/* KOM/2010/0714 v konečnom znení */ OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o zdraví včiel medonosných





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 6.12.2010 KOM(2010) 714 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o zdraví včiel medonosných OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o zdraví včiel medonosných I. Úvod Populácia včiel medonosných ( Apis mellifera ) v EÚ hrá dôležitú úlohu tak pokiaľ ide o opeľovanie, ako aj o produkciu medu a ďalších včelárskych výrobkov. Preto EÚ zaviedla určité harmonizované pravidlá na ochranu a udržanie zdravia včiel, zatiaľ čo členské štáty môžu usmerňovať ďalšie aspekty včelárstva a činnosti s ním súvisiace. Samotní včelári a ich združenia sú aktívni v ďalších oblastiach, na ktoré sa nevzťahujú predpisy, ako je napríklad uplatňovanie osvedčených včelárskych postupov a usmernení. Tento komplexný systém úspešne fungoval desaťročia. V poslednom čase však bol vo viacerých krajinách v rámci EÚ, ako aj mimo nej, hlásený nárast úmrtnosti včiel. Dôležité je, aby sa zdravie včiel ochraňovalo proaktívne, so zohľadnením osobitostí včelárstva, rôznych činiteľov súvisiacich so včelárstvom a zásad proporcionality a subsidiarity. V roku 2007 bola prijatá Stratégia Európskej únie týkajúca sa zdravia zvierat (2007 – 2013: „Prevencia je lepšia ako liečba“[1]) a v roku 2008 na ňu nadväzoval akčný plán[2] so špecifickými opatreniami zoskupenými do štyroch oblastí: ( stanovenie priorít pre zásahy zo strany EÚ; ( moderný rámec EÚ týkajúci sa zdravia zvierat; ( zlepšenie prevencie a pripravenosti na krízy a ( veda, inovácie a výskum. Dvomi hlavnými princípmi stratégie sú partnerstvo a komunikácia so zúčastnenými stranami. Venuje sa v nej pozornosť aj analýze možností nelegislatívnych iniciatív na podporu vyššej úrovne zodpovednosti výrobcov, pokiaľ ide o choroby a povedomie o chorobách. Včelárske organizácie znepokojené v súvislosti so zdravím včiel v EÚ nedávno v duchu tejto stratégie žiadali o to, aby sa tejto otázke venovalo viac pozornosti. Európsky parlament v novembri 2008 tiež vydal uznesenie o situácii v odvetví včelárstva[3]. V ňom vyzýval Komisiu, aby realizovala konkrétne opatrenia a zabezpečila ich koordináciu. Komisia už začala niekoľko iniciatív zameraných na riešenie problémových otázok v odvetví včelárstva a plánujú sa ďalšie iniciatívy. Cieľom tohto oznámenia je objasniť hlavné otázky súvisiace so zdravím včiel a hlavné opatrenia , ktoré Komisia plánuje vykonať na ich riešenie. Toto oznámenie by malo slúžiť ako základ na ďalšie diskusie s Európskym parlamentom a Radou, ako aj s orgánmi členských štátov a zúčastnenými stranami. Malo by to prispieť k určeniu možných budúcich opatrení , ktoré sú potrebné na úrovni EÚ. II. Odvetvie včelárstva v EÚ Včelárstvo je v EÚ veľmi rozšírenou činnosťou, a to na profesionálnej úrovni (včelári, ktorí majú viac ako 150 úľov), aj ako záľuba. V EÚ je približne 700 000 včelárov, pritom približne 97 % z nich je neprofesionálnych a zodpovedá im približne 67 % úľov v EÚ. Produkcia medu sa odhaduje približne na 200 000 ton. Včelárstvo je tiež spojené s produkciou ďalších výrobkov ako vosk, materská kašička, propolis atď. Včely sú tiež, spolu s ďalším hmyzom a organizmami, dôležitým opeľovačom. Medzi faktory, ktoré je potrebné v súvislosti s týmto odvetvím posúdiť, patria rôzne druhy včelárstva (profesionálne včelárstvo alebo záľuba, stacionárne alebo mobilné včelíny, transhumancia), značné rozdiely medzi zdravím včiel a technológiou pri porovnaní so zvieratami, ako je dobytok, hydina atď.), rôzne regióny (klíma, tradičná/miestna produkcia) a rozšírenie chorôb. Z uvedeného osobitného charakteru odvetvia včelárstva vyplývajú rozmanité potreby, prístupy, pohľady a postupy. III. Čo