V posledných troch rokoch sa národné referenčné metaúdaje krátkodobej podnikovej štatistiky tvorili a aktualizovali v súlade s normami Eurostatu pre metaúdaje. Za každý hlavný európsky hospodársky ukazovateľ (PEEI) sa vytvoril aspoň jeden súbor národných metaúdajov a ďalšie súbory sú k dispozícii aj pre iné ukazovatele. Väčšina krajín poskytujúcich údaje dokončila svoje súbory metaúdajov STS do roku 2014, v roku 2015 doplnili koncepcie revízií a očisťovania a v roku 2016 ešte viac skvalitnili metaúdaje z hľadiska presnosti. Národné referenčné metaúdaje vykazujúcich krajín sú k dispozícii online v prílohách na konci metaúdajového súboru Eurostatu pre STS.

Najvýznamnejšími používateľmi krátkodobej štatistiky je Európska centrálna banka a národné centrálne banky, no údaje majú veľký význam aj pre Európsku komisiu, štátne správy, výskumné ústavy, ale aj podniky a podnikateľské organizácie. Zároveň treba poznamenať, že krátkodobá štatistika je kľúčovým vstupom pre ďalšie štatistické domény, ako napríklad národné účty.

Krátkodobá štatistika zahŕňa osem z 22 hlavných európskych hospodárskych ukazovateľov (PEEI), ktoré sa navrhli s cieľom sledovať hospodársky vývoj (cyklus) Európskej únie a jej členských štátov, a najmä riadiť menovú politiku v eurozóne. Sú to tieto ukazovatele: produkcia v priemysle, ceny priemyselných výrobcov na domácom trhu, dovozné ceny v priemysle, produkcia v stavebníctve, objem maloobchodu, tržby v službách (vynímajúc služby maloobchodu), výrobné ceny v službách a stavebné povolenia.

Štvrtý oddiel obsahuje určité informácie o nákladoch a zaťažení spojených so získavaním a spracovaním údajov na zostavenie krátkodobej štatistiky.

Komisia do 11 augusta 2008 a potom každé tri roky predkladá správu Európskemu parlamentu a Rade o štatistike zostavenej podľa tohto nariadenia a najmä o jej význame a kvalite a revízii ukazovateľov. Správa sa tiež osobitne zaoberá nákladmi na štatistický systém a zaťaženosťou podnikov, vyplývajúcimi z tohto nariadenia v súvislosti s jeho prínosom. Uvádza najlepšie postupy na zníženie zaťaženosti podnikov a naznačuje spôsoby zníženia zaťaženosti a nákladov.

Výsledky krátkodobých ukazovateľov sa musia do určitej miery zakladať na predbežných, odhadovaných a neúplných údajoch. Po prvom zverejnení údajov sa výsledky zisťovania revidujú, keď pribudnú vstupy od oneskorených respondentov. Údaje však možno revidovať aj z mnohých iných dôvodov – napríklad sezónne očisťovanie, referenčné porovnávanie, nové a/alebo lepšie zdroje údajov či oprava chýb alebo metodické zmeny. Rozsah revízií je zväčša pomerne obmedzený, najmä na agregovanej úrovni EÚ a eurozóny.

c) Počet dní od konca referenčného obdobia po zverejnenie (napr. tlačová správa, zverejnenie údajov).

Zverejnenie súhrnov za eurozónu c)

Napriek jednotným definíciám však nemusia byť prístupy k zostavovaniu štatistických údajov v jednotlivých členských štátoch identické. V súlade so zásadou subsidiarity a s cieľom zohľadniť rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi, napríklad pokiaľ ide o veľkosť, hospodársku štruktúru a dostupnosť administratívnych údajov, nariadenie o STS ponecháva rozhodnutie o najúčinnejších a najefektívnejších spôsoboch zberu a spracovania údajov na členské štáty.

Z dostupných údajov vyplýva, že štatistické zaťaženie v posledných rokoch mierne pokleslo. Čoraz viac štatistických úradov uľahčuje podnikom poskytovanie údajov – napríklad možnosť poskytovať údaje elektronicky miesto na papieri. Štatistické úrady sa zároveň usilujú zmenšovať vzorky, a keď je to možné, spoliehajú sa na administratívne údaje.

Vyčísľovanie nákladov (na štatistické systémy, zber, spracovanie a zverejňovanie údajov) a zaťaženia (podnikov poskytujúcich údaje) v súvