SK    SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 17. 6. 2015  
COM(2015) 299 final  
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV  
Správa o realizácii rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2015  
  
 
 OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV  
Správa o  realizácii rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 2015  
 
 
POKROK A  PREKÁŽKY  
1. Úvod: Spolupráca – podpora Komisie pre členské štáty  
 
Vylúčenie, ktorému mnohí Rómovia naďalej čelia, je v  silnom rozpore so základ nými hodnotami 
Európskej únie (EÚ). Protirómske zmýšľanie a  strata dôvery medzi rómskymi komunitami 
a väčšinovou spoločnosťou sú hlboko zakorenené v  histórii, pričom úsilie na úrovni EÚ 
o nápravu tejto situácie sa začalo až v  poslednom desaťročí. Prostredn íctvom rámca EÚ 
pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov do roku 20201 sa stanovil komplexný prístup, 
v rámci ktorého sú boj proti diskriminácii Rómov a  podpora ich sociálneho a  ekonomického 
začleňovania úzko prepojené. V  súlade s  rámcom EÚ členské štát y prijali vnútroštátne stratégie 
integrácie Rómov (VSIR)2, ktoré sú prispôsobené veľkosti a  situácii ich rómskeho obyvateľstva. 
Odporúčanie Rady z  roku 2013 o  účinných opatreniach na integráciu Rómov poskytuje 
konkrétne usmernenia na zlepšenie a  vykonávani e integračných opatrení3. 
 
Napriek tomu, že za integráciu Rómov sú v  prvom rade zodpovedné členské štáty, Európska 
komisia zintenzívnila svoju podporu pre túto politiku, pokiaľ ide o  rámec EÚ, ako aj v  rámci 
európskeho semestra stratégie Európa 2020, a  vyčlenila finančné prostriedky EÚ na priority tejto 
politiky. Komisia podporuje sieť vnútroštátnych kontaktných miest pre Rómov s  cieľom 
podporovať vzájomné učenie a  spoluprácu. Dvojstranné stretnutia medzi Komisiou a  členskými 
štátmi umožňujú podrobné diskus ie so zapojením všetkých príslušných orgánov a  občianskej 
spoločnosti v  konkrétnych členských štátoch4. Na Európskom samite o  Rómoch, ktorý sa konal 
v roku 2014, sa stretli všetky zainteresované strany, aby zhodnotili vývoj od zavedenia rámca 
EÚ, pričom hl avné zameranie sa presunulo na vykonávanie na miestnej úrovni.  
 
Komisia preskúmala pokrok dosiahnutý v  členských štátoch, pokiaľ ide o  posilnenie 
štrukturálnych podmienok nevyhnutných na účinné vykonávanie ich stratégií5, konkrétne 
mechanizmy spolupráce a  monitorovania a  boj proti diskriminácii. Po prvý krát takisto 
                                                 
1 COM(2011) 173 final, Ú.  v. EÚ L  76/68, 22.3.2011.  
2 V súlade so závermi Rady EPSCO z  29. mája 2011 boli členské štáty vyzvané, aby „vypracovali, aktualizovali 
alebo rozvinuli vnútroštátne stratégie začleňovania Rómov alebo integrované súbory politických opatrení v  rámci 
svojich širších politík sociálneho z ačleňovania“, 10658/11.  
3 Odporúčanie Rady o  účinných opatreniach na integráciu Rómov v  členských štátoch, Ú. v. EÚ C 378, 14.12.2013.  
4 Dvojstranné stretnutia sa uskutočnili v  BG, CZ, EL a  FR. Ďalšie dvojstranné stretnutia zamerané na vykonávanie 
VSIR sa takisto uskutočnili v  HU, SK a  RO ako súčasť inšpekcií a  misií v  rámci stratégie Európa 2020 zameraných 
na využívanie finančných prostriedkov EÚ určených pre Rómov.  
5 Oznámenie z  roku 2013 bolo posledným dokumentom, ktorý bol venovaný podrobnému preskúmani u uvedených 
podmienok, zatiaľ čo oznámenie z  roku 2014 bolo zamerané na štyri oblasti politiky rámca EÚ, ako aj na boj proti 
diskriminácii.  
  
3 
 preskúmala, ako členské štáty plánujú využiť nové možnosti, ktoré ponúkajú fondy EÚ 
na obdobie rokov 2014 – 2020. Táto správa vychádza z  príspevkov členských štátov6 (okrem 
Belgicka, ktoré neposkytlo žiadny príspevok), občianskej spoločnosti7 a správ vypracovaných 
sieťou odborníkov Agentúry pre základné práva (FRA). Okrem všeobecného posúdenia 
súčasného stavu, pokiaľ ide o  štrukturálne podmienky, v  správe sa ta kisto uvádzajú postupy, 
ktoré sa v  týchto oblastiach uplatňujú v  členských štátoch.  
2. Pokrok v  členských štátoch — hodnotenie Komisie  
 
Na základe rámca EÚ sa stanovili nové úlohy – tak pre členské štáty, ktoré sú zodpovedné 
za vykonávanie, ako aj pre Euró psku komisiou, pokiaľ ide o  jej úlohu monitorovania 
a koordinácie. Napriek tomu, že rámec pokrýva 10 -ročné obdobie, mnohé zainteresované strany 
sa snažili o  rozsiahle krátkodobé zlepšenia životných podmienok Rómov, pričom hospodárska 
kríza prispela k  ďalši emu zhoršeniu situácie, najmä v  krajinách s  najväčšími rómskymi 
komunitami. Napriek tomu, že dosiahnutie sociálnej a  ekonomickej integrácie si vyžaduje čas, 
bol dosiahnutý určitý pokrok smerom k  zvráteniu tohto trendu, a  to zavedením štruktúr 
potrebných na  udržateľnú a  viditeľnú zmenu.  
 
2.1. Smerodajné prístupy k  financovaniu integrácie Rómov v  rámci európskeho semestra  
 
Komisia riadi a  monitoruje činnosti členských štátov v  oblasti začleňovania Rómov v  rámci 
európskeho semestra s  cieľom zabezpečiť súlad st ratégií integrácie Rómov s  hlavnými 
politikami. Odporúčania pre jednotlivé krajiny , ktoré prijala Rada a  ktoré sa týkajú 
začleňovania Rómov v  rokoch 2012, 2013 a  2014 (zamerané na riešenie inkluzívneho 
vzdelávania, znižovania chudoby a  aktivačné opatrenia na trhu práce a  vykonávanie VSIR), 
slúžili ako základ na určenie priorít financovania  počas rokovaní Komisie s  členskými štátmi 
o využívaní fondov EÚ8. V roku 2015 Komisia navrhla odporúčania pre jednotlivé krajiny 
týkajúce sa podpory účasti rómskych detí v kvalitnom a  inkluzívnom predškolskom a  školskom 
vzdelávaní pre päť krajín s  najväčšími rómskymi komunitami a  najnaliehavejšími problémami 
(BG, CZ, HU, RO, SK)9. 
 
Komisia vyzvala členské štáty, aby využívali finančné prostriedky EÚ na riešenie rómskej 
otázky prostredníctvom konkrétnych opatrení a  aby zahrnuli otázku začleňovania Rómov 
                                                 
6 Členské štáty sa budú uvádzať týmito skratkami: AT – Rakúsko, BE – Belgicko, BG – Bulharsko, CY – Cyprus, 
CZ – Česká republika, DE – Nemecko, DK – Dánsko, EE – Estónsko, EL – Grécko, ES – Španielsko, FI – Fínsko, 
FR – Francúzsko, HU – Maďarsko, HR – Chorvátsko, IE – Írsko, IT – Taliansko, LT – Litva, LU – Luxembursko, 
LV – Lotyšsko, MT – Malta, NL – Holandsko, PL – Poľsko, PT – Portugalsko, RO – Rumunsko, SE – Švédsko, SI 
– Slovinsko, SK – Slovensko, UK – Spojené kráľovstvo. Na území MT sa rómske obyvateľstvo nevyskytuje.  
7 Na účely tohtoročného hodnotenia zaslal sekretariát nadácie Dekáda začleňovania rómskej populác ie príspevky 
občianskych koalícií v  štyroch členských štátoch (CZ: Open Society Fund; HU: Chance for Children Foundation, 
Habitat for Humanity Hungary, Hungarian Women’s Lobby, Metropolitan Research Institute, Partners Hungary 
Foundation, Romaversitas Foun dation; RO: Resource Centre for Roma Communities, Soros Foundation, Civil 
Society Development Foundation, Iulius Albert Rostas; SK: Centrum pre výskum etnicity a  kultúry (CVEK); ako aj 
Amalipe, ERIO, ERRC, ERTF, Eurocities, Eurodiaconia, Pavee Point Irelan d, Romano Centro Austria, Asociación 
de Enseñantes con Gitanos, Fundación Secretariado Gitano, RSG UK a  Consejo Estatal del Pueblo Gitano. Takisto 
sa zohľadnila práca výboru Európskej komisie proti rasizmu a  intolerancii.  
8 Článok 4 ods. 1, NARIADENIE (EÚ)  č. 1303/2013 (NSU).  
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making -it-happen/country -specific -recommendations/index_en.htm .  
 