ovplyvňuje zdravie včiel? V poslednom desaťročí odvetvie včelárstva v rôznych krajinách na celom svete postihli rôznorodé zdravotné problémy. Predovšetkým v posledných rokoch bola tak v EÚ, ako aj mimo nej, viackrát hlásená zvýšená úmrtnosť včiel. To spôsobilo vážne obavy na celom svete, ale na základe vedeckých štúdií nebolo možné určiť presnú príčinu alebo rozsah tejto zvýšenej úmrtnosti. Zdravie včiel napriek tomu súvisí s mnohými faktormi rôzneho druhu (bakteriálneho, vírusového, parazitického atď.), dostupnosťou vhodných liečebných postupov, invazívnymi druhmi a environmentálnymi zmenami. Medzi ďalšie faktory, ktoré treba zvážiť, patrí používanie pesticídov v poľnohospodárstve. Treba im venovať pozornosť prinajmenšom s cieľom objasniť, či môžu hrať úlohu v súvislosti so zdravím včiel, a do akej miery. Hoci sa zatiaľ nenašli dôkazy o súvislosti medzi geneticky modifikovanými organizmami (GMO) a zdravím včiel, Komisia bude naďalej podrobne sledovať akýkoľvek vývoj v tejto oblasti. IV. Rámec EÚ pre zdravie zvierat v súvislosti so včelami (1) Existujúce požiadavky týkajúce sa zdravia zvierat, pokiaľ ide o ochranu zdravia včiel v EÚ V platných právnych predpisoch[4] sa stanovuje veterinárne osvedčovanie zvierat a požiadavky v súvislosti s presunom včiel medzi členskými štátmi. Tieto požiadavky sú zamerané na prevenciu a kontrolu niektorých chorôb včiel, konkrétne americkej a európskej hniloby včelieho plodu, malého úľového chrobáka a roztoča Tropilaelaps , ktoré sa môžu šíriť na základe presunu včiel. Malý úľový chrobák ( Aethina tumida ) a roztoč Tropilaelaps sú v EÚ exotické. Ich oznamovanie je preto povinné, aby členské štáty mohli v prípade ohniska podniknúť okamžité opatrenia. Uvedené požiadavky sa však nevzťahujú na dôležitý včelí parazit ( Varroa ), ktorý je v EÚ prítomný a rozšírený, pretože obmedzenie presunov včiel by neobmedzilo šírenie tohto pôvodcu choroby a tieto požiadavky by pre včelárov predstavovali značnú záťaž. Pri ďalších chorobách, ktoré sa v EÚ považujú za endemické, sa uplatňuje podobný postup. Členským štátom sa okrem iného poskytuje finančná podpora na boj proti parazitu Varroa (pozri kapitolu X). (2) Ochrana zdravia včiel pred exotickými chorobami. Na dovoz živých včiel a čmeliakov z tretích krajín existujú požiadavky týkajúce sa zdravia zvierat, aby sa zabránilo zavlečeniu exotických chorôb včiel do EÚ. Tieto požiadavky sa uplatňujú od roku 2000[5]. Malý úľový chrobák a roztoč Tropilaelaps spôsobil odvetviu včelárstva v krajinách, kam bol zavlečený, závažné škody, a preto sa v pravidlách EÚ v súvislosti s dovozom stanovuje, že z tretích krajín možno dovážať iba včelie kráľovné a kolónie čmeliakov z biologicky bezpečných priestorov. Tieto požiadavky sa zaviedli s cieľom znížiť riziko zavlečenia nových chorôb do EÚ. Plnenie týchto požiadaviek týkajúcich sa zdravia zvierat sa kontroluje pri vstupe do EÚ na veterinárnych hraničných inšpekčných staniciach, kde úradní veterinárni lekári vykonávajú kontroly dokumentácie, totožnosti a fyzické kontroly. Týmito opatreniami sa zaručuje bezpečnosť dovozu včiel, a zároveň sa zabezpečujú genetické zdroje pre včelárov a rešpektujú sa potreby opeľovačov, a to predovšetkým v skleníkoch. (3) Stratégia týkajúca sa zdravia zvierat a zdravie včiel Stratégia týkajúca sa zdravia zvierat je zameraná na stanovenie jediného a jasného regulačného rámca pre zdravie zvierat. Komisia v súčasnosti pripravuje návrh „ Zákona o zdraví zvierat“ , ktorý časom nahradí súčasné základné veterinárne právne predpisy pozostávajúce z takmer 60 smerníc a nariadení o zdravotných podmienkach zvierat v súvislosti s obchodovaním so živými zvieratami a výrobkami z nich a ich dovozom, o opatreniach na kontrolu chorôb, o pravidlách identifikácie atď. Návrh