom je zvýši ť efektívnos ť využívania verejných výdavkov. Sem patrí na jednej 
strane snaha o dosiahnutie najlepších možnýc h výsledkov obstarávania (najlepšia hodnota za 
vynaložené peniaze). Na dosiahnutie tohto cie ľa treba vytvori ť čo najsilnejšiu konkurenciu 
pre verejné zákazky zadávané na vnútornom trhu. Uchádza či musia dosta ť príležitos ť súťažiť 
za rovnakých podmienok a treba zabráni ť narušeniam sú ťaže. Súčasne je dôležité zvýši ť 
účinnosť postupov verejného obstaráv ania ako takých: Zrýchl ené postupy obstarávania 
s cielenými zjednodušujúcimi opatreniami sp ĺňajúcimi osobitné potreby malých verejných 
obstarávate ľov, ktoré by mohli verejným obstarávate ľom pomôc ť dosiahnu ť najlepšie možné 
výsledky obstarávania s čo najnižšími možnými investíciami, pokia ľ ide o čas a verejné 
financie. Ú činnejšie postupy budú prínosom pre všetky hospodárske subjekty a u ľahčia účasť 
malým a stredným podnikom, ako aj cezhrani čným uchádza čom. V skuto čnosti je cezhrani čná 
účasť v postupoch verejného obstarávania EÚ na ďalej nízka9. Porovnanie so súkromným 
sektorom, kde je cezhrani čný obchod omnoho vyšší, ukazuje, že ešte stále ex istuje zna čný 
potenciál, ktorý je potrebné využi ť. Týmto cie ľom dosiahnutia ú činnejšieho verejného 
obstarávanie sa zaoberajú najmä otázky v časti 2 (zlepšenie nást rojov pre verejných 
obstarávate ľov) a 3 (dostupnejší európsky trh ve rejného obstarávania) Zelenej knihy. 
Ďalším dopl ňujúcim cie ľom je umožni ť obstarávate ľom lepšie využíva ť verejné obstarávanie 
na podporu spolo čných spolo čenských cie ľov. Patrí sem ochrana životného prostredia, vyššie 
                                                 
4 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/17/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov 
obstarávania subjektov pôsobiacich v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a 
poštových služieb, Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 1.  Smernica naposledy zmenená a doplnená 
nariadením Komisie (ES) č. 1177/2009 z 30. novembra 2009, ktorým sa menia a dop ĺňajú smernice 
Európskeho parlamentu a Rady (ES) 1004/17/ES, 2004/18/ES a 2009/81/ES, pokia ľ ide o uplat ňovanie 
prahových hodnôt v oblasti postupov zadávania zákaziek, Ú. v. EÚ L 314, 1.12.2009, s. 64. 
5 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov 
zadávania verejných zákaziek na pr áce, verejných zákaziek na dodá vku tovaru a vere jných zákaziek 
na služby, Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114.  Smernica naposledy zmenen á a doplnená nariadením 
Komisie (ES) č. 1177/2009.  Ďalší text vychádza z ustanovení sm ernice 2004/18/ES; ak však nebude 
výslovne uvedené inak, má sa to chápa ť ako odkaz – mutatis mutandis  – na zodpovedajúce ustanovenia 
smernice 2004/17/ES. Pojem „verejný obstarávate ľ“ sa preto môže chápa ť, ako odkaz na orgány, 
ktorých obstarávanie podlieha smernici 2004/18/ES, a na „obstarávate ľov“ podľa smernice 2004/17/ES. 
6 Smernica 71/305/EHS z 26. júla 1971 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, 
Ú. v. ES č. L 185, 16.8.1971, s. 5. 
7 Pozri odôvodnenia 5 a 46 smernice 2004/18/ES a odôvodnenia 12 a 55 smernice 2004/17/ES. 
8 Odôvodnenie 43 smernice 2004/18/ES a zodpovedajúce odôvodnenie 40 smernice 2004/17/ES. 
9 Pod ľa najnovších štúdií bolo len 1,6 % verejných zákaziek zadaných subjektom z iných členských 
štátov. Častejšie sa vyskytuje nepriama cezhrani čná účasť – prostredníctvom pobo čiek spolo čností 
alebo partnerov so sídlom v členskom štáte verejného obstarávate ľa. Napriek tomu, dokonca aj podiel 
nepriamo zadaných cezhrani čných zákaziek zostáva relatívne nízky (11 %). 
SK 5   SK zdroje na energetickú ú činnosť a boj proti zmene klímy, podpora inovácií a sociálneho 
začlenenia a zabezpe čenie najlepších možných podmie nok na poskytovanie vysokokvalitných 
verejných služieb. Sledovaním tohto cie ľa sa takisto môže prispie ť k prvému cie ľu 
účinnejšieho vynakladaní vere jných financií v dlhodobom hor izonte, napríklad presunom 
zamerania z najnižšej po čiatočnej ceny na najnižšie nákla dy celého životného cyklu10. 
O otázkach týkajúcich sa tohto cie ľa sa diskutuje v časti 4 Zelenej knihy (strategické 
využívanie verejného obstarávania). 
Pri ďalšom vývoji právnych predpisov EÚ o vere jnom obstarávaní by sa takisto mohlo 
predpoklada ť, že sa budú rieši ť dôležité otázky, ktoré nie sú zatia ľ dostatočne vyriešené, ako 
je napríklad predchádzanie korupcii a protekcionárstvu a boj proti nim ( časť 5) a otázka, ako 
možno zlepši ť prístup európskych podnikov na trhy tretích krajín ( časť 6). Revízia 
legislatívneho rámca bude okrem toho príležitos ťou aj na preskúmanie, či by sa na ú čely 
zabezpečenia lepšej právnej istoty verejných obstarávate ľov a podnikov nemali upravi ť určité 
základné pojmy a koncepcie ( časť 1). V tomto kontexte mô že preskúmanie predstavova ť 
určité príležitosti na zvýšen ie konvergencie medzi uplat ňovaním pravidiel verejného 
obstarávania EÚ a pravidiel štátnej pomoci. 
V Zelenej knihe je vyjadrených nieko ľko myšlienok o tom, ako možno lepšie dosiahnu ť 
jednotlivé ciele. Je však potrebné uvedomi ť si, že medzi jednotlivými cie ľmi môžu existova ť 
rozpory (napríklad zjednodušovanie postupov vo vz ťahu k zoh ľadňovaniu cie ľov ostatných 
politík). Tieto rozli čné ciele sa niekedy premietajú do politických možností, ktoré môžu 
poukazova ť na rozličné smerovania a ktoré si neskôr vyžiadajú odôvodnený výber.  
Okrem toho, rozsah možných legislatívnych zmie n nie je neobmedzený. Legislatívne zmeny 
budú musie ť byť v súlade s medzinárodnými záväzkami EÚ alebo si môžu vyžiada ť otvorenie 
príslušných rokovaní so všetkými príslu šnými partnermi o možných žiadostiach 
o kompenzáciu. Tieto záväzky vy medzené v mnohostrannej dohode11 a v siedmich 
dvojstranných dohodách12 preto môžu ma ť účinok obmedzujúci rozsah pôsobnosti 
akýchkoľvek prípadných legislatívnych úprav. T ýka sa to najmä prahových hodnôt pre 
uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania EÚ, vymedzení činností v oblasti verejného 
obstarávania, verejných obstarávate ľov a určitých procedurálnych otázok, ako je stanovenie 
technických špecifikácií a lehôt. 
Tieto konzultácie sa nezaoberajú koncesiami . Koncesie boli predmetom predchádzajúcich 
konzultačných aktivít a posúdenia vplyvu. Komisia plánuje navrhnú ť právne predpisy 
zamerané na zabezpe čenie väčšej právnej istoty regioná lnych i miestnych orgánov 
a hospodárskych subjektov v celej Európe a na podporu rozvoja verejno-súkromných 
partnerstiev. Elektronické verejné obstarávani e je predmetom osobitnej Zelenej knihy, ktorá 
bola uverejnená 18. októbra 201013.  
Súčasne s touto Zelenou knihou Komisia robí  komplexné hodnotenie vplyvu a efektívnosti 
nákladov politiky verejného obstarávania EÚ. V rámci hodnotenia sa budú zhromaž ďovať 
dôkazy o fungovaní sú časných právnych predpisov o vere jnom obstarávaní na základe 
                                                 
10 Klasickým príkladom je nerealizovanie ziskových energeticky ú činných investícií, pretože investície a 
prevádzkové náklady sa riadia oddelene v rámci rôznych rozpo čtových postupov. 
11 Dohoda WTO o vládnom obstarávaní (GPA), pozri 
http://ec.europa.eu/internal_market/publicprocurement/international_en.htm . 
12 Pozri dvojstranné obchodné dohody: http://ec.europa .eu/trade/creating-opportunities/bilateral-relations/ . 
13 Zelená kniha o rozšírení využívania elektronického obstarávania v EÚ, SEK(2010) 1214, 18.10.2010. 
SK 6   SK informácií z trhu s cie ľom poskytnú ť empirický poh ľad na oblasti, ktoré je potrebné zlepši ť. 
Výsledky tohto nového výskumu bu dú zverejnené v lete 2011. 
Príspevky zainteresovaných strán k tejto Zelenej knihe sa zoh ľadnia spolu s výsledkami 
hodnotenia pri úvahách o budú cej reforme pravidiel ve rejného obstarávania EÚ, čo povedie k 
návrhu reformy právnych predpisov.  
1. ČO JE PREDMETOM PRAVIDIEL VEREJNÉHO OBSTARÁVANIA ? 
Pri vynakladaní verejných financií musia verejní obstarávatelia zváži ť rozličné motiva čné 
faktory tých manažérov súkromných podnikov, ktorí znášajú riziko strát, a napokon aj 
konkurzu, a sú priamo ovládaní trhovými silami.  
Z týchto dôvodov sa v pravidlách verejné ho obstarávania ustanovu jú konkrétne postupy 
zadávania zákaziek s cie ľom umožni ť, aby sa verejné obstarávanie uskuto čňovalo čo 
najracionálnejším, najtransparentnejším a najspravodlivejším spôsobom. Sú zavedené záruky 
na kompenzáciu prípadného nedostatku obchodnej disciplíny pri verejnom obstarávaní, ako aj na ochranu pred nákladným zvýhodneným za obchádzaním v prospech domácich alebo 
miestnych hospodárskych subjektov. 
Európske pravidlá verejného obstarávania sa preto uplat ňujú na všetky verejné zákazky, o 
ktoré majú prípadný záujem hospodárs ke subjekty na vnútornom trhu, pri čom zabezpe čujú 
rovnaký prístup k verejným zákazkám  a spravodlivej hospodárskej sú ťaži na európskom trhu 
verejného obstarávania. 
1.1. Činnosti v oblasti verejného obstarávania 
Účelom pravidiel verejného obstarávania je v zásade regulova ť činnosť verejných 
obstarávate ľov pri verejnom obstarávaní. V smerniciach  EÚ o verejnom obstarávaní sa však 
explicitne nevymedzuje ich rozsah pôsobnosti na obstarávanie pokrývajúce špecifické potreby 
verejného obstarávate ľa.
14 To bolo podnetom na diskusiu o uplatnite ľnosti smerníc na 
situácie, ke ď verejné orgány uzatvárajú zmluvy, v ktorých sa stanovujú právne záväzné 
povinnosti na ú čely, ktoré nesúvisia s ich vlastn ými potrebami pri obstarávaní.  
Týka sa to napríklad prípadov, ke ď dohoda o grante na poskytnutie  pomoci obsahuje právne 
záväznú povinnos ť príjemcu poskytnú ť konkrétne služby. Tieto povinnosti sa obvykle 
stanovujú na zabezpe čenie zodpovedajúceho využívania verejných finan čných prostriedkov. 
Nie sú ur čené na uspokojovanie obstarávacích pot rieb verejného orgánu, ktorý pomoc 
poskytol. 
Orgány členských štátov a ostatné zainteresované strany sa s ťažovali na nedostato čnú právnu 
istotu, pokia ľ ide o rozsah pôsobnosti pravidiel verejn ého obstarávania v týchto situáciách, 
a požiadali o objasneniu ú čelu týchto pravidiel. V najnovš ej judikatúre Súdny dvor rozhodol, 
že pojem verejné zákazky vyžaduje, aby práce,  dodávky tovaru alebo služieb, ktoré sú 
predmetom zákazky, predstavovali priamy hos podársky úžitok pre verejného obstarávate ľa15. 
                                                 
14 Pozri rozsudok z 18.11.2004 vo veci C-126/03, Komisia/Nemecko, odsek 18. 
15 Rozsudky z 25.3.2010 vo veci C-451/08, Helmut Müller GmbH, odseky 47 – 54 a z 15. júla 2010, 
Komisia /Nemecko, odsek 75.  
SK 7   SK Otázka: 
1. Myslíte si, že rozsah pôsobnosti smerní c o verejnom obstarávaní by sa mal 
obmedzova ť na činnosti v oblasti obstarávania? Malo by sa akýmko ľvek takýmto 
obmedzením jednoducho kodifikova ť kritérium priameho hospodárskeho úžitku, 
ktorý zaviedol Súdny dvor, alebo by sa ním mali poskytova ť dodatočné/alternatívne 
podmienky a koncepcie? 
1.2. Verejné zákazky 
Súčasné rozdelenie verejných zákaziek – na zákazky na práce, zákazky na dodávku tovaru 
a zákazky na služby – je čiastočne výsledkom historického  vývoja. Potreba zaradi ť verejné 
zákazky do jednej z týchto kategórií už na samom za čiatku môže spôsobova ť problémy, 
napríklad v prípade zákaziek na  nákup softvérových aplikácií, kt oré sa môžu v závislosti od 
okolností považova ť buď za zákazky na dodávku tovaru alebo za zákazky na dodávku služieb. 
Smernica 2004/18/ES obsahuje konkrétne pr avidlá pre zmiešané zákazky, ktoré boli ďalej 
rozpracované v judikatúre. Pod ľa názoru Súdneho dvora, ke ď zákazka obsahuje prvky 
týkajúce sa rozli čných typov, uplatnite ľné pravidlá sa musia ur čiť na základe zistenia 
hlavného ú čelu zákazky. 
Niektorým z týchto problémov možno predís ť zjednodušením terajšej štruktúry. Bolo by 
napríklad možné stanovi ť len dva typy verejných zákaziek, a ko je to v prípade systému GPA, 
ktorý rozlišuje len medzi zákazkami na dodávku tovaru a zákazkami na služby, pri čom práce 
sa považujú za ur čitú formu služieb („zákazka na stavebné služby“). Mohlo by sa uvažova ť aj 
o možnosti využi ť jednotný pojem verejná zákazka a zákazky rozlišova ť podľa predmetu len 
vtedy, keď je to absolútne nevyhnutné (napríklad  pri ustanoveniach o prahových hodnotách). 
Otázka: 
2. Považujete sú časnú štruktúru vecnej pôsobnosti s ro zdelením zákaziek na zákazky na 
práce, na dodávky tovaru a na služby za vhodnú? Ak nie, akú alternatívnu štruktúru 
by ste navrhli? 
Nezávisle od možnej reštrukturalizácie t ypov zákaziek by možno bolo potrebné preskúma ť 
a zjednoduši ť súčasné vymedzenie pojmov jednotlivých typov zákaziek. 
Týka sa to najmä vymedzenia pojmu „verejné zákazky na práce“ v článku 1 ods. 2 písm. b) 
smernice 2004/18/ES, ktorá obsahuje tri alternat ívne podmienky, ktoré sú zložité a navzájom 
sa prekrývajú. Pojem vere jná zákazka na práce zah ŕňa vykonanie, alebo aj vypracovanie 
projektovej dokumentácie a vykonanie konkr étnych prác, ktoré sú vymedzené v článku 1 ods. 
2 písm. b) smernice, a napokon „realizáciu diela akýmko ľvek spôsobom zodpovedajúcim 
požiadavkám špecifikovaným verejným obstarávate ľom“. Posledná podmienka bola doplnená 
s cieľom zabezpe čiť, aby vymedzenie pojmu zah ŕňalo prípady, ke ď práce nevykonáva 
samotný dodávate ľ, ale tretie strany konajúce v mene dodávate ľa. 
Mohlo by sa zváži ť zjednodušenie vymedzenia tohto pojmu nahradením sú časnej štruktúry 
omnoho jednoduchším a jasnejším súborom podmienok zah ŕňajúcim všetky druhy stavebných 
činností bez oh ľadu na ich charakter a ú čel vrátane činnosti spojených s realizáciou 
konkrétnych prác, pripadne aj tretími stranami.  
Otázka: 
SK 8   SK 3. Myslíte si, že vymedzenie pojmu „zákazka na práce“ by sa malo preskúma ť 
a zjednoduši ť? Ak áno, navrhli by ste vynech anie odkazu na konkrétny zoznam 
priložený k smernici? Aké prvky by obsa hovalo vami navrhované vymedzenie 
pojmu? 
Služby A/B 
Dokonca ešte významnejšou záležitos ťou je pokrytie trhu, pokia ľ ide o zákazky na služby.  
V súčasných smerniciach sa rozlišuje medzi takzvanými „službami A“16 a „službami B“17. 
Zatiaľ čo služby A podliehajú úplným postupom pod ľa smerníc, zadávanie zákaziek na služby 
B musí sp ĺňať len ustanovenia o technických špeci fikáciách a o zaslaní oznámenia o 
výsledkoch postupu zadávania verejnej zákazky18. Podľa judikatúry Súdneho dvora 
Európskych spolo čenstiev (ďalej len „ESD“ však musia verejn í obstarávatelia, ktorí zadávajú 
zákazky na služby B sp ĺňať základné pravidlá primárne ho práva EÚ, konkrétne zásady 
nediskriminácie, rovnakého zaobchádzania a transparentnosti, ak sú príslušné zákazky v určitom cezhrani čnom záujme
19. To znamená povinnos ť zabezpečiť dostatočnú propagáciu 
s cieľom umožni ť zainteresovaným hospodárskym subjektom z členských štátov, aby sa 
rozhodli, či o túto zákazku prejavia záujem. 
Pôvodným zámerom zákonodarcu bolo obmedzi ť úplné uplat ňovanie smernice po čas 
prechodného obdobia na zákazky na ur čité špecifické služby, ktoré sa považujú za služby s 
potenciálom pre nárast cezhrani čného obchodu20. Je potrebné si uvedomi ť, že vzhľadom na 
otvorený charakter zoznamu „služieb B“ (poz ri kategóriu 27: „ostatné služby“), úplne 
uplatňovanie smerníc na služby je v skuto čnosti výnimkou, zatia ľ čo zaobchádzanie s týmito 
službami ako so „službami B“ je pravidlom. 
Existujú ur čité pochybnosti, či je táto situácia ešte stále vhodná vzh ľadom na hospodársky 
a právny vývoj na vnútornom trhu. Pri niektorých službách výs lovne uvedených na zozname 
„B“, ako sú vodné dopravné služby, hotelové  služby, nábor a poskytovanie personálnych 
služieb alebo bezpe čnostné služby sa naozaj dá ťažko predpoklada ť, že predstavujú menší 
cezhraničný záujem ako služby na zozname „A“. 
Okrem toho, rozdiel medzi službami „A“ a „B “ je zdrojom problémov a možných chýb pri 
uplatňovaní pravidiel. Rovnako, a ko v prípade klasifikácie zákaziek, existujú problémy 
s hraničnými situáciami a zmiešanými zákazkami21. Okrem toho vo vä čšine systémov 
obchodných partnerov takýto rozdiel neexistuje. Sú časná právna situácia preto s ťažuje 
získanie ďalších záväzkov prístupu na trh od obc hodných partnerov, pretože EÚ nemôže 
konať obdobne, najmä v oblasti služieb, ktoré sa stali relevantnými na vnútornom trhu a v 
cezhraničnom obchode.  
Najlogickejším riešením by bolo odstráni ť rozlišovanie medzi sú časnými službami „B“ 
a službami „A“ a uplat ňovať štandardný režim na všetky zákazky na služby22. Výhodou by 
bolo zjednodušenie existujúcich pravidiel. Ak táto konzultácia ukáže, že tento všeobecný 
                                                 
16 Služby uvedené v prílohe II A k smernici 2004/18/ES alebo v prílohe XVII A k smernici 2004/17/ES. 
17 Služby uvedené v prílohe II B k smernici 2004/18/ES alebo v prílohe XVII B k smernici 2004/17/ES. 
18 Pozri články 20 a 21 smernice 2004/18/ES a články 31 a 32 smernice 2004/17/ES. 
19 Pozri rozsudok z 13.11.2007 vo veci C-507/03, Komisia/Írsko, odseky 24 – 31. 
20 Pozri odôvodnenie 19 smernice 2004/18/ES. 
21 Pozri článok 22 smernice 2004/18/ES. 
22 Sociálne služby všeobecného hospodárskeho záujmu pozri v oddiele 4.4. 
SK 9   SK režim je potrebné zjednoduši ť, toto zjednodušenie by takisto mohlo u ľahčiť zrušenie 
terajšieho špeciálneho režimu pre služby B.  
Otázky : 
4. Myslíte si, že by sa malo preskúma ť rozlišovanie medzi službami A a B? 
5. Myslíte si, že smernice o verejnom obstarávaní by sa mali uplat ňovať na všetky 
služby, prípadne na základe flexibilnej šieho štandardného režimu? Ak nie, uve ďte 
prosím, ktorá služba resp. služby by sa mali na ďalej riadi ť režimom, ktorý 
v súčasnosti platí pre služby B a z akého dôvodu. 
Prahové hodnoty  
Prahové hodnoty vymedzené v sú časnosti v smerniciach považujú niektoré zainteresované 
strany za príliš nízke, a preto žiadajú, aby sa tiet o prahové hodnoty zvýšili vzh ľadom na to, že 
cezhraničný záujem sa považuje za príliš obmed zený na odôvodnenie administratívnej zá ťaže 
postupu zadávania zákazie k relatívne nízkej h odnoty, na ktoré sa v sú časnosti vz ťahujú 
smernice.  
Zvýšením prahových hodnôt by sa oslobodilo viac zákaziek od splnenia požiadavky na 
zverejnenie oznámenia o vyhlásení ve rejného obstarávania v celej EÚ, čím by sa obmedzili 
obchodné príležitosti pre podniky v celej Európe.  
V každom prípade treba poznamena ť, že všetky medzinárodné záväzky prijaté EÚ obsahujú 
prahové hodnoty, ktoré sú stanovené na presne takej istej úrovni ako v sú časných smerniciach 
s výnimkou takzvaných služieb B (a najmä sociálnych služieb)23. Tieto prahové hodnoty 
rozhodujú o možnostiach prístupu na trh a sú jedným z naj významnejších prvkov vo všetkých 
týchto dohodách. Akéko ľvek zvýšenie uplatnite ľných prahových hodnôt v EÚ by si 
automaticky vyžiadalo zodpovedajúce zvýšenie vo všetkých dohodách, ktoré uzatvorila EÚ 
(to znamená nielen GPA, ale aj vo všet kých ostatných medzinárodných dohodách). Táto 
situácia by naopak mohla by ť podnetom na podávanie žiadostí o kompenzáciu zo strany 
našich partnerov. Tiet o požiadavky by mohli by ť dosť významné.  
Otázka: 
6. Boli by ste za to, aby sa prahové hodnoty pre uplat ňovanie smerníc EÚ zvýšili aj 
napriek skuto čnosti, že by to malo uvedené dôsledky na medzinárodnej úrovni?  
Vylúčenia zákaziek 
Oddiel o „zákazkách vy ňatých z pôsobnosti smernice“ v smernici 2004/18/ES24 je pomerne 
rôznorodý. Niektoré z vy ňatých zákaziek vychádzajú z výnimiek/obmedzení rozsahu 
pôsobnosti zmluvy ( čl. 14) alebo z úvah o konzistent nosti s medzinárodným právnym 
poriadkom ( čl. 15) alebo s ostatnými právnymi disciplínami [ čl. 16 písm. c), e)], zatia ľ čo 
ostatné sú výsledkom politických rozhodnutí [ čl. 16 písm. a), b), d), f), čl. 17]. Tým sa s ťažuje 
vykonávanie rozsiahlej koncepcie pri hodnotení potreby preskúmania týchto ustanovení. 
Preskúmanie týchto výnimiek sa v každom prípade musí posudzova ť z hľadiska 
                                                 
23 Sociálne služby všeobecného hospodárskeho záujmu pozri v oddiele 4.4. 
24 Články 12 – 18 smernice 2004/18/ES. 
SK 10   SK medzinárodných záväzkov Európy, do ktorých sa v sú časnosti premietajú výnimky 
a odchýlky uvedené v smerni ciach. Zavedenie akejko ľvek novej výnimky by bolo ur čite 
z tohto h ľadiska zdrojom obáv. Medzinárodné záv äzky však ponechávajú priestor na 
aktualizáciu alebo objasnenie obsahu a prezen tácie výnimiek. Mohlo by sa takisto zváži ť 
zrušenie výnimiek, ktoré už nie sú potrebné z h ľadiska právneho, politického alebo 
ekonomického vývoja. 
Otázky : 
7. Považujete sú časné ustanovenia o vy ňatých zákazkách za primer ané? Myslíte si, že 
príslušný oddiel by sa mal preformulova ť, alebo že je potrebné objasni ť jednotlivé 
výnimky?  
8. Myslíte si, že ur čité výnimky by sa mali zruši ť, opätovne posúdi ť alebo 
aktualizova ť? Ak áno, ktoré? Čo navrhujete? 
1.3. Verejní obstarávatelia 
Obstarávanie subjektmi patri acimi do štátnej sféry 
Smernica 2004/18/ES sa uplat ňuje na zákazky zadávané štátom (vrátane všetkých jeho 
rezortov), regionálnymi alebo miestnymi orgánmi al ebo inštitúciami, ktoré sa riadia verejným 
právom, ako aj združeniami zriadenými je dným alebo viacerými z týchto subjektov25. 
Zatiaľ čo pojmy „štát“ a „miestne a regionálne orgány“ sú relatívne jasné, pojem „inštitúcie, 
ktoré sa riadia verejným právom“, je zložitejší. Jeho zámerom je pokry ť právne nezávislé 
organizácie, ktoré majú úzke väzby so štátom a v podstate pôsobia ako štátne subjekty. Patria 
medzi ne napríklad orgány verejnoprávne ho vysielania, univerzity, zdravotné pois ťovne 
a komunálne podniky. 
Vymedzenie pojmu uvedené v smernici 2004/ 18/ES bolo predmetom celého radu rozsudkov 
ESD. V zmysle uvedenej judikatúry možno podmienky zhrnú ť takto: 
(1) Inštitúcia bola zria dená na osobitný ú čel plnenia potrieb vše obecného záujmu, ktoré 
nemajú priemyselný alebo obchodný charakter, 
(2) Má právnu subjektivitu (pod ľa súkromného alebo verejného práva). 
(3) Je veľmi závislá, pokia ľ ide o jej financie, riadenie alebo doh ľad, od štátu, 
regionálnych alebo miestnych orgánov alebo inýc h inštitúcií, ktoré sa riadia verejným 
právom [presné podmienky pozri v čl. 1 ods. 9 druhý pododsek písm. c)].  
Riadne uplat ňovanie týchto prvkov si vyžaduje podrobnú analýzu jednotlivých prípadov so 
zohľadnením takých faktorov, ako je úrove ň hospodárskej sú ťaže na trhu, ako aj otázky, či je 
inštitúcia zisková a či znáša straty a riziká spojené s jej činnosťou.  
Otázka: 
                                                 