  
4 
 do všetkých súvisiacich oblastí, ako sú napríklad vzdelávanie, zamestnanosť alebo sociálne 
začlenenie. Inkluzívna reforma hlavných politík  má zásadný význam, keďže priority 
zdôraznené v  odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, ako napríklad inkluzívne vzdelávanie, nie je 
možné dosiahnuť len prostredníctvom cielených opatrení.  
 
Viac ako 80 miliárd EUR (v súčasných cenách) bolo vyčlenených na investície do ľudského 
kapitálu v  oblas tiach zamestnanosti, vzdelávania, sociálneho začlenenia, vrátane prístupu 
k zdravotnej starostlivosti a  podpory zdravia prostredníctvom Európskeho sociálneho 
fondu (ESF) . Tým sa končí postupné znižovanie podielu ESF v  rámci financovania politiky 
súdržnosti  za posledných 25 rokov10. Členské štáty v  priemere vyčlenili 25  % celkového 
rozpočtu ESF (20 miliárd EUR) na opatrenia zamerané na sociálne začlenenie . Je to výrazne 
nad úrovňou 20  %, ktorá sa požadovala pre každý členský štát. V  tejto oblasti sa stanovila  
špecifická investičná priorita, pokiaľ ide o  integráciu marginalizovaných komunít , akými sú aj 
marginalizované rómske komunity, s  cieľom umožniť jednoznačné, nie však výhradné 
zameranie11 a lepšie monitorovanie výsledkov.  
 
Okrem toho na základe dohôd o  partnerstve sa členské štáty dohodli, že z  finančných 
prostriedkov, ktoré im boli pridelené v  rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja 
(EFRR) , venujú približne 20 miliárd EUR na inkluzívny rast , vrátane 10,8 miliardy EUR 
na podporu sociálneho začlenenia a  boja proti chudobe . V rámci toho sa môže niekoľko 
investičných priorít použiť na financovanie začleňovania Rómov, napríklad pokiaľ ide 
o investície do sociálnej, zdravotníckej alebo vzdelávacej infraštruktúry  a zabezpečenie 
podpory pre materiálnu, hospodár sku a  spoločenskú obnovu zanedbaných komunít . 
 
Pokiaľ ide o  Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) , jedna 
zo šiestich priorít rozvoja vidieka je zameraná na sociálno -hospodársky rozvoj vidieckeho 
hospodárstva a  obyvateľstva  a prispieva k  sociálnemu začleňovaniu vo vidieckych oblastiach, 
v ktorých žijú mnohí Rómovia.  Stratégie miestneho rozvoja v  rámci iniciatívy LEADER sa 
osvedčili ako účinný nástroj na integráciu Rómov (BG, CZ, HU, RO, SK)12. Napriek tomu, že 
rokovania ešte stále prebieha jú, už sa potvrdilo, že programy členských štátov, ktorých sa 
najviac týka rómska otázka (BG, CZ, HU, RO, SK), zahŕňajú opatrenia zamerané na integráciu 
marginalizovaných skupín vrátane Rómov. V  rámci EPFRV neexistujú žiadne finančné 
prostriedky, ktoré by boli vyčlenené na základe etnickej príslušnosti; preto nie je možné uviesť 
kvantifikované údaje.  
 
V súlade s  odporúčaniami v  rámci európskeho semestra všetkých päť členských štátov, pre ktoré 
existujú odporúčania pre jednotlivé krajiny týkajúce sa Rómov (B G, CZ, HU, RO, SK), stanovilo 
                                                 
10 Fondy v  rámci politiky súdržnosti zahŕňajú ESF, EFRR a  Kohézny fond. Celkom 18 členských štátov rozhodlo 
vyčleniť na ESF dodatočné finančné prostriedky, ktoré presahujú minimálnu požadovanú úroveň 23,1  %: AT, BG, 
CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, HU, IT, LV, LT , PL, PT, SE, SI, SK.  
11 V súlade so spoločnými základnými zásadami pre začleňovanie Rómov, ktoré prijala Rada v  roku 2009, 
zameranie na Rómov by malo byť jednoznačné bez toho, aby bolo výhradné. Znamená to zameranie sa na Rómov 
ako na cieľovú skupinu, prič om sa však nevylúčia iné marginalizované skupiny, ktoré žijú v  podobných sociálno -
ekonomických podmienkach.  
12 LEADER je  metóda miestneho rozvoja vedeného komunitou, ktorá slúži na mobilizáciu a  rozvoj vidieckych 
komunít prostredníctvom miestnych verejno -súkromných partnerstiev (miestne akčné skupiny). Cieľom tejto 
metódy je pomôcť obyvateľom vidieka, skupinám a  podnikom pri posúdení potenciálu svojej oblasti a  podporiť 
zavádzanie integrovaných a  inovačných stratégií miestneho rozvoja.  
  
5 
 vo svojich dohodách o  partnerstve, ako budú využívať možnosti každého fondu na riešenie 
integrácie Rómov. Tieto členské štáty, ako aj niekoľko ďalších (BE, EL, ES, FR, IT), vybrali 
novú investičnú prioritu v  rámci ESF pre sociálno-ekonomickú integráciu marginalizovaných 
komunít . Prispeje to k  monitorovaniu a  k zabezpečeniu toho, aby sa finančné prostriedky dostali 
k Rómom.  
 
Stanovili sa nové podmienky13, aby sa zabezpečilo, že členské štáty, ktoré na túto oblasť14 
využívajú penia ze EÚ, spĺňajú vopred stanovené podmienky a  že takéto investície budú viesť 
ku konkrétnym výsledkom.  Tieto požiadavky zahŕňajú:  
 účinný politický rámec s  dosiahnuteľnými cieľmi, pokiaľ ide o  zlepšenie prístupu Rómov 
k vzdelávaniu, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a  bývaniu,  
 vhodné zacielenie na znevýhodnené mikroregióny, segregované štvrte alebo najchudobnejšie 
komunity,  
 intenzívne monitorovanie, aby bolo možné vyhodnotiť vplyv cielených a  všeobecných 
opatrení na Rómov,  
 zapojenie občianskej spoločnosti, regionálnych a  miestnych orgánov,  
 podpora pre zainteresované strany pri budovaní kapacít.  
Členské štáty, ktoré tieto kritériá nespĺňajú, musia do roku 2016 predložiť akčný plán, na základe 
ktorého sa má zabezpečiť splnenie všetkých podmienok . 
 
Na účinnejšie využívanie finančných prostriedkov EÚ určených na začleňovanie Rómov  si 
členské štáty vybrali niekoľko kľúčových nástrojov , ktoré sú k  dispozícii v  novom rámci 
pre európske štrukturálne a  investičné fondy. Ide o  tieto nástroje:  
 územné a  integrované prístupy  k riešeniu osobitných potrieb geografických území, ktoré sú 
najviac postihnuté chudobou, a  cieľových skupín, ktoré sú najviac ohrozené sociálnym 
vylúčením (čo sa takisto uľahčí, ak sa využije prístup založený na financovaní z  viacerých 
zdrojov)15, 
 podpora materiálnej, hospodárskej a  spoločenskej obnovy  zanedbaných komunít 
v mestských aj vidieckych oblastiach, prostredníctvom ktorej sa môže posilniť účinok 
integrovaných opatrení v  oblasti bývania,  
 zameranie na výsledky , vrátane ukazovateľov z ameraných na výsledky,  
 zásada partnerstva , ktorou sa má riadiť spolupráca s  občianskou spoločnosťou, miestnymi 
orgánmi a  sociálnymi partnermi pri plánovaní, realizácii a  monitorovaní intervencií 
financovaných Európskou úniou,  
 tematické zameranie  s cieľom z aistiť, aby sa investície sústredili na obmedzený počet 
priorít,  
 posilnené budovanie kapacít  pre organizácie občianskej spoločnosti,  
 využívanie globálnych grantov na zabezpečenie účinnejšieho prísunu finančných 
prostriedkov16, 
                                                 
13 Tzv. „tematické podm ienky ex ante “ sú predpokladom pre účinné a  efektívne využívanie európskych 
štrukturálnych a  investičných fondov.  
14 Prostredníctvom investičnej priority ESF, ktorá sa týka Rómov, alebo investičných priorít EFRR využívaných 
na integráciu Rómov.  
15 Napr. inte grovaný rozvoj miest, miestny rozvoj vedený komunitou a  integrované územné investície.  
16 Globálne granty umožňujú členským štátom zveriť riadenie a  realizáciu častí ich programov 
sprostredkovateľským orgánom, vrátane mimovládnych organizácií, ktoré majú pr eukázateľné skúsenosti v  praxi. 
Niektoré členské štáty s  veľkými rómskymi komunitami (napríklad SK a  RO) plánujú využívať globálne granty.  
  