v konečnom znení je pripravený na prijatie na začiatku roka 2012. Cieľom je zjednodušiť existujúce právne predpisy a v súlade s novou stratégiou zaviesť prístup ku kontrolám chorôb, ktorý by bol viac založený na prevencii. Veterinárni pracovníci a včelári v rámci prípravného procesu na vytvorenie nového Zákona o zdraví zvierat, a najmä počas fázy konzultácie, opakovane uvádzali zdravie včiel ako jednu z oblastí, ktorá by mohla mať úžitok z ďalšej harmonizácie právnych predpisov EÚ v oblasti zdravia zvierat. Komisia ešte stále posudzuje možné dôsledky pre odvetvie včelárstva. Už sa však zdá zrejmé, že všeobecný Zákon o zdraví zvierat by mohol poskytnúť právny rámec pre základné prvky ako všeobecné vymedzenia, ako aj zásady týkajúce sa opatrení na kontrolu chorôb a presunov, zatiaľ čo ďalšie prvky by sa mohli stanoviť prostredníctvom delegovaných alebo vykonávacích aktov. V pláne by mohlo byť aj častejšie používanie usmerňovacích dokumentov na úrovni EÚ a/alebo na vnútroštátnej úrovni, alebo na úrovni príslušného odvetvia, s cieľom riešiť otázky, v súvislosti s ktorými by právne predpisy na úrovni EÚ neboli primerané. (4) Potreba primeraných vedeckých a technických poznatkov o zdraví včiel Problémy v odvetví včelárstva a pokles populácie včiel v celej Európe a inde vo svete sú komplexné a vzbudili mnohé obavy, ktoré súvisia aj s nedostatkom vhodných liekov na liečenie chorôb včiel. Projekt EFSA z roku 2009 s názvom „Úmrtnosť včiel a dohľad nad včelami v Európe“[6] poukazuje na to, že na príčinách poklesu populácie včiel sa podieľa mnoho faktorov. Medzi posudzované faktory patria choroby včiel a škodlivý hmyz, otrava pesticídmi, vplyv geneticky modifikovaných plodín a stres spojený so zmenami vo výžive a klimatickými podmienkami. | Keďže sa zatiaľ nezistila priama príčinná súvislosť medzi zvýšenou úmrtnosťou včiel a špecifickými látkami alebo pôvodcami, je stále nejasné, ako proti nej účinne bojovať. Keďže neexistujú údaje a výsledky monitorovacích opatrení, nie je možné posúdiť, aká je skutočná situácia. Dôsledkom toho nie je možné prijať v súvislosti so zdravím včiel vhodné opatrenia. Je však zrejmé, že dôležitú úlohu tu zohráva dohľad. Hlavné závery projektu EFSA naznačujú, že systémy dohľadu v členských štátoch EÚ sú vo všeobecnosti slabé. Zodpovedajúcich údajov na úrovni krajín a porovnateľných údajov v súvislosti so znižovaním počtu kolónií na úrovni EÚ je nedostatok. Všeobecný nedostatok je aj štandardizácie a harmonizácie na úrovni EÚ v súvislosti so zhromažďovaním údajov. Nezriadil sa žiadny účinný harmonizovaný systém kontroly na stanovenie rozsahu úmrtnosti včiel alebo na jej predchádzaniu v najvyššej možnej miere. Zámerom Komisie je do konca roka 2011 začať pilotný program dohľadu. | (5) Referenčné laboratórium EÚ (EU Reference Laboratory, EURL) pre zdravie včiel Referenčné laboratóriá EÚ sú dôležitými nástrojmi v rámci manažmentu rizík v oblasti zdravia zvierat. Ich úloha bola uznaná príslušnými právnymi predpismi EÚ o úradných kontrolách[7] a vertikálnymi smernicami o opatreniach EÚ týkajúcich sa kontroly určitých chorôb zvierat. Vedecky správne a jednotné testovanie je základným prvkom spoľahlivej diagnostiky chorôb a uplatňovania nevyhnutných kontrolných a eradikačných opatrení. Referenčné laboratóriá EÚ zohrávajú dôležitú úlohu, pokiaľ ide o vedeckú a technickú podporu v oblasti zdravia zvierat a podporu činností Komisie a členských štátov v súvislosti s dohľadom nad chorobami zvierat, ich kontrolou a eradikáciou (t. j. klasifikácia vírusov, monitorovanie chorôb, vývoj špecifických testov). Referenčné laboratóriá EÚ zohrávajú dôležitú úlohu z medzinárodného hľadiska, v oblastiach ako štandardizácia analytických metód. Pri hodnotení politiky EÚ v oblasti zdravia zvierat[8] sa