25 Informácie o subjektoch, ktoré sú povinné uplat ňovať smernicu 2004/17/ES, pozri v bode 7. 
SK 11   SK 9. Považujete terajší prístup pri vymedzovaní verejných obstarávate ľov za vhodný? 
Konkrétne, myslíte si, že pojem „inštitúcia,  ktorá sa riadi verejným právom“ by sa 
mal objasni ť a aktualizova ť v zmysle judikatúry ES D? Ak áno, aký spôsob 
aktualizácie by ste považovali za vhodný? 
Verejnoprospešné služby 
V rámci terajšieho režimu verejného obsta rávania sa osobitnou smernicou 2004/17/ES 
upravuje obstarávanie v sektoroch vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových 
služieb. Tieto sektory majú niektoré spolo čné črty: sú to sie ťové odvetvia, t. j. využívajú 
fyzickú alebo „virtuálnu“ sie ť (napríklad potrubia, elektriza čné sústavy, poštovú 
infraštruktúru, železni čné trate at ď.) alebo využívajú geografi cké oblasti, obvykle výhradným 
spôsobom, s cie ľom poskytova ť terminálové zariadenia alebo vyh ľadávať a prípadne ťažiť 
minerály (ropu, plyn, uhlie at ď.).  
Ďalšou charakteristikou týchto odvetví je, že tieto činnosti nevykonávajú len verejné orgány, 
ale aj – a v niektorých členských štátoch predovšetkým – komer čné spoločnosti bez oh ľadu na 
to, či sú to verejnoprávne podniky alebo súkromné spolo čnosti pôsobiace na základe 
osobitných alebo výlu čných práv. Hlavným dôvodom zaved enia pravidiel verejného 
obstarávania pre tieto odvetvia  bola uzatvorená povaha trhov, na  ktorých pôsobia hospodárske 
subjekty, a to z dôvodu existe ncie osobitných alebo výlu čných práv udelených členskými 
štátmi, ktoré sa týkajú zásobovania sietí,  poskytovania prístupu do sietí alebo ich 
prevádzkovania na ú čely poskytovania príslušných služieb.  Rozšírenie disciplín verejného 
obstarávania tak, aby zah ŕňali prevádzkovate ľov verejných a súkromných (komer čných) 
verejnoprospešných služieb sa považ ovalo za nevyhnutné, pretože rôznorodos ť spôsobov, 
akými môžu vnútroštátne orgány ovplyvni ť správanie týchto subjektov, vrátane udelenia 
(alebo neudelenia) osobitných alebo výlu čných práv alebo kapitálovej ú časti a zastúpenia v 
správnych, riadiacich alebo dozornýc h orgánoch týchto subjektov.  
Inými slovami, v prípade neexistencie dostato čného konkuren čného tlaku sa disciplína 
zavedená uplatnením procesných pravidiel sm ernice o verejnoprospešných službách 
považovala za nevyhnutnú na zabezpe čenie, aby sa obstarávanie na ú čely vykonávania 
príslušných činností uskuto čňovalo transparentným a nediskrimina čným spôsobom. Objavili 
sa obavy, že v prípade neexiste ncie špeciálnych pravidiel by rozhodnutia prijaté pri 
obstarávaní prevádzkovate ľmi sietí mohli by ť ovplyvnené protekcionárstvom, miestnymi 
preferenciami alebo inými faktormi.  
Odvtedy došlo k liberalizácii v mnohých týchto odvetviach, a to na úrovni EÚ alebo na 
vnútroštátnej úrovni (napríklad pokia ľ ide o elektrickú energiu a plyn, prieskum a ťažbu 
uhľovodíkov, poštové služby at ď.). Skúsenosti však ukazujú. že „l iberalizácia“, t. j. proces 
zameraný na získanie vo ľného prístupu k príslušnej činnosti, nevedie nevyhnutne alebo 
automaticky k intenzívnej hospodárskej sú ťaži – „usadení prevádzkovatelia“ si často 
ponechávajú zna čné podiely na trhu a v niektorých členských štátoch môže narušova ť 
fungovanie trhu takisto prítomnos ť štátom vlastnených podnikov. 
Súčasná smernica obsahuje v článku 30 ustanovenie, ktorým sa povo ľuje Komisii udeli ť 
výnimku z pôsobnosti smernice na ur čité druhy obstarávania, ke ď úroveň hospodárskej 
súťaže (na trhoch, ku ktorým nie je obmed zený prístup) je taká, že konkuren čný tlak 
zabezpečí potrebnú transparentnos ť a nediskrimináciu pri obstarávaní na ú čely vykonávania 
týchto činností. Komisia do dnešného d ňa prijala šestnás ť takýchto rozhodnutí týkajúcich sa 
deviatich rozli čných členských štátov a jedna žiados ť bola stiahnutá. Dotknutými odvetviami 
SK 12   SK boli doteraz odvetvie elektrickej energie (výroba a pr edaj), odvetvie ply nu (predaj), odvetvie 
ropy a (zemného) plynu, ako aj rozli čné časti odvetvia poštových služ ieb (konkrétne logistika, 
balíky a finan čné služby).  
Posledný bod, ktorý treba zobra ť na vedomie je, že stále viac súkromných subjektov získava 
právo pôsobi ť na trhu na základe otvorených a tran sparentných postupov, a preto nemajú 
osobitné a výlu čné práva v zmysle smernice. 
Je potrebné takisto poznamena ť, že celý rozsah pôsobnosti smernice o verejnoprospešných 
službách sa zakotvil medzinárodne bu ď v GPA alebo v dvojstranných dohodách. Možné 
obmedzenia pokrytia by mohli vies ť k úpravám medzinárodných záväzkov prijatých EÚ, 
ktoré by mohli by ť podnetom k podávaniu žiadostí o kompenzáciu. 
Otázky : 
10. Myslíte si, že je ešte stál e potrebné, aby tieto odvetvia dodržiavali pravidlá verejného 
obstarávania EÚ? Odôvodnite prosím svoju odpove ď. 
10.1. Ak áno: Mali by niektoré odvetvia, na ktoré sa v sú časnosti vz ťahujú tieto pravidlá, 
byť vylúčené a naopak, mali by ostatné odvetvia takisto podlieha ť týmto pravidlám? 
Prosím vysvetlite, na ktoré odvetvia by sa mali vz ťahovať a odôvodnite svoju 
odpoveď. 
11. V súčasnosti je rozsah pôsobnosti smernice vymedzený na základe činností, ktoré 
vykonávajú príslušné subjekty, ich právneho postavenia (verejné alebo súkromné) 
a keď sú súkromné, na základe existencie alebo neexistencie osobitných alebo 
výlučných práv. Považujete tieto kritéria za relevantné alebo by sa mali použi ť iné 
kritéria? Svoju odpove ď prosím odôvodnite.  
12. Môže sa ziskovos ť alebo komer čný charakter súkromných spolo čností považova ť za 
dostatočnú záruku objektívneho a spravodlivého obstarávania týmito subjektmi 
(dokonca aj ke ď pôsobia na základe osobitných alebo výlu čných práv)? 
13. Predstavuje terajšie ustanovenie v článku 30 smernice ú činný spôsob prispôsobenia 
rozsahu pôsobnosti smernice meniacemu sa vývoju regulácie a hospodárskej sú ťaže 
na príslušných (vnútroštát nych a odvetvových) trhoch?  
2. ZLEPŠENIE NÁSTROJOV PRE VEREJNÝCH OBSTARÁVATE ĽOV 
Verejní obstarávatelia sa niekedy s ťažujú, že regula čné nástroje ustanovené  v pravidlách EÚ 
nie sú v plnom rozsahu prispôsobené ich potre bám pri obstarávaní. Konkrétne tvrdia, že sú 
potrebné jednoduchšie a/alebo flexibilnejšie postupy. Ďalej tvrdia, že v ur čitých prípadoch nie 
je uplatňovanie celého súboru pravidiel prakticky uskuto čniteľné (najmä v prípade 
obstarávania ve ľmi malými verejnými obstarávate ľmi); ďalšie situácie (ur čité formy verejno-
verejnej spolupráce) by sa mali z uplat ňovania týchto pravidiel úplne vypusti ť. Existujú aj 
oblasti verejného obstarávania,  v ktorých nástroje ustanove né v pravidlách verejného 
obstarávania EÚ nemusia sta čiť (spoločné obstarávanie, špecific ké problémy vyplývajúce po 
zadaní zákazky).  
Tieto obavy budú predmetom diskusie v tomt o oddiele. Zo spätnej väzby získanej od 
hospodárskych subjektov je jasné,  že v pravidlách EÚ by mali by ť zakotvené ur čité základné 
SK 13   SK požiadavky, ktoré by zaru čovali rovnaké podmienky v Európe, zatia ľ čo niektoré 
podrobnejšie pravidlá sú časných smerníc by sa mali preskúma ť. Je však potrebné 
poznamena ť, že obmedzenie pravidiel EÚ bude možné len do ur čitej miery. Celý rad 
procesných požiadaviek vyplýva  priamo z GPA a dvojstrann ých dohôd podpísaných EÚ, ako 
sú lehoty pre rôzne postupy, podmienky pre použív anie rokovacích konaní bez uverejnenia 
oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania alebo s uverejnením oznámenia o výsledku 
verejného obstarávania. Zrušenie týchto pož iadaviek alebo ich zmena by nebola možná bez 
opätovných rokovaní o medzinárodnýc h záväzkoch EÚ. Je potrebné ma ť na pamäti, že 
pravidlá EÚ sú doplnené ve ľkým množstvom pravid iel na vnútroštátnej alebo regionálnej 
úrovni. Úprava, ktorá sa zruší na úrovni EÚ, sa môže nahradi ť na ostatných úrovniach, čím 
vzniká riziko rozmanitejších vnútroštátnych pr ávnych predpisov a prípadnej kumulácie (gold-
plating – nadbyto čné vylepšovanie) na vnútroštátnej úrovni26. Každé preskúmanie 
procedurálnych pravidiel by sa malo skontrolova ť aj vzhľadom na cie ľ zaistiť najvyššiu 
možnú koherenciu medzi právom verejného obstarávania a ostatnými oblas ťami práva EÚ, 
ako je kontrola štátnej pomoci. 
Otázky :  
14. Myslíte si, že sú časná úrove ň podrobnosti pravidiel verejn ého obstarávania EÚ je 
primeraná? Ak nie, sú príliš  podrobné alebo nie sú dostato čne podrobné?  
2.1. Modernizácia postupov 
Jednou z hlavných tém vere jnej diskusie je, či postupy ustanovené v smer niciach sú ešte stále 
v plnom rozsahu vhodné pre po treby verejných obstarávate ľov a hospodárskych subjektov 
alebo či by sa mali upravi ť – ak ako áno, ako – najmä s cie ľom odstráni ť zložitosť 
a administratívnu zá ťaž, a zárove ň zabezpečiť spravodlivú hospodársku sú ťaž pri verejných 
zákazkách a optimálne výsledky obstarávania. 
Všeobecné postupy  
Súčasné smernice poskytujú širokú škálu nástrojov a postupov. Tak smernica 2004/17/ES, 
ako aj smernica 2004/18/ES umož ňujú obstarávate ľom slobodne sa rozhodnú ť medzi 
otvoreným27 a užším konaním28. Situácia je o nie čo odlišná v prípade rokovacieho konania 
s uverejnením29 oznámenia o vyhlásení verejn ého obstarávania. Smernica 
o verejnoprospešných službách umož ňuje väčšiu flexibilitu30 tým, že podniky 
                                                 
26 Pojem kumulácia (gold-plating) ozna čuje vnútroštátne právne predpisy, ktoré dop ĺňajú ďalšie predpisy 
alebo požiadavky k normám vyžadovaným príslušnými pravidlami EÚ. 
27 Pri otvorenom konaní verejní obstarávatelia a obstarávatelia uverej ňujú oznámenie o vyhlásení 
verejného obstarávania, na základe ktorého môžu všetky zainteresované strany predloži ť svoje ponuky. 
Spomedzi tých uchádza čov, ktorí sp ĺňajú kritéria kvalitatívneho výberu verejný obstarávate ľ vyberie 
ponuku, ktorá najlepšie sp ĺňa kritérium pre zadanie zákazky uvedené v oznámení o vyhlásení verejného 
obstarávania (najnižšia cena alebo ekonomicky najvýhodnejšia ponuka). Tento postup predstavuje 
takmer ¾ všetkých postupov v rámci pôsobnosti uplat ňovania smernice. 
28 Pri užšom konaní môžu na oznámenie o vyhlásení verejného obstarávania odpoveda ť všetky 
hospodárske subjekty prejavením záujmu o ú časť, ale na predloženie ponúk sú vyzvaní len ur čití 
uchádzači vybraní za základe kritérií uvedených v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania.  
29 V prípade rokovacieho konania vere jní obstarávatelia a subjekty konz ultujú s hospodárskymi subjektmi 
podľa vlastného výberu a rokujú s jedným alebo nieko ľkými z nich o podmienkach zmluvy, ktorá sa má 
uzatvoriť. Takéto rokovanie o podmienkach ponuky nie je možné pri otvorenom alebo užšom konaní. 
30 Vä čšia flexibilita, ktorú umož ňuje smernica o verejnoprospešných službách, je spôsobená 
skutočnosťou, že sa neuplat ňuje len na verejné orgány, ale aj na obchodné spolo čnosti, či už sú to 
SK 14   SK verejnoprospešných služieb sa môžu slobodne rozhodnú ť, či zadajú svoje zákazky 
prostredníctvom rokovacích konaní pod podmienkou, že uverejnili výzvu na sú ťaž. Na druhej 
strane, pod ľa smernice 2004/18/ES sa rokovacie konani a s predchádzajúcim uverejnením 
oznámenia o vyhlásení verejné ho obstarávania môžu použi ť len za osobitných okolností 
uvedených v článku 30. V obidvoch smerniciach je použitie rokovacích konaní 
bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení vere jného obstarávania obmedzené len na výnimo čné 
situácie, ktoré sú kompletne vymenované31 a reštriktívne interpretované. 
V oblasti služieb môžu obstarávatelia využi ť aj súťaže návrhov32. Do smerníc sa v roku 2004 
zaviedlo nieko ľko osobitných procesných možností a nástrojov, ako je sú ťažný dialóg33, 
dynamické obstarávacie systémy34 alebo elektronické aukcie35. Ďalšia procesná flexibilita 
zavedená v roku 2004 zah ŕňa možnos ť centralizova ť obstarávanie obstarávaním od centrálnej 
obstarávacej inštitúcie, prostredníctvom tejto inštitúcie36 alebo uzatváraním rámcových 
dohôd37. Okrem toho, Komisia v súvislosti s finan čnou krízou zvažuje, aby sa na vykonanie 
významných verejných investi čných projektov v roku 2009 a 2010 mohol odôvodnene použi ť 
zrýchlený postup38. 
Tento väčší počet procesných možností je teraz potrebné preskúma ť s cieľom zistiť, či sú 
postupy pod ľa súčasnej smernice stále najlepším mo žným súborom nástrojov na ú činné 
obstarávanie najmä vzh ľadom na zvýšenie významu verejno-súkromných partnerstiev. Aj 
návrh jednotlivých typov postupov ako takých, aj rozli čné požiadavky uložené smernicami 
pre jednotlivé etapy postupu39 by sa mali podrobi ť dôkladnému skríningu, pokia ľ ide o ich 
účinnosť pri zabezpe čovaní optimálnych výsledkov obstarávania pri najnižšej možnej 
administratívnej zá ťaži40.  
Otázky : 
                                                                                                                                                         
verejné podniky alebo súkromné podniky pôsobiace na základe osobitných alebo výlu čných práv. Jej 
postupy sú preto zamerané na to, aby bo li podobné obchodnej praxi, ale zárove ň také, aby zachovali 
minimálnu transparentnos ť a rovnaké zaobchádzanie. 
31 Čl. 31 smernice 2004/18/ES, čl. 40 ods. 3 smernice 2004/17/ES. 
32 Sú ťaže návrhov sú postupy, ktoré verejnému obstarávate ľovi alebo obstarávate ľovi umož ňujú získať 
plán alebo návrh vybratý porotou po zaradení do sú ťaže, napríklad do sú ťaže na získanie nápadov 
týkajúcich sa návrhu spolo čenského strediska v štvrti, v ktorej sa má uskuto čniť obnova mestskej časti. 
Súťaž návrhov sa môže uskuto čniť aj v iných oblastiach, napríklad na získanie plánov možnej budúcej 
štruktúry komunika čnej siete medzi správami na rozli čných úrovniach. 
33 V rámci tohto konania na obzvláš ť zložité zákazky sa podrobn é podmienky zákazky môžu ur čiť 
prostredníctvom dialógu medzi verejným obstarávate ľom a uchádza čmi, článok 29 smernice 
2004/18/ES (len v smernici 2004/18/ES). Pod ľa najnovšej štatistiky sa však sú ťažný dialóg použil 
menej ako v 0,4 % postupov verejného obstarávania. 
34 Článok 33 smernice 2004/18/ES. 
35 Článok 54 smernice 2004/18/ES. 
36 Článok 11 smernice 2004/18/ES. 
37 V tejto súvislosti bola nová flexibilita zavedená len do smernice 2004/18/ES (pozri čl. 32), ke ďže už 
existujúce (a odlišné) ustanovenia smernice o verejnoprospešných službách ( článok 14) sa 
v špecifickom kontexte obstar ávania verejnoprospešných služieb považovali za dostato čné. 
38 Tento postup sa predpokladá v článku 38 odseku 8 smernice 2004/18/ES v prípadoch, ke ď časová tiese ň 
znemožňuje použitie obvyklých lehôt. Pozri tla čové vyhlásenie IP/08/20 40 z 19. decembra 2008. 
39 Napríklad pravidlá týkajúce sa uverej ňovania oznámení, obsahu sú ťažných podkladov, trvania lehôt 
postupu, podkladov ku kritériám výberu, dokumentácie a komunikácie s uchádza čmi. 
40 Aktualizované informácie a komunika čné technológie majú prirodzene zna čný potenciál na zvýšenie 
postupov pre všetky strany a pomáhajú znižova ť byrokraciu, a to najmä pokia ľ ide o zhromaž ďovanie a 
poskytovanie potvrdení. Tento aspekt diskusie o modernizácii sa však v tejto Zelenej knihe nerozoberá, 
pretože bol predmetom osobitnej konzultácie v Zelenej knihe o rozšírení využívania elektronického 
obstarávania v EÚ, SEK(2010) 1214, 18.10.2010. 
SK 15   SK 15. Myslíte si, že postupy, ktoré sú ustanovené v sú časných smerniciach, umož ňujú 
verejným obstarávate ľom dosiahnu ť najlepšie možné výsledky obstarávania? Ak nie: 
Ako by sa mali tieto postupy zlepši ť, aby sa zmiernila administratívna zá ťaž/znížili 
sa náklady na transakcie a trvanie postupov, a sú časne sa zaru čilo, aby verejní 
obstarávatelia dosiah li najlepšiu hodnotu za vynaložené peniaze? 
16. Máte na mysli iné typy post upov, ktoré nie sú dostupné pod ľa súčasných smerníc 
a ktoré by mohli pod ľa vášho názoru zvýši ť nákladovú efektívnos ť v rámci postupov 
verejného obstarávania?  
17. Myslíte si, že by sa postupy a nástroje usta novené v smernici na riešenie osobitných 
potrieb a u ľahčenie osobnej ú časti na verejnej investíc ii prostredníctvom verejno-
súkromných partnerstiev (napríklad  dynamické obstarávacie systémy, sú ťažný 
dialóg, elektronické aukcie, sú ťaže návrhov) mali zachova ť v ich súčasnej forme, 
upraviť (ak áno, ako) alebo by sa mali zruši ť?  
18. Boli by ste na základe vlas tných skúseností s používan ím zrýchleného postupu 
v rokoch 2009 a 2010 za zovšeobecnenie  možnosti skrátenia lehôt za ur čitých 
okolností? Bolo by to pod ľa vášho názoru možné bez toho, aby došlo k ohrozeniu 
kvality ponúk? 
Viac rokovaní 
Zainteresované strany často nazna čujú, že sú potrebné pružne jšie postupy ob starávania 
a najmä že verejní obstarávatelia by mali ma ť možnosť rokovať o podmienkach zákazky 
s potenciálnymi uchádza čmi.  
GPA povo ľuje používanie rokovaní pod podmienkou, že je to uvedené v oznámení 
o vyhlásení verejného obsta rávania. Takáto možnos ť by sa mohla preto otvori ť vo 
všeobecných právnych predpisoch EÚ o ve rejnom obstarávaní pod podmienkou splnenia 
zásad nediskriminácie a spravodlivého kona nia. To by mohlo verejným obstarávate ľom 
naozaj da ť väčšiu flexibilitu, aby dosahovaní výsle dkov verejného obstarávania, ktoré 
skutočne vyhovujú ich potrebám. 
Túto možnos ť je potrebné dôkladne prediskutova ť so všetkými zainteresovanými stranami, 
verejnými obstarávate ľmi a hospodárskymi subjektmi. Možné výhody vä čšej flexibility 
a prípadné zjednodušenia musia by ť vyvážené proti zvýšeným rizikám protekcionárstva 
a všeobecnejšie proti príliš subjektívnym rozhodnutiam vyplývajúcim z vä čších 
rozhodovacích právomocí verejných obstarávate ľov pri rokovacom konaní. Takáto 
subjektivita by naopak s ťažovala preukazovanie, že výsledná zmluva nezah ŕňala štátnu 
pomoc. Navyše, ponechanie vä čšieho priestoru verejným obstarávate ľom prinesie užito čné 
výsledky len vtedy, ke ď budú ma ť potrebné technické skúsenosti, vedomosti o trhu 
a zručnosti na rokovania s cie ľom dohodnú ť dobrý obchod s dodávate ľmi.  
Napokon treba dôkladne posúdi ť, pre ktorý typ a ve ľkosť zákaziek majú rokovania zmysel. 
Zainteresované strany často tvrdia, že rokova nia by boli obzvláš ť vhodné pre zadávanie 
menších zákaziek. Na druhej strane by rokovacie konanie mohlo by ť takisto – alebo skôr – 
užitočné pre obstarávanie rozsiahlych projek tov, konkrétne v rámci verejno-súkromných 
partnerstiev. Vzh ľadom na zložitos ť zákaziek pri týchto projektoch by mohla existova ť ešte 
väčšia potreba obzvláš ť flexibilných postupov, ve ľkého priestoru na roko vanie a odbornejšie 
skúsenosti na strane verejného obstarávate ľa počas vedenia rokovaní. 
SK 16   SK Otázky : 
19. Boli by ste za umožnenie ďalších rokovaní v rámci pos tupov verejného obstarávania 
a/alebo za zovšeobecnenie používania rokovacieho konania s predchádzajúcim 
uverejnením oznámenia o vyhlásen í verejného obstarávania?  
20. Ak ste za druhé riešenie, myslíte si, že by sa táto možnos ť mala povoli ť pri všetkých 
typoch zákaziek/všetkých typoc h verejných obstarávate ľov alebo len za ur čitých 
podmienok?  
21. Ste toho názoru, že zovšeobecnené používanie rokovacieho konania by mohlo 
predstavova ť určité riziko zneužívania/diskrimin ácie? Popri zárukách, ktoré sú 
v prípade rokovacieho konania už usta novené v smerniciach, by boli potrebné ďalšie 
záruky za transparentnos ť a nediskrimináciu s cie ľom kompenzova ť väčšie 
rozhodovacie právomoci? Ak áno, aké by mali by ť tieto dodato čné záruky? 
Obchodný tovar a služby 
V GPA sú ustanovené ur čité špeciálne pravidlá pre „tovar a služby bežne predávané alebo 
ponúkané na predaj na obchodných miestach a obvykle nakupované mimovládnymi obstarávate ľmi na mimovládne ú čely“. Za obchodný tovar a služby sa považuje tovar a služby 
dostupné na trhu v štandardizovanej forme, a pr eto je obstarávanie také hoto tovaru a služieb 
jednoduchšie v ďaka skuto čnosti, že o cene, kvalite a podmienkach rozhoduje vo ve ľkej miere 
trh. Mohol by tu by ť priestor pre zavedenie zjednodušených konaní na  nákup takéhoto tovaru 
a služieb (napríklad zrýchlený postup s kratšími lehotami). 
Otázka: 
22. Myslíte si, že by bolo vhodné stanovi ť zjednodušené konania pre nákup obchodného 
tovaru a služieb? Ak áno, akú formu zjednodušenia by ste navrhli? 
Výber víťazného uchádza ča a zadanie zákazky  
Podľa súčasných smerníc sa musí ví ťazný uchádza č vybrať v dvoch etapách. Po čas etapy 
výberu verejný obstarávate ľ posudzuje spôsobilos ť a vhodnos ť hospodárskych subjektov. 
Robí tak na základe  kritérií pre vylú čenie a kritérií ekonomickej a finan čnej situácie, 
odborných a technických vedomostí a schopností.  V etape zadávania zákazky verejný 
obstarávate ľ skúma ponuky a vyberá najlepšiu. Robí sa  to na základe objektívnych kritérií 
týkajúcich sa kvality na vrhovaných výrobkov a služieb.  
Podľa judikatúry ESD41 sa od verejných obstarávate ľov vyžaduje, aby striktne rozlišovali 
medzi kritériami výberu a kritériami pre zadan ie zákazky. Rozhodnutie o zadaní zákazky sa 
musí prija ť výlučne na základe kritérií týkajúcich  sa ponúkaných výrobkov a služieb. Úvahy 
súvisiace so schopnos ťou uchádza ča vykonať zákazku, ako je jeho prax, po čet zamestnancov 
a vybavenie, nie sú dovolené.  
                                                 