6 
  zjednodušené nákladové riešeni a s cieľom znížiť administratívnu záťaž a  zlepšiť dostupnosť 
finančných prostriedkov pre malé (miestne) projekty.  
Na základe teritoriálneho prístupu si členské štáty urobili predstavu o  problémoch, ktoré sa 
vyskytujú, pričom sa jednoznačne, nie však výhrad ne, zamerali na Rómov (napr. CZ, EL, FR, 
HU, HR, IT, RO, SK, SE)17. Plánované integrované prístupy by mali systematicky nahrádzať 
fragmentované intervencie, ktoré sa vykonávajú na úrovni projektov.  
 
Príklady prístupov k  financovaniu EÚ plánovanému na roky 2014 – 2020  
Bulharsko: Účinnosť zásady partnerstva sa osvedčila pri zapájaní rómskej občianskej spoločnosti 
do plánovania operačných programov (OP), ktoré majú najväčší význam pre začleňovanie Rómov.  
Vnútroštátne orgány prevzali mnohé z  jej návrhov. Účasť rómskej občianskej spoločnosti v  rámci 
monitorovacích výborov bude pokračovať počas vykonávania opatrení. Medzi pozitívne prvky 
patria: kombinácia všeobecných a  cielených prístupov, jasné ciele, podpora pre komplexné miestne 
intervencie, vrátane riešenia n egatívnych stereotypov. Medzi problémy patria: potreba posilniť 
koordináciu na vnútroštátnej úrovni a  budovanie kapacít obcí, málo ambiciózne ciele a  vyčleňovanie 
rozpočtových prostriedkov na cielené investičné priority.  
Slovensko: Rómom sa bude venovať os obitná pozornosť v  rámci OP pre rozvoj ľudských zdrojov, 
ktorý je financovaný z  viacerých fondov a  kombinuje investície do ľudí (ESF) a  do infraštruktúry 
(EFRR); vyčlenených je celkovo 450 miliónov EUR a  prioritnými bude 150 obcí, na území ktorých 
žijú naj chudobnejšie marginalizované rómske komunity. Súčasťou komplexného prístupu budú 
osvetové činnosti, vzdelávanie a  starostlivosť v  ranom veku, finančná gramotnosť, zdravotná osveta, 
sociálne bývanie, predškolské zariadenia, komunitné strediská a  sociálne po dniky. Vykonávanie 
budú zabezpečovať vnútroštátne orgány prostredníctvom rozsiahlejších a  dlhších intervencií, ktoré 
budú doplnené malými projektmi vedenými obcami alebo mimovládnymi organizáciami. Integrácia 
Rómov sa takisto zohľadňuje v  iných investičnýc h prioritách (napr. inkluzívnosť vzdelávania, 
zamestnanosť mladých ľudí a  boj proti diskriminácii). Skombinovanie EFRR a  ESF do jedného OP 
a jeho riadenie jediným sprostredkovateľským orgánom (ministerstvo vnútra) by malo zabezpečiť 
väčšiu súčinnosť a  účinnú koordináciu. Zároveň by malo byť možné vyhnúť sa niektorým 
nedostatkom, ktoré sa vyskytli v  období rokov 2007 – 2013.  
Španielsko: Pzornosť sa Rómom bude venovať prostredníctvom špecifických a  všeobecných 
opatrení v  rámci regionálnych aj celoštátnych OP.  Celoštátny OP pre sociálne začleňovanie 
a sociálnu ekonomiku obsahuje investičnú prioritu týkajúcu sa priamo Rómov a  počíta 
s opatreniami v  oblasti zamestnanosti, vzdelávania, bývania, zdravotnej starostlivosti 
a sociálneho začlenenia. Plánujú sa rozličné  opatrenia, od personalizovaných spôsobov 
na zaradenie na trh práce, po boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky, odbornú 
prípravu a  rozvoj integrovaných opatrení. Niektoré regióny si naprogramovali investičnú prioritu 
týkajúcu sa priamo Rómov v  rámci ESF spolu s  investičnou prioritou v  oblasti podpory 
materiálnej, hospodárskej a  spoločenskej obnovy zanedbaných komunít v  mestských 
a vidieckych oblastiach v  rámci EFRR, čím sa budú môcť využiť integrované prístupy v  oblasti 
bývania, zamestnanosti, v zdelávania a  zdravotnej starostlivosti.  
                                                 
17 V CZ sa určili sociálne vylúčené obce, ktoré sa budú riadiť integrovaným prístupom. HR zostavuje mapový 
prehľad róm skych komunít. FR sa zameriava na nelegálne osady. HU identifikovalo najviac znevýhodnené 
mikroregióny, ktoré prijímajú osobitnú podporu na základe integrovaného prístupu, ktorý je zacielený na všetky 
kľúčové oblasti politiky súčasne. SK určilo obce, na kt orých území sa nachádzajú najchudobnejšie osady, 
a poskytne im „samoobslužné /podporné balíky“ podpory, na základe integrovaného prístupu, pri ktorom sa kľúčové 
oblasti politiky zohľadňujú súčasne. Združenie miest v  IT zmapovalo rozsah problémov súvisiacic h s integráciou 
Rómov.  
  
7 
  
Ďalším krokom je zabezpečiť účinné vykonávanie  plánovaných opatrení.  Nevyhnutné sú 
dostatočné administratívne kapacity, a  to aj na miestnej úrovni, aby sa dostupné finančné 
prostriedky podarilo využiť. Programy ROMA CT a  ROMED, ktoré sú spoločnými iniciatívami 
Európskej komisie a  Rady Európy, rozvíjajú modely na budovanie administratívnych kapacít  
miestnych orgánov, ako aj rómskych komunít.  
 
Už v  tejto fáze rokovaní je vidieť niekoľko zlepšení  oproti obdobiu rokov 200 7 – 2013:  
 Viac sa využívajú integrované prístupy a  prístupy založené na financovaní z  viacerých 
zdrojov, a  to na základe jednoznačného, nie však výhradného zamerania18. 
 Bolo vynaložené väčšie úsilie na riešenie problému nedostatočných administratívnych 
kapa cít, ale využívanie nástrojov, ako sú globálne granty a  technická pomoc, je stále 
nedostatočné.  
 Nastal posun od fragmentácie zdrojov (krátkodobé opatrenia s  obmedzeným dosahom) 
smerom k  dlhodobejším intervenciám  s vyšším potenciálom pre skutočný sociálny vplyv.  
 Fondy EÚ lepšie zodpovedajú politickým prioritám  (napr. tým, ktoré sú zdôraznené 
v stratégii Európa 2020), napriek tomu, k  Rómom smerujú prevažne sociálne intervencie 
a nie je na nich zameraná dostatočná p ozornosť, pokiaľ ide o  oblasti zamestnanosti 
a vzdelávania19. 
Záver:  
Výška finančných prostriedkov EÚ, ktoré sú vyčlenené na začleňovanie Rómov, nebude 
obmedzujúcim faktorom. Ťažkosti sú naďalej s  tým, ako finančné prostriedky efektívne využiť 
na zlepšenie vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a  bývania. Finančné 
prostriedky určené na začleňovanie Rómov sa musia využívať integrovaným spôsobom. Takisto 
je potrebné zabezpečiť dôsledné využívanie právne nezáväzných aj záväzných opatrení20. 
Opatre nia, ktoré EÚ financuje, aby sa rómskym deťom zlepšili vyhliadky na dosiahnutie 
vzdelania, sa musia vykonávať spoločne s  inkluzívnymi reformami vzdelávacieho systému. 
Vzhľadom na to, že segregácia vo vzdelávaní a  v bývaní je v  tomto smere jednou z  najväčší ch 
výziev, Komisia vydá nové metodické pokyny k  tomu, ako možno finančné prostriedky EÚ využiť 
na odstraňovanie segregácie. Komisia bude takisto pozorne monitorovať vykonávanie a  plnenie 
podmienok a  podporí najviac postihnuté členské štáty, pričom zapojí a j národné kontaktné 
miesta pre Rómov, aby sa dosiahlo lepšie využitie a  monitorovanie finančných prostriedkov EÚ 
určených na začleňovanie Rómov pri vykonávaní operačných programov týchto členských štátov 
v období rokov 2014 – 2020.  
2.2. Spolupráca a  koordi nácia: úloha NKMR, miestnych orgánov a  občianskej spoločnosti  
 