zdôraznilo, že „siete laboratórií v oblasti zdravia zvierat pozitívne prispeli smerom k dosiahnutiu cieľov politiky v oblasti zdravia zvierat, pokiaľ ide o ochranu ľudského zdravia a zdravia zvierat“. V stratégii EÚ týkajúcej sa zdravia zvierat sa zdôrazňuje, aké dôležité je udržiavať a ďalej zlepšovať diagnostickú kapacitu EÚ (napríklad financovanie budovania sietí laboratórií). Ako súčasť stratégie bolo nedávno finalizované špecifické externé hodnotenie referenčných laboratórií EÚ v oblasti zdravia zvierat a živých zvierat[9]. Jedným z odporúčaní hodnotenia bolo vytvorenie nového referenčného laboratória EÚ pre zdravie včiel[10]. Komisia preto plánuje vymenovať referenčné laboratórium EÚ pre zdravie včiel, ktoré by malo začať svoju činnosť v apríli 2011. | Úlohou tohto referenčného laboratória EÚ bude zaoberať sa vedeckými otázkami určenými v uvedenej správe EFSA vrátane vytvorenia základných podmienok na realizáciu účinných programov dohľadu. Prvou úlohou referenčného laboratória EÚ pre zdravie včiel bude poskytovať technickú podporu pre uvedený pilotný program dohľadu. Finančná podpora pre toto laboratórium za zabezpečí v rámci zdrojov, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii. (6) Zlepšenie poznatkov o zdraví včiel – príspevok programu s názvom „Lepšia odborná príprava pre bezpečnejšie potraviny“ Zameranie na zdravie včiel sa posilnilo prostredníctvom iniciatívy „Lepšia odborná príprava pre bezpečnejšie potraviny“[11]. | Počas rokov 2010 a 2011 sa celkovo 160 účastníkov zo všetkých členských štátov EÚ a tiež zo siedmich nečlenských krajín EÚ zoznámilo alebo bude zoznamovať so všetkými aspektmi zdravia včiel a včelárstva. Medzi štyri plánované kurzy odbornej prípravy patria požiadavky EÚ v oblasti zdravia, pokiaľ ide o obchod vo vnútri EÚ a dovoz z tretích krajín. Prostredníctvom dvoch kurzov, ktoré sa zatiaľ uskutočnili, sa poskytli aktuálne poznatky 79 vládnym úradníkom zamerané na zlepšenie ich porozumenia problémom v súvislosti so zdravím včiel. Očakáva sa, že títo úradníci by zohrávali úlohu katalyzátorov zlepšenia povedomia a spolupráce v ich krajinách medzi príslušnými úradmi a dotknutými skupinami na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. V. Dostupnosť veterinárnych liekov pre včely Podľa včelárskych združení nie je k dispozícii dostatok povolených liekov na liečbu chorôb včiel. Toto je všeobecný problém, ktorý sa vyskytuje, ak je trh s veterinárnymi liekmi malý a očakávaná návratnosť investícií pre spoločnosti nízka. Často používaným termínom na opísanie takýchto malých trhov je „menej významné použitia/menej významné druhy“. Vykonalo sa viacero opatrení, ktoré vykonala predovšetkým Európska agentúra pre lieky[12] [13]. Medzi špecifické ustanovenia zamerané na podporu inovácie a vývoj nových veterinárnych liekov prostredníctvom malých a stredných podnikov patria administratívna procedurálna pomoc alebo prípadne zníženia poplatkov, oslobodenia od poplatkov alebo odklady poplatkov[14]. Dostupnosti veterinárnych liekov (vrátanie liekov pre včely) sa tiež venovala pozornosť v kontexte revízie právneho rámca pre takéto produkty (menej významné použitia/menej významné druhy). | Zúčastnené strany mali možnosť vyjadriť svoje názory o silných a slabých stránkach súčasného právneho rámca v rámci verejnej konzultácie a predložili návrhy na zlepšenie. Prijaté odozvy Komisia využije pri zostavovaní hodnotenia dosahu v súvislosti s revíziou, prípadne pri zostavovaní návrhov na zmenu tohto právneho rámca. Právny návrh sa plánuje prijať v roku 2012. VI. Aspekty súvisiace s bezpečnosťou potravín (rezíduá v mede) Členské štáty podľa príslušných právnych predpisov[15] zabezpečia, aby v prípadoch, ak v členskom štáte neexistuje povolený veterinárny liek na