41 Pozri rozsudok z 20.9.1988 vo veci 31/87, Beentjes, odseky 15 – 19, rozsudok z 24.1.2008 vo veci C-
532/06, Lianakis, odsek 30 a rozsudok z 12.11.2009 vo veci C-199/07, Komisia/Grécko, odseky 51 až 
55. 
SK 17   SK V GPA sa takisto rozlišuje medzi výber om a rozhodnutím o zadaní zákazky. Toto 
rozlišovanie je však menej striktné ako v príp ade už skôr citovanej judikatúry, pretože GPA 
výslovne nezakazuje, aby sa v etape zadávan ia zákazky, brali do úvahy kritériá, ktoré 
nesúvisia s ponúkaným tovarom a službami, a teda umož ňuje, aby sa brali do úvahy kritériá 
súvisiace s uchádza čom. 
Verejní obstarávatelia sa niekedy s ťažujú na administratívnu zá ťaž vyplývajúcu z potreby 
overiť pred preskúmaním kritérií pre zadanie zákazky najprv pri všetkých záujemcoch 
a uchádza čoch kritériá výberu. Tvrdia, že za ur čitých okolností by im pomohlo, keby mali 
možnosť najprv preskúma ť kritéria pre zadanie zákazky, o to rýchlejšie by potom mohli 
pokročiť s procesom výberu, pretože kritériá výberu by potom bolo potrebné preskúma ť len 
v súvislosti s ví ťazným uchádza čom.  
V tomto oh ľade by stálo za to, opätovne zváži ť organizáciu a poradie skúmania kritérií výberu 
a kritérií pre zadanie zákazky v rámci postupu verejného obstarávania. Ur čitý návod v tomto 
smere možno nájs ť v najnovšej judikatúre ESD, v ktorej sa konštatuje, že smernice 
o verejnom obstarávaní „teoreticky nevylu čujú, aby sa preskúmanie vhodnosti uchádza čov 
a zadaní zákazky neuskuto čnilo súčasne“ za predpokladu, že „tieto dva postupy sú ... 
oddelené a riadia sa rozdielnymi pravidlami“42. To nazna čuje, že nezáleží až tak ve ľmi na 
poradí procesných krokov, ale zál eží na oddelení kritérií výberu  od kritérií pre zadanie 
zákazky. 
Vhodnosť takejto možnosti sa však bude musie ť podrobiť dôkladnej analýze. Skuto čné 
zmiernenie administratívnej zá ťaže si možno predstavi ť len za ur čitých okolností. 
Preskúmanie kritérií výberu po preskúmaní krit érií pre zadanie zákazky by dávalo zmysel len 
vtedy, keď kritéria pre zadanie zákazky možno ľahko a rýchlo vyhodnoti ť v prípade všetkých 
uchádzačov. To by mohlo by ť najmä v prípade zadávania zákaziek týkajúcich sa nákupu 
štandardného tovaru za najnižšiu ce nu. Okrem toho, tento prístup by bolo ťažké uplatni ť pri 
užšom alebo rokovacom konaní, kde sú uchádza či, ktorí majú by ť vyzvaní na predloženie 
ponuky alebo pozvaní na rokovanie, obvykle vybera ní na základe kvali tatívnych kritérií 
výberu, ako aj v prípade, ke ď sa používajú kvalifika čné systémy. 
Niektoré zainteresované strany prezentujú ďalekosiahle návrhy, ktoré by v zásade spochybnili 
oddelenie kritérií výberu a kritérií pr e zadanie zákazky. Tvrdia, že možnos ť zohľadňovať 
kritériá súvisiace s uchádza čmi, ako je prax a kvalifikácia, ako kritériá pre zadávanie zákazky, 
by mohla pomôc ť zlepšiť výsledky obstarávania. 
Je však potrebné si uvedomi ť, že vytvorenie takejto možnosti by viedlo k významnej zmene 
procesného systému ustanoveného v smerniciach o verejnom obstarávaní. Oddelením kritérií 
výberu od kritérií pre zadanie zákazky sa zaru čuje spravodlivos ť a objektivita pri porovnaní 
ponúk. Umožnením zahrnutia krit érií súvisiacich s uchádza čom, ako je prax a kvalifikácia, 
ako kritérií pre zadanie zákazky by sa mohla ohrozi ť porovnate ľnosť faktorov, ktoré sa majú 
brať do úvahy, a v kone čnom dôsledku poruši ť zásada rovnakého zaobchádzania. Dôvera v 
kritériá súvisiace s uchádza čom by teda mohla prípadne vies ť aj k narušeniu sú ťaže. Takéto 
návrhy by sa preto mali bra ť do úvahy, ak vôbec, len za obmedzených okolností, napríklad pri 
osobitných typoch zákaziek, pri ktorých sú kvali fikácia a životopisy zamestnancov obzvláš ť 
dôležité.  
                                                 
42 Pozri rozsudok vo veci Lianakis, odsek 27, a rozsudok vo veci Komisia/Grécko, odsek 51. 
SK 18   SK V každom prípade treba ve ľmi dôkladne zváži ť každú prípadnú zmenu, ktorá má vplyv na 
zásadu oddelenia výberu od zadania zákazky. Mohlo by by ť nevyhnutné poskytnú ť dodatočné 
záruky na zabezpe čenie spravodlivosti a objektivity postupov.  
Otázky : 
23. Boli by ste za flexibilnejší prístup k orga nizácii a poradiu pr eskúmania kritérií 
výberu a kritérií pre zadanie zákazky v rá mci postupu verejného obstarávania. Ak 
áno, myslíte si, že by bolo možné preskúma ť kritéria pre zadanie zákazky pred 
kritériami výberu? 
24. Domnievate sa, že by bolo vo výnimo čných prípadoch odôvodnené umožni ť 
verejným obstarávate ľom, aby zoh ľadňovali kritéria týkajúce sa samotného 
uchádzača v etape zadávania zákazky? Ak áno, v akých prípadoch a aké dodato čné 
záruky by boli pod ľa vášho názoru potrebné na zabezpe čenie spravodlivosti 
a objektivity rozhodnutia o zadaní zákazky v takom systéme? 
Zohľadňovanie výkonov v minulosti 
Zainteresované strany takisto nazna čujú, že sú časné smernice neposkytujú vhodné nástroje na 
zohľadňovanie predchádzajúcich skúsenos tí, ktoré by verejný obstarávate ľ mohol ma ť 
s výkonom uchádza čov. Je pravda, že zoh ľadňovanie takýchto skúsenosti by mohlo poskytnú ť 
užitočné ukazovatele, pokia ľ ide o kvalitu uchádza ča a jeho budúcu prácu. Táto možnos ť by 
však predstavovala zrejmé ri ziká diskriminácie uchádza čov. Preto by bolo nevyhnutné zavies ť 
vhodné záruky na zaistenie rovnakého zaobchádzania s uchádza čmi, transparentnosti 
a spravodlivého konania. 
Otázka: 
25. Myslíte si, že v smernici by sa malo výslovne umož ňovať zohľadňovanie 
predchádzajúcich skúsenosti s jedným alebo nieko ľkými uchádza čmi? Ak áno, aké 
záruky by boli potrebné na predchádzanie diskrimina čným praktikám? 
Osobitné nástroje pre verejnoprospešné služby 
Procesné nástroje ustanovené v smernici o verejnoprospešných službách sa v mnohom zna čne 
líšia od procesných nástrojov ustanovených v smernici 2004/18/ES. Jedným aspektom je, že 
sa vyznačujú väčšou procesnou flexibilitou pre obstarávate ľov. Okrem už uvedenej slobodnej 
voľby rokovacieho konania s výzvou na sú ťaž majú poskytovatelia verejnoprospešných 
služieb k dispozícii aj dva os obitné nástroje na organizova nie obstarávania, konkrétne: 
kvalifikačné systémy43 a pravidelné informatívne oznámenia44. 
Podľa podmienok sú časnej smernice o verejnoprospešných službách sa oznámenia 
o existencii kvalifika čného systému môžu použi ť ako výzva na sú ťaž v súvislosti 
s obstarávaním akéhoko ľvek daného typu prác, dodávok tovaru  alebo služieb, ktoré sa budú 
obstaráva ť počas trvania kvalifika čného systému bez oh ľadu na po čet jednotlivých postupov 
obstarávania, ktoré sa na tento ú čel použijú. Ke ď sa ako prostriedok výzvy na sú ťaž zvolia 
oznámenia o existencii kvalifika čného systému, potom sa príslušná konkrétna zákazka 
                                                 
43 Pozri najmä článok 53.  
44 Pozri čl. 42 ods. 3. 
SK 19   SK (zákazky) môže zada ť len v rámci užšieho konania alebo ro kovacieho konania, do ktorého sú 
účastníci vybraní spomedzi tých – a len s pomedzi tých – ktorí sa už kvalifikovali pod ľa 
pravidiel upravujúcich príslušný systém. Kvalifika čné systémy môžu by ť užitočným 
nástrojom v súvislosti s obs tarávaním technicky náro čných prác, dodávok tovaru alebo 
služieb45, ktorých sú časťou je takýto zd ĺhavý postup na kvalifikáciu hospodárskych 
subjektov46, pri ktorých je pre všetkých zú častnených výhodné, aby využili ten istý proces 
kvalifikácie v súvislosti s nieko ľkými jednotlivými postupmi obstarávania, a nie aby 
opakovali proces kvalifikácie pre kaž dý postup obstarávania osobitne.  
Pravidelné informatívne oznámenia sa môžu použi ť ako výzva na sú ťaž v súvislosti 
s obstarávaním akéhoko ľvek daného typu prác, dodávok tovaru  alebo služieb, ktoré sa budú 
obstaráva ť počas dvanás ťmesačného obdobia bez oh ľadu na po čet jednotlivých postupov 
obstarávania, ktoré sa na tento ú čel použijú. Ak sa ako prostriedok výzvy na sú ťaž zvolia 
pravidelné informatívne oznámenia, potom sa  príslušná konkrétna zákazka (zákazky) nemôže 
zadať v rámci otvoreného konania, ale len v rámc i užšieho alebo rokov acieho konania, do 
ktorých sú ú častníci vybraní spomedzi tých – a len spomedzi tých – ktorí už prejavili svoj 
záujem v odpovedi na pravidelné informatí vne oznámenie. Pravidelné informatívne 
oznámenia sa často používajú ako prostriedok výzvy na sú ťaž v súvislosti s opakovanými 
nákupmi podobného rovnakého tovaru, služ ieb alebo prác, a preto môžu u ľahčiť každodennú 
činnosť poskytovate ľom verejnoprospešných služieb. 
Otázka: 
26. Domnievate sa, že sú potrebné osobitn é pravidlá pre obstarávanie poskytovate ľmi 
verejnoprospešných služieb? Uznávajú jednotlivé pravidlá uplat ňujúce sa na 
poskytovate ľov verejnoprospešných služieb a verejnoprávne podniky dostato čne 
špecifický charakter obstarávania verejnoprospešných služieb?  
2.2. Osobitné nástroje pre malých verejných obstarávate ľov 
Často sa najmä malí verejní obstarávatelia s ťažujú na to, že si uplat ňovanie celého systému 
procesných pravidiel a záruk za zadávanie ich relatívne malých zákaziek vyžaduje 
neprimeraný čas a úsilie. V prípade malých  zákaziek pod prahovými hodnotami 
ustanovenými v smerniciach sa s ťažujú aj na právnu neistotu týkajúcu sa nevyhnutnosti splni ť 
či nesplniť požiadavky vyplývajúce z primárneho práva. Obidva tieto problémy by bolo 
možné vyrieši ť takto: 
Jednoduchší procesný rámec pre miestnych a regionálnych verejných obstarávate ľov pre 
zadávanie zákaziek nad prahovými hodnot ami ustanovenými v smerniciach 
Mohol by sa stanovi ť jednoduchší procesný rámec pre mies tnych a regionálnych verejných 
obstarávate ľov, aby sa v plnej miere využila flexibilita, ktorá je k dispozícii pod ľa GPA pre 
nižšie ako ústredné orgány a poskytovate ľov verejnoprospešných služieb bez toho, aby to 
malo nepriaznivý vplyv na po trebu transparentnosti. V sú časných smerniciach sa táto 
flexibilita ustanovuje len pre poskytovate ľov verejnoprospešných služieb, ale nie pre 
miestnych a regionálnych verejných obstarávate ľov. Takýto diferencovaný systém by 
miestnym orgánom poskytol vä čšiu slobodu pri obstarávaní a znížil administratívnu zá ťaž 
presne v tých oblastiach, kde by mohla by ť neprimeraná. Na druhej strane, vytvorenie 
                                                 
45 Napríklad železni čný vozový park, vysokotlakové plynové potrubie at ď. 
46 V niektorých prípadoch dlhšie ako šes ť mesiacov. 
SK 20   SK rozličných úrovní procesných požiadaviek by prispelo  k zložitosti celkového právneho rámca 
a mohlo by by ť problematické transponova ť ich a uplat ňovať v praxi, najmä pokia ľ ide 
o uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci47.  
Jedným prvkom takéhoto jednoduchšieho procesného rámca by mohli by ť menej prísne 
požiadavky na uverej ňovanie oznámení. Pod ľa GPA, nižší ako ústredný orgán môže zada ť 
zákazku bez uverejnenia individuálneho oznáme nia o vyhlásení verejného obstarávania, 
pokiaľ oznámil svoj úmysel a uverejnil konkrétne  informácie v pravidelnom informatívnom 
oznámení alebo v oznámení o existencii kvalifika čného systému48. Táto možnos ť by mohla 
značne znížiť administratívnu zá ťaž verejných obstarávate ľov. Prípadným mínusom by mohlo 
byť zníženie dostupnos ti zákaziek pre hospodárske subj ekty vyplývajúce z obmedzenej 
hospodárskej sú ťaže na jednotlivé zákazky.  
Ďalšou možnos ťou by mohlo by ť umožnenie všeobecného použ ívania rokovacieho konania s 
uverejnením oznámenia o vyhlásení vere jného obstarávania. O možnosti umožni ť rokovania 
vo všeobecnosti sa už dis kutovalo (oddiel 2.1). Vhodnos ť tejto možnosti výslovne pre 
miestnych a regionálnych verejných obstarávate ľov by sa mala podrobi ť dôkladnej analýze. 
Mohol by to by ť dobrý spôsob na prispôsobenie zákazky vzh ľadom špecifické záujmy 
a potreby týchto orgánov. Na druhej strane nie je isté, či sú malí verejní obstarávatelia vždy 
kúpyschopní a či majú rovnaké technické skúsenosti s vedením rokovania ako uchádza či. 
Otázky : 
27. Myslíte so, že celý systém pravidiel ve rejného obstarávania je vhodný alebo naopak 
nie je vhodný pre potreby malý ch verejných obstarávate ľov? Vysvetlite prosím svoju 
odpoveď. 
28. Ak áno, boli by ste za zjednodušený systém obstarávania pre zadávanie relatívne 
malých zákaziek miestnymi a regionálnymi orgánmi? Aké charakteristické vlastnosti 
by mal pod ľa vás mať takýto zjednodušený systém?  
Väčšia právna istota pri zadávaní zákaziek pod prahovou hodnotou smerníc 
Veľa zákaziek zadaných malými miestnymi a regionálnymi verejnými obstarávate ľmi má 
hodnotu pod prahovými hodnotami stanovenými v smerniciach. Pod ľa judikatúry ESD však 
zadávanie takýchto zákaziek musí sp ĺňať základné zásady práva EÚ, ako je nediskriminácia 
a transparentnos ť, ak predstavujú cezhrani čný záujem. Komisia uviedla svoj názor na 
požiadavky vyplývajúce z judikatú ry Súdneho dvora vo svojom 49výkladovom oznámení 
Komisie o právnych predpisoch Spolo čenstva uplatnite ľných na zadávanie zákaziek, na ktoré 
sa úplne alebo čiastočne nevzťahujú smernice o verejnom obstarávaní .  
Veľa verejných obstarávate ľov však tvrdí, že objasnenie pos kytnuté v tomto oznámení nemusí 
byť v praxi vždy dostato čné, najmä ke ď je potrebné ur čiť či ide o cezhrani čný záujem alebo 
                                                 
47 Pravidlá štátnej pomoci sa zameriavajú skôr na  udelenú kompenzáciu ako na rozsah právomoci 
verejného obstarávate ľa. Prípadná revízia v zmysle jednoduchšieho procedurálneho rámca sa nedotkne 
uplatňovania pravidiel štátnej pomoci. 
48 Pre podrobné vysvetlenie týchto nástrojov pozri oddiel 2.1. 
49 Výkladové oznámenie Komisie o právnych predpisoch Spolo čenstva uplatnite ľných na zadávanie 
zákaziek, na ktoré sa nevz ťahujú alebo úplne nevz ťahujú smernice o verejnom obstarávaní z 1.8.2006, 
Ú. v. EÚ C 179/C 1.8.2006, s. 2. Pozri aj rozhod nutie Všeobecného súdu z 20. mája 2010 vo veci T-
258/06, Nemecko/Komisia. 
SK 21   SK nie. Neistota, či sa má v konkrétnych prípadoch dodrža ť úroveň základných zásad alebo nie, 
by sťažovala život najmä menším verejným obstarávate ľom. Význam tejto záležitosti je 
zrejmý aj z opatrení prijatých členskými štátmi v tomto oh ľade v súvislosti s finan čnou 
krízou.  
Dokonca aj v prípade, ke ď by sa na zákazky pod pra hovou hodnotou najpravdepodobnejšie 
nevzťahovali budúce právne predpisy, mohlo by sa zváži ť ďalšie usmernenie na pomoc 
verejným obstarávate ľom pri posudzovaní existencie alebo neexistencie cezhrani čného 
záujmu v konkrétnych prípadoch. 
Otázka: 
29. Myslíte si, že judikatúra Súdneho dvora, ako je vysvetlená vo výkladovom oznámení 
Komisie, poskytuje dostato čnú právnu istotu pre zadávanie zákaziek pod prahovými 
hodnotami ustanovenými v smerniciach? Alebo sa domnievate, že by mohlo by ť 
potrebné dodato čné usmernenie, napríklad o náznakoch prípadného cezhrani čného 
záujmu alebo akejko ľvek inej iniciatívy EÚ? V ktor ých bodoch by ste to považovali 
za relevantné alebo potrebné? 
2.3. Vzájomná spolupráca medzi verejnými orgánmi 
Ďalšou záležitos ťou, ktorá bola predmetom kontroverz nej diskusie v uplynulých desa ťročiach 
je otázka, či a v akom rozsahu by sa mali pravidlá verejného obstarávania uplat ňovať na 
zákazky zadávané medzi verejnými orgánmi.  
Zásada spravodlivej a otvorenej hospodárskej sú ťaže bráni tomu, aby boli zákazky zadávané 
medzi verejnými orgánmi automaticky  vylúčené z pôsobnosti uplat ňovania smerníc EÚ o 
verejnom obstarávaní. Je však pravda, že uplat ňovanie týchto pravidie l nie je vhodné pre 
určité formy spolupráce medzi verejnými or gánmi, a preto Súdny dvor tieto zákazky 
nepovažuje za verejné obstarávanie.  
V podstate by deliaca čiara mala vies ť medzi dojednaniami medzi verejnými obstarávate ľmi 
na účely plnenia ich úloh, na ktoré sa vz ťahuje ich právo na vlastnú organizáciu plnenia úloh 
na jednej strane, a obstarávaním, ktoré by malo využíva ť výhody otvorenej spolupráce medzi 
hospodárskymi subjektmi na strane druhej. ESD rozlišuje najmä medzi dvoma scenármi vzájomnej spolupráce medzi verejnými orgánmi, na ktoré sa nevz ťahujú smernice EÚ 
verejnom obstarávaní.  
Interná spolupráca: Zákazky zadávané inštitúcii  vo verejnom vlastníctve sa nepovažujú za 
verejné obstarávanie, ak je táto inšt itúcia kontrolovaná verejnými obstarávate ľmi podobným 
spôsobom, akým kontrolujú svoje vlas tné útvary, a ak vykonáva podstatnú časť svojich 
činností s verejnými obstarávate ľmi
50. Niekoľko verejných obstarávate ľov môže využíva ť 
jednu spolo čne kontrolovanú vlastnú inšt itúciu (vertikálna/inštituc ionalizovaná spolupráca). 
Táto judikatúra Súdneho dvora však ponecháv a celý rad otvorených otázok, ako napríklad čo 
sa myslí pod „podobnou kontrolou“, zadávanie zákazi ek kontrolovanou inštitúciou materskej 
inštitúcii alebo vlastnej sestersk ej inštitúcii (t. j. inštitúcii kontrolovanej tou istou materskou 
inštitúciou). 
                                                 
50 Pozri napríklad vec C-107/98, Teckal; vec C-324/07, Coditel, a vec C-573/07, Sea. 
SK 22   SK „Horizontálna spolupráca“: V novšom rozsudku51 Súdny dvor dospel k záveru, že využívanie 
spoločne kontrolovaných vlastných inštitúcií ni e je jediný spôsob na vykonávanie vzájomnej 
spolupráce medzi verejnými orgánmi, a že takáto spolupráca môže zosta ť výlučne na 
zmluvnej úrovni (horizontálna/neinštitucionalizova ná spolupráca). Na te nto typ usporiadania 
sa nevzťahujú pravidlá verejného obst arávania EÚ v prípade spolo čného plnenia verejnej 
úlohy výlu čne verejnoprávnymi inštitúciami, ktoré využívajú vlastné zdroje, majú spolo čný 
cieľ a vzájomné práva a povinnosti presahujúce rámec „plnenia úlohy za odmenu“ pri plnení 
cieľov vo verejnom záujme. 
Na rozdiel od týchto dvoch foriem spolupráce je potrebné zmieni ť sa aj o ďalšom prípade, 
ktorý sa netýka „spolupráce“ medzi nieko ľkými verejnými obstarávate ľmi v užšom slova 
zmysle, ale skôr prevodu právomocí na vykonani e verejnej úlohy z jedného orgánu na iný. 
Takýto prevod právomocí zostáva mimo ro zsahu pôsobnosti smerníc EÚ o verejnom 
obstarávaní, ak je prevedená celá zodpovednos ť za úlohu ako takú (na rozdiel od 
jednoduchého poverenia iného orgánu vykonaním úlohy). 
Vyvíjajúca sa judikatúra ESD poskytuje celkom komplexný obraz možných výnimiek pre 
vzájomnú spoluprácu medzi verejnými orgá nmi a skúsenosti ukazujú, že verejní 
obstarávatelia nemajú vždy jasno v tom, či a za akých podmienok patria ich vzájomné vz ťahy 
do rozsahu pôsobnosti práva EÚ o verejnom obstará vaní. V reakcii na túto  potrebu objasnenia 
tejto záležitosti v krátkom čase poskytnú útvary Komisie k výkl adu judikatúry usmernenie 
v pracovnom dokumente, ktorý má by ť uverejnený v roku 2011.  
Hlavnou otázkou však je, či a ako by túto záležitos ť mali rieši ť právne predpisy, ktoré by 
poskytli najmä jasné vymedzenie týchto foriem spolupráce, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti uplat ňovania smerníc EÚ o ve rejnom obstarávaní. 
Mohlo by by ť užitočné preskúma ť, či je priestor na pojem s ur čitými spolo čnými kritériami 
pre vyňaté formy vzájomnej spolupráce medzi verejnými orgánmi. Takýto pojem by sa mal 
navrhnúť tak, aby sa jasne rozlišovalo medzi modernými formami organizácie (spolo č
ného) 
plnenia verejných úloh verejnými obstarávate ľmi, ktoré sa riadia výlu čne úvahami o verejnom 
záujme na jednej strane (napríklad nevz ťahujú sa na ne pravidlá  verejného obstarávania) 
a čistým (komer čným) predajom a nákupom tovaru a služ ieb na trhu na strane druhej (na 
ktoré sa pravidlá vz ťahujú). Je potrebné vykona ť dôkladnú analýzu možného spôsobu 
uplatňovania tohto rozlišovania, berúc tiež do úvahy to, čo uvádza Európsky súdny dvor vo 
svojich najnovších rozsudkoch. V tejto súvislosti sa zdajú by ť obzvlášť dôležité tieto aspekty:  
Po prvé, z judikatúry S údneho dvora sa jasne vyplýva52, že každá vzájomná spolupráca medzi 
verejnými orgánmi vy ňatá z uplat ňovania pravidiel verejného obs tarávania EÚ musí zosta ť 
čisto verejná. Ú časť súkromného kapitálu v jednej zo s polupracujúcich inštitúcií bude preto 
brániť tomu, aby bola táto spolupráca ako taká vy ňatá z uplat ňovania pravidiel verejného 
obstarávania.  
Ďalší prvok, ktorý sa zdá dôležitý, je kritérium „obmedzenej orientácie príslušných inštitúcií 
na trh“, ktorý nedávno zaviedol ESD53. Ak sa príslušné inštitúcie orientujú na trh, pôsobia na 
                                                 