Na základe rámca EÚ sa členské štáty vyzvali, aby zriadili, vykonávali a  monitorovali svoje 
VSIR v  úzkej spolupráci s  občianskou spoločnosťou a  miestnymi orgánmi a  určili národné 
kontaktné mies to pre Rómov (ďalej len „NKMR“) na účely koordinácie a  monitorovania 
                                                 
18 V krajinách s  najväčšími rómskymi komunitami uplatňujú prístup založený na financovaní z  viacerých zdrojov 
tieto OP: na SK a  v HU ide o  OP pre rozvoj ľudských zdrojov, v  HU ďalej o  územné operačné programy, v  CZ 
a BG o  operačné pro gramy týkajúce sa vzdelávania.  
19 Tieto zistenia potvrdila aj analýza vykonaná v  rámci vzdelávacej siete EURoma, ktorú pokrýva ESF: „Reinforcing 
Policy Learning for Roma Inclusion“ http://www.euromane t.eu/about/index.html . 
20 Opatrenia, pomocou ktorých sa investuje do ľudí, by mali byť sprevádzané investíciami do infraštruktúry.  
  
8 
 vykonávania. V  odporúčaní Rady sa pripomenulo, že NKMR musia mať zodpovedajúce 
mandáty a  zdroje, aby mohli plniť túto koordinačnú úlohu.  
 
Viaceré členské štáty (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO , SK) zrevidovali alebo revidujú svoje 
vnútroštátne stratégie alebo akčné plány, alebo vytvorili nové, širšie stratégie začleňovania 
na riešenie zistených nedostatkov a  splnenie požiadaviek týkajúcich sa finančného 
programového obdobia 2014 – 2020. V  niekt orých členských štátoch boli do týchto nových 
stratégií a  akčných plánov zapojené miestne orgány a  občianska spoločnosť a  uskutočnili sa 
konzultácie s  nimi. Toto zapojenie a  tieto konzultácie však mohli byť výraznejšie.  
 
Komisia sa domnieva, že zapojenie m iestnych orgánov do vykonávania sa výrazne líši21. 
Kľúčové kompetencie aktérov na miestnej úrovni pri riešení úloh, ako sú napríklad bývanie 
a vzdelávanie, sa stále viac uznávajú a  ich väčšie zapojenie sa odráža v  tom, ako sa vnútroštátne 
stratégie premieta jú do miestnych akčných plánov . Napriek tomu, že takéto akčné plány boli 
vypracované alebo sa práve revidujú/plánujú vo viacerých členských štátoch (BG, CZ, EL, ES, 
HU, IE, IT, PL, RO, SE, SI, SK), stále je potrebné zabezpečiť potrebné finančné zdroje 
a budovanie kapacít na podporu ich vykonávania a  monitorovania, ako tomu bolo v  prípade 
rozvojového plánu pre Rómov v  Španielsku (ktorý bol spolufinancovaný vládou, autonómnymi 
spoločenstvami a  miestnymi orgánmi, pokiaľ išlo o  komplexné projekty sociálneho zač leňovania 
zamerané na Rómov). Takýto prístup prispieva k  postupnému zosúlaďovaniu vnútroštátnych, 
regionálnych a  miestnych politík. Iné členské štáty, v  ktorých sa nezaviedli takéto miestne akčné 
plány, takisto zriadili koordinačné štruktúry, ktoré budú sl úžiť ako konzultačné fóra 
pre otázky vykonávania a  monitorovania  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, NL, PT, SE, 
UK).  V iných členských štátoch (LU) koordinačné štruktúry týkajúce sa Rómov chýbajú, sú 
v nich však zavedené štruktúry zamerané na integráciu širš ích skupín alebo čiastočne sa 
prekrývajúcich skupín. Nedostatky, pokiaľ ide o  horizontálne (medzi odvetvovými 
ministerstvami) aj vertikálne (na regionálnej a  miestnej úrovni) koordinačné štruktúry 
a zapojenie Rómov, sú najnaliehavejšie v  Rumunsku, hoci sa už začal dialóg o  revízii stratégie.  
 
Pokiaľ ide o  zapojenie občianskej spoločnosti, Komisia konštatuje pokrok v  minimálne jednom 
aspekte: jednoznačne existuje viac rómskych občianskych organizácií, ktoré sú informované 
o vnútroštátnych stratégiách a  miest nych akčných plánoch. Vynaložili veľké úsilie na posilnenie 
svojej účasti na vykonávaní a  monitorovaní. Významné prekážky v  súvislosti so zapojením 
rómskej občianskej spoločnosti pretrvávajú aj napriek existencii príkladov s  malým dosahom 
týkajúcich sa bud ovania kapacít občianskej spoločnosti (napr. ES, HR, PT). Vo väčšine 
členských štátov stále nie je zabezpečené legitímne zastúpenie Rómov, ani rozsiahle 
a transparentné zapojenie  občianskej spoločnosti. Niektoré rómske organizácie vstúpili 
na scénu občians kej spoločnosti len nedávno a  sú vnímané ako neskúsené a  fragmentované. Je 
mimoriadne naliehavé, aby posilnili svoje kapacity a  zabezpečili svoje transparentné zapojenie 
do vykonávania a  monitorovania na miestnej úrovni.  
 
                                                 
21 Potvrdzuje to aj správa vypracovaná pracovnou skupinou pre rómsku problematiku „Eurocities“.  
  
9 
 Príklady spolupráce a  koordinácie s miestnymi orgánmi a  občianskou spoločnosťou  
Rakúsko:  Zapojenie miestnych orgánov a  občianskej spoločnosti sa zabezpečuje pomocou 
viacvrstvového štruktúrovaného dialógu: Rómska platforma pre dialóg, ktorú organizujú NKMR, 
zahŕňa zástupcov na vnútroštátnej , regionálnej a  miestnej úrovni, občiansku spoločnosť 
a akademickú obec. Skupina koordinátorov pre ľudské práva z  provinčných vládnych úradov 
a ministerstiev si vymieňa skúsenosti s  opatreniami na integráciu Rómov ako stály bod programu. 
Technický výbor pr e integráciu rakúskych miest a  obcí sa takisto zaoberá otázkou integrácie Rómov 
vďaka spolupráci medzi NKMR a  rakúskym združením miest a  obcí.  
Nemecko: Niektoré federálne štáty poskytujú podporu pre miestne orgány a  komunity Rómov 
a Sintov. Spolková krajin a Bádensko -Württembersko podpísala v  novembri 2013 štátnu zmluvu 
s národným združením nemeckých Sintov a  Rómov o  vytvorení Rady pre záležitosti nemeckých 
Sintov a  Rómov, ktorá zapája príslušné zainteresované strany a  poskytuje štátnu finančnú podporu 
vo výške 500  000 EUR ročne. Medzi príklady z  iných spolkových krajín patrí stratégia mesta Berlín 
na začleňovanie zahraničných Rómov, balík opatrení Severného Porýnia -Vestfálska na podporu obcí 
postihnutých prisťahovalectvom a  integračné opatrenia mesta Mníchov . Nedávno bol zriadený 
Poradný výbor pre nemeckých Sintov a  Rómov s  cieľom zabezpečiť dialóg so zástupcami 
spolkových krajín, spolkových ministerstiev a  združení Sintov a  Rómov na úrovni nemeckej 
ústrednej vlády.  
 
Jedným z  kľúčov k  úspechu je zabezpečiť účinné koordinačné mechanizmy  na podporu 
vykonávania a  monitorovania. Všetky členské štáty určili NKMR, ktoré majú vykonávať túto 
koordinačnú úlohu; ich mandát, právomoci, ľudské a  finančné zdroje sú v  prípravnej fáze. 
Niekoľko NKMR bolo zapojených do plánov ania využívania finančných prostriedkov EÚ 
na začleňovanie Rómov na obdobie rokov 2014 – 2020 (napr. BG, HU, SK, ES, RO)22, stále je 
však potrebné zabezpečiť operačnú koordináciu pri navrhovaní výziev a  vykonávaní. NKMR 
uskutočnili kroky smerom k  vytvoreniu  formálnych koordinačných štruktúr zahŕňajúcich aspoň 
niektoré príslušné zainteresované strany (ako napríklad pracovnú skupinu s  regionálnymi 
a miestnymi orgánmi v  ES, konzultačnú skupinu pre integráciu rómskych komunít v  PT, národné 
partnerstvo pre Travel lerov v  IE alebo pracovné skupiny zahŕňajúce obce zriadené pod záštitou 
DIHAL vo FR). Podobné štruktúry formálne existujú vo väčšine ďalších členských štátov, nie je 
však zabezpečené široké zapojenie miestnych a  občianskych aktérov a  činnostiam týchto 
orgánov často chýba transparentnosť alebo pravidelnosť.  
 
 
                                                 
22 V niektorých prípadoch (napr.  PL) sa zapojenie NKMR do plánovania finančných prostriedkov EÚ na obdobie 
rokov 2014 – 2020 znížilo v  dôsledku rastúcej decentralizácie.  
  
10 
 Záver:  
NKMR sú lepšie integrované do vládnych štruktúr a  v rastúcej miere sa zapájajú do plánovania 
využívania finančných prostriedkov EÚ. Napriek tomu, na zlepšenie ich účinnosti sú potrebné 
väčšie fin ančné a  ľudské zdroje a  posilnený mandát, pokiaľ ide o  koordináciu. Existujúce 
koordinačné štruktúry sa musia pretransformovať do účinných mechanizmov spolupráce 
na národnej úrovni. Takéto mechanizmy spolupráce sú potrebné s  cieľom zabezpečiť širokú 
a transparentnú účasť všetkých príslušných zainteresovaných strán, systematickú výmenu 
osvedčených postupov, ako aj podporovať vykonávanie a  monitorovanie na miestnej úrovni. 
Komisia bude poskytovať finančnú podporu na rozvoj vnútroštátnych platforiem 
pre začleň ovanie Rómov a  bude naďalej podporovať spoluprácu medzi NKMR prostredníctvom 
siete NKMR. Bude spolupracovať s  organizáciami občianskej spoločnosti v  kľúčových 
tematických oblastiach rámca EÚ a  nadviaže na prácu Európskej platformy pre začleňovanie 
Rómov ak o kľúčového nástroja v  rámci európskeho cyklu politík. Bude sa snažiť dosiahnuť to 
prostredníctvom úzkeho prepojenia Európskej platformy pre začleňovanie Rómov 
s vnútroštátnymi platformami pre Rómov a  tým, že sa Európskej platforme pre začleňovanie 
Rómov z verí úlohu fóra, ktoré poskytne priestor na tematické diskusie týkajúce sa správ 
členských štátov a  občianskej spoločnosti a  poskytuje vstupy pre každoročné posúdenie 
vykonávania VSIR.  
2.3. Zintenzívnenie úsilia zameraného na boj proti diskriminácii  
 
Napriek úsiliu Komisie v  boji proti diskriminácii, rasizmu a  xenofóbii v  mnohých členských 
štátoch, najmä v  tých, v  ktorých žijú najväčšie rómske komunity a  ktoré boli výrazne zasiahnuté 
hospodárskou krízou, sú na vzostupe protirómske zmýšľanie, radikálne pravicovo orientované 
demonštrácie, prejavy nenávisti a  trestné činy z  nenávisti. Politici a  orgány verejnej moci často 
nedokázali verejne odsúdiť tieto negatívne trendy23. V iných členských štátoch kontroverzné 
debaty o  voľnom pohybe a  sociálnych právach p rispeli k  negatívnym stereotypom týkajúcim sa 
Rómov. Viedlo to k  negatívnym názorom na Rómov u  väčšiny obyvateľstva vo viacerých 
členských štátoch (IT: 85  %, FR: 66  %, EL: 53  %, UK: 50  %)24. V niektorých prípadoch cielené 
opatrenia na podporu Rómov ešte via c prehĺbili nedôveru medzi Rómami a  väčšinovou 
spoločnosťou, čo poukazuje na nedostatok účinnej informovanosti o  vzájomných výhodách 
integrácie Rómov25. 
 
Cielené opatrenia spolu s  politickou vôľou sa musia uplatňovať súčasne s  právnymi 
nástrojmi s  cieľom úč inne bojovať proti predsudkom, diskriminácii, prejavom nenávisti 
a trestným činom z  nenávisti.  Komisia je odhodlaná plniť si svoju úlohu strážkyne zmlúv. Ako 
taká je zárukou toho, že antidiskriminačné právne predpisy EÚ sa budú náležite transponovať 
a presadzovať. To je nevyhnutným východiskovým bodom v  boji proti diskriminácii. V  januári 
2014 Komisia prijala svoje hodnotenie uplatňovania antidiskriminačných smerníc EÚ26 a dospela 
                                                 
23Správa komisára Rady Európy pre ľudské práva po jeho pracovnej návšteve v  Maďarsku , Štrasburg, 16. december 2014,  
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2014)21&Language=lanEnglish&Ver=original&Ba ckColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014 Global Attitude Survey (prieskum globálnych postojov, 2014), Pew Research Center, 
http://www.pewglobal.org/2014/05/12/chapter -4-views -of-roma -muslims -jews/ . 
25 Projekty sociálneho bývania zamerané na Rómov sa stretli s  opozíciou u  väčšiny obyvateľstva v  BG. 
26 Spoločná správa o  uplatňovaní smernice Rady 2000/43/ES z  29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého 
zaobchádzania s  osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod („smernica o  rasovej rovnosti“) a  smernice 
  
11 
 k záveru, že problémy týkajúce sa Rómov často vyplývajú zo spôsobu, akým sa pr ávne predpisy 
uplatňujú na regionálnej alebo miestnej úrovni. Okrem toho tieto problémy pri uplatňovaní sú 
niekedy kombinované s  problematickými pravidlami v  právnych predpisoch.  
 
Komisia preto zintenzívnila svoje úsilie, pokiaľ ide o  zabezpečenie správneh o vykonávania 
a uplatňovania antidiskriminačných právnych predpisov  vo vzťahu k  Rómom v  členských 
štátoch, a  to aj na miestnej úrovni. Komisia proaktívne posudzuje akýkoľvek problém, ktorý sa 
jej dostane do pozornosti, a  ktorý môže viesť k  zisteniu porušen ia smernice. V  tejto súvislosti 
v súčasnosti prebieha niekoľko vyšetrovaní týkajúcich sa diskriminácie Rómov, pokiaľ ide 
o prístup k  vzdelávaniu27 alebo bývaniu.  
 
Diskriminácia sa začína už v  útlom veku. Segregácia rómskych detí vo vzdelávaní  naďalej 
pretrv áva: mnoho marginalizovaných rómskych detí navštevuje segregované školy alebo triedy 
(SK: 58  %, HU: 45  %, EL: 35  %, CZ: 33  %, BG: 29  %, RO: 26  %)28. V CZ a  SK viac ako 20  % 
rómskych detí vo veku do 15 rokov navštevuje osobitné školy a  triedy pre deti s  ment álnym 
postihnutím. Je to dôkazom toho, že bez inkluzívnej reformy verejných politík vzdelávania 
cielené opatrenia nebudú postačujúce na dosiahnutie zmeny v  spoločenských postojoch voči 
Rómom. Boj proti nerovnosti príležitostí pre Rómov musí začať zaistením  rovnakého prístupu 
ku kvalitnému inkluzívnemu vzdelávaniu pre rómske deti a  účinným riešením prekážok na strane 
dopytu a  ponuky, ako napríklad nedostatok povedomia rodičov o  dôležitosti vzdelávania 
a nedostatok odbornej prípravy učiteľov zameranej na zohľ adňovanie rozmanitosti a  jej 
zvládanie v  triede. Parížska deklarácia29 takisto vyzýva na mobilizáciu odvetvia vzdelávania 
s cieľom predchádzať a  riešiť marginalizáciu, neznášanlivosť, rasizmus a  radikalizáciu 
a zachovať rámec rovnakých príležitostí pre všet kých, a  to aj prostredníctvom zabezpečenia 
inkluzívneho vzdelávania pre všetky deti.  
 
Všeobecne rozšírená diskriminácia zacielená na Rómov  v neskorších etapách ich života sa 
musí takisto riešiť. Väčšina marginalizovaných Rómov (54  %) sa cíti byť diskrimino vaná pri 
hľadaní platenej práce (CZ: 74  %, EL, IT, FR, PL: 64 – 68 %)30. Diskriminácia Rómov v  oblasti 
vzdelávania, bývania a  zamestnanosti predstavuje štrukturálne prekážky, ktoré bránia ich plnej 
účasti v  spoločnosti. Antidiskriminačné opatrenia zacielené  na zamestnávateľov, učiteľov, 
médiá, príslušníkov policajného zboru, poskytovateľov sociálnych služieb, iných štátnych 
zamestnancov, odborových zväzov a  spoločnosť ako celok majú preto prvoradý význam. 
Obmedzený počet krajín zaviedol opatrenia v  tejto obl asti, pričom uplatnil prístupy, ktoré by 
                                                                                                                                                             
Rady 2000/78/ES z  27. novembra 2000, kto rá ustanovuje všeobecný rámec pre  rovnaké zaobchádzanie v  zamestnaní 
a povolaní („smernica o  rovnakom zaobchádzaní v  zamestnaní“).  
27 V septembri 2014 Komisia začala prvé konanie o  porušení povinnosti z  dôvodu diskriminácie rómskych detí 
vo vzdelávaní (CZ). V  apríli 2015 začala druhé konanie (SK).  
28 Prieskum zameraný na Rómov – Data in focus : Vzdelávanie: situácia Rómov v  11 členských štátoch EÚ, FRA, 
2014. Otázka z  prieskumu sa vzťahuje na všetkých/mnohých spolužiakov, ktorí sú Rómovia. Keďže metóda zberu 
vzoriek zahŕňa oblasti, v  ktorých je hustota rómskeho obyvateľstva vyššia, ako je priemer pre celú krajinu, 
odpovede môžu odrážať vy šší podiel rómskych detí v  škole alebo v  materskej škole. Napriek tomu údaje sú 
orientačné z  hľadiska porovnávania situácie medzi jednotlivými krajinami.  
29 Vyhlásenie o  podpore občianstva a  spoločných hodnôt slobody, tolerancie a  nediskriminácie prostrední ctvom 
vzdelávania, ktoré 17.  marca 2015 prijal komisár Navracsics a  ministri školstva, pozri: 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/files/dp_mobilisation_europeenne_20150317.pdf  
30 Prieskum zameraný na Rómov – Data in focus : Chudoba a  zamestnanosť: situ ácia Rómov v  11 členských štátoch 
EÚ, FRA, 2014.  
  
12 
 mohli byť zaujímavé aj pre iné členské štáty a  zaslúžia si, aby sa s  nimi ostatné členské štáty 
dôkladnejšie oboznámili31. 
 
Príklady boja proti diskriminácii  
Chorvátsko: V  Chorvátsku bol zavedený systém na zber údajov o  diskriminácii a  rovnosti, ktorý je 
súčasťou chorvátskeho modelu medziinštitucionálnej spolupráce v  boji proti trestným činom 
z nenávisti. Z  číselných údajov vyplýva, že polícia úspešne odhaľuje páchateľov trestných činov 
z nenávisti páchaných na R ómoch. Väčšina nahlásených prípadov bola vyriešená v  roku, v  ktorom 
boli nahlásené. Vďaka zákonu o  bezplatnej právnej pomoci, ktorý je platný od 1.  januára 2014, sa 
zjednodušil postup poskytovania primárnej právnej pomoci.  
Írsko: V  septembri 2014 írske podporné centrum pre prisťahovalcov (NASC) zorganizovalo pilotnú 
odbornú prípravu zameranú na boj proti rasizmu pre 20 príslušníkov policajného zboru v  Corku 
(Írsko). Odborná príprava bola zameraná na zvyšovanie povedomia a  na diskusie o  vplyve rasizmu 
na migrantov a  komunity, v  ktorých žijú etnické menšiny, a  na spôsoby, akými možno predchádzať 
diskriminačnému profilovaniu na základe etnickej príslušnosti. Migranti zastupujúci rómske, 
moslimské a  africké spoločenstvá sa podelili o  svoje skúsenosti a  zúčast nili sa na diskusii. Získané 
poznatky sa použijú na vypracovanie súboru vzdelávacích nástrojov, ktoré sa budú používať 
na celoštátnej úrovni.  
Taliansko, Portugalsko, Španielsko, Rumunsko: V  rokoch 2013 – 2014 prebiehal nadnárodný 
projekt NET -KARD. Bol fina ncovaný v  rámci programu EÚ „Základné práva a  občianstvo“ 
a koordinovala ho nadácia Foundación Secretariado Gitano. Celkovým cieľom programu bolo 
predchádzať diskriminácii Rómov a  zlepšiť pomoc obetiam prostredníctvom podpory spolupráce 
medzi kľúčovými akt érmi a  zlepšenie a  šírenie existujúcich metodických poznatkov. Hlavným 
výsledkom projektu je súbor praktických príručiek na tému boja proti diskriminácii Rómov určených 
pre právnikov a  odborníkov, policajné útvary, rómske združenia a  odborníkov z  oblasti m édií. 
 
Rámcové rozhodnutie Rady32 o boji proti rasizmu a  xenofóbii je legislatívnym nástrojom na boj 
proti prejavom nenávisti a  trestným činom z  nenávisti , ktorý je zameraný aj na Rómov, 
keďže členským štátom ukladá povinnosť trestať prejavy nenávisti a  trestné činy z  nenávisti 
na základe rasistických alebo xenofóbnych pohnútok. V  januári 2014 Komisia prijala správu 
o vykonávaní rámcového rozhodnutia a  dospela k  záveru, že viaceré členské štáty ešte úplne 
alebo správne netransponovali všetky ustanovenia rozh odnutia, a  že existujú určité nedostatky 
vo vzťahu k  rasovej a  xenofóbnej motivácii trestných činov33. Komisia sa preto domnieva, že 
úplná a  správna právna transpozícia existujúceho rámcového rozhodnutia predstavuje prvý krok 
k účinnému boju proti rasizmu a  xenofóbii koherentným spôsobom v  celej EÚ34. 
 
                                                 
31 Napr. FI: sieť zamestnávateľov, ktorí podpísali chartu o  rozmanitosti, testovanie modelu monitorovania 
diskriminácie na pracovisku, šírenie informačných materiálov (príručka s  názvom „Zamestnal by som Róma ?“). PT: 
antidiskriminačné opatrenia, ktoré zaviedol Úrad vysokého komisára pre migráciu, vrátane 30 -členného tímu 
školiteľov, ktorí zabezpečovali osvetovú činnosť, webovej lokality „Rasizmus na internete“, ktorá občanom 
umožňuje podávať sťažnosti týkajúce  sa rasovej diskriminácie, a  odbornej prípravy a  odporúčaní pre médiá, pokiaľ 
ide o  otázky etnickej príslušnosti, migrácie a  náboženstva.  
32 2008/913/SVV.  
33 http://ec.eu ropa.eu/justice/fundamental -rights/files/com_2014_27_en.pdf . 
34 Dňa 1.  decembra 2014 Komisia získala plnú právomoc na presadzovanie práva vo vzťahu k  rámcovým 
rozhodnutiam vrátane rámcového rozhodnutia 2008/913/SVV.  
  
13 
 Napriek tomu, že zvyšovanie informovanosti a  antidiskriminačné opatrenia sú základným 
predpokladom úspešného začleňovania Rómov, vo väčšine VSIR tieto opatrenia nemajú 
dostatočne prioritné miesto. Malo by sa vš eobecne viac rozšíriť zvyšovanie informovanosti 
a antidiskriminačné opatrenia zacielené na širokú verejnosť (SI, LV, LT), zamestnávateľov (IT, 
FI, PL), štátnych zamestnancov (HR, IE, IT) alebo médiá (PT), ako aj využívanie miestnych 
úradov pre boj proti di skriminácii na zvyšovanie informovanosti Rómov o  ich právach a  podporu 
obetí diskriminácie (BG, NL). Biela kniha o  zneužívaní Rómov a  násilí voči Rómom a  Komisia 
na boj proti protirómskemu zmýšľaniu, ktorá pripravuje vzdelávacie materiály pre školy (SE), s ú 
príkladmi značného úsilia v  tejto oblasti. Boj proti protirómskemu zmýšľaniu ako osobitnej 
forme rasizmu zameraného na Rómov je úzko spojený s  jednou z  najpochmúrnejších kapitol 
európskej histórie, s  holokaustom Rómov.  
 