chorobu, ktorá postihuje určitý druh zvierat, existovali opatrenia, ktoré by veterinárnemu lekárovi na základe výnimky umožnili používať lieky nad rámec povolenia, ale v rámci prísnych obmedzení . Tento postup sa nazýva „kaskádový systém“. Pre látky používané v rámci kaskádového systému neexistujú jasné pravidlá týkajúce sa maximálnych hladín rezíduí (Maximum Residue Limits, MRLs). To spôsobuje právnu neistotu tak pre výrobcov (včelárov a veterinárnych lekárov), ako aj pre spotrebiteľov (príslušné orgány zodpovedné za bezpečnosť potravín a v konečnom dôsledku pre spotrebiteľov) a môže viesť k potenciálnemu narušeniu vnútorného trhu s medom. Komisia prijme pravidlá týkajúce sa maximálnych hladín rezíduí, pokiaľ ide o látky používané v rámci kaskádového systému, ako aj pravidlá týkajúce sa referenčných hodnôt pre príslušné opatrenia. Uľahčí sa tým harmonizovaná kontrola potravín umiestnených na trh v celej EÚ a v konečnom dôsledku sa zlepší jasnosť a určitosť právneho rámca EÚ. | V EÚ sú zavedené plne harmonizované požiadavky v súvislosti s veterinárnymi kontrolami dovezených živých zvierat a výrobkov živočíšneho pôvodu vrátane medu a ďalších včelárskych výrobkov. Tieto kontroly vykonávajú príslušné orgány členských štátov na hraničných inšpekčných staniciach EÚ s cieľom zabezpečiť, aby sa v súvislosti s výrobkami dovezenými z nečlenských krajín EÚ dodržiavali dovozné podmienky EÚ v oblasti zdravia, a ponúknuť rovnocenné záruky ako tie, ktoré sa uplatňujú na výrobky EÚ. VII. Pesticídy V súvislosti s pesticídmi sa v roku 2009 prijalo nové nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES)[16] o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh. Nové nariadenie nahrádza smernicu Rady 91/414/EHS. Zachováva sa v ňom ustanovenie, na základe ktorého možno pesticídy na úrovni EÚ schvaľovať len vtedy, ak ich použitie nemá žiadny neprijateľný vplyv na zdravie včiel alebo na včely alebo ak ich použitie povedie k zanedbateľnému vystaveniu včely medonosnej[17]. Vplyvy pesticídov na včely sa posudzuje pred schválením a v prípade potreby sa uplatnia príslušné opatrenia na zmiernenie rizika. Ak je Komisia informovaná o nepriaznivých vplyvoch v dôsledku používania pesticídov, možno prijať ďalšie opatrenia na zmiernenie rizika. K tomuto kroku sa pristúpilo v prípade niektorých insekticídov, keď v priebehu siatia ošetreného osiva došlo k náhodnému uvoľneniu[18]. | Komisia okrem toho v súčasnosti upravuje požiadavky týkajúce sa údajov, pokiaľ ide o predloženie dokumentačných spisov o pesticídoch aj s cieľom zlepšiť ochranu včiel medonosných. Zúčastnené strany mali možnosť vyjadriť svoje názory o silných a slabých stránkach súčasného právneho rámca a o tom, ako by ho bolo možné zlepšiť. VIII. Geneticky modifikované organizmy (GMO) Pokiaľ ide o geneticky modifikované organizmy, bola hlásená zvýšená úmrtnosť včiel na celom svete, ale nebol hlásený žiadny rozdiel medzi oblasťami, v ktorých je pestovanie GMO rozšírené (napr. v Severnej a Južnej Amerike), v porovnaní s oblasťami, v ktorých sú GMO oveľa menej bežné (napr. v Európe), alebo dokonca s tými členskými štátmi EÚ, v ktorých je pestovanie GMO zakázané. Táto situáciu nepodporuje hypotézu, podľa ktorej je zvýšená úmrtnosť včiel spojená s nárastom pestovania GMO. Právne predpisy EÚ sú v tejto súvislosti veľmi prísne. Predtým, ako možno geneticky modifikovanú rastlinu alebo GMO uvoľniť do životného prostredia a/alebo pestovať, je túto geneticky modifikovanú rastlinu alebo GMO potrebné povoliť podľa smernice 2001/18/EC[19] alebo nariadenia (ES) č. 1829/2003[20], a to po dôkladnom vedeckom posúdení EFSA, ktoré okrem iného zahŕňa možné negatívne vplyvy GMO na včely. IX. Ochrana včiel prostredníctvom riešenia problému straty biodiverzity Strata biodiverzity tiež zasahuje zdravie včiel. Jednou z hlavných priamych príčin straty biodiverzity je zmena využívania pôdy a zle riadená intenzifikácia na jednej strane a opúšťanie pôdy na strane druhej, ako aj vytratenie tradičných poľnohospodárskych a lesníckych postupov, ktoré často vytvárali biotopy bohaté na rôzne druhy. Na tento vývoj môžu mať vplyv aj faktory ako strata a fragmentácia biotopov, znečistenie a patogény. Medzi ďalšie faktory môže patriť rozvrátenie načasovania opeľovania v dôsledku klimatických zmien, rozšírenie invazívnych druhov hmyzu, ktoré prevládnu nad miestnymi opeľovačmi a invazívne rastliny, ktoré odoženú miestnych opeľovačov od miestnych rastlín. Komisia podporuje výskum týkajúci sa zachovávania, obnovy a udržateľného využívania diverzity opeľovačov v poľnohospodárstve. Existuje stále viac vedeckých dôkazov o tom, že včely, ktoré majú prístup k zmesi peľu z rôznych rastlín, sú zdravšie ako včely, ktoré sa živia iba jedným typom peľu. Výsledky nedávnej štúdie[21] naznačujú, že rozhodujúci význam pre zdravie včiel má prostredie s dostatočnou biodiverzitou, aby sa zachovali podmienky ekosystému na opeľovanie. Programy rozvoja vidieka v rámci európskeho poľnohospodárstva ponúkajú škálu poľnohospodársko-environmentálnych opatrení na podporu biodiverzity. Patria medzi ne opatrenia pre včelárov, ako napríklad využívanie rastlín, ktoré priťahujú včely medonosné. Dokázalo sa, že takéto opatrenia sú značným prínosom pre životné prostredie, najmä tým, ako podporujú biodiverzitu prostredníctvom poľnohospodárstva, a sú prínosom aj pre včely, keďže znižujú riziko nedostatočného opeľovania. Komisia tiež pripravuje oznámenie o stratégii EÚ pre biodiverzitu, aby sa dosiahol cieľ stratégie EÚ 2020 v súvislosti s biodiverzitou, pričom sa budú hľadať spôsoby, ako zabrániť strate biodiverzity alebo ju zmierniť, a to prostredníctvom riešenia jej príčiny. Očakáva sa, že realizácia tejto stratégie bude prínosom pre zdravie včiel. | X. Spoločná poľnohospodárska politika a zdravie včiel Okrem uvedených poľnohospodárskych a environmentálnych opatrení je v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov)[22] stanovený súbor opatrení na podporu odvetvia včelárstva. Tieto opatrenia môžu byť zahrnuté v programoch v oblasti včelárstva vytvorených členskými štátmi, a pokiaľ sa príslušné náklady uznajú za oprávnené, môžu byť čiastočne financované zo strany EÚ. Tieto programy sa plánujú na obdobie troch rokov. Hoci hlavným zámerom opatrení je zlepšiť účinnosť produkcie a obchodovania s medom, časť nákladov je venovaná prevencii varoázy a obnove úľov. Komisia predložila Rade a Európskemu parlamentu správu o uplatňovaní opatrení na zlepšenie podmienok na produkciu a obchodovanie so včelárskymi výrobkami na obdobie 2008 – 2010[23]. Záverom správy bolo, že mechanizmus na vytváranie vnútroštátnych programov bol pre odvetvie včelárstva veľmi prínosný, a to tak z pohľadu členských štátoch, ako aj samotných včelárov. | Komisia v septembri 2010 schválila vnútroštátne programy 27 členských štátov zamerané na zlepšenie produkcie včelárskych výrobkov a obchodovania s nimi na obdobie 2011 – 2013. Príspevok EÚ na financovanie týchto programov sa zvýšil takmer o 25 % v porovnaní s predchádzajúcim obdobím (2008 –2010) a to z 26 miliónov EUR na 32 miliónov EUR ročne. XI. Výskum v oblasti zdravia včiel EÚ podporuje výskumné projekty v oblasti zdravia včiel prostredníctvom 7. rámcového programu (7th Framework Programme, FP7). Rozpočet EÚ, ktorý sa už vyčlenil na výskum spojený so zdravím včiel medonosných a ďalších opeľovačov, celkovo zodpovedá približne 10 miliónom eur. Súčasné projekty[24] sa zaoberajú ubúdaním tak voľne žijúcich, ako aj domestikovaných opeľovačov vrátane kolónií včiel medonosných v Európe a jeho možnými príčinami, ako aj vývojom vhodných diagnostických nástrojov. | Komisia okrem toho podporuje opatrenia projektu COLOSS[25] v rámci COST, ktorým sa vytvorila sieť výskumníkov a ďalších zúčastnených strán v celej Európe, ktoré sledujú vývoj znižovania počtu včelích kolónií a ktorí spolupracujú s účastníkmi vnútroštátnych výskumných programov s cieľom spoločne zistiť, ktoré faktory sú zodpovedné za závažné znižovanie počtu kolónií, a bojovať proti nim. XII. Komunikácia o otázkach v súvislosti so zdravím včiel Jedným z hlavných cieľov Komisie je zlepšiť komunikáciu medzi dôležitými dotknutými stranami na úrovni EÚ alebo na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, a tiež medzi jednotlivými politickými oblasťami. To sa môže uskutočňovať mnohými spôsobmi, ale očakáva sa, že nedávno vytvorená internetová stránka Komisie[26] bude pre zúčastnené strany slúžiť ako jedno z európskych ústredných miest. Možno na nej nájsť informácie z príslušného odvetvia, ktoré sa týkajú rozličných činností a právnych predpisov súvisiacich so zdravím včiel. Okrem toho sa na nej nachádzajú odkazy na ďalšie stránky o zdraví zvierat, výskume, pesticídoch atď., ktoré môžu slúžiť ako ďalšie zdroje informácií. Komisia má v pláne viesť ďalšie diskusie so zúčastnenými stranami o tom, ako zlepšiť komunikáciu. XIII. Všeobecná súvislosť s medzinárodnými činnosťami Svetová organizácia pre zdravie zvierat (OIE), ktorá je uznávanou organizáciou na určovanie medzinárodných noriem v oblasti zdravia zvierat, nedávno vydala vyhlásenie o zdraví včiel[27] a navrhla medzinárodnému spoločenstvu, aby „zintenzívnilo výskum príčin úmrtnosti včiel a aby dôkladnejšie tlmilo početné novo sa objavujúce i známe choroby a bojovalo proti nim.“ Zdravie včiel tiež figuruje v 5. strategickom pláne organizácie na roky 2011 – 2015. Organizácia okrem toho vyvinula karty týkajúce sa chorôb včiel[28]. Komisia úzko spolupracuje s OIE na účely výmeny vedeckých informácií týkajúcich sa zdravia včiel, rozvíjania súčinnosti a zamedzenia prekrývania s budúcimi činnosťami. | XIV. Závery Komisia už podnikla mnohé opatrenia vo viacerých politických oblastiach, aby lepšie porozumela faktorom ovplyvňujúcim zdravie včiel, a tiež aby mohla lepšie riešiť už zistené problémy. V prebiehajúcich opatreniach je potrebné ďalej pokračovať a v prípade potreby ich zintenzívniť, a to na základe vhodného posúdenia potenciálnych rizík pre zdravie zvierat a ľudí, a v širšom zmysle rizika pre životné prostredie. Komisia musí zohľadniť príslušné socio-ekonomické aspekty a potrebu odvetvia udržať si konkurencieschopnosť na celosvetovom trhu. Komisia sa zaviazala uplatniť škálu opatrení opísaných v tomto oznámení. Je dôležité pochopiť, že takéto opatrenia môžu byť úspešné len v tom prípade, ak sa do nich všetky zúčastnené strany zapoja konštruktívnym a transparentným spôsobom. Z toho dôvodu Komisia začne diskusie v rámci príslušných fór, aby získala rozsiahlu spätnú väzbu, pokiaľ ide o jej zámery, a zlepšila svoje posudzovanie a riadenie situácie v oblasti zdravia včiel. Je však jasné, že prijať opatrenia na európskej úrovni nestačí. Medzi oblasti, kde treba dosiahnuť pokrok (hoci sa potreba dosiahnuť pokrok neobmedzuje len na tieto oblasti), patrí lepšia biologická bezpečnosť a výrobné postupy na strane včelárov, vývoj nových liekov pre včely zo strany výrobného odvetvia alebo tvorba dokonalejších vzdelávacích programov pre orgány a včelárov. Mimovládne organizácie, a predovšetkým platformy včelárskeho odvetvia, môžu zohrávať dvojitú úlohu v tom zmysle, že budú iniciovať a uplatňovať mnohé nové opatrenia. V oblastiach včelárstva, ktoré sú relatívne menej riadené predpismi, je vysoko pravdepodobné, že zlepšené riadenie zo strany vnútroštátnych a medzinárodných organizácií a včelárov by mohli byť veľmi prínosné a boli by plne v súlade so zásadou proporcionality a subsidiarity. Komisia má záujem vypočuť si stanovisko Európskeho parlamentu a Rady k opatreniam určeným v tomto oznámení. Je dôležité pochopiť, že takéto iniciatívy môžu byť úspešné len v tom prípade, ak sa na nich všetky zúčastnené strany zúčastnia konštruktívnym a transparentným spôsobom. Pre rozvoj účinných opatrení má zásadný význam úloha včelárov a príslušných orgánov v členských štátoch. [1] KOM(2007) 539 v konečnom znení, http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/index_en.htm [2] KOM(2008) 545 v konečnom znení, http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/documents_en.htm [3] P6_TA(2008)0567 – z 20. novembra 2008. [4] Smernica Rady 92/65/EHS, ktorou sa ustanovujú veterinárne požiadavky na obchodovanie so zvieratami, spermou, vajíčkami a embryami, na ktoré sa nevzťahujú veterinárne požiadavky ustanovené v osobitných právnych predpisoch spoločenstva uvedených v prílohe A oddiele I smernice 90/425/EHS, a na ich dovoz do Spoločenstva (Ú. v. ES L 268, 14.9.1992, s. 52). [5] Rozhodnutie 2000/462/ES, Ú. v. ES L 183, 22.7.2000, s. 18, ktoré bolo nedávno aktualizované nariadením (EÚ) č. 206/2010. Ú. v. EÚ L 73, 20.3.2010, s. 1. [6] http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/27e.pdf [7] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 z 29. apríla 2004 o úradných kontrolách, , Ú. v. EÚ L 165, 30.4.2004, s. 1 [8] http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/final_report_en.htm [9] http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/laboratories/eval_com_ref_labs_report_112009_en.pdf [10] V súčasnosti existuje iba referenčné laboratórium EÚ na testovanie rezíduí, ktoré vykonáva testovanie medu, ale neexistuje žiadne referenčné laboratórium EÚ, ktoré by sa zaoberalo otázkami zdravia včiel. [11] http://ec.europa.eu/food/training_strategy/training/health_bees_exotic_animals_en.htm [12] Európska agentúra pre lieky uplatnila politiku klasifikácie a stimulov v oblasti veterinárnych liekov určených na menej významné použitie a pre menej významné druhy/obmedzené trhy – http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Regulatory_and_procedural_guideline/2009/10/WC500005157.pdf [13] Európska agentúra pre lieky v decembri 2009 zorganizovala seminár na diskusiu o špecifických aspektoch v oblasti zdravia včiel.http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/docs/EMA_conclusions.pdf [14] Nariadenie Komisie (ES) č. 2049/2005 z 15. decembra 2005, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 ustanovujú pre mikropodniky, malé a stredné podniky pravidlá platenia poplatkov Európskej agentúre pre lieky a pre prijímanie jej administratívnej pomoci (Ú. v. EÚ L 329, 15.12.2005, s. 4). [15] Článok 11 smernice 2001/82/ES, Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 1. [16] Nariadenie (ES) č. 1107/2009, Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1. [17] Pozri bod 3.8.3 v prílohe II k nariadeniu 1107/2009. [18] Smernica Komisie 2010/21/EÚ, Ú. v. EÚ L 65, 13.3.2010, s. 27. [19] Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1. [20] Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1. [21] INRA (Cedric Alaux, François Ducloz, Didier Crauser a Yves Le Conte, 2010 - Biology Letters. Uverejnená na internete 20. januára 2010; doi: 10.1098/rsbl.2009.0986). [22] Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1, článok 106. [23] KOM(2010) 267 v konečnom znení. [24] Súčasnými projektmi sú Bee Doc, Cleanhive a STEP [25] http://www.coloss.org/ [26] http://ec.europa.eu/food/animal/liveanimals/bees/index_en.htm [27] http://www.oie.int/eng/press/en_100428.htm [28] http://www.oie.int/eng/ressources/BEES-EN.pdf