51 Vec C-480/06, Komisia/Nemecko. 
52 Vec C-26/03, Stadt Halle. 
53 Vec C-573/07, SEA, bod 73. Požiadavky rozsudku vo veci C-480/06, že spolupráca sa musí „riadi ť 
výlučne úvahami a požiadavkami na sledovanie cie ľov vo verejnom záujme a pokia ľ sa zaručí zásada 
rovnosti zaobchádzania s uchádza čmi“ poukazujú na to isté. 
SK 23   SK trhu v priamej hospodárskej sú ťaži so súkromnými prevádzkovate ľmi, ktoré sledujú rovnaké 
alebo podobné obchodné ciele a vy užívajú rovnaké nástroje. Na  spolupráci, ktorá je vy ňatá 
z pravidiel obstarávania a zameraná na plnenie verejnej úlohy, by sa ta kéto inštitúcie podie ľať 
nemali. Interní poskytovatelia služieb s trhovou orientáciou by mohli takisto vyvola ť obavy v 
súvislosti s hospodárskou sú ťažou a štátnou pomocou. 
Napokon je potrebné sa zaobera ť typom prepojenia medzi spolupracujúcimi inštitúciami. Pri 
inštitucionalizovanej sp olupráci je to prítomnos ť (spoločnej) vnútornej kontroly, ktorá by 
mohla vies ť k tomu, že by spod jej pôsobnosti bola os lobodená dokonca aj dohoda, na ktorú 
by sa režim obstarávania normálne vz ťahoval. Pri absencii takejt o kontroly a na odlíšenie 
neinštitucionalizovanej spolupr áce od bežnej verejnej zákazky sa zdá, že je dôležité, aby 
neinštitucionalizovaná spolupráca zah ŕňala vzájomné práva a povinnosti presahujúce rámec 
„plnenia úlohy za odmenu“ a aby základný cie ľ spolupráce nemal obchodnú povahu. 
Otázky : 
30. Považujete v zmysle uvedeného za užito čné zavedenie právnych predpisov na úrovni 
EÚ týkajúcich sa rozsahu pôsobnosti a kritérií vzájomnej spolupráce medzi 
verejnými orgánmi?  
31. Súhlasíte s tým, že by sa mal zavies ť pojem s ur čitými spolo čnými kritériami pre 
oslobodené formy vzájomnej spolupráce medzi verejnými orgánmi? Aké dôležité 
prvky by mal pod ľa vás takýto pojem obsahova ť? 
32. Uprednostnili by ste osobitné pravidlá pre jednotlivé formy spolupráce pod ľa 
judikatúry ESD (napríklad interná a hor izontálna spolupráca)? Ak áno, vysvetlite 
prečo a aké pravidlá by to mali by ť. 
33. Mali by sa pravidlá EÚ vz ťahovať aj na prenos právomocí? Vysvetlite dôvody pre čo. 
2.4. Vhodné nástroje pre agregovanie dopytu / spolo čné obstarávanie 
Jedným z problémov, na ktorý sa zainteresované strany často sťažujú a ktorý považujú za 
nedostatok nástrojov na úrovni EÚ, je ot ázka agregovania dopytu/koordinácie verejného 
obstarávania medzi verejnými obstarávate ľmi.  
Tí, ktorí sú za takéto agregovanie dopytu, zdôraz ňujú značné pozitívne ú činky na dodávate ľov 
a verejných obstarávate ľov, medzi ktoré patria: úspory z rozsahu, nižšie výrobné náklady 
v prospech podnikov a európskych da ňovníkov, zvýšená kúpna sila na strane verejných 
obstarávate ľov a možnos ť verejných obstarávate ľov zhromaž ďovať zručnosti a odborné 
znalosti a deli ť si spolo čné náklady a riziká spojené s obstarávaním. Najmä rozdelenie 
nákladov a rizík by napomáhalo aj pr i strategickom obstarávaní nových inova čných výrobkov 
a služieb, a tým bolo podneto m pre vývoj nových výrobkov a trhov54. 
Najmä cezhrani čná spolupráca medzi verejnými obstarávate ľmi z rozli čných členských štátov 
by mohla prispie ť k ďalšej integrácii trhov verejného obstarávania, podpori ť defragmentáciu 
                                                 
54 To je dôvod, pre čo hlavná iniciatíva „Únia inovácií“ – SEK(2010) 1161 – ktorá sa v rámci stratégie 
Európa 2020 snaží oživi ť európske politiky inovácií a výskum u, vyzýva aj k iniciatíve EÚ v 
oblasti spolo čného obstarávania  
SK 24   SK európskych trhov cez hranice štátov, a tým k vytvori ť životaschopnú medzinárodne 
konkurencieschopnú európsku priemyselnú základ ňu.  
Súčasné smernice už poskytujú celý rad nástro jov na agregáciu dopytu vrátane centrálnych 
obstarávacích inštitúcií55. Existujú aj ďalšie nástroje, ktoré nie sú výslovne ur čené na 
agregáciu dopytu, ale môžu sa na tento ú čel použiť, ako je možnos ť uzatvárania rámcových 
zmlúv za ú časti nieko ľkých verejných obstarávate ľov. Verejní obstarávatelia môžu 
samozrejme koordinova ť svoju činnosť v oblasti obstarávania jednoducho odovzdávaním 
skúseností alebo koordináciou ur čitých etáp postupu vere jného obstarávania. 
Je však potrebné prediskutova ť opakovanú požiadavku na špec ifickejšie nástroje na 
agregovanie dopytu na úrovni EÚ, najmä spolo čné cezhrani čné obstarávanie. Takýmito 
nástrojmi a mechanizmami by sa mala nastoli ť správna rovnováha medzi umožnením 
výraznejšej agregácie dopytu v strategickýc h sektoroch a neobmedzovaním hospodárskej 
súťaže na trhoch verejného obstarávania (najmä  na škodu malých a stredných podnikov), 
napríklad rozde ľovaním zákaziek na časti. 
Pokiaľ ide o spolo čné cezhrani čné verejné obstarávanie, prichádzajú do úvahy ďalšie právne 
záležitosti, ktorými je  potrebné sa zaobera ť, napríklad identifikova ť, ktoré vnútroštátne 
právne predpisy sa uplat ňujú na postupy verejného obstarávania a na zákazky, možnos ť 
vnútroštátnych orgánov používa ť aj iné ako svoje vlastné vnút roštátne právne predpisy, 
rozhodova ť o príslušnej inštitúcii  a pravidlách uplatnite ľných na preskúmanie rozhodnutí 
o verejnom obstarávaní at ď. 
Otázky : 
34. Ste vo všeobecnosti za rozsiahl ejšiu agregáciu dopytu/viac spolo čného obstarávania? 
Aké sú pod ľa vášho názoru plusy a/alebo mínusy?  
35. Existujú pod ľa vášho názoru prekážky ú činného agregovania dopytu/spolo čného 
obstarávania? Myslíte si, že nástroje, kt oré tieto smernice poskytujú na agregáciu 
dopytu (centrálne obstarávacie inštitúci e, rámcové zmluvy), fungujú dobre a sú 
dostatočné? Ak nie, ako by sa ma li tieto nástroje upravi ť? Aké ďalšie nástroje alebo 
ustanovenia by boli pod ľa vášho názoru potrebné? 
36. Myslíte si, že s rozsiahlej šou agregáciou dopytu/spolo čného obstarávania by mohli 
byť spojené ur čité riziká, pokia ľ ide o obmedzovanie hospodárskej sú ťaže a bránenie 
prístupu malým a stredným podnikom k verejným zákazkám? Ak áno, ako by bolo 
možné tieto riziká zmierni ť?  
37. Myslíte si, že by spolo čné verejné obstarávanie bolo pre niektoré oblasti konkrétnych 
výrobkov vhodnejšie ako pre ostatné? Ak áno, uve ďte niektoré tieto oblasti 
a dôvody.  
38. Vidíte konkrétne problémy cezhrani čného verejného obstarávania (napríklad pokia ľ 
ide o uplatnite ľné právne predpisy a postupy preskú mania)? Konkrétne, myslíte si, že 
vaše vnútroštátne právo by umož ňovalo verejnému obstarávate ľovi, aby sa na neho 
vzťahoval postup preskúmania v inom členskom štáte? 
                                                 
55 Pozri článok 1 ods. 10 smernice 2004/18/ES. 
SK 25   SK 2.5. Riešenie problémov súvisiacich s vykonaním zákazky  
Okrem vyžadovania predchádzajúcej transpar entnosti ustanovení o vykonávaní zákazky 
(uvedených v oznámení o vyhlásení verejné ho obstarávania alebo v špecifikáciách) sú časné 
smernice neupravujú vykonanie zákazky. Niek toré problémy, ktoré sa objavujú po čas etapy 
vykonávania zákazky, však môžu ma ť vážne dôsledky, pokia ľ ide o nediskrimináciu medzi 
uchádzačmi a správnos ť verejného obstarávania vo všeobecn osti. Vyvstáva tu teda otázka, či 
by sa mali v pravidlách EÚ ustanovi ť osobitné regula čné nástroje, ktoré by možno verejným 
obstarávate ľom umožnili efektívnejšie vyrieši ť tieto problémy. 
Podstatné zmeny 
Zvlášť zložitou otázkou je problém následného vývoja, ktorý má vplyv na samotnú zákazku 
alebo jej vykonanie. 
Podľa judikatúry ESD si zmeny ustanovení o verejnej zákazke v priebehu jej platnosti 
vyžadujú vyhlásenie nového postupu zadávania  verejnej zákazky, ak sa zákazka svojou 
povahou podstatne líši od pôvodnej zákazky56.  
ESD už poskytol nejaké ukazovatele, ke dy by sa mali zmeny a doplnenia považova ť za 
podstatné. Ide najmä o prípad, ke ď sa týmito zmenami a doplneniami zavádzajú podmienky, 
ktoré by boli umožnili ú časť alebo úspech iných uchádza čov, ak výrazne rozširujú rozsah 
zákazky alebo ak zmen ia hospodársku vyváženos ť zákazky.57 Verejní obstarávatelia však 
naznačili, že pri ur čitých typoch zmien a doplnení sa zdá, že judikatúra nie je dostato čne 
jasná, pokia ľ ide o preukázanie, či je potrebný nový postup ve rejného obstarávania.  
Snahou tejto konzultácie je zisti ť, či je na stanovenie podmienok, pod ľa ktorých si zmena 
zákazky vyžaduje nový postup verejného obstarávani a, potrebné právne objasnenie na úrovni 
EÚ. Takéto objasnenie by sa mohlo zaobera ť aj možnými následkami takýchto zmien 
(napríklad ustanovi ť jednoduchší postup verejného obstarávania na predloženie ponúk na 
zmenenú a doplnenú zákazku)58.  
Otázky :  
39. Mali by smernice o verejnom obstarávaní upravova ť problém podstatných zmien 
zákazky po čas jej trvania? Ak áno, aké prvky objasnenia by ste navrhovali?  
40. Keď sa má po zmene a doplnení jednej alebo viacerých základných podmienok 
zorganizova ť nový postup verejného obstarávania, bolo by opodstatnené uplatni ť 
pružnejší postup? A ký postup by to mal by ť? 
Zmeny týkajúce sa dodávate ľa a ukončenie zákaziek 
                                                 
56 Pozri rozsudky z 5.10.2000 vo veci C-337/98, Komisia/Francúzsko, odseky 44 a 46, 19.6.2008 vo veci 
C-454/06, pressetext Nachrichtenagentur, odseky 34 – 37 a 13.4.2010 vo veci C-91/08, Wall AG, odsek 
37. 
57 Pozri rozsudok vo veci pressetext Nachrichtenagentur, odseky 35 - 37. 
58 Riešenie niektorých konkrétnych  zmien je už teraz uvedené v článku 31 ods. 4 smernice 2004/18/ES, 
ktoré umož ňuje použitie rokovacieho konania bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení verejného 
obstarávania na vykonanie dodato čných prác alebo služieb za ur čitých okolností. 
SK 26   SK Zložité otázky vznikajú aj pri zmenách týkajúcich sa samotného vybraného dodávate ľa. Podľa 
judikatúry ESD nahradenie dodávate ľa, ktorému verejný obstarávate ľ pôvodne zákazku zadal, 
novým zmluvným partnerom, predstavuje zna čnú zmenu, a preto si vyžaduje nové zadávanie, 
pokiaľ toto nahradenie nebolo ustanovené v podmienkach pôvodnej zákazky, napríklad 
vložením ustanovenia o uzatváraní subdodávate ľských zmlúv. Neuplat ňuje sa to však 
v prípadoch, ke ď sa zákazka prenáša na iného dodávate ľa, ktorý patrí do tej istej skupiny, 
v rámci vnútornej reorganizácie59. Na druhej strane, vo výnimo čných situáciách sa zmena 
subdodávate ľa môže považova ť za podstatnú zmenu zákazky, dokonca aj v prípade, ke ď je 
možnosť zmeny ustanovená v zmluvných podmienkach60. 
Skúsenosti zainteresovaných strán ďalej nazna čujú, že nielen nahradenie dodávate ľa iným 
právnym subjektom, ale aj zmeny jeho postavenia môžu ma ť významný vplyv na zmluvnú 
rovnováhu alebo správne vykonanie zákazky (naprí klad udalosti, ktoré majú vplyv na 
schopnosť vykonať zákazku, ako je konkurz, odchod rozhodujúcich expertov z firmy at ď.).  
Tu by opä ť bola potrebná diskusia na zistenie, či sú na pomoc verejným obstarávate ľom na 
vhodné riešenie týchto situácií potrebné nástroje na úrovni EÚ, napríklad právo verejných 
obstarávate ľov ukončiť zákazku v prípade významných zmien týkajúcich sa dodávate ľa 
a/alebo nový zjednodušený postup na na hradenie predchád zajúceho dodávate ľa v takýchto 
prípadoch61. 
Takáto výslovná možnos ť verejných obstarávate ľov ukončiť zákazku by sa možno mohla 
vyžadova ť aj v prípadoch, ke ď ESD vyhlasuje, že konkrétna zákazka bola zadaná v rozpore 
s pravidlami verejného obs tarávania EÚ. Dokonca aj ke ď sú členské štáty povinné ukon čiť 
zákazky, ktoré boli zadané v rozpore s pravidlami EÚ62, niektoré vnútro štátne právne 
predpisy neustanovujú právo zruši ť takéto zákazky, čo verejným obstarávate ľom sťažuje – ak 
de facto  neznemož ňuje – prija ť vhodné opatrenia na vykonani e rozsudkov ESD vo veciach 
porušenia predpisov.  
Otázky : 
41. Myslíte si, že by pravidlá EÚ o zmenách  v súvislosti s vykonaním zákazky boli 
pridanou hodnotou? Ak áno, aká by bola pridaná hodnota pravidiel na úrovni EÚ? 
Konkrétne, mala by sa v pravidlách EÚ ustanovova ť výslovná povinnos ť alebo právo 
verejných obstarávate ľov na zmenu dodávate ľa/ukončenie zákazky za ur čitých 
okolností? Ak áno, za akých okol ností? Mala by EÚ ustanovi ť aj osobitné postupy 
ako sa musí/môže vybra ť nový dodávate ľ?  
42. Súhlasíte s tým, že by sa v smernici EÚ o verejnom obstarávaní malo od členských 
štátov vyžadova ť, aby vo svojich vnútroštátnych právnych predpisoch ustanovili 
právo zruši ť zákazky, ktoré boli zadané v rozpore s právnymi predpismi o verejnom 
obstarávaní? 
                                                 
59 Rozsudok vo veci pressetext Nachrichtenagentur, odsek 40. 
60 Pozri rozsudok vo veci Wall AG, odsek 39. 
61 Takýto postup by mohol poskytnú ť aj prechodné riešenia, ako je možnos ť poveriť druhého najlepšieho 
uchádzača pôvodného postupu verejného obstarávania alebo opä ť otvoriť súťaž len medzi uchádza čmi, 
ktorí sa zú častnili na pôvodnom postupe za predpokladu, že predchádzajúci postup sa nekonal pred 
veľmi dlhým časom. 
62 Pozri vec C-503/04, Komisia / Nemecko . 
SK 27   SK Všeobecnejšie, vnútroštátna úprava vykonávania zákaziek je v mnohých členských štátoch 
dosť podrobná a môže by ť zdrojom administratívnej zá ťaže (napríklad pravidlá uplatnenia 
záruk, podmienky dodania, omeškania, oce ňovanie úprav at ď.). Počet vnútroštátnych 
pravidiel by sa možno m ohol v tejto oblasti zníži ť zavedením spolo čných noriem na ur čité 
aspekty na úrovni EÚ. 
Otázka:  
43. Myslíte si, že ur čité aspekty vykonávania zákaziek – a ak áno, ktoré – by sa mali 
regulovať na úrovni EÚ? Vysvetlite. 
Subdodávky 
Existujúce právne pr edpisy obsahujú len ve ľmi obmedzené pravidlá uzatvárania 
subdodávate ľských zmlúv. V článku 25 smernice 2004/18/ES sa ustanovuje, že verejní 
obstarávatelia môžu uklada ť uchádza čom povinnos ť uviesť, či uvažujú o uzatváraní 
subdodávate ľských zmlúv. Pod ľa judikatúry ESD je však uchádza č v zásade oprávnený 
využiť na plnenie zákazky subdodávate ľov dokonca aj v prípade, že by to znamenalo, že 
veľkú časť alebo celú zákazku vykoná subdodávate ľ. Uzatváranie subdodávate ľských zmlúv 
na základné časti zákazky sa môže obmedzi ť alebo zakáza ť len v prípadoch, ke ď verejný 
obstarávate ľ nemal možnos ť overiť si technickú a ekonomickú spôsobilos ť subdodávate ľov. 
Niektoré zainteresované st rany vyzývajú k prísnejším  obmedzeniam uzatvárania 
subdodávate ľských zmlúv s cie ľom umožni ť verejným obstarávate ľom uplat ňovať väčší 
vplyv na plnenie zákazky. Sú napríklad za možnos ť vylúčiť uzatváranie subdodávate ľských 
zmlúv úplne alebo aspo ň na základne časti zákazky, obmedzi ť uzatváranie subdodávate ľských 
zmlúv na ur čitý percentuálny podiel zákazky alebo ustanovi ť všeobecné právo pre verejného 
obstarávate ľa odmietnu ť navrhnutých subdodávate ľov. 
Otázka: 
44. Myslíte si, že verejní obstarávatelia by mali ma ť viac možností ovplyvni ť 
uzatváranie subdodávate ľských zmlúv úspešným uchádza čom? Ak áno, aké nástroje 
by ste navrhli? 
3. DOSTUPNEJŠÍ EURÓPSKY TRH VEREJNÉHO OBSTARÁVANIA  
Jedným z najdôležitejších cie ľov právnych predpisov EÚ o verejnom obstarávaní je umožni ť 
hospodárskym subjektom efektívne sa uchádza ť o verejné zákazky v iných členských štátoch. 
Značný úspech sa v tomto oh ľade dosiahol od zavedenia prvých smerníc o verejnom 
obstarávaní v sedemdesiatych rokoch. Na priek tomu sa zdá, že stále je tu ur čitý priestor na 
zlepšenie s cie ľom vytvori ť skutočný európsky trh verejného obstarávania v plnom rozsahu 
prístupný pre všetky európske podniky. Týka sa to najmä lepšie ho prístupu pre malé a stredné 
podniky a konkuren čnejších trhov verejného obsta rávania vo všeobecnosti. 
Otázka: 
45. Myslíte si, že sú časné smernice umož ňujú verejným obstarávate ľom využíva ť v 
plnom rozsahu príležitosti na obstaráva nie v rámci vnútorného trhu? Ak nie: 
SK 28   SK O ktorých ustanoveniach sa domnievate, že nie sú riadne prispôsobené potrebám 
hospodárskych subjektov a pre čo?  
3.1. Lepší prístup pre MSP a nové spolo čnosti  
Účelom smerníc o verejnom obstarávaní je otvori ť trh verejného obstarávania všetkým 
hospodárskym subjektom bez oh ľadu na ich ve ľkosť. Osobitnú pozornos ť však treba venova ť 
otázke prístupu malých a stredný ch podnikov (MSP) na tieto trhy63.  
MSP sa považujú za nosný prvok hospodárstva EÚ a majú obrovský potenciál pre tvorbu 
pracovných miest, rast a inovácie. Ľahký prístup na trhy verejn ého obstarávania im môže 
pomôcť odomknú ť tento potenciál pre rast a inovácie a sú časne mať pozitívny vplyv na 
európske hospodárstvo. Navyše, vysoká ú časť MSP na verejnom obstarávaní umožní 
verejným obstarávate ľom značne rozšíri ť potenciálnu základ ňu dodávate ľov s pozitívnymi 
účinkami na vä čšiu hospodársku sú ťaž pri verejných zákazkách a ako protiváhu pre 
účastníkov trhu s dominantným postavením.  
Na účely maximálneho možného sprístupnenia postupov verejného obstarávania všetkých 
veľkostí pre malé a stredné podniky Komisi a uverejnila v roku 2008 „Európsky kódex 
osvedčených postupov na u ľahčenie prístupu MSP k zákazkám verejného obstarávania“64. V 
kódexe sa zdôraz ňuje a opisuje celý rad osved čených postupov regula čného rámca EÚ, ktoré 
optimalizujú ponuky pre ú časť MSP a zabezpe čujú rovnaké šance pre túto skupinu 
uchádzačov. 
Nedávna štúdia, ktorú si obj ednala Európska komisia65, odhalila, že od roku 2006 do roku 
2008 sa podiel MSP medzi spolo čnosťami, ktoré vyhrali verejné zákazky nad prahovými 
hodnotami EÚ pohyboval v EÚ 27  od 58 % do 61 %. Pokia ľ ide o celkovú predpokladanú 
zabezpečenú hodnotu zákaziek, MSP sa podie ľali na verejnom obstarávaní od 31 % do 38 %, 
zatiaľ čo ich celkový podiel v hospodárstve vypo čítaný na základe ic h kumulovaného obratu 
je 52 %.  
Za daných okolností by bolo vhodné urobi ť analýzu, či je potrebné plánova ť legislatívne 
opatrenia na úrovni EÚ s cie ľom zabezpe čiť, aby verejní obstarávatelia využívali pri 
obstarávaní v plnom rozsahu hospodársky a inova čný potenciál MSP.  
Zníženie administratívnej zá ťaže v etape výberu 
Spätná väzba od malých a stredných hospodárskych subjektov nazna čuje, že hlavné prekážky 
účasti MSP vo verejných sú ťažiach treba h ľadať v etape výberu. Na druhej strane to súvisí s 
podkladmi, ktoré musia predloži ť. Veľký počet potvrdení, ktoré sa často v etape výberu 
vyžadujú, spôsobujú administratívnu zá ťaž, s ktorou sa môžu MSP len ťažko vyrovna ť, najmä 
pri cezhrani čných konaniach, ke ď je potrebné tieto potvrdenia dokonca ešte preloži ť. Na 
druhej strane, samotné kritéria výberu sú často nastavené tak (naprí klad požiadavky na obrat 
alebo počet požadovaných referen čných zákaziek), že ich MSP prakticky nemôžu splni ť. 
                                                 
63 Pozri tiež žiados ť Európskeho parlamentu, aby Komisia vynaložila vä čšie úsilie na u ľahčenie prístupu 
malým a stredným podnikom na trhy verejného obstarávania v správe o novom vývoji v oblasti 
verejného obstarávania ( 2009/2175(INI) ).  
64 Pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2008) 2193. 
65 Hodnotenie prístupu MSP na trhy verejného obstarávania v EÚ (aktualizácia za rok 2009) vypracovaná 
v septembri 2010. Správa vypracovaná na objednávku Generálneho riadite ľstva pre podnikanie 
a priemysel. Konzultant: GHK.  
SK 29   SK Pokiaľ ide o prvú záležitos ť (dokumenty potvrdzujúce kritéria  výberu), riešenie, ktoré sa často 
navrhuje, vo všeobecnosti podnikom umož ňuje, aby najprv predložili  len zhrnutie príslušných 
informácií pre výber a/alebo poskyt li vyhlásenia o splnení kritér ií výberu. V zásade by potom 
boli požiadaní iba úspešní uchádza či alebo uchádza či prijatí do fázy zadávania zákazky, aby 
predložili aktuálne podkladové dokumen ty (potvrdenia). Verejný obstarávate ľ by však mal 
možnosť požiadať o dokumenty kedyko ľvek počas postupu verejného obstarávania, alebo 
dokonca aj po jeho skon čení, na účely predchádzania podvodom. Tým by sa najmä pre malé 
a stredné podniky znížila administratívna zá ťaž bez toho, aby to malo nepriaznivý vplyv na 
zaručenie správneho výberu.  
Pokiaľ ide o druhú záležitos ť (nadmieru náro čné kritéria výberu), do pravidiel EÚ by sa 
mohol zavies ť strop pre ur čité kvalitatívne požiadavky výberu, najmä o finan čnom postavení. 
Tým by sa mohlo zabráni ť tomu, aby verejní obstaráva telia stanovovali nadmieru náro čné 
kritéria výberu (napríklad týkajúce  sa obratu), ktoré nevyhnutne vylú čia MSP. Takéto 
opatrenie by ďalej doplnilo už existujúcu povinnos ť uplatniť primerané kritéria výberu. Na 
druhej strane by to obmedzilo  slobodu verejných obstarávate ľov určiť, ktoré normy považujú 
za potrebné na zabezpe čenie riadneho vykonania zákazky. 
Ďalšie odporú čania 
Zainteresované strany niekedy v súvislosti s M SP navrhovali aj zaveden ie opatrení pozitívnej 
diskriminácie, ako je stanovenie kvót obstarávania vyhradených výlu čne pre MSP vopred. Na 
rozdiel od niektorých našich obc hodných partnerov, ktorí zaviedli takéto opatrenia, EÚ nie je 
za vyhradenie trhov ur čitým podnikom. Takáto činnosť by bola v rozpore aj so zásadou 
rovnakého zaobchádzania s uchádza čmi, ktorá je základným pilierom systému verejného 
obstarávania zakotveným S údnym dvorom v slobodách ustanovených v zmluve.  
Realizovate ľnou možnos ťou by však mohli by ť interné administratívne opatrenia nabádajúce 
verejných obstarávate ľov, aby vynaložili maximálne úsilie na zlepšenie prístupu MSP k ich 
verejným zákazkám. Jedným z nápadov by mohlo by ť stanovenie cie ľov pre podiel MSP na 
celkovom obstarávaní. Takýto systém by nezah ŕňal vyhradenie osobitných zákaziek pre MSP, 
ale by bol jednoducho stimulom pre verejných obstarávate ľov, aby čo najlepšie využili 
dostupné nástroje na obstará vanie priaznivé pre MSP. 
Ďalšou možnos ťou by bolo povoli ť verejným obstarávate ľom, aby od úspešného uchádza ča 
požadovali uzatvorenie subdodávate ľskej zmluvy s tretími stranami na stanovený podiel 
hodnoty verejnej zákazky. Takáto povinnos ť už existuje v smernici 2004/18/ES pri verejných 
koncesiách na práce ( článok 60) a pod ľa smernice 2009/81/ES pri obstarávaní v oblasti 
obrany a bezpe čnosti (článok 21).  
Otázky : 
46. Myslíte si, že pravidlá a politika EÚ v oblasti verejného obstarávania sú už 
dostatočne priaznivé pre MSP? Alebo si myslíte, že ur čité ustanovenia smernice by 
sa mali preskúma ť alebo by sa mali zavies ť dodatočné opatrenia na podporu ú časti 
MSP na verejnom obstarávaní? Vysvetlite svoju vo ľbu.  
47. Ste toho názoru, že niektoré opatrenia uvedené v kódexe osved čených postupov, ako 
je delenie na časti (pod podmienkou ur čitých námietok), by mali by ť pre verejných 
obstarávate ľov povinné? 
SK 30   SK 48. Myslíte si, že pravidlá t ýkajúce sa výberu uchádza ča predstavujú neprimeranú 
administratívnu zá ťaž pre MSP? Ak áno, ako sa tieto pravidlá môžu zjednoduši ť bez 
toho, že by ohrozili záruky transparentnos ti, nediskriminácie a vysokokvalitného 
splnenia zákaziek? 
49. Boli by ste za riešenie, ktor é by si vyžadovalo predkl adanie a overovanie dôkazov 
len od uchádza čov zaradených na užší zoznam/ví ťazného uchádza ča?  
50. Myslíte si, že čestné vyhlásenia sú vhodným spôsobom na zmiernenie 
administratívnej zá ťaže, pokia ľ ide o dokumenty potvrdzujúce splnenie kritérií 
výberu alebo že nie sú dostato čne spoľahlivé na to, aby nahradili potvrdenia? V 
ktorých prípadoch by mohli by ť čestné vyhlásenia užito čné (najmä skuto čnosti 
týkajúce sa samotného podniku) a kedy nie?  
51. Súhlasíte, že nadmerne prísne požiadavky týkajúce sa obratu na preukázanie 
finančného postavenia sú pre MSP problémom ? Mali by právne predpisy EÚ 
stanovova ť maximálny podiel na zabezpe čenie primeranosti kritérií výberu 
(napríklad: požadovaný maximá lny obrat nesmie presiahnu ť určitý násobok hodnoty 
zákazky)? Navrhli by ste ďalšie nástroje na zabezpe čenie, aby kritér ia výberu boli 
primerané hodnote a predmetu zákazky? 
52. Boli by ste za možnos ť, aby členské štáty verejným obstarávate ľom umožnili alebo 
od nich vyžadovali, aby od úspešného uchádza ča požadovali uzatvorenie 
subdodávate ľskej zmluvy s tretími stranami na ur čitý podiel hlavnej zákazky? 
3.2. Zabezpečenie spravodlivej a ú činnej hospodárskej sú ťaže  
Verejní obstarávatelia často kupujú na trhoch s protisú ťažnými štruktúrami66. Na týchto 
trhoch môže by ť ťažké dosiahnu ť ciele pravidiel verejného obs tarávania na týchto trhoch – 
konkrétne otvorenú a ú činnú hospodárska sú ťaž – jednoduchým uplatnením procesných 
pravidiel ustanovených v sú časných smerniciach. Rozhodnutia o verejnom obstarávaní, ktoré 
sú prijaté bez oh ľadu na štruktúru trhu, dokonca aj v prípade, ke ď sú úplne v súlade 
s pravidlami ustanovenými v smerniciach, sú  spojené s rizikom upevnenia alebo dokonca 
prehĺbenia protisú ťažných štruktúr. Platí to najmä v prípadoch zákaziek vysokých hodnôt 
a v sektoroch, kde sú hlavnými klientmi ve rejné orgány a kde súkromný dopyt nie je 
dostatočne veľký na kompenzáciu vplyvu nákupov na trhu vykonávaných verejnými orgánmi.  
Inteligentné obstarávanie zamerané na maximalizáciu hospodárskej sú ťaže na takýchto trhoch 
si predovšetkým vyžaduje, aby si obstarávatelia  boli vedomí, akú štruktúru majú príslušné 
trhy. Okrem toho, museli by zodpovedajúco prispôsobi ť svoje stratégie obstarávania (návrh 
zákaziek a vo ľby postupov). Verejní obstarávatelia  by mali napríklad predchádza ť zadávaniu 
zákaziek, ktoré môže vykona ť len jeden aktér na trhu alebo ich malý po čet, pretože by to 
upevnilo oligopolné štruktúry a ta kmer znemožnilo vstup nových ú častníkov na trh. 
                                                 
66 Na trhu zneškod ňovania odpadu dominuje v mnohých štátoch jeden alebo dvaja ve ľkí aktéri. Stavebný 
sektor je oligopólny a náchylný na vytváranie kartelov, teda aspo ň jeho veľké projekty týkajúce sa 
infraštruktúry. Medzi ďalšie príklady patrí dodávanie IT, trh s elektrickou energiou v niektorých 
členských štátoch, ako to ilustrujú rozhodnutia pod ľa článku 30 týkajúce sa trhu s elektrickou energiou 
v Českej republike, Španielsku a Taliansku a trh s niektorými poštovými službami v nieko ľkých 
členských štátoch, ako to ilustrujú rozhodnutia pod ľa článku 30 týkajúce sa trhu s elektrickou energiou 
vo Švédsku, Fínsku a Rakúsku. 
SK 31   SK V najhoršom prípade by verejný obstarávate ľ skončil s jedným dominantným dodávate ľom, 
ktorý by mohol diktova ť podmienky a ceny zákaziek. 
Správne sformulovanie zákaziek samozrejme záv isí od štruktúry príslu šného trhu. Ak sú 
menší konkurenti na trhu schopní doda ť príslušnú službu alebo výrobky v menšom meradle, 
medzi účinné spôsoby, ako maximalizova ť hospodársku sú ťaž môže patri ť znižovanie 
objemu/trvania zákaziek. Ú činnú hospodársku sú ťaž možno dosiahnu ť aj rozdelením zákaziek 
na časti, prípadne dopl nením maximálneho po čtu častí, ktoré možno zada ť jednému 
uchádzačovi. Ak nie je dostatok konkurentov me dzi menšími firmami, alternatívnym 
spôsobom zabezpe čenia účinnej hospodárskej sú ťaže môže by ť zoskupenie nieko ľkých 
nákupov do jednej zákazky s cie ľom priláka ť potenciálnych konkurentov z iných členských 
štátov.  
Medzi užito čnými zárukami ú činnej hospodárskej sú ťaže na trhoch verejného obstarávania sa 
často uvádza nieko ľko ďalších nástrojov, ktor é by sa mohli zavies ť na úrovni EÚ ako 
dobrovoľné možnosti vo ľby pre členské štáty alebo verejných obstarávate ľov. Ako už bolo 
uvedené, menej náro čné kritéria výberu obvykle zvýšia po čet platných ponúk67. Nevýhodným 
zákazkám vnúteným dominantnými dodávate ľmi možno predís ť predchádzajúcim 
vymedzením maximálnej rezervnej ceny, na d ktorú sa zákazka ne zadá alebo možnos ťou 
zrušiť postup, ak sa do etapy výberu dostane  len ponuka resp. ponuky jedného uchádza ča.  
Všeobecnejšie povedané, vždy, ke ď je to možné, by sa mali zváži ť opatrenia zamerané na 
uľahčenie účasti uchádza čov z iných štátov. Ako už bolo zdôraznené, existuje zna čný 
nevyužitý potenciál na zvýšenie obchodu v rámci Európy prostredníctvom verejného 
obstarávania s cie ľom vytvori ť skutočný európsky trh verejného obstarávania. Tým by sa 
znásobili obchodné príležitosti európskych podnikov a zárove ň sa zvýšil potenciál 
dodávateľskej základne pre verejných obstarávate ľov. Medzi opatrenia na u ľahčenie 
cezhraničnej účasti môže patri ť lepšie vzájomné uznávanie potvrdení (alebo dokonca 
zavedenie spolo čného európskeho systému predbežnej kvali fikácie). Niektoré zainteresované 
strany dokonca nazna čujú, že pri ur čitých zákazkách vysokej hodnoty by mohlo pomôc ť 
vypracovanie zadávacích podkladov v druhom jazyku alebo akceptovanie ponúk v cudzích 
jazykoch. Pri ur čitých krokoch výberového kona nia by sa mohlo zváži ť aj využitie systému 
automatického prekladu – aspo ň na predbežné informa čné účely. 
Vo všetkých opatreniach zameraných na posilnenie hospodárskej sú ťaže na trhoch verejného 
obstarávania sa predpokladá, že verejní obs tarávatelia dobre pozna jú trhy, na ktorých 
nakupujú (napríklad prostrední ctvom štúdií o štruktúre a forme cieleného trhu pred 
skutočným uskuto čnením obstarávania). Zavedenie týchto (alebo ďalších) záruk do praxe by 
si vyžiadalo dodato čné úsilie zo strany verejných obstarávate ľov, ktoré by pravdepodobne 
bolo opodstatnené len pri ve ľkých zákazkách so zna čným potenciálnym vplyvom na štruktúru 
trhu.  
Otázky : 
53. Súhlasíte s tým, že verejný obstarávate ľ môže ma ť významný vplyv na štruktúry 
trhov a že obstarávatelia by sa mali snaži ť vždy, ke ď je to možné, prispôsobi ť svoje 
stratégie obstarávania boju proti protisú ťažným štruktúram trhu? 
                                                 
67 Nižšie požiadavky týkajúce sa obratu umožnia ú časť menších firiem, menšie požiadavky týkajúce sa 
predchádzajúcej praxe podporia vstup nových ú častníkov na trh at ď. 
SK 32   SK 54. Myslíte si, že európske pravidlá a politika verejného obstarávania by mali 
ustanovova ť (dobrovo ľné) nástroje na podporu straté gií v prospech hospodárskej 
súťaže? Ak áno, aké nástroje by ste navrhli? 
55. Myslíte si v tejto súvislosti, že sú potrebné  konkrétnejšie nástroje alebo iniciatívy na 
podporu ú časti uchádza čov z iných členských štátov? Ak áno, opíšte ich. 
56. Myslíte si, že je potrebné zlepši ť vzájomné uznávanie potvrdení? Boli by ste za 
vytvorenie celoeurópskeho systém u predbežnej kvalifikácie?  
57. Čo by ste navrhovali na vyriešenie problém u vyplývajúceho z jazykových bariér? Ste 
toho názoru, že verejní obstarávatelia by mali by ť povinní vypracova ť zadávacie 
podklady k zákazkám vysokej hodnoty aj v druhom jazyku alebo akceptova ť ponuky 
v cudzích jazykoch? 
58. Aké nástroje by sa mali zavies ť v pravidlách verejného obstarávania na 
predchádzanie vzniku dominantných dodávate ľov? Ako by sa mohli verejní 
obstarávatelia lepšie chráni ť pred dominantnými dodávate ľmi?  
Predchádzanie protisú ťažnému správaniu 
Ďalšou s tým súvisiacou otáz kou je problém protisú ťažného správania na trhoch verejného 
obstarávania. Zdá sa, že trhy ve rejného obstarávania sú obzvláš ť náchylné na nekalé praktiky 
účastníkov (koordinovaný postup pri predkladaní sú ťažných návrhov, rozdelenie trhu...)68, 
okrem iného aj z dôvodu stability a predvídate ľnosti verejného dopytu. Niektorí analytici sa 
takisto domnievajú, že transparentnos ť procesu v skuto čnosti vedie k vytváraniu kartelov.  
Aj keď počet porušení predpi sov o hospodárskej sú ťaži nie je ani z ďaleka zanedbate ľný69, 
súčasné pravidlá verejného obstarávania EÚ tento problém konkrétne  neriešia. Doteraz 
prevládal názor, že tento problém sa dá ú činne rieši ť na základe sú časných pravidiel, 
napríklad poskytovaním usmernení agentom povereným obstarávaním, ako zabráni ť nekalej 
súťaži a ako ju odhali ť.  
Mala by sa však uskuto čniť diskusia o tom, či je takéto usmernenie dostato čné na účinný boj 
proti nekalým praktikám na trhoch verejného obstarávania, alebo či sú potrebné osobitné 
legislatívne nástroje, ako napríklad prísnejšie vylu čovanie v prípade koordinovaného postupu 
pri predkladaní sú ťažných podkladov, možnos ť nezverejni ť niektoré informácie alebo 
povinné používanie rokovacieho konani a v odvetviach s vysokou pravdepodobnos ťou 
vytvárania kartelov, využívanie potvr dení o stanovení nezávislej ponuky, povinnos ť 
obstarávate ľov konzultova ť s orgánmi na ochranu hospodárskej sú ťaže v prípade podozrivých 
prejavov pri ponukách at ď.  
Skúsenosti takisto nazna čujú, že by mohlo by ť užitočné zabezpe čiť, aby určité nástroje, ktoré 
predstavujú osobitné riziko zneužitia na neka lé praktiky, boli odolnejšie proti nekalým 
praktikám. Napríklad populárnym spôsobom, ako ví ťazný uchádza č odmeňuje členov kartelu 
                                                 
68 Pozri aj rozsiahle práce OECD, napríklad usmern enia k boju proti koordinovaným postupom pri 
predkladaní sú ťažných podkladov vo verejnom obstarávaní: 
http://www.oecd.org/document/29/0,3343,en_2649_40381615_42230813_1_1_1_1,00.html 
69 „Známe“ kartely na trhoch verejného obstarávania pozri napríklad „prípad obedových lístkov“ 
v Taliansku alebo francúzsky príp ad „Lycées de l'Ile-de-France“. 
SK 33   SK za dodržanie kartelovej dohody, je uzatvorenie subdodávate ľských zmlúv na ur čité časti 
zákazky. Jedným z možných spôsobov, ako rieši ť tento problém, by mohlo by ť zakázať, za 
určitých podmienok, uzatváranie subdodávate ľských zmlúv s podnikmi, ktoré sa sami 
zúčastnili výberového konania70.  
Je jasné, že tieto dodato čné záruky proti protisú ťažnému správaniu by mohli prispie ť 
k udržaniu zdravej hospodárskej sú ťaže na trhoch verejného obsta rávania. Táto výhoda sa 
musí dôkladne zváži ť v porovnaní s ďalšou administratívnou zá ťažou, ktorú by tieto pravidlá 
mohli spôsobi ť obstarávate ľom i podnikom. 
Otázka:  
59. Myslíte si, že by sa do pravidiel ve rejného obstarávania EÚ mali zavies ť lepšie 
záruky proti protisú ťažnému správaniu v rámci verejného obstarávania? Ak áno, aké 
nástroje/ustanovenia by ste navrhli?  
3.3. Obstarávanie v prípade neexistencie hospodárskej sú ťaže/výlučných práv 
Verejní obstarávatelia v praxi často nakupujú od jedného konkrétneho hospodárskeho 
subjektu, pretože tento podnik má výlu čné práva na výrobu príslušného tovaru alebo na 
poskytovanie príslušnej služby. V takých prípadoch je normálna hospodárska sú ťaž na takéto 
zákazky vylú čená. To je dôvod, pre čo smernice o verejnom obstarávaní umož ňujú použi ť 
rokovacie konania bez uverejnenia oznámeni a o vyhlásení verejného obstarávania v 
prípadoch, ak „sa z technických alebo umeleckých dôvodov alebo z dôvodov súvisiacich s 
ochranou výlu čných práv zákazka môže zada ť len určitému hospodárskemu subjektu“71. 
Je pravda, že v dôsledku existencie výlu čného práva by bola výzva na predloženie ponúk 
čistou formalitou bez akejko ľvek praktickej hodnoty. Nemožno však poprie ť, že prístup 
k príslušnej verejnej zákazke je zablokovaný predch ádzajúcim udelením výlu čného práva, 
čím sa vylu čuje akáko ľvek možnos ť hospodárskej sú ťaže dokonca ešte pred za čatím procesu 
verejného obstarávania.  
Súčasné smernice o verejnom obstaráva ní neriešia otázku, ako možno udeli ť samotné výlu čné 
právo, a najmä či v čase udelenia výlu čného práva (ktoré bráni neskoršiemu rozhodnutiu o 
verejnom obstarávaní), pokia ľ ide o zákazky zadávané príslušným súkromným 
prevádzkovate ľom, existovala spravodlivá hospodárska sú ťaž. 
Táto záležitos ť je vyriešená len v kontexte vzájomnej spolupráce medzi verejnými orgánmi, 
kde sú verejné zákazky na služby medzi verejnými obstarávate ľmi vylúčené z uplat ňovania 
smernice, ak sú udelené na základe výlu čného práva – ale len pod podmienkou, že toto 
výlučné právo je v súlade so zásadami zmluvy72. 
Keď sa nájde všeobecné riešenie otázok súvi siacich so vzájomnou spoluprácou medzi 
verejnými orgánmi, toto osobitné ustanoveni e už pravdepodobne nebude potrebné. Bolo by 
však potrebné zváži ť, či by v záujme zdravej hospodárskej sú ťaže na trhoch verejného 
                                                 
70 Účasť uchádza čov sa môže z dôvodu rizika nekalých praktík obmedzi ť len za relatívne úzkych 
podmienok, pozri rozsudok SD z 19. mája 2009 vo veci C-538/07, Assitur (týkajúci sa do časných 
zoskupení podnikov).  
71 Článok 31 ods. 1 písm. b) smernice 2004/18/ES. 
72 Článok 18 smernice 2004/18/ES. 
SK 34   SK obstarávania nemalo dôjs ť k zovšeobecneniu základnej myšlienky tohto článku. Táto zásada 
by umožnila, aby sa zákazky zadávali bez výberového konania na základe výlu čných práv, ak 
tieto výlu čné práva boli takisto udelené na základe výberového konania. 
Otázky : 
60. Môže pod ľa vášho názoru udelenie výlu čných práv ohrozi ť spravodlivú hospodársku 
súťaž na trhoch verejného obstarávania? 
61. Ak áno, aké nástroje by ste navrhovali na zmiernenie týchto rizík/na zabezpe čenie 
spravodlivej hospodárskej sú ťaže? Myslíte si, že pravidlá  verejného obstarávania EÚ 
by mali povoli ť zadávanie zákaziek bez postupu verejného obstarávania len na 
základe výlu čných práv pod podmienkou, že príslušné výlu čné právo bolo samo 
o sebe udelené v rámci tran sparentného výberového konania? 
4. STRATEGICKÉ VYUŽÍVANIE VEREJNÉHO OBSTARÁVANIA AKO REAKCIA NA NOVÉ 
VÝZVY  
Verejné orgány môžu významne prispie ť k splneniu strategických cie ľov stratégie Európa 
202073 využitím ich kúpnej sily na obstarávanie tovaru a služieb vyššej „spolo čenskej“ 
hodnoty, pokia ľ ide o podporu inovácií, rešpektovania životného prostredia a boja proti 
zmene klímy, znižovania spotreby energie, zv yšovania zamestnanosti, verejného zdravia74 
a sociálnych podmienok a podporu rovnosti pri zlepšovaní za členenia znevýhodnených 
skupín75. Významný dopyt zo strany verejnýc h orgánov po "zelenšom", nízkouhlíkovom 
inovačnejšom a sociálne zodpovednom tova re a službách môže takisto pomôc ť formova ť 
vývojové trendy výroby a spotreby po čas nasledujúcich rokov. Samozrejme, že riešenie 
sociálnych výziev by nemalo zníži ť účinnosť verejného obstarávania. Politicky orientované 
aspekty by sa mali pri verejnom obstarávaní zoh ľadňovať tak, aby sa predišlo vytvoreniu 
neprimeranej administratívnej zá ťaže verejných obstarávate ľov alebo narušeniu hospodárskej 
súťaže na trhoch verejného obstarávania. 
Existujú dva možné spôsoby, ako využíva ť verejné obstarávanie na  splnenie politických 
cieľov stratégie Európa 2020:  
° poskytnú ť verejným obstarávate ľom prostriedky na to, aby zoh ľadňovali tieto ciele 
v rámci procesných pravidiel ve rejného obstaráva nia („ako kupova ť“);  
° uloži ť verejným obstarávate ľom povinné požiadavky alebo poskytova ť stimuly na 
smerovanie ich rozhodnutí o tom, aký tovar a služby by mali obstaráva ť („čo kupovať“). 
Smernice o verejnom obstarávaní poskytujú spolo čný rámec pre verejné obstarávanie tým, že 
ustanovujú procesné pravidlá „ako kupova ť“ a verejným obstarávate ľom ponechávajú 
slobodu pri základom rozhodnutí „ čo kupova ť“, aby mohli vymedzova ť charakteristiky prác, 
výrobkov alebo služieb, ktoré najlep šie vyhovujú ich potrebám, a zavádza ť podmienky, ktoré 
                                                 
73 Pozri oznámenie Komisie z 3. marca 2010 – KOM(2010) 2020. 
74 Pozri závery Rady z 13. septembra 2010 o skúsenostiach získaných po čas pandémie A/H1N1. 
75 Takáto úvaha je predovšetkým v súlade s článkom 9 ZFEÚ, v ktorom sa Únia vyzýva, aby 
zohľadňovala podporu vysokej úrovne zamestnanosti, záruku primeranej sociálnej ochrany a boj proti 
sociálnemu vylú čeniu. 
SK 35   SK sú najvhodnejšie na dosiahnut ie sledovaných politických cie ľov (pokia ľ sú transparentné 
a nediskrimina čné).  
Právne predpisy EÚ o verejnom obstarávaní povo ľujú aj stimuly na obstarávanie v súlade 
s cieľmi stratégie Európa 2020 alebo ulo ženie povinnosti verejným obstarávate ľom „čo 
kupovať“ buď na európskej, alebo na vnútroštátnej úrovni, s cie ľom zabezpe čiť, aby boli 
stratégie verejného obstarávania v sú lade s celkovými politickými cie ľmi.  
V uplynulých rokoch už bol vyhlásený celý rad šp ecifických politických iniciatív tak na 
európskej, ako aj na vnútroštátnej úrovni s cie ľom podporova ť využívanie verejného 
obstarávania na podporu už uvedených politických cie ľov, ako sú prebiehajúce práce na 
podporu zeleného verejné ho obstarávania (GPP)76, sociálnych aspektov verejného 
obstarávania77 a inovácií78.  
Najmä zelené verejné obstarávanie (GPP) sa v členských štátoch využíva viac ako desa ť 
rokov. Vä čšina členských štátov prijala Národné ak čné plány pre GPP (NAP) s dobrovo ľnými 
alebo povinnými cie ľmi a špecifickými opatreniami na podporu a zlepšenie GPP. EÚ 
vyvinula kritériá GPP pre 18 skupín výrobkov a služieb79; a ďalšie budú nasledova ť.  
V nasledujúcej časti sa diskutuje o tom, či a aké zmeny sú potrebné v pravidlách verejného 
obstarávania EÚ na zabezpe čenie súladu a vhodnosti jednotlivých opatrení, ktoré sú alebo by 
mohli byť prijaté na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. 
4.1. „Ako kupova ť“ s cieľom splniť ciele stratégie Európa 2020 
V jednotlivých etapách postupu ve rejného obstarávania môžu by ť v závislosti od ich povahy 
relevantné úvahy týkajúce sa ochrany životného prostredia, sociálneho za členenia alebo 
podpora inovácií. Nie všetky z aspektov t ýkajúcich sa tých to politických cie ľov možno 
zohľadniť v každej etape. V ďalšej časti sa diskutuje o tom, a ko sa každý z politických cie ľov 
môže zoh ľadniť počas jednotlivých, po sebe nasled ujúcich etáp postupu verejného 
obstarávania.  
                                                 
76 Pozri oznámenie Komisie „Verejné obstarávanie pre lepšie životné prostredie“  – KOM(2008) 400, 
v ktorom sa ustanovujú ciele pre zavedenie GPP v členských štátoch a za čína proces vývoja spolo čných 
dobrovoľných európskych kritérií pre GPP. Pozri aj dokument „Príručka o environmentálnom 
verejnom obstarávaní (Nakupovanie ekologických výrobkov)“ , 
http://ec.europa.eu/environment/gpp/guideline_en.htm. 
77 Pozri príru čku „Sociálne nakupovanie – Príru čka na zoh ľadňovanie sociálnych aspektov pri verejnom 
obstarávaní“ , SEK/2010/1258. 
78 Na základe záväzku č. 17 oznámenia „Únia inovácií“ Európska komisia v sú časnosti monitoruje štúdiu 
(ktorá sa za čala v novembri 2010 a ktorá sa skon čí v novembri 2011), ktorej zámerom je vytvori ť nový 
mechanizmus podpory obstarávan ia inovácií. Tento systém poskytne usmernenie a zavedie 
mechanizmus (finan čnej) podpory na pomoc verejným obstarávate ľom pri obstarávaní inovácií 
uskutočňovanom nediskrimina čným a otvoreným spôsobom, pri združovaní dopytu, vypracovaní 
spoločných špecifikácií a presadzovaní prístupu MSP. Informácie o verejnom obs tarávaní vo fáze pred 
komerčným využitím pozri v oznámení Komisie „Verejné obstarávanie vo fáze pred komer čným 
využitím: podpora inovácií s cie ľom zabezpe čiť v Európe trvalo udržate ľné služby vysokej kvality  – 
KOM(2007) 799. 
79 Pozri oznámenie Komisie „Verejné obstarávanie pre lepšie životné prostredie“  – KOM(2008) 400, 
v ktorom sa ustanovujú ciele pre zavedenie GPP v členských štátoch a za čína proces vývoja spolo čných 
dobrovoľných európskych kritérií pre GPP. Pozri tiež „Príručku o environmentálnom verejnom 
obstarávaní (Nakupovani e ekologických výrobkov)“ , 
http://ec.europa.eu/environment/gpp/guideline_en.htm. 
SK 36   SK Opis predmetu zákazky a technické špecifikácie 
Podľa súčasných pravidiel verejného obstarávania EÚ musia vere jní obstarávatelia zabezpe čiť 
jasný a nediskrimina čný opis predmetu zákazky a musia vymedzi ť technické špecifikácie, 
ktoré nesmú ma ť za účinok zvýhodnenie ur čitých podnikov.  
Požiadavky týkajúce sa výrobných postupov a metód sa musia týka ť výroby výrobku a toho, 
ako prispievajú k jeho vlastnos tiam bez toho, že by boli vidite ľné. Podľa súčasných pravidiel 
nie je možné vyžadova ť výrobné postupy a metódy, ktoré nesúvisia s výrobou výrobku 
a neodrazia sa vo vl astnostiach výrobku.  
Verejné orgány a zainteresované strany niekedy tvrdia, že z environmentálnych a zdravotných 
dôvodov sa ur čité výrobky budú musie ť alebo by sa mali nevyhnutne získava ť z miestnych 
zdrojov. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazni ť, že takéto požiadavky porušujú právo EÚ, 
keď majú za následok neodôvodnenú priamu al ebo nepriamu diskrimináciu dodávate ľov. 
Môžu byť odôvodnené len vo výnimo čných prípadoch, ke ď legitímne a objektívne potreby, 
ktoré nesúvisia s čisto ekonomickými aspektmi, môžu splni ť len výrobky z ur čitého regiónu.  
Otázky : 
62. Domnievate sa, že v pravidlách technických špecifi kácií sa dostato čne berie do 
úvahy zavedenie aspektov týkajúcich sa cie ľov ostatných politík? 
63. Domnievate sa, že možnos ť vymedzi ť technické špecifikácie pomocou 
výkonnostných alebo funk čných požiadaviek by mohla verejným obstarávate ľom 
umožniť plniť ich politické potreby lepšie a ko v prípade ich vymedzenia pomocou 
podrobných čisto technických požiadaviek? Ak  áno, boli by ste za to, aby boli 
výkonnostné alebo funk čné požiadavky za ur čitých podmienok povinné? 
64. Myslíte si napríklad, že vere jní obstarávatelia dostato čne využívajú možnosti, ktoré 
ponúka článok 23 smernice 2004/18/ES, ktoré sa týkajú krité rií prístupnosti80 pre 
osoby so zdravotným postihnutím alebo návrhu pre všetkých používate ľov? Ak nie, 
čo treba urobi ť? 
65. Myslíte si, že niektoré postupy ustanovené v sú časných smerniciach81 (ako je 
súťažný dialóg, sú ťaže návrhov) sú obzvláš ť vhodné na zoh ľadnenie 
environmentálnej politiky, sociálnej polit iky, politiky príst upnosti a politiky 
inovácií?  
66. Aké zmeny postupov ustanovených v sú časných smerniciach by ste navrhovali na 
maximálne možné zoh ľadnenie cie ľov uvedených politík pri sú časnom zabezpe čení 
dodržiavania zásad nediskrimináci e a transparentnosti zabezpe čujúcich rovnaké 
podmienky pre všetky európske podniky? Mohlo by využívanie inova čných 
informačných a komunika čných technológií výslovne pomôc ť obstarávate ľom pri 
plnení cie ľov stratégie EÚ 2020? 
                                                 