Záver:  
Na boj proti diskriminácii a segregácii je potrebná politická vôľa, dlhodobá vízia, rozhodné 
opatrenia a  dostatočné financovanie. Hlavné verejné politiky v  oblasti vzdelávania, 
zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a  bývania si vyžadujú inkluzívnu reformu. 
Na financovanie opatren í na boj proti diskriminácii a  segregácii možno mobilizovať európske 
štrukturálne a  investičné fondy. Komisia naďalej zdôrazňuje úlohu vnútroštátnych orgánov 
zodpovedných za rovnosť ako orgánov dohľadu nad bojom proti diskriminácii na vnútroštátnej 
úrovni,  ktorý pomáha Rómom, ktorí sa stali obeťami diskriminácie35. Komisia využije všetky 
prostriedky v  rámci svojej právomoci na boj proti diskriminácii, vrátane konaní vo veci 
porušenia právnych predpisov. Takisto podporuje nadnárodné činnosti na zvyšovanie 
informovanosti zacielené na boj proti diskriminácii a  protirómskemu zmýšľaniu na miestnej 
úrovni.  
2.4. Zabezpečovanie lepšieho monitorovania a  umožňovanie úpravy politiky  
 
Na základe rámca EÚ sa členské štáty vyzvali, aby si osvojili dôsledné monitorovacie metódy, 
vrátane monitoringu zo strany občianskej spoločnosti, a  mohli tak vyhodnotiť účinok opatrení 
zameraných na integráciu Rómov. V  období rokov 2014 – 2020 sa pri využívaní finančných 
prostriedkov EÚ vyžadujú ukazovatele výstupov a  výsledkov, ktoré sa dosiahli v  oblasti 
začleňovania Rómov.  Členské štáty, ktoré sa rozhodli pre investičnú prioritu zameranú 
na sociálno -ekonomické začlenenie marginalizovaných komunít, ako sú Rómovia, musia 
preukázať, že majú dôsledný monitorovací mechanizmus na vyhodnocovan ie účinku opatrení 
zameraných na Rómov, ktoré boli financované EÚ. Vďaka tejto skutočnosti sa jednoznačne 
zvýšil tlak na pokrok pri určovaní ukazovateľov a  vytváraní mechanizmov monitorovania, ktoré 
možno využívať tak pri vykonávaní VSIR, ako aj pri využív aní finančných prostriedkov EÚ.  
 
Podarilo sa výrazne pokročiť smerom ku konsolidácii národných aj európskych mechanizmov 
monitorovania a  podávania správ. V  roku 2012 bola zriadená pracovná skupina pre ukazovatele 
integrácie Rómov. Koordinuje ju Agentúra Eu rópskej únie pre základné práva (FRA) 
a zastúpené sú v  nej členské štáty a  Komisia. V  súčasnej dobe je do činnosti pracovnej skupiny 
zapojených 17 členských štátov36. 
 
                                                 
35 Napr.: BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK.  
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK.  
  
14 
 Pracovná skupina vypracovala rámec pre podávanie správ a  ukazovatele, aby sa dal merať pokrok 
pri vykonávaní opatrení podľa odporúčania Rady37. Cieľom tohto rámca je poskytnúť členským 
štátom nástroj, vďaka ktorému budú môcť samy zhodnotiť pokrok, ktorý dosiahli, a  informovať 
o ňom vo svojich výročných správach, ktoré sa požadujú na základe o dporúčania Rady. Šablóna 
pomôže zabezpečiť jednotnosť a  väčšiu transparentnosť pri monitorovaní VSIR na vnútroštátnej 
aj európskej úrovni. Okrem toho, že sa pracovná skupina venuje vývoju a  testovaniu rámca, slúži 
takisto ako fórum pre výmenu poznatkov a  skúseností so zberom údajov.  
 
Príklady monitorovania a  zberu údajov  
Maďarsko: Maďarský ústredný štatistický úrad zaradil otázky týkajúce sa etnického pôvodu 
do rozsiahlych výberových zisťovaní. Metóda bola testovaná počas sčítania obyvateľstva v  roku 
2011. Do zisťovania pracovných síl, ktoré pokrývalo 68 000 osôb, boli zaradené dve otázky týkajúce 
sa etnického pôvodu, aby sa zmerala dvojitá etnická príslušnosť. Rovnaká metóda bola použitá pri 
prieskume európskeho zdravia v  roku 2014. V  roku 2014 bola etnická  príslušnosť takisto zahrnutá 
do štatistického zisťovania EÚ – SILC38, ktoré pokrývalo 20 000 osôb. Pomocou týchto informácií 
bude možné vypočítať hlavné ukazovatele výstupov pre monitorovanie vykonávania VSIR.  
Rumunsko: V  novembri 2014 začal rumunský inšti tút pre výskum národnostných menšín realizovať 
dvojročný projekt mapovania rómskych komunít na účely monitorovania na úrovni jednotlivých 
komunít. Projekt v  hodnote 1 milión EUR financovaný z  finančného mechanizmu EHP a  finančného 
mechanizmu Nórska na obdo bie rokov 2009 – 2014 sa sústredil na miestne rómske komunity 
a na štátnu správu a  občiansku spoločnosť na miestnej úrovni. Účasť komunít je dôležitým prvkom. 
Na základe zozbieraných údajov bude zostavený súbor ukazovateľov na monitorovanie pokroku 
v oblas ti začleňovania Rómov na miestnej úrovni, ktorý sa premietne do monitorovania založeného 
na výsledkoch.  
Slovensko: Celoštátny projekt monitorovania a  hodnotenia politík začleňovania Rómov bude 
financovaný z  prostriedkov operačného programu pre rozvoj ľudských zdrojov a  bude sa vzťahovať 
na činnosti súvisiace s  konzultáciami na účely monitorovania a  zberu údajov, analytickú činnosť 
a informačný portál o  VSIR. Monitorovanie vplyvu založené na zbere údajov bude dopĺňať 
administratívne podávanie správ a  externé hodnotenia, a  to aj zo strany občianskej spoločnosti.  
 
Niekoľko členských štátov (BG, SK, RO) plánuje využiť na rozvoj svojich monitorovacích 
systémov ESF. Rastúca účasť národných štatistických úradov na činnostiach súvisiacich 
so zavádzaním vnútrošt átnych mechanizmov monitorovania je pozitívnym krokom. Správy 
koalícií občianskej spoločnosti39 poukazujú na cenný prínos občianskej spoločnosti, pokiaľ ide 
o monitorovanie VSIR. V  rámci pripravovaného pilotného projektu Európskeho parlamentu 
budú poskytnut é ďalšie možnosti budovania kapacít, aby sa zabezpečilo udržateľné 
                                                 
37 Na jednej strane záväzky členských štátov podľa odporúčania dodávajú rámcu určitú štruktúru, na druhej strane 
iné štandardy a  záväzky takisto poskytujú členským štátom kontext na podáv anie správ, aby sa zabezpečilo, že 
okrem osobitných opatrení v  prospech Rómov sa vo výsledkoch odrazia aj všeobecné opatrenia s  významným 
vplyvom na začleňovanie Rómov. Patria medzi ne záväzky na základe zakladajúcich zmlúv – týkajúce sa rovnosti, 
boja pro ti sociálnemu vylúčeniu a  diskriminácii, Charta základných práv Európskej únie a  európske 
antidiskriminačné právne predpisy, ako aj záväzky v  oblasti vzdelávania, zamestnanosti a  boja proti chudobe 
a sociálnemu vylúčeniu prijaté v  rámci európskeho semestra  v rámci stratégie Európa 2020.  
38 Štatistika EÚ o  príjmoch a  životných podmienkach.  
39 Koordináciu má na starosti sekretariát iniciatívy „Desaťročie integrácie Rómov“, ktorá sa vykonáva 
v 11 členských štátoch (BG, CZ, ES, HU, HR, FR, DE, IT, RO, SK, UK), na  ktorých území podľa odhadov Rady 
Európy žije takmer 90  % Rómov z  EÚ. 
  
15 
 monitorovanie VSIR zo strany občianskej spoločnosti . V krajinách, v  ktorých žijú najväčšie 
rómske komunity a  ktoré musia čeliť najnaliehavejším problémom, by sa malo monitorovať aj 
to, aký vplyv majú na Rómov reformy hlavných politík.  
 
Záver:  
Prebiehajú práce na vývoji potrebných mechanizmov monitorovania. Od roku 2016 bude 
odporúčanie Rady slúžiť ako rámec, pomocou ktorého sa bude monitorovať vykonávanie 
zo strany členských štátov, občiansk ej spoločnosti a  Komisie. K  dispozícii tak bude 
transparentný systém na monitorovanie úsilia pri integrácii Rómov.  Komisia bude spolu 
s Agentúrou pre základné práva podporovať členské štáty pri dokončovaní a  používaní 
spoločného rámca pre podávanie správ a ukazovatele, ktorý budú členské štáty uplatňovať 
pri predkladaní výročných správ o  vykonávaní odporúčaní Rady. Prioritou je zber údajov 
(etnicky rozdelených alebo socioekonomických zástupných údajov). Týmto spôsobom sa bude 
postupovať pri ďalšej vlne pri eskumov zameraných na Rómov vo viacerých krajinách, ktoré bude 
vykonávať Agentúra Európskej únie pre základné práva (FRA)40. 
3. Situácia v  krajinách zapojených do procesu rozširovania  
 
V uvedenom rámci EÚ sa zdôrazňuje, že ciele EÚ týkajúce sa integrácie Ró mov sú rovnako 
významné aj pre krajiny zapojené do procesu rozširovania. V  balíku týkajúcom sa rozširovania 
201341 sa začleňovanie Rómov označilo za jeden zo „základných prvkov“, ktorými by sa politika 
rozširovania mala v  budúcnosti riadiť. Komisia takisto uviedla, že na integrácii Rómov sa bude 
pracovať ešte intenzívnejšie a  že v  rámci nástroja predvstupovej pomoci (IPA II) bude 
k dispozícii viac finančných prostriedkov, ktoré budú zároveň lepšie zacielené. Dôslednejšie 
monitorovanie vykonávania stratégií n a integráciu Rómov a  akčných plánov sa zameralo 
na oblasti politiky na základe rámca EÚ a  na dokumentáciu o  obyvateľoch. V  krajinách 
západného Balkánu a  v Srbsku42 pokračovali semináre na tému integrácie Rómov. V  prípade 
Čiernej Hory bola integrácia Rómov t akisto zahrnutá do prístupových rokovaní s  EÚ43. 
 
Komisia nedávno spustila hodnotenie nástroja predvstupovej pomoci (IPA I), aby dala najavo, že 
chce dodržať záväzok vynakladať v  rámci IPA II (2014 – 2020) na integráciu Rómov väčšie 
množstvo finančných pros triedkov účinnejším spôsobom. V  rámci hodnotenia sa posudzuje 
programovanie, vykonávanie a  monitorovanie, ako aj celkový vplyv na postavenie Rómov 
a predkladajú sa odporúčania do budúcnosti. V  decembri 2014 Komisia schválila v  rámci 
nástroja predvstupovej pomoci IPA program „Integrácia Rómov 2020“44, ktorý zahŕňa viacero 
krajín. Program poskytne prostriedky a  odborné znalosti na podporu záväzkov prijatých 
na politickej úrovni a  na úrovni politiky, a  počíta pritom so štruktúrovanou účasťou občianskej 
                                                 
40 Prieskum uskutočnený agentúrou FRA s  prácou v  teréne, ktorá sa skončí v  roku 2015.  
41 V rámci každoročného „balíka týkajúceho sa rozširovania“ sa sumarizuje pokrok, ktorý jednotlivé kan didátske 
a potenciálne kandidátske krajiny dosiahli.  
42 Semináre za účasti všetkých zainteresovaných strán sa v  roku 2014 konali v  Albánsku, Čiernej Hore a  bývalej 
Juhoslovanskej republike Macedónsko; nadviazanie na závery zo seminárov monitorovali podvýbor y pre proces 
stabilizácie a  pridruženia.  
43 Na základe kapitoly 23 „Súdnictvo a  základné práva“ Komisia monitorovala viac ako 50 opatrení v  oblasti 
integrácie Rómov, ktoré sú zahrnuté v  kapitole 23 akčného plánu. Údaje o  Rómoch, ktoré sa uvádzajú vo výročne j 
správe o  pokroku, vychádzajú z  informácií, ktoré poskytla štátna správa a  občianska spoločnosť.  
44 Za vykonávanie bude zodpovedná Rada pre regionálnu spoluprácu.  
  
16 
 spoločno sti. V  októbri 2014 Komisia predstavila „Ocenenie za integráciu Rómov na západnom 
Balkáne a  v Turecku“, aby upozornila na problémy, ktorým Rómovia čelia a  aby ocenila prínos 
mimovládnych organizácií. Týmto ocenením sa uznal veľký prínos inovatívnych a  úspešných 
projektov začleňovania Rómov45. 
 
4. Ďalšie kroky  
 
Uplynuli štyri roky od vzniku rámca EÚ a  tri roky od predloženia jednotlivých vnútroštátnych 
stratégií a  ich prvého posúdenia. Komisia vo svojom preskúmaní konštatuje jednoznačné 
zlepšenie, pokiaľ ide o  súlad (zrevidovaných) vnútroštátnych stratégií integr ácie Rómov 
s finančnými nástrojmi EÚ na obdobie rokov 2014 – 2020. V  niekoľkých členských štátoch je 
pokrok viditeľný aj vďaka tomu, že národným kontaktným miestam pre Rómov sa zverili určité 
právomoci. Kontaktné miesta sa podarilo vo väčšej miere zapájať do plánovania finančných 
prostriedkov aj do rozhodovania o  tom, ako najlepšie uviesť do súladu problematiku 
začleňovania Rómov s  hlavnými politikami. Stále je však potrebné posilniť ich finančné aj 
ľudské zdroje a  takisto ich mandát, pokiaľ ide o  koordinác iu. Premietanie stratégií 
do konkrétnych opatrení na miestnej úrovni je ešte len v  počiatočnej fáze a  je potrebné, aby ich 
sprevádzalo udržateľné financovanie, budovanie kapacít a  plné zapojenie miestnych orgánov 
a občianskej spoločnosti, rovnako ako dôsle dne vykonávané monitorovanie, aby sa tak skutočne 
prejavil potrebný viditeľný účinok na miestnej úrovni, na ktorej sa vznikajúce problémy musia 
riešiť.  Ďalšie kľúčové priority, ktoré je potrebné naliehavo riešiť, zahŕňajú budovanie kapacít 
občianskej spolo čnosti, potrebu premeniť formálne koordinačné štruktúry na účinné mechanizmy 
koordinácie a  spolupráce s  plným zapojením všetkých zainteresovaných strán a  zintenzívnenie 
boja proti diskriminácii, segregácii Rómov a  protirómskemu zmýšľaniu, aby sa pre Rómov 
zabezpečil účinný rovnaký prístup k  vzdelávaniu, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti 
a bývaniu. Potvrdilo sa to aj v  rámci diskusií a  záverov zo zasadnutia Európskej platformy 
pre začleňovanie Rómov, ktoré sa konalo v  marci 201546. 
 
Komisia podnecuje č lenské štáty , aby prijali tieto opatrenia s  cieľom dosiahnuť pri integrácii 
Rómov v  celej EÚ viditeľné a  udržateľné výsledky:  
 Vytvoriť vnútroštátne platformy pre Rómov  alebo upraviť existujúce koordinačné 
štruktúry tak, aby sa presadzovalo vzájomné učenie na miestnej úrovni a  zabezpečilo sa čo 
najširšie zapojenie všetkých zainteresovaných strán a  rómskych komunít do vykonávania 
a monitorovania.  
 Naplno využívať nové nástroje a  finančné prostriedky, ktoré sú k  dispozícii v  rámci 
európskych štrukturálnych a  investičných fondov . 
 Presadzovať antidiskriminačné právne predpisy . 
 Naliehavo bojovať proti segregácii , a to aj v  kontexte širšieho úsilia, pokiaľ ide o  riešenie 
otázok rozmanitosti a  podporovanie tolerancie v  súlade s  Parížskou deklaráciou.  
 Monitorovať prejavy nenávisti a  protirómske zmýšľanie  a bojovať proti nemu.  
                                                 
45 Medzi víťazmi bolo sedem projektov zabezpečovaných zväčša miestnymi mimovládnymi organizáci ami z  krajín 
zapojených do procesu rozširovania. http://europa.eu/rapid/press -release_IP -14-1064_en.htm . 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma -platform -2015/platformconclusions_en.htm . 
  
17 
  V plnej miere využívať rámec pre podávanie správ a  ukazovatele , a to pri monitorovaní 
vykonávania VSIR a  pri realizácii a  využívaní európskych štrukturálnych a  investičných 
fondov, ako aj pri podávaní správ Komisii na základe odporúčania Rady.  
 Preskúmať, či by bolo možné zavádzať úspešné a  osvedčené postupy  uplatňované na území 
členských štátov vo väčšom meradle, aby sa znásobil ich účinok a  aby mohli pokryť výrazne 
väčší počet Rómov.  
 Podporova ť dosahovanie cieľov integrácie Rómov prostredníctvom inkluzívnej reformy 
hlavných politík a  udržateľného vnútroštátneho financovania.