80 Prístupnos ť v tejto súvislosti znamená prístupnos ť pre osoby s funk čnými obmedzeniami (zdravotným 
postihnutím). 
81 Podrobné vysvetlenie týchto postupov pozri v oddiele 2.1. 
SK 37   SK 67. Poznáte prípady, v ktorých by obmedzenie  sa na miestnych alebo regionálnych 
dodávateľov mohlo by ť opodstatnené legitímnymi a objektívnymi dôvodmi, ktoré 
nie sú založené na čisto ekonomických aspektoch? 
68. Myslíte si, že umožnenie používa ť rokovacie konanie s uverejnením oznámenia 
o vyhlásení verejného obstarávania ako štandardný postup by mohlo pomôc ť lepšie 
zohľadňovať aspekty súvisiace s politikami, a ko je politika životného prostredia, 
sociálna politika, politika inovácií at ď.? Alebo by bolo riziko diskriminácie 
a obmedzenia hospodárskej sú ťaže príliš vysoké? 
Vyžadovanie najrelevantnejších kritérií výberu 
Pri hodnotení schopnosti uchádza čov vykona ť zákazku môžu verejní obstarávatelia bra ť do 
úvahy konkrétne skúsenosti a spôsobilos ť súvisiacu so sociálnymi alebo environmentálnymi 
aspektmi, ktoré sú relevantné pre predmet zákazky.  
Otázka: 
69. Čo by ste navrhli ako užito čné príklady technickej  spôsobilosti alebo ďalších kritérií 
výberu zameraných na podporu dosahovania cie ľov, ako je ochrana životného 
prostredia, podpora sociálneho za členenia, zlepšenie dostupnosti pre osoby so 
zdravotným postihnutím a podpora inovácií? 
Používanie najvhodnejších krit érií pre zadanie zákazky 
S cieľom zabezpe čiť účinnú hospodársku sú ťaž medzi hospodárskymi subjektmi 
a predchádza ť svojvoľným rozhodnutiam verejných orgánov sú časné pravidlá verejného 
obstarávania EÚ vyžadujú, aby kritéria pre zadanie zákazky súviseli s predmetom zákazky, 
aby nedávali verejnému obstarávate ľovi neobmedzenú slobodu výberu a aby boli výslovne 
uvedené v zadávacích podkladoch.  
Verejní obstarávatelia sa  môžu slobodne rozhodnú ť, aké pomerné váhy priradia jednotlivým 
kritériám používaným na ur čenie ekonomicky najvýhodnejš ej ponuky. To im umožní 
zohľadniť pri hodnotení význam, ktorý majú v úmysle priradi ť environmentálnym alebo 
sociálnym kritériám v porovnaní s ostatnými kritériami vrátane ceny.  
Pri štandardnom tovare a službách je v mnohých prípadoch možné stanovi ť prísne 
environmentálne a sociálne normy v technickýc h špecifikáciách alebo v podmienkach plnenia 
zákazky a pritom zada ť zákazku na základe kritéria najn ižšej ceny. Týmto spôsobom môžu 
verejní obstarávatelia získa ť výrobky a služby sp ĺňajúce prísne normy za najlepšiu cenu.  
Použitie kritérií, ktoré sa týkajú životného prostredia, energetickej ú činnosti, dostupnosti 
alebo inovácií v etape zadávan ia zákazky, a nielen v techni ckých špecifikáciách alebo 
ako podmienok splnenia zákazky môže by ť prínosom v tom, že bude núti ť spoločnosti, aby 
predložili ponuky, ktoré presahujú úrove ň stanovenú v technickýc h špecifikáciách, a tým 
podporia zavedenie inova čných výrobkov na trh. Bolo by takisto užito čné uplatni ť tieto 
kritériá v etape zadávania zákazky v prípadoch, ke ď nie je isté, či sú tieto výrobky alebo 
služby dostupné na trhu.  
Otázky : 
SK 38   SK 70. Zdá sa, že kritérium ekonomicky naj výhodnejšej ponuky je na jvhodnejšie na 
sledovanie cie ľov ostatných politík. My slíte si, že na ú čely najlepšieho zoh ľadnenia 
cieľov týchto politík by bolo užito čné zmeniť existujúce pravidlá (pri ur čitých typoch 
zákaziek/niektorých špecifických sektoroch/za ur čitých okolností): 
70.1.1.  odstránením len kritéria najnižšej ceny; 
70.1.2.  obmedzením používania kritéria ceny ale bo váhy, ktorú verejní obstarávatelia môžu 
cene priradi ť; 
70.1.3.  zavedením tretej možnosti v kritériách pr e zadanie zákazky ku kritériám najnižšej 
ceny a ekonomicky najvýhodnejšej ponuky? Ak áno, aké alternatívne kritérium by 
ste navrhli ako kritérium, ktoré by umož ňovalo účinnejšie sledovanie cie ľov 
ostatných politík a zaru čovalo rovnaké podmienky a spravodlivú hospodársku sú ťaž 
medzi európskymi podnikmi? 
71. Myslíte si, že by body pridelené envir onmentálnym, sociálnym alebo inova čným 
kritériám mali by ť napríklad v každom prípade obmedzené na stanovené maximum, 
aby sa takéto kritérium nestalo dôležitejším  ako je kritérium plnenia alebo nákladové 
kritérium? 
72. Myslíte si, že je možnos ť zaradiť environmentálne alebo sociálne kritéria v etape 
zadávania zákazky známa a využíva sa? Mala by by ť podľa vášho názoru v smernici 
stanovená jasnejšie?  
73. Malo by by ť podľa vášho názoru povinné zoh ľadňovať pri rozhodovaní 
o ekonomicky najvýhodnejšej ponuke, najmä v prípade ve ľkých projektov, náklady 
celého životného cyklu? Považovali by st e v takom prípade za potrebné/vhodné, aby 
útvary Komisie vypracovali metodiku na stanovovanie nákladov celého životného 
cyklu?  
Doložky o riadnom plnení zákazky  
Podľa súčasných pravidiel verejného obstarávania EÚ musia doložky o plnení zákazky 
súvisieť s úlohami, ktoré sú potrebné na výrobu a poskytovanie zakúpeného tovaru a služieb. 
Tieto podmienky týkajúce sa plnenia zákazky môžu zoh ľadňovať aspekty ďalších politík, ako 
sú sociálne a environmentálne záležitosti82. Pokiaľ ide o posledný bod, kompenzácia emisií by 
sa mohla napríklad požadova ť za špecificky obstarané  dodávky s významnou uhlíkovou 
stopou. Niektoré členské štáty vyžadujú, aby sa pri obs tarávaní taxi sl užby alebo iných 
dopravných služieb používali vozidlá , ktoré patria do najmenej zne čisťujúcich kategórií 
vozidiel. Doložky o plnení zákaziek by sa mohli použi ť aj na stimuláciu inovácií po čas 
vykonávania zákazky, napríklad poskytovaním motiva čných faktorov na ďalší vývoj 
výrobkov alebo služieb po čas plnenia zákazky. 
V tejto etape môžu verejní obstarávatelia uloži ť úspešnému uchádza čovi určité povinnosti, 
ktoré súvisia s dosahovaním jednotlivých environmentálnych alebo sociálnych cie ľov a ktoré 
sa nemohli zoh ľadniť v skorších etapách post upu verejného obstarávania. 
Otázky : 
                                                 
82 Pozri článok 26 smernice 2004/18/ES.  
SK 39   SK 74. Doložky o plnení zákazky sú najvhodnejš ou etapou postupu verejného obstarávania, 
v ktorej možno zahrnú ť sociálne aspekty týkajúce sa zamestnanosti a pracovných 
podmienok pracovníkov podie ľajúcich sa na vykonávaní zákazky. Súhlasíte? Ak nie, 
navrhnite, aké by mohlo by ť najlepšie alternatívne riešenie. 
75. Aký druh doložiek o plnení  zákazky by bol obzvláš ť vhodný pod ľa vášho názoru, 
pokiaľ ide o zoh ľadnenie sociálnych a environmen tálnych aspektov a aspektov 
energetickej ú činnosti? 
76. Mali by sa ur čité všeobecné doložky o plnení zá kazky, najmä tie, ktoré sa týkajú 
zamestnanosti a pracovných podmienok pracovníkov podie ľajúcich sa na vykonaní 
zákazky, špecifikova ť už na úrovni EÚ?  
Overenie požiadaviek 
Verejní obstarávatelia by mohli špecifikova ť environmentálne alebo sociálne požiadavky 
počas príprav technickýc h špecifikácií alebo po čas navrhovania kritérií výberu/kritérií pre 
zadanie zákazky alebo po čas predkladania doložiek o pl není zákazky. V takých prípadoch 
obvykle vypracujú zoznam nál ežitostí (potvrden í/dokumentácie a alebo osobitných 
záväzkov), ktoré majú predloži ť záujemcovia alebo uchádza či na účely preukázania, že sú 
schopní splni ť environmentálne alebo sociálne požiadavky. Pod ľa terajších pravidiel sa môžu 
ako možné dôkazné prostriedky akceptova ť špeciálne certifika čné systémy (napríklad 
certifikačné systémy v lesnom hospodárs tve, sociálne potvrdenia at ď.), ale musia sa 
akceptova ť aj rovnocenné prostriedky. Všeobecným problémom, ktorý vzniká pri verejnom 
obstarávaní, je ako overi ť splnenie týchto požiadaviek v dodávate ľskom reťazci. Otázka 
overenia je zvláš ť dôležitá v prípadoch, ke ď sa časť dodávate ľského reťazca nachádza v tretej 
krajine. 
Pri skúmaní žiadostí o ú časť a pri skúmaní ponúk verejný obstarávate ľ kontroluje, či 
informácie a dokumentácia predložené záujemcami a uchádza čmi spĺňajú požiadavky. Ke ď 
chýbajú požadované náležitosti alebo ke ď sa poskytnuté informácie nepovažujú za 
dostatočné, záujemca alebo uchádza č sú vylúčení z postupu verejného obstarávania. 
Otázky : 
77. Myslíte si, že sú časný rámec verejného obst arávania EÚ by mal stanovova ť 
konkrétne riešenia záležitosti over ovania požiadaviek v celom dodávate ľskom 
reťazci? Ak áno, aké riešenia by ste navr hli na vyriešenie tejto záležitosti? 
78. Čo by verejným obstarávate ľom najlepšie pomohlo pri overovaní požiadaviek? 
Uľahčilo by im prácu vypracovanie „štandard izovaných“ systémov a dokumentácie 
na posudzovanie zhody? Ak sa prijme takýto prístup, čo sa môže urobi ť na 
minimalizovanie administratívnej zá ťaže? 
Súvislosť s predmetom/vykonaním zákazky 
Ako už bolo uvedené, v sú časnom právnom rámci EÚ pre verejné obstarávanie je súvislos ť 
s predmetom zákazky základnou podmienkou, ktorá sa má bra ť do úvahy pri zavádzaní do 
procesu verejného obstarávania akýchko ľvek aspektov, ktoré sa týkajú  iných politík. Platí to 
pre všetky po sebe nasledujúce etapy postupu verejného obstarávania a pre jednotlivé aspekty 
(technické špecifikácie, kritéria výberu, krit éria pre zadanie zákazky). V prípade doložiek 
SK 40   SK o vykonaní zákazky sa vyžaduje, aby existovalo  prepojenie s plnením úloh nevyhnutných na 
výrobu/poskytovanie obstaráv aného tovaru/služieb.  
Zmiernenie tejto požiadavky by verejným orgánom umožnilo pokra čovať v plnení politických 
cieľov stratégie Európa 2020 po čas celého postupu verejné ho obstarávania. Verejným 
obstarávate ľom by to okrem iného umožnilo ovplyv ňovať správanie podnikov bez oh ľadu na 
zakúpený výrobok alebo službu, napríklad s cie ľom podporova ť väčšiu environmentálnu 
zodpovednos ť alebo venova ť väčšiu pozornos ť sociálnej zodpovednosti podnikov. Mohol by 
to byť významný nástroj na podporu politických cie ľov stratégie Európa 2020. 
Pri zvažovanej tejto možnosti je však potrebné dôkladne posúdi ť kompromisy s aspektmi 
ostatných politík. Spojitos ť s predmetom zákazky zabezpe čí, že v procese, v rámci ktorého sa 
využívajú peniaze da ňovníkov, zostane rozhodujúcim fakt orom samotný nákup. Je to 
dôležitou zárukou, že verejní obsta rávatelia získajú najlepši u možnú ponuku pri efektívnom 
využití verejných financií. Ako už bolo vysvetlené, tento cie ľ sa zdôraznil v stratégii Európa 
2020, v ktorej sa poukazuje na to, že polit ika verejného obstarávania musí zabezpe čiť čo 
najefektívnejšie využitie vere jných financií. Táto záruka obstarávania za najlepšiu cenu 
súčasne zabezpe čuje úrove ň konzistentnosti politi ky verejného obstaráva nia EÚ a pravidiel 
v oblasti štátnej pomoci, ke ďže zabezpe čuje, že sa po čas zadávania verejných zákaziek 
neprenesie na hospodárske subjekty nenálež itá ekonomická výhoda. Upus tenie od súvislosti s 
predmetom zákazky by mohlo predstavova ť riziko vz ďaľovania sa uplat ňovania pravidiel 
verejného obstarávania EÚ od pravidiel št átnej pomoci a mohlo by prípadne pôsobi ť proti 
cieľu dosiahnu ť väčšiu konvergenciu pravidiel štátne j pomoci a pravidiel verejného 
obstarávania. 
Súvislosť s predmetom zákazky môže pomôc ť predchádza ť situáciám, ke ď by niektoré 
hospodárske subjekty z konkr étnej krajiny mohli by ť potenciálne uprednost ňované 
v neprospech hospodárskych subjektov z iných členských štátov. Zatia ľ čo je toto obzvláš ť 
relevantné pre niektoré typy úvah (napríklad pre niektoré sociálne požiadavky), pretože 
pravdepodobne vyplývajú z vnútroštát nej, regionálnej alebo dokonca miestnej reality, platí to 
aj pre aspekty ostatných politík, ako sú envi ronmentálne záležitosti. Napríklad v prípade 
dodávky tovaru by požiadavka, aby boli ka ncelárske budovy, ktor é používajú uchádza či, 
vykurované výlu čne slnečnou energiou, mohla uprednostni ť určité podniky z členských štátov 
s meteorologickými podmienkami priaznivými pre využívanie solárnej technológie.  
Zámerom prepojenia medzi politicky orientova nými aspektmi a predmetom zákazky je 
zabezpečenie istoty a predvídate ľnosti pre podniky. Inak by sa v prípade neexistencie 
takéhoto prepojenia (a harmoni zovaných požiadaviek na úro vni EÚ) mohlo od hospodárskych 
subjektov vyžadova ť, aby spĺňali iné požiadavky (pokia ľ ide o percentuál ny podiel žien, po čet 
nezamestnaných prijatých do zamestnania, po čet zariadení starostlivosti o deti, ktoré sú 
k dispozícii pre zamestnancov, environmen tálne opatrenia alebo opatrenia v oblasti 
odpadového hospodárstva, environmentálne zna čky atď.) v každom obstarávaní alebo pre 
každého verejného obstarávate ľa.  
Plnenie rozli čných požiadaviek uložených verejnými obstarávate ľmi by mohlo by ť obzvlášť 
problematické pre MSP, pretože nemusia ma ť potrebné ekonomické a ľudské zdroje na 
splnenie ve ľkého množstva spolo čenských požiadaviek v jednotlivých prípadoch. 
Napokon, požiadavky, ktoré nesúvisia s obstará vaným výrobkom alebo službou by mohli by ť 
v rozpore s cie ľom stratégie Európa 2020 týkajúcim sa  podpory inovácií, pr etože hospodárska 
SK 41   SK súťaž medzi podnikmi by už nebola založená na vývoji najlepšieho (prípadné inova čného) 
výrobku alebo služby, ale len na politike podniku. 
Otázky : 
79. Niektoré zainteresované strany navrhuj ú zmiernenie alebo dokonca upustenie od 
podmienky, aby požiadavky stanovené verejným obstarávate ľom súviseli 
s predmetom zákazky (to by mohlo umožni ť, aby napríklad od uchádza čov 
vyžadovali, aby mali prijatú politiku zames tnanosti založenú na rovnosti medzi 
ženami a mužmi alebo aby zamestnávali ur čitý stanovený po čet konkrétnych 
kategórii osôb, ako sú uchádza či o zamestnanie, osoby so zdravotným postihnutím 
atď.). Súhlasíte s týmto návrhom? Aké výhody alebo nevýhody by pod ľa vášho 
názoru malo zmiernenie alebo upuste nie od súvislosti s predmetom zákazky? 
80. Ak sa má súvislos ť s premetom zákazky zmierni ť, aké prípadné nápravné 
mechanizmy by sa mali zavies ť na zmiernenie rizík vzniku diskriminácie a zna čného 
obmedzenia hospodárskej sú ťaže? 
81. Myslíte si, že MSP by mohli ma ť problémy s plnením rozli čných požiadaviek? Ak 
áno, ako by sa mal tento problém pod ľa vášho názoru rieši ť?  
82. Ak ste presved čený, že by sa súvislos ť s predmetom zákazky mala zmierni ť alebo 
odstrániť, v ktorej z po sebe nasledujúcich etáp  procesu verejného obstarávania by sa 
tak malo sta ť? 
82.1. Domnievate sa, že pri vymedzovaní tec hnických špecifikácií je priestor na 
zmiernenie požiadavky, aby špecifikácie týkajúce sa výrobnýc h postupov a metód 
súviseli s vlastnos ťami výrobku s cie ľom zahrnú ť prvky, ktoré sa neodrážajú vo 
vlastnostiach výrobku (ako napríklad, ke ď si kupujete kávu, aby ste od dodávate ľa 
požadovali, aby platil výrobc om odmenu na investície do činností zameraných na 
podporu spolo čensko-ekonomického rozvoja miestnych spolo čenstiev)?  
82.2. Myslíte si, že by právne predpisy EÚ o verejnom obstarávaní mali verejným 
orgánom umož ňovať uplatňovanie kritérií výberu zalo žených na vlastnostiach 
podnikov, ktoré nesúvisia s predme tom zákazky (napríklad požadova ť od 
uchádzačov, aby mali prijatú politiku zames tnanosti založenú na rovnosti medzi 
ženami a mužmi alebo aby mali všeobecnú politiku zamestnávania stanoveného 
počtu konkrétnych kategórii osôb, ako sú uchádza či o zamestnanie, osoby so 
zdravotným postihnutím at ď.)? 
82.3. Domnievate sa, že súvislos ť s predmetom zákazky by sa mala v etape zadávania 
zákazky zmierni ť alebo odstráni ť s cieľom zohľadniť aspekty iných politík 
(napríklad body navyše pre uchádza čov, ktorí zamestnajú uchádza čov o zamestnanie 
alebo osoby so zdravotným postihnutím)? 
82.3.1.  Kritériá pre zadanie zákazky iné ako je najnižšia cena/ekonomicky najvýhodnejšia 
ponuka/kritériá nesúvisiace s predmetom zákazky by mohli oddeli ť uplatňovanie 
pravidiel verejného obstarávania EÚ od uplat ňovania pravidiel štátnej pomoci v tom 
zmysle, že zákazky zadané na základe i ných ako ekonomických kritérií by mohli 
znamenať poskytnutie štátnej pomoci, ktorá by pod ľa predpisov EÚ o štátnej pomoci 
mohla by ť problematická. Máte tieto obavy? Ak  áno, ako by sa mal tento problém 
vyriešiť? 
SK 42   SK 82.4. Myslíte si, že by právne predpisy EÚ o verejnom obstarávaní mali verejným 
obstarávate ľom umožni ť zahrnúť doložky o vykonaní zákazky, ktoré striktne 
nesúvisia s poskytovaním príslušného tovaru  a služieb (napríklad požadovanie, aby 
dodávateľ poskytoval svojim zamestnancom služ by starostlivosti o deti alebo aby 
vyčlenil určitú sumu zo miezd na sociálne projekty)? 
4.2. „Čo kupova ť“ na podporu politických cie ľov stratégie EÚ 2020  
Ďalší spôsob ako dosiahnu ť politické ciele prostredníctvom verejného obstarávania môže by ť 
uloženie povinnosti verejným orgánom „ čo kupova ť“. To možno urobi ť napríklad uložením 
povinných požiadaviek alebo kritérií upravujúcich vlastnosti tovaru alebo služieb, ktoré sa 
majú poskytnú ť (napríklad maximálne úrovne využívan ia energie a zdrojov, látky škodlivé 
pre životné prostredie, minimálne úrovne re cyklácie), alebo prípadne stanovením cie ľov 
(napríklad 60 % verejného obstarávania musí by ť priaznivé k životnému prostrediu)83. 
Nedávne európske právne predpisy pre jednotlivé odvetvia na úrovni EÚ: 
• zaviedli verejným obstarávate ľom povinnos ť, aby pri svojich verejných zákazkách 
vyžadovali ur čitú úroveň energetickej ú činnosti84; 
• uložili verejným obstarávate ľom povinnos ť, aby pri svojich rozhodnutiach o verejnom 
obstarávaní brali do úvahy energetické alebo ďalšie environmentálne vplyvy85; 
• vyzvali verejný sektor, aby išiel pr íkladom v oblasti energetickej ú činnosti prijatím 
minimálneho po čtu energeticky ú činných obstarávacích opatrení86 a presadzovaním 
ekologických verejných budov (napríkl ad budovy s nízkou alebo nulovou spotrebou 
primárnej energie87). 
• vyzvali verejných obstarávate ľov, aby sa pokúsili obstaráva ť iba také výrobky, ktoré patria 
do najvyššej triedy energetickej efektívnosti88. 
Komisia vo svojom najnovšom oznámení „E nergia 2020 – stratégia pre konkurencieschopnú, 
udržateľnú a bezpe čnú energiu“89 uviedla, že v prípade každého verejného obstarávania prác, 
služieb alebo dodávok by sa mali používa ť energetické kritériá (pokia ľ ide o efektívnos ť, 
obnoviteľné zdroje a inteligentné siete). 
                                                 
83 Napríklad v oblasti zeleného verejného obstarávania si nieko ľko členských štátov, ako sú Holandsko, 
Fínsko, Slovinsko, Rakúsko alebo Belgicko, stanovilo na vnútroštátnej úrovni ambiciózne ciele 
zeleného verejného obstarávania. 
84 Nariadenie 106/2008, Ú. v. EÚ L 39, 13.2.2008, s. 1 (takzvané nariadenie EÚ o energetickej ú činnosti 
„Energy Star“). 
85 Rozhodnutie 2009/33/ES o podpore ekologických a energeticky úsporných vozidiel cestnej dopravy. 
86 Smernica 2006/32/ES o energetickej ú činnosti kone čného využitia energie a energetických službách. 
87 Smernica 2009/28/ES o podpore využívania energie z obnovite ľných zdrojov energie (Ú. v. EÚ L 140, 
5.6.2009, s.16) a smernica 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, 
s. 13).  
88 Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/30/EÚ o udávaní spotreby energie a iných zdrojov 
energeticky významnými výrobkami na štítkoch a štandardných informáciách o výrobkoch (Ú. v. EÚ L 
153, 18.6.2010, s. 6). 
89 KOM(2010) 639. 
SK 43   SK V prípade výrobkov by sa mohla širšie využíva ť metodika finan čného vyjadrenia vyvinutá pre 
smernicu o ekologických vozidlách90. Povinnos ť zahrnúť životné prevádzkové náklady do 
rozhodnutia o obstaraní výrobkov a služieb (v súlade s tým, čo sa už požaduje pre vozidlá) 
môže naozaj zaisti ť nižšie celkové náklady. To by však vyžadovalo identifikovanie 
všeobecnej metodiky, kt orá by sa mohla uplat ňovať na všetky skupiny výrobkov. 
Všeobecnejšie povedané, objavili sa hlasy za zavedenie povinných požia daviek do pravidiel 
verejného obstarávania EÚ pr ostredníctvom právnych predpi sov založených na delegovaných 
aktov ako ďalšieho spôsobu podporu inovácií alebo cie ľov ďalších politík v rámci stratégie 
Európa 202091. 
Pokiaľ ide o sociálne za členenie, v novej európskej stratégii pre oblas ť zdravotného 
postihnutia 2010 – 202092 sa uvádza, že Komisia bude skúma ť výhody prijatia regula čných 
opatrení na zaistenie dostupnosti výrobkov a sl užieb, ako aj opatrení na zintenzívnenie 
verejného obstarávania. 
Uloženie takýchto povinností môže by ť veľmi efektívnym nástrojom na dosiahnutie 
politických cie ľov stratégie Európa 2020 podporovaním prenikania tovaru a služieb vysokej 
spoločenskej hodnoty na trh. Navyše, centralizáci ou rozhodnutí o stratégiách obstarávania 
možno predís ť fragmentácii politík obstarávania a zlepši ť predvídate ľnosť v prospech 
hospodárskych subjektov. Naprík lad v oblasti zeleného verejn ého obstarávania môžu rôzne 
prístupy členských štátov vies ť k problémom pre dodávate ľov, najmä pre MSP, ktoré sa 
musia prispôsobi ť rôznym rámcom v jednotlivých krajinách, čím sa komplikuje vývoj a 
predaj zelených výrobkov a služieb. 
Na druhej strane boli vznesené ur čité obavy súvisiace s uložením povinností čo nakupova ť.  
Jedným z dôležitých aspektov, ktorý je potrebné zváži ť, je riziko, že zavedenie takýchto 
povinností môže vies ť k diskriminácii alebo obmedzeniu hospodárskej sú ťaže na trhoch 
verejného obstarávania, čo by mohlo vies ť k menšiemu po čtu uchádza čov a k vyšším cenám, 
ktoré by mohli by ť problematické v čase ekonomických problémov a rozpo čtových 
obmedzení v mnohých členských štátoch. Na zmiernen ie tohto rizika musia by ť uložené 
požiadavky a kritériá obje ktívne a nediskrimina čné a mali by sa používa ť len vtedy, ke ď je 
vývoj na trhu v celej EÚ dostato čný na to, aby zabezpe čil účinnú hospodársku sú ťaž. Takisto 
by sa malo zoh ľadniť, že niektoré požiadavky na vyšši u environmentálnu ochranu môžu 
predsa len v strednom ale bo dlhodobom horizonte vies ť úsporám v ekonomickom vyjadrení 
(napríklad v oblasti energetickej efektívnosti). 
Niektoré typy povinností môžu ma ť väčší vplyv na hospodársku sú ťaž na trhoch verejného 
obstarávania ako iné. 
– Technické špecifikácie, pokia ľ ide o požiadavky na plnenie zákazky, budú ma ť 
pravdepodobne menší obmedzuj úci vplyv na hospodársku sú ťaž ako podrobné špecifikácie 
technických vlastností tova ru, ktorý sa má obstara ť.  
                                                 
90 Na podporu zavedenia povinnosti vyplývajúcej z tejto smernice s cie ľom zohľadňovať životné náklady 
Komisia vyvinula portál ekologických vozidiel, ktorý poskytuje všetky informácie potrebné na finan čné 
vyjadrenie životných nákladov, ktorým sa zaoberá smernica: http://www.cleanvehicle.eu/ ; 
http://ec.europa.eu/transport/urban/veh icles/directive/directive_en.htm. 
91 Správa Maria Monti predsedovi Európskej komisie z 9. mája 2010 „A new strategy for the Single 
Market“ (Nová stratégia pre jednotný trh), bod 3.4, s. 78.  
92 KOM(2010) 636. 
SK 44   SK – Povinné predpísanie technických vlas tností tovaru, ktorý sa má obstara ť, by mohlo zna čne 
obmedziť výber a hospodársku sú ťaž na trhoch verejného obst arávania alebo ich dokonca 
úplne vylú čiť, zatiaľ čo povinné ustanovenia týkajúce sa rozhodnutí o tom, aké jednotlivé 
kritériá pre zadanie zákazky by sa mali bra ť do úvahy (napríklad energetická efektívnos ť, 
náklady celého životné ho cyklu, prístupnos ť) by pravdepodobne mali menej obmedzujúci 
vplyv na hospodársku sú ťaž na trhoch verejného obstarávania.  
Ďalším účinkom uloženia povinností verejným obstarávate ľom „čo kupova ť“ je zúženie ich 
manévrovacieho priestoru v rámci postupov verejného obstarávan ia. To môže ovplyvni ť ich 
schopnosť obstaráva ť tovar a služby, ktoré sú perfektne prispôsobené osobitným potrebám 
jednotlivých verejných obstarávate ľov. Toto riziko sa môže zmierni ť stanovením povinnosti 
na primeranej úrovni. 
Tvrdí sa tiež, že centrálne uložené povinnosti čo kupova ť, by predstavovali dodato čnú 
administratívnu zá ťaž pre verejných obstarávate ľov a hospodárske subjekty, ako je zvýšená 
záťaž spojená s overovaním, či podniky sp ĺňajú požiadavky. Dodato čné vzdelávanie 
a primeraná odborná príprava, ako aj ur čené nástroje93 by mohli verejným obstarávate ľom 
pomôcť túto záťaž efektívne zvládnu ť. Navyše štandardizovanými požiadavkami na úrovni 
EÚ, zameranými napríklad na kupovanie zna čkových výrobkov najvyšších výkonnostných 
tried, by sa mohla zníži ť potreba, aby verejní obstarávatelia  mali pri vypracúvaní špecifikácií 
špecifické technické znalosti, čím by sa v niektorých pr ípadoch zjednodušila úloha 
zohľadňovať takéto kritériá na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni. 
Menej radikálnym riešením by bolo pos kytovanie stimulov na obstarávanie ur čitých druhov 
tovaru alebo služieb, a nie uklada ť ho ako povinnos ť. Tieto motiva čné faktory by mohli 
spočívať vo finan čných výhodách pre verejných obstarávate ľov, ktorí obstarávajú tovar 
a služby priaznivé pre životné pr ostredie, sociálne akceptovate ľné alebo inova čné, v 
mechanizmoch na výmenu najlepších postupov medzi verejnými obstarávate ľmi alebo v 
iných mechanizmoch podpory verejných obstarávate ľov, ktorí v rámci svojho obstarávania 
majú záujem sledova ť ciele stratégie Európa 2020. 
Otázky : 
83. Myslíte si, že povinnosti na úrovni EÚ „ čo kupova ť“ sú dobrým spôsobom na 
dosiahnutie cie ľov ostatných politík? Aké by  boli hlavné výhody a nevýhody 
takéhoto prístupu? Čo si myslíte, pre ktoré konkrétn e oblasti výrobkov alebo služieb 
alebo pre ktoré konkrétne politiky by boli povinnosti „ čo nakupova ť“ užitočné? 
Vysvetlite svoju vo ľbu. Uveďte prosím príklady postupov členského štátu, ktoré by 
sa mohli využíva ť na úrovni EÚ. 
84. Myslíte si, že by mali by ť ďalšie povinnosti „ čo kupova ť“ na úrovni EÚ zakotvené 
v právnych predpisoch pre konkrétne po litiky (environmentálnu, energetickú 
a sociálnu politiku, po litiku prístupnosti at ď.) alebo by mali by ť namiesto toho 
uložené všeobecnými právnymi predpi smi EÚ o verejnom obstarávaní? 
85. Myslíte si, že povinnosti „ čo kupovať“ by mali by ť uložené na vnútroštátnej úrovni? 
Domnievate sa, že takéto vnút roštátne povinnosti by mohli vies ť k prípadnej 
fragmentácii vnútorného trhu? Ak á no, aký by bol najvhodnejší spôsob na 
zmiernenie tohto rizika? 
                                                 
93 Ako spomínaný portál ekologických vozidiel. 
SK 45   SK 86. Myslíte si, že povinnosti „ čo kupova ť“ by mali stanovova ť skôr povinnosti pre 
verejných obstarávate ľov týkajúce sa úrovne prenikan ia na trh (napríklad GPP), 
vlastností tovaru/služieb/prác, ktoré by mali obstaráva ť, alebo konkrétnych kritérií, 
ktoré sa majú bra ť do úvahy ako jeden z celého radu prvkov ponuky?  
86.1. Aký priestor pre manévrovanie by sa mal ponecha ť verejným obstarávate ľom pri 
robení rozhodnutí o obstarávaní.  
86.2. Mali by povinné požiadavky stanovova ť len minimálnu úrove ň, aby jednotliví 
verejní obstarávate lia mohli stanovova ť ambicióznejšie požiadavky? 
87. Aký by bol pod ľa vášho názoru najlepší nástroj na zoh ľadňovanie technického 
rozvoja, pokia ľ ide o najvyspelejšie technológie  (napríklad poverenie subjektu 
úlohou sledova ť, rozvoj ktorej technológ ie dosiahol najvyššiu úrove ň, alebo 
vyžadovanie od verejných obstarávate ľov, aby zoh ľadňovali najvyspelejšie 
technológie ako jedno z kritérií pre zadanie zákazky alebo akýmko ľvek iným 
spôsobom)? 
88. Zavedenie povinných krité rií alebo povinných cie ľov „čo kupovať“ by nemalo vies ť 
k vylúčeniu hospodárskej sú ťaže na trhoch verejného obstarávania. Ako by bolo 
možné bra ť pri stanovaní týchto kritérií alebo cie ľov do úvahy cie ľ týkajúci sa 
nevylúčenia hospodárskej sú ťaže?  
89. Domnievate sa, že uloženie povinností „ čo kupova ť“ by zvýšilo administratívnu 
záťaž, najmä malých podnikov? Ak áno, a ko by bolo možné toto riziko zmierni ť? 
Aký druh vykonávacích opatrení a/alebo usmernení by mali tieto opatrenia 
sprevádza ť? 
90. Ak nie ste za zavedenie povinností „ čo kupova ť“, považovali by ste za vhodný 
akýkoľvek iný nástroj (napríklad odporú čania alebo iné stimuly)?  
4.3. Inovácie 
Európa má rozsiahly nevyužitý potenciál na  podporu inovácií prostredníctvom verejného 
obstarávania a zárove ň na povzbudenie cezhrani čnej hospodárskej sú ťaže, na podporu 
nízkouhlíkového hospodárstva a na dosiahnutie najlepšej hodnoty pe ňazí pre verejné orgány. 
Verejné obstarávanie inova čných výrobkov a služieb je rozhodujúce vzh ľadom na zlepšenie 
kvality a ú činnosti verejných služieb v čase obmedzenia rozpo čtov.  
V súčasných smerniciach EÚ o verejnom obstar ávali sa prijal flex ibilný prístup, ktorý 
verejným obstarávate ľom umož ňuje využíva ť inovačne orientované postupy verejného 
obstarávania, ktoré môžu podporova ť odvetvie, aby h ľadalo nové riešenia. 
Súťaže návrhov94 umožňujú verejným obstarávate ľom nadobúda ť plány alebo projektovú 
dokumentáciu v oblastiach ako je  architektúra, inžinierska činnosť alebo spracovanie údajov. 
V rámci týchto konaní sa od ú častníkov vyžaduje, aby navrhl i projekty mimo presného 
referenčného rámca. Preto môžu slobodne predklada ť inovačné nápady, ktoré sa môžu využi ť 
v budúcich postupoch verejného obstarávania. 
                                                 
94 Pozri články 66 až 74 smernice 2004/18/ES. 
SK 46   SK V prípade zvláš ť zložitých zákaziek, ke ď sa verejní obstarávatelia  domnievajú, že použitie 
otvoreného alebo užšieho konania neumožní zadanie zákazky, v smernici sa ustanovuje ďalšie 
konanie, sú ťažný dialóg95. V rámci tohto konania môžu verejní obstará vatelia vstúpi ť do 
dialógu s uchádza čmi, aby zistili a vymedzili sp ôsoby, ktoré im budú najlepšie vyhovova ť na 
uspokojenie potrieb verejného obstarávate ľa. Od uchádza čov sa vyžaduje, aby navrhli 
myšlienky a riešenia, o ktorých poto m diskutujú s verejnými obstarávate ľmi.  
Cieľom súčasných pravidiel verejného obstarávania EÚ je chráni ť inovačné riešenia, dokonca 
aj keď nie sú chránené právami duševného vlastníctva. Navrhované riešenia a ďalšie dôverné 
informácie nesmú verejní obstarávatelia oznamova ť ostatným uchádza čom bez súhlasu 
uchádzača, ktorých ich predložil96. 
Napriek tomu, „zberanie čerešničiek na torte“ práv duševného vlastníctva alebo samotných 
inovačných riešení sa uvádza ako zdroj obáv, najmä pokia ľ ide o súťažný dialóg. Ak ú častník 
zverejní jedine čné vlastnosti svojho riešenia, môžu sa o nich dozvedie ť ostatní uchádza či. 
Zatiaľ čo podľa súčasných pravidiel musia by ť tieto informácie dôverné, verejný obstarávate ľ 
je na jednej strane viazaný povinnos ťou chráni ť dôverné informácie a na strane druhej 
potrebou zverejni ť niektoré informácie na ú čely identifikácie riešení, ktoré sú najvhodnejšie 
na uspokojenie jeho potrieb. Verejní obstarávatelia môžu by ť zvádzaní k tomu, aby vyvíjali 
tlak na uchádza čov, aby súhlasili s ich zver ejnením. Navyše, skuto čnosť, že najlepšie riešenie 
(riešenie vybrané verejným obstarávate ľom) bude nevyhnutne predložené všetkým 
účastníkom, ktorí sú potom vyzvaní, aby na zák lade tohto riešenia predložili svoje ponuky, 
pre účastníkov môže by ť demotiva čné, aby navrhovali vysoko inova čné riešenia, ke ďže si nie 
sú istí, či budú „odmenení“ za vynájdenie riešenia skuto čným zadaním zákazky. 
Pri príprave výzvy na predlo ženie ponúk sa verejní obstará vatelia môžu takisto rozhodnú ť, či 
uchádzačom povolia, aby predložili variantné riešenia. V takom prípade môžu ponúka ť tovar 
a služby, ktoré nezodpovedajú tovaru a služ bám identifikovaným verejným obstarávate ľom, 
ale ktoré sp ĺňajú minimálne technické požiadavky uvedené v sú ťažných podkladoch. 
Možnosť predložiť ponuky, ktoré sa líšia od technic kých špecifikácií pôvodne stanovených 
verejnými obstarávate ľmi, motivuje hospodárske subjekty, aby navrhovali inova čnejšie 
služby alebo výrobky. To môže stimulujúco pôsobi ť na výskum nových technológií 
a používate ľom umožní využi ť technický pokrok.  
Ďalším dôležitým spôsobom, ako stimulova ť inovácie je, aby ve rejní obstarávatelia 
vyžadovali vývoj nových výrobkov al ebo služieb, ktoré zatia ľ nie sú dostupné na trhu. Pod ľa 
súčasného právneho rámca tak môžu robi ť prostredníctvom konania známeho ako „verejné 
obstarávanie vo fáze pred komer čným využitím“97, ktoré spo číva v obstarávaní výskumných 
                                                 
95 Pozri článok 29 smernice 2004/18/ES a odôvodnenie 31 smernice 2004/18/ES. V smernici 2004/17/ES 
nie je ustanovený sú ťažný dialóg. Ni č však nebráni verejnému obstarávate ľovi, ktorý sa rozhodol pre 
rokovacie konanie s uverejnením výzvy na sú ťaž, aby v špecifikácii uviedol, že konanie sa uskuto ční 
tak, ako je ustanovené v smernici 2004/18/ES pre sú ťažný dialóg. 
96 Článok 29 ods. 3 smernice 2004/18/ES. Táto záruka je ďalším pravidlom doplnená do doložky 
o dôvernosti uvedenej v článku 6 uvedenej smernice. 
97 Podrobnejšie usmernenie pozri v oznámení Komisie a priloženom pracovnom dokumente útvarov 
Komisie „Verejné obstarávanie vo fáze pred komer čným využitím: podpora inovácií s cie ľom 
zabezpečiť v Európe udržate ľné služby vysokej kvality“, KOM(2007) 799 a SEK(2007) 1668. 
Podrobnejšie informácie o najnov šom vývoji a novinkách o verejn om obstarávaní vo fáze pred 
komerčným využitím sú dostupné na adrese: http://cordis.europa.eu/fp7/ict/pcp/home_en.html 
SK 47   SK a vývojových služieb na vývoj nových riešení98 s cieľom umožni ť nákup kone čného výrobku 
alebo služby prostredníctvom bežného postupu  verejného obstarávania v neskoršej etape. 
Tento prístup verejným orgánom umož ňuje rozdeli ť si riziká a výhody návrhu, prototypu 
a skúšania obmedzeného objemu nových výrobkov a služieb s dodávate ľmi bez účasti štátnej 
pomoci.  
Verejné obstarávanie vo fáze pred komer čným využitím môže verejným obstarávate ľom 
pomôcť radikálne zlepši ť kvalitu a ú činnosť verejných služieb vytvorením vedúcich trhov a 
iniciovaním vývoja nových prelomovýc h riešení, ktoré môžu vyrieši ť výzvy verejného 
sektora, pre ktoré zatia ľ na trhu nie sú dostupné žiadne hotové výrobky a služby. 
Napriek rôznym možnostiam na upevnenie inov ácie prostredníctvom verejného obstarávania 
zainteresované strany tvrdia, že v Európe sa  príliš malý podiel verejného obstarávania 
zameriava na inováciu. To by mohlo by ť z dôvodu celého radu faktorov, ako napríklad: 
chybné motiva čné faktory, ktoré uprednost ňujú riešenia s nízkym rizikom; nedostato čné 
vedomosti a schopnosti vzh ľadom na úspešné obstarávani e nových technológií a inovácií; 
absencia väzby medzi verejným obstarávaním a politickými cie ľmi a nedostato čný strategický 
prístup. Ako reakcia na zistenú potrebu usmernen ia je preto potrebná diskusia o tom, ako by 
uplatňovanie pravidiel o verejnom obstarávaní a možné ďalšie opatrenia mohli pomôc ť 
verejným obstarávate ľom pri upev ňovaní inovácie. Zvláštnu pozornos ť treba venova ť 
meraniu výkonnosti, pretože to zohráva k ľúčovú úlohu pri hodnotení  vplyvu verejného 
obstarávania na inováciu, pri zlep šovaní výkonnosti a dosahovaní skuto čného cieľa inovácie.  
Otázky : 
91. Myslíte si, že je potrebné ďalej podporova ť a stimulova ť inovácie prostredníctvom 
verejného obstarávania? Ktoré motiva čné faktor/opatrenia by podporili a urýchlili 
prijatie inovácií orgánmi verejného sektoru?  
92. Myslíte si, že sú ťažný dialóg umož ňuje dostato čnú ochranu práv duševného 
vlastníctva a inova čných riešení, ako je zabezpe čenie, aby uchádza či neprišli 
o výhody vyplývajúce z ich inova čných myšlienok?  
93. Myslíte si, že iné postupy by lepšie vyhovovali požiadavke podpory inovácií 
ochranou pôvodných riešení? Ak áno, a ký typ konaní by bol najvhodnejší? 
94. Je podľa vášho názoru prístup v podobe vere jného obstarávania vo fáze pred 
komerčných využitím, ktorý spo číva v obstarávaní výskumných a vývojových 
služieb verejnými obstarávate ľmi na vývoj výrobkov, ktoré nie sú zatia ľ dostupné na 
trhu, vhodný na stimulovanie inovácií? Je potrebný ďalší najlepší postup rozdelenia 
a/alebo referen čného hodnotenia postupov verejného obstarávania výskumu a vývoja 
používaných v členských štátoch na u ľahčenie rozsiahlejšieho využívania verejného 
obstarávania vo fáze pred komer čným využitím? Prichádzajú do úvahy nejaké iné 
spôsoby, ako by verejní obsta rávatelia mohli vyžadova ť vývoj nových výrobkov 
alebo služieb, ktoré zatia ľ nie sú dostupné na trhu? Poznáte akéko ľvek konkrétne 
spôsoby, ako by verejní obstarávatelia mohli podporova ť účasť malých a stredných 
podnikov a nových podnikov na verejnom ob starávaní vo fáze pred komer čným 
využitím? 
                                                 
98 Obstarávanie, na ktoré sa nevz ťahujú smernice o verejnom obstarávaní EÚ na základe článku 16 písm. 
f) smernice 2004/18/ES. 
SK 48   SK 95. Existujú nejaké iné opatrenia potrebné na podporu inova čnej spôsobilosti MSP? Ak 
áno, aký typ osobitných opa trení by ste navrhovali? 
96. Aký druh výkonnostných opatrení by ste na vrhovali na sledovanie pokroku a vplyvu 
inovačného verejného obstarávania? Aké údaje by sa požadovali v súvislosti s týmito 
výkonnostnými opatreniami a ako by sa mohli zhromaž ďovať bez vytvorenia ďalšej 
záťaže na zmluvné orgány a /alebo hospodárske subjekty? 
4.4. Sociálne služby 
Sociálne služby sú uvedené v prílohe II B k smernici 2004/18/ES. Ako už bolo vysvetlené, 
zákazky na sociálne služby nadprahovej hodnoty pre uplat ňovanie smerníc o verejnom 
obstarávaní preto podliehajú len nieko ľkým osobitným pravidlám smerníc (tým, ktoré sa 
týkajú technických špecifikácií, a tých, ktoré sa týkajú uverej ňovania výsledkov verejného 
obstarávania) a základným zásadám práva EÚ, ako je nediskriminácia a transparentnos ť99. 
Ako už bolo vysvetlené, zákazky podprahovej hodnoty podliehajú len základným zásadám 
práva EÚ – ako je nediskriminácia a transparentnos ť – ak predstavujú cezhrani čný záujem.  
Preto pri outsourcingu sociálnych služieb prostredníctvom verejn ej zákazky na služby verejné 
orgány už teraz môžu využíva ť značnú voľnosť, pokiaľ ide o postupy, ktorými sa majú riadi ť. 
Verejné orgány môžu navyše zavies ť požiadavky týkajúce sa najmä kvality, komplexnosti 
a kontinuity príslušnej služby, ako aj požiadavky odvolávajúce sa na angažovanos ť a účasť 
používate ľov na poskytovaní služby a hodnotenie alebo zabezpe čenie, aby sa poskytovatelia 
služieb pri vykonávaní služby oboznámili s miestnym kontextom100. 
Aj napriek tomu niektoré zainte resované strany tvrdia, že sú časné pravidlá je potrebné upravi ť 
tak, aby lepšie zoh ľadňovali špecifiká sociálnych služieb. Objavujú sa najmä výzvy na vyššie 
prahové hodnoty pre tieto služby. Je však potrebné poznamena ť, že v prípade sociálnych 
služieb by zvýšenie uplatnite ľných prahových hodnôt nemalo za následok obmedzenie krytia 
a možné žiadostí o kompenzáciu pod ľa GPA a ostatných medzinárodných dohôd, pretože na 
služby B sa tieto nástroje nevz ťahujú.  
Otázky : 
97. Domnievate sa, že by právne predpisy EÚ o verejnom obstarávaní mali viac bra ť do 
úvahy osobitné vlastnosti sociál nych služieb? Ak áno, ako? 
97.1. Myslíte si, že ur čité aspekty týkajúce sa obstaráva nia sociálnych služieb by sa mali 
vo väčšej miere regulova ť na úrovni EÚ s cie ľom ďalej zvyšova ť kvalitu týchto 
služieb? Konkrétne: 
                                                 
99 Sociálne služby figurujú medzi službami uvedenými v prílohe II B k smernici 2004/18/ES, na ktoré sa 
uplatňujú len obmedzené pravidlá uvedenej smernice (na rozdiel od služieb uvedených v prílohe II 
A a služby uvedené v prílohe II B, pozri články 20 a 21 uvedenej smernice). 
100 Osobitné usmernenie k uplat ňovaniu pravidiel verejného obstarávania na sociálne služby so 
zohľadnením širokého manévrovacieho priestoru, ktorý verejné orgány majú v tejto oblasti k dispozícii, 
sú uvedené v „Usmernení k uplat ňovaniu pravidiel EÚ o štátnej pomoci, verejného obstarávania 
a vnútorného trhu na služby všeobecného hospodárskeho záujmu, a najmä na sociálne služby všeobecného záujmu“ [SEK(2010) 1545], ktorý je  aktualizáciou pracovné ho dokumentu útvarov 
Komisie o často kladených otázkach týkajúcich sa uplat ňovania pravidiel verejného obstarávania na 
sociálne služby všeobecného záujmu, SEK(2007) 1514, 20.11.2007. 
SK 49   SK 97.1.1.  Mali by smernice zakáza ť kritérium najnižšej ceny pre zadávanie zákaziek / 
obmedziť používanie cenového kritéria / obmedzi ť váhu, ktorú verejní obstarávatelia 
môžu priradi ť cene / zavies ť okrem najnižšej ceny a ekonomicky najvýhodnejšej 
ponuky tretiu možnos ť pre kritériá pre zadanie zákazky? 
97.1.2.  Mali by smernice umož ňovať vyhradenie zákaziek týkajúcich sa sociálnych služieb 
neziskových organizácií / mali by existova ť ďalšie výsady pre tieto organizácie v 
súvislosti so zadávaním zákaziek na sociálne služby? 
97.1.3.  Upustenie od kritérií pre zadanie zák azky alebo vyhradenia zákaziek pre ur čité druhy 
organizácií by mohlo ovplyvni ť postupy verejného obstarávania pri zais ťovaní 
akvizície takýchto služieb „aspo ň náklady pre spolo čenstvo“, a tým spôsobi ť riziko, 
že výsledné zákazky budú predstavova ť štátnu pomoc. Máte tieto obavy? 
97.2. Myslíte si, že by sa ostatné aspekty obs tarávania sociálnych služieb mali regulova ť 
v menšom rozsahu (napríklad prostr edníctvom vyšších prahových hodnôt alebo 
pomocou pravidla de minimis pr e tieto služby)? Bolo by možné odôvodni ť takéto 
osobitné zaobchádzanie so sociálnymi službami? 
5. ZABEZPE ČENIE RIADNYCH POSTUPOV  
Existujúce finan čné riziká a úzka interakcia medzi verejným a súkromným sektorom robia 
z verejného obstarávania rizikovú oblas ť pre nekalé podnikate ľské postupy, ako je konflikt 
záujmov, protekcionárstvo a korupcia. V Štokholmskom programe101 sa v tom istom duchu 
hovorí o verejnom obstarávaní, ako o oblasti os obitného záujmu v súvislosti s bojom proti 
korupcii.  
Účinné mechanizmy na pred chádzanie nekalým podnikate ľským praktikám pri verejnom 
obstarávaní nie sú po trebné len na zabezpe čenie spravodlivej hospodárskej sú ťaže na 
rovnakom základe, ale aj na zabezpe čenie hospodárnosti využívania pe ňazí daňovníkov, 
a takisto môžu zna čne prispie ť k celkovému úspechu boja proti hospodárskej kriminalite. 
Požiadavky ustanovené v smerniciach, ktor é sa týkajú transparentnosti postupu na 
zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so všetkými uchádza čmi, už minimalizujú riziká 
nekalých podnikate ľských postupov. Sú časné smernice však neobsahujú konkrétnejšie 
pravidlá týkajúce sa predchádzania a sankc ionovania konfliktov záujmu a obsahujú nieko ľko 
konkrétnych pravidiel na penalizáciu protekcion izmu a korupcie pri verejnom obstarávaní. 
Týmito záležitos ťami sa podrobnejšie zaoberajú vnútrošt átne právne predpisy, ale úrove ň 
konkrétnych záruk, ktoré ponúkajú vnútroštát ne právne predpisy, sa medzi členskými štátmi 
značne líši.  
Zvyšovaním procesných záruk proti nekalým podnikate ľským postupom na úrovni EÚ by sa 
mohla zvýši ť spoločná európska úrove ň ochrany pred takýmito postupmi, zvýši ť celková 
spravodlivos ť postupov a zabezpe čiť, aby boli procesy verejného obstarávania menej 
náchylné na podvody a korupciu. Takéto dodato čné záruky sú však často spojené 
s dodatočnou administratívnou zá ťažou pre obstarávate ľov i podniky a ich pridaná hodnota 
v boji proti nekalým podnikate ľským postupom sa musí dôkladne zváži ť z hľadiska možného 
negatívneho vplyvu na celkový cie ľ zjednodušenia postupov.  
                                                 
101 Dokument Rady 17024/09, ktorý Európska rada prijala 10. a 11. decembra 2009. 
SK 50   SK 5.1. Predchádzanie konfliktu záujmov 
Pojem konflikt záujmov charakterizuje situáciu, ke ď osoby zú častňujúce sa na rozhodovaní 
o zadaní zákazky majú konkuren čné profesionálne alebo os obné povinnosti alebo osobné 
alebo finan čné záujmy, ktoré by mohli s ťažovať plnenie ich povinností čestne a nestranne 
alebo keď je nejaká osoba v pozícii, že môže ovplyv ňovať proces rozhodovania verejného 
obstarávate ľa s cieľom presadzova ť svoje vlastné záujmy. Takýt o konflikt záujmov nevedie 
nevyhnutne ku korupcii, ale mohol by vies ť ku korup čnému správaniu. Identifikácia a riešenie 
konfliktov záujmov je preto k ľúčom k predchádzaniu podvodom. Je potrebné zdôrazni ť, že 
konflikt záujmov predstavuje objektí vne sám o sebe vážnu nezrovnalos ť bez ohľadu na 
zámery príslušných strán a bez oh ľadu na to, či konajú v dobrej viere alebo so zlým 
úmyslom102. 
Mala by sa uskuto čniť diskusia o tom, či sú potrebné základné pravidlá na úrovni EÚ, ako je 
spoločné vymedzenie neakceptovate ľných situácií konfliktu záujm ov a niektorých záruk na 
predchádzanie takýmto situáciám103. Medzi takéto záruky by mohlo patri ť vyžadovanie 
vyhlásení o neexistencii konf liktu záujmov, ako aj ur čitej úrovne transparentnosti 
a zodpovednosti pracovníkov vo ve rejnom obstarávaní, pokia ľ ide o ich osobnú situáciu, 
prirodzene plne v súlade s pravidlami a norma mi na ochranu údajov. V pravidlách EÚ sa 
môže stanovi ť povinnos ť zverejňovať mená členov hodnotiacich výborov a kontrolných 
orgánov alebo zavies ť požiadavka, aby verejný obstarávate ľ pri zriaďovaní komisie na 
vyhodnotenie ponúk overoval, či neexistujú žiadne konflikty záujmov.  
Otázky : 
98. Boli by ste za zavedenie definície EÚ pre pojem konflikt záujmov vo verejnom 
obstarávaní? Aké činnosti/situácie ukrývajúce potenciálne riziká by definícia mala 
obsahova ť (osobné vz ťahy, obchodné záujmy, ako je držba akcií, nezlu čiteľnosť 
s externými činnosťami atď.)? 
99. Myslíte si, že sú potrebné záruky na ú činné predchádzanie, iden tifikáciu a riešenie 
situácií konfliktu záujmov na úrovni EÚ? Ak  áno, aký druh záruk by ste považovali 
za užitočný? 
5.2. Boj proti protekcionárstvu a korupcii 
Trhy verejného obstarávania, a najm ä projekty významných diel sa často považujú za 
lukratívny cie ľ pre potenciálne úplatkárstvo.  Je takisto potrebné zdôrazni ť, že integrita 
procesu nie je ohrozená len v prípade korupcie, čo je dosť zrejmé, ale aj všeobecnejšie vo 
všetkých prípadoch protekcionárstva, dokonca aj v prípade, ak nevyhnutne nezah ŕňa korupčné 
správanie, napríklad poskytnutie  protekcie miestnemu uchádza čovi. Najbežnejšími 
spoločnými scenármi, ktoré sa môžu vyskytnú ť počas postupov verejného obstarávania, je 
takzvané „úplatkárstvo“ (t. j. zaplatenie úplatku ako odmen y pre úradníka, ktorý ovplyvnil 
proces verejného obstarávania), manipulácia sa sú ťažnými podkladmi v prospech konkrétneho 
                                                 
102 Pozri rozsudok z 15. júna 1999 vo veci T-277/97, Ismeri Europa Srl /Dvor audítorov, odsek 123, 
týkajúci sa pravidiel obstarávania inštitúciami EÚ. 
103 Pozri napríklad pravidlá stanoven é pre obstarávanie inštitúciami EÚ. Článok 52 nariadenia Rady č. 
1605/2002 o rozpo čtových pravidlách, ktoré sa vz ťahujú na všeobecný rozpo čet Európskych 
spoločenstiev a príslušná judikatúra, konkrétne rozsudky z 9. júla 2002 vo veci T-21/01, 
Zavvos/Komisia, a zo 17. marca 2005 vo veci T-160/03, AFCon Management Consultants/Komisia. 
SK 51   SK uchádzača a využívanie nastr čených spolo čností/sprostredkovate ľov na zakrytie nezákonných 
činností podplatených úradníkov. 
Pravidlá verejného obstarávania mnohých členských štátov obsahujú mechanizmy konkrétne 
navrhnuté na predchádzanie a boj proti kor upcii a protekcionárstvu. Rovnako ako v prípade 
konfliktu záujmov je potrebné urobi ť analýzu aj pokia ľ ide to, či by sa mali do právnych 
predpisov EÚ o verejnom obstarávaní zahrnú ť určité osobitné záruky pod podmienkou, že 
nespôsobia neprimeranú administratívnu zá ťaž. Treba však ma ť na pamäti nielen to, že 
korupcia je pre členské štáty ve ľmi citlivý problém, ale aj že skuto čné problémy v tejto oblasti 
a tiež potenciálne riešenia závisia od – ve ľmi odlišných – vnútroštátnych administratívnych 
a obchodných kultúr. V dôsledku toho by mohlo by ť problematické nájs ť jedno riešenie 
vhodné pre všetkých, ktoré by sa  zaviedlo na úrovni EÚ. 
Často sa navrhuje, že proti korupcii vo verejnom obstarávaní by sa malo bojova ť zvýšenou 
úrovňou transparentnosti, najmä transparentnosti rozhodnutí prijímaných pracovníkmi vo 
verejnom obstarávaní v rámci konania. To by uchádza čom a prípadne i širokej verejnosti 
umožnilo kontrolova ť rozhodnutia verejných úradníkov, a tým pôsobi ť ako účinný nástroj 
proti korupcii. Takáto zvýšená transparentnos ť by sa mohla napríklad zavies ť pre otváranie 
ponúk alebo povinné uverej ňovanie správ dokumentujúcich pr oces verejného obstarávania. 
Dodatočná administratívna zá ťaž takéhoto opatrenia by bola dos ť obmedzená, pretože verejní 
obstarávatelia sú už aj tak povinní vypracúva ť tieto správy104. Rovnako aj zverej ňovanie 
uzatvorených zmlúv (s utajením komer čne citlivých informácií) by mohlo vies ť k lepšej 
demokratickej kontrole rozhodnutí vo verejnom obstarávaní.  
Takisto by sa mohli využíva ť špecifické nástroje, ako na príklad bezplatné telefónne číslo 
alebo internetové systémy na  oznamovanie podvodov, ktoré by ú častníkov alebo iné osoby 
povzbudili, aby poskytli informácie o akejko ľvek nezákonnej činnosti alebo o podvode. 
Oznámenie o vyhlásení verejného obstarávani a, webová stránka verejného obstarávate ľa 
a ostatné spôsoby uverej ňovania oznámení by mohli obsahova ť odkazy na takýto systém, 
prostredníctvom ktorého môže verejný obstarávate ľ alebo dozorný orgán dostáva ť informácie 
z anonymných alebo identifikovate ľných zdrojov. 
Malo by sa podporova ť využívanie postupov, ako sú existujúce súbory nástrojov, ktoré 
zlepšia dobré, transparentné riadenie celého cykl u obstarávania. V tejto súvislosti by mohlo 
byť vypracovanie zoznamov verejných obstarávate ľov s varovnými ukazovate ľmi (red flag) aj 
napriek známym obmedzeniam užito čné105. Na presadzovanie ú činnejšej praxe predkladania 
správ by mohla by ť užitočná podpora jasných pravidiel o poži adavkách na podávanie hlásení 
a o ochrane informátorov. Využívanie externýc h monitorov (napríklad vládnych expertov, 
MVO atď.) môže by ť pridanou hodnotou nástrojov vnútornej kontroly pri hodnotení plnenia 
zo strany dodávate ľov, ako aj pri odha ľovaní a nahlasovaní podozrivých prípadov. 
Môže sa zváži ť aj využívanie existujúcich mechaniz mov hodnotenia na mon itorovanie súladu 
s príslušnými medzinárodnými nástrojmi obsa hujúcimi ustanovenia o korupcii vo verejnom 
obstarávaní106. 
                                                 
104 Článok 43 smernice 2004/18/ES. 
105 World Bank Policy Research Paper (Dokument o výskume verejnej politiky Svetovej banky) č. 5243, 
29. marca 2010. 
106 Konkrétne Dohovor OECD o bo ji proti podplácaniu verejných činiteľov pri medzinárodných 
obchodných transakciách a Dohovor OSN proti korupcii. 
SK 52   SK Napokon, obmedzenie vo ľného uváženia vere jných obstarávate ľov pri určitých aspektoch by 
mohlo sťažiť zavádzanie do praxe rozhodnutí, ktor é nie sú opodstatnené z objektívnych 
dôvodov, a tým predchádza ť protekcionárstvu (napríklad obmedzením vo ľnosti verejných 
obstarávate ľov pri rozhodovaní na základe vo ľného uváženia pri rušení postupov). Tieto 
opatrenia však nesmú obmedzova ť potrebný manévrovací priestor, ktorý verejní 
obstarávatelia potrebujú na obs tarávanie tovaru a služieb pr ispôsobených ich špecifickým 
potrebám. 
Otázky : 
100. Zastávate názor, že trhy verejného obsta rávania sú vystavené riziku korupcie 
a protekcionárstvu? Myslíte si , že je v tejto oblasti potrebná činnosť na úrovni EÚ 
alebo by sa mala ponecha ť na samotné členské štáty? 
101. Aké sú pod ľa vášho názoru rozhodujúce riziká  pre integritu jednotlivých etáp 
procesu verejného obstarávania (vymed zenie predmetu, príprava ponuky, etapa 
výberu, etapa zadania zákazky, plnenie zákazky)?  
102. Ktoré z identifikovaných rizík by sa pod ľa vášho názoru malo rieši ť zavedením 
konkrétnejších/dodato čných pravidiel do smerníc EÚ o verejnom obstarávaní a ako 
(ktoré pravidlá/záruky)?  
103. Aké dodato čné nástroje by sa mali ustanovi ť v smerniciach na boj proti 
organizovanému zlo činu vo verejnom obstarávaní? Boli by ste napríklad za 
zavedenie kontrol uzatvárania subdodávate ľských zmlúv ex ante ? 
5.3. Vylúčenie „nekalých“ uchádza čov 
Vylúčenie uchádza čov, ktorí sú uznaní za vinných z kor upcie a všeobecnejšie zo závažného 
porušenia odborných povinností („vylú čenie“) je silnou zbra ňou na potrestanie nekalého 
podnikate ľského správania – a do ur čitej miery aj zbra ňou na jeho predchádzanie. V článku 
45 smernice 2004/18/ES je už ustanovená povinnos ť vylúčiť uchádza čov usved čených 
z určitých uvedených trestných činov (konkrétne korupcie), ako aj možnos ť vylúčiť 
uchádzačov za celý rad nekalých podnikate ľských praktík (vrátane  „závažného porušenia 
odborných povinností“).  
Zostáva však celý rad otvorenýc h otázok týkajúcich sa rozs ahu, výkladu, transpozície 
a praktického uplat ňovania tohto ustanovenia a členské štáty a verejní obstarávatelia vyzvali 
k jeho ďalšiemu objasneniu.  
Malo by sa najmä preskúma ť, či sú dôvody na vylú čenie uvedené v článku 45 vhodné, 
dostatočne jasné (konkrétne vylú čenie z dôvodu „závažného porušenia odborných 
povinností“) a dostato čne vyčerpávajúce, alebo či by sa mali zavies ť ďalšie dôvody na 
vylúčenie. Zdá sa, že verejní obstarávatelia čelia praktickým problémom pri snahe získa ť 
všetky príslušné informácie o osobnej spôsobilosti uchádza čov a záujemcov usadených 
v inom členskom štáte a o ich oprávnenosti pod ľa ich vnútroštátneho práva.  
Okrem toho bude potrebné objasni ť rozsah implementácie vnútro štátnych právnych predpisov 
o dôvodoch vylú čenia. Ustanovenie, aby členské štáty zaviedli do svojich vnútroštátnych 
právnych predpisov dodato čné dôvody na vylú čenie, by im mohlo umožni ť účinnejšie rieši ť 
konkrétne problémy nekalého podnikate ľského správania súvisiac eho s ich vnútroštátnym 
kontextom. Na druhej strane, osobitné vnútroštátne dôvody vylú čenia sú vždy spojené 
SK 53   SK s rizikom diskriminácie zahrani čných uchádza čov a mohli by ohrozi ť zásadu rovnakých 
podmienok v Európe.  
Dôležitou záležitos ťou, o ktorej sú časné smernice EÚ o verejnom obstarávaní ml čia, je 
záležitosť označovaná ako „samo čistiace“ opatrenia, t. j. opatrenia prijaté zainteresovaným 
hospodárskym subjektom na nápravu negatí vnej situácie, ktorá má vplyv na jeho 
oprávnenos ť. Ich efektívnos ť závisí od ich akceptovania členskými štátmi. Záležitos ť 
„samočistiacich opatrení“ pramení často z potreby nastoli ť rovnováhu medzi uplatnením 
dôvodov na vylú čenie a rešpektovaním primeranosti a rovnosti zaobchádzania. Posudzovanie 
samočistiacich opatrení môže verejným obstarávate ľom pomôc ť pri vykonaní objektívneho 
a rozsiahlejšieho hodnotenia osobnej situácie záujemcu alebo uchádza ča s cieľom rozhodnú ť 
o ich vylú čení z postupu verejného obstarávania. 
V článku 45 sa členským štátom povo ľuje, aby brali do úvahy samo čistiace opatrenia, pokia ľ 
takéto opatrenia ukazujú, že obavy zo straty profesionáln ej cti, platobnej schopnosti 
a spoľahlivosti záujemcu alebo uchádza ča boli rozptýlené. Neexistu jú však žiadne jednotné 
pravidlá „samo čistenia“, hoci opatrenia prijaté hospodá rskym subjektom na nápravu situácie 
vylúčenia berú verejní obstar ávatelia v niektorých členských štátoch do úvahy aj tak. 
Okrem toho vzniká otázka, či by mala EÚ výslovne uklada ť sankcie za pokusy ohrozi ť 
transparentnos ť a nestrannos ť postupu verejného obstarávania (napríklad záujemcovia alebo 
uchádzači, ktorí sa pokúšajú získa ť prístup k dôverným informáciám alebo neprimerane 
ovplyvniť činnosť verejného obstarávate ľa, ako je etapa výberu a etapa zadávania zákazky). 
Tieto sankcie by mohli spo čívať napríklad v odmietnutí kandidatúry alebo ponuky, pokia ľ je 
rozhodnutie náležite odôvodnené. 
Niektoré vážne formy nekalého  správania, ako je  korupcia alebo úmyselne neoznámené 
konflikty záujmov, by sa mohli tresta ť prísnejšie, napríklad pomo cou trestnoprávnych sankcií. 
Od členských štátov sa už požaduje, aby v prípade korupcie ich úradníkov použili 
trestnoprávne sankcie. Vhodnos ť požadovania minimálnych noriem vzh ľadom na sankcie sa 
musí posúdi ť v zmysle rozsahu zlo činu a zásad nevyhnutnosti, subsidiarity 
a proporcionality107. 
Otázky : 
104. Myslíte si, že článok 45 smernice 2004/18/ES o vylú čení uchádza čov je užito čným 
nástrojom na sankcionovanie nekalého podnikate ľského správania? Aké zlepšenia 
tohto mechanizmu a/alebo mechanizmov by ste navrhli? 
105. Ako možno posilni ť spoluprácu medzi verejnými obstarávate ľmi pri získavaní 
informácií o osobnej spôsobilosti záujemcov a uchádza čov?  
106. Myslíte si, že článok 45 by sa mal výslovne zaobera ť otázkou „samo čistiacich 
opatrení“ alebo by mal by ť regulovaný len na vnútroštátnej úrovni? 
107. Je odôvodnené rozhodnutie o zamietnutí ponuky alebo žiadosti vhodnou sankciou na 
zlepšenie dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania? 
                                                 
107 Funk čnú trestnoprávnu spôsobilos ť EÚ pozri vo veci C-440/05, Komisia/Rada , ods. 66. 
SK 54   SK 108. Myslíte si, že v zmysle Lisabonskej dohody by sa mali na úrovni EÚ vypracova ť 
minimálne normy trestnoprávnych sankcií za osobitných okolností,  ako je korupcia 
alebo neoznámený konflikt záujmov? 
5.4. Predchádzanie nespravodlivým výhodám  
Napokon môžu nasta ť situácie, ke ď v prípade neexistencie akejko ľvek situácie konfliktu 
záujmov alebo nekalých podnikate ľských postupov môže by ť spravodlivos ť postupu 
ohrozená, pretože ur čití uchádza či sú vo výhodnej situácii. Napr íklad predchádzajúca ú časť 
záujemcu alebo kandidáta na prípravných činnostiach súvisiacich s rozvojom služby, ktorá sa 
má obstaráva ť (ako je výskum a/alebo návrh) môže predstavova ť značnú výhodu pre 
uchádzača, pokiaľ ide o chránené informácie, a preto môže vies ť k obavám týkajúcim sa 
dodržania zásady rovnakého zaobchádzania108.  
Otázne je, do akej miery sa môžu výhody kompenzova ť bez diskriminácie príslušného 
uchádzača. Jednoduché vylú čenie uchádza čov, ktorí sa zú častnili na príprave projektu, by 
bolo pravdepodobne neprimeranou reakciou, a nemuselo by dokonca ani by ť realizovate ľné 
v praxi, najmä ke ď je na príslušnom trhu má lo kvalifikovaných uchádza čov. Zmysluplná 
kompenzácia by mohla spo čívať napríklad v povinnosti zverejni ť všetkým konkuren čným 
uchádzačom všetky chránené informáci e, ktoré zvýhodnený uchádza č mohol získa ť 
z predchádzajúceho spojenia s projektom.  
Dokonca ešte citlivejšou záležitos ťou je problém prirodzených výhod terajších uchádza čov, 
ktorý sa dá ešte ťažšie identifikova ť a kompenzova ť. Povinné zverejnenie niektorých 
chránených informácií môže by ť opäť vhodným prostriedkom na zmiernenie rizík 
diskriminácie pod podmienkou, že komer čne citlivé informácie sú dostato čne chránené. 
Otázky : 
109. Mali by na úrovni EÚ existova ť osobitné pravidlá na  riešenie problému 
zvýhodňovania ur čitých uchádza čov z dôvodu ich predchádzajúceho spojenia 
s návrhom projektu na základe výzvy na predloženie ponúk? Aké záruky by ste 
navrhli? 
110. Myslíte si, že by sa problém možného zvýhod ňovania terajších uchádza čov mal 
riešiť na úrovni EÚ a ak áno, ako? 
6. PRÍSTUP DODÁVATE ĽOV Z TRETÍCH KRAJÍN NA TRH EÚ  
Medzinárodné záväzky, ktoré pr evzala EÚ v oblasti verejné ho obstarávania sú vyjadrené 
v jednotlivých ustanoveniach smerníc.  
V odôvodnení 7 smernice 2004/18/ES a v odôvodnení  14 smernice 2004/17/ES je uvedený 
výslovný odkaz na rozhodnutie rady 94/800/ES, kt orým sa schválila GPA WTA. Uvádza sa 
v ňom, že „ sa na uchádza čov a výrobky zo signatárskych tretích krajín majú uplat ňovať 
pravidlá ustanovené v dohode “. Okrem toho sú podmienky týkajúce sa GPA vyjadrené 
v článku 5 smernice 2004/18/ES a v článku 12 smernice 2004/17/ES. V dôsledku toho by sa s 
hospodárskymi subjektmi s pôvodom zo signatárskych krajín GPA malo zaobchádza ť 
                                                 
108 Pozri spojené veci C-21/03 a C-34/03, Fabricom. 
SK 55   SK rovnako ako s hospodárskymi subjektmi pod ľa podmienok ustanovených v GPA, najmä 
v dodatku 1 EÚ, ktorý obsahuje záväzky EÚ vyplývajúce z dohody.  
Ďalej v oblastiach, v ktorých EÚ nemá medzinárodné záväzky, sa v článku 58 smernice 
2004/17/ES zavádza uprednost ňovanie obstarávania tovaru zo Spolo čenstva a v článku 59 tej 
istej smernice sa povo ľuje možnos ť obmedziť prístup na trh obstaráv ania verejnoprospešných 
služieb v EÚ. 
Nedávno mnoho zainteresovaných strán poukázalo na skuto čnosť, že trh verejného 
obstarávania EÚ je otvorenejší ako trhy ve rejného obstarávania našich medzinárodných 
partnerov. V dôsledku toho spolo čnosti z EÚ nie vždy sú ťažia so zahrani čnými 
spoločnosťami za rovnakých podmienok. Táto situácia ma negatívny ú činok aj na rokovaciu 
pozíciu EÚ pri medzinárodných rokovaniach o ro zsiahlejšom prístupe na trh. Preto je 
potrebné zváži ť politiku verejného obstarávania EÚ vo či tretím krajinám, ako aj uvedené 
ustanovenia a možné zlepšenia. 
To súvisí s prebiehajúcou diskusiou o mo žných spôsoboch posilnenia vplyvu EÚ pri 
medzinárodných rokovaniach s cie ľom zabezpe čiť vyváženejší a recipro čný prístup na trhy 
verejného obstarávania v EÚ a v zahrani čí. Komisia v sú časnosti vypracúva posúdenie 
vplyvu, v ktorom sa skúmajú rôzne možné politické vo ľby pri pokra čovaní uskuto čňovania 
našich medzinárodných záväzkov, ako napríklad D ohoda o vládnom obstarávaní, ako aj vo 
vzťahu k tretím krajinám, s ktorými EÚ ešte nemá takéto dohody.  
Otázky : 
111. Aké sú vaše skúsenosti s a/alebo vaše názory na mechanizmy vymedzené v článkoch 
58 a 59 smernice 2004/17/ES?  
111.1.  Mali by sa tieto ustanovenia ďalej zlepši ť? Ak áno, ako? Bolo by vhodné rozšíri ť 
rozsah pôsobnosti týchto ustanovení nad rámec obstarávania verejnoprospešných 
služieb? 
112. Aké iné mechanizmy by ste navrhovali na dosiahnutie zlepšenej symetrie v prístupe 
na trhy verejného obstarávania? 
*** 
Táto Zelená kniha sa zaoberá otázkami, ktor é identifikovala Komisia ako dôležité aspekty 
budúcej reformy politiky verejného obstarávania. Môžu existova ť ďalšie kľúčové témy, 
ktorými sa táto Zelená kniha nezaoberá. Bolo by zaujímavé po čuť od zainteresovaných strán, 
ktoré z uvedených tém považujú za naj dôležitejšie a ktoré otázky sú vzh ľadom na budúcu 
reformu menej relevantné. Preto sa všetky zainteresované strany vyzývajú, aby odpovedali na 
tieto otázky: 
Otázky : 
113. Existujú ďalšie otázky, o ktorých si myslíte, že by sa mali rieši ť v rámci budúcej 
reformy smerníc EÚ o verejnej obstarávaní ? O aké otázky ide, ktoré problémy by sa 
podľa vášho názoru mali rieši ť a ako by mali vyzera ť možné riešenia týchto 
problémov? 
SK 56   SK 114. Uveďte poradie významu jednotlivých otázok nastolených v tejto Zelenej knihe 
a ďalšie otázky, ktoré považujete za dôležité. Ak by ste mali vybra ť tri prioritné 
záležitosti, ktoré by sa mali rieši ť ako prvé, ktoré by ste vybrali? Vysvetlite svoju 
voľbu. 
*** 
Komisia vyzýva všetky zainteresované strany, aby predložili svoje príspevky pred 18. aprílom 
2011, pokia ľ možno e-mailom a vo formáte Word na adresu MARKT-CONSULT-PP-
REFORM@ec.europa.eu . 
Tieto príspevky sa nemusia týka ť všetkých otázok nastolených v tomto dokumente. Môžete sa 
obmedziť na otázky, ktoré vás zvláš ť zaujímajú. Uve ďte jasne aspekty, ktorých sa vaše 
príspevky týkajú. 
Doručené príspevky s uvedením prispievate ľa sa uverejnia na internete, pokia ľ prispievate ľ 
nebude namieta ť voči uverejneniu jeho osobných údajov s odôvodnením, že uverejnenie by 
poškodilo jeho legitímne záujmy. V takom  prípade sa príspevok môže uverejni ť anonymne. 
Ak sa príspevok neuverejní, nebude sa v zásade zoh ľadňovať ani jeho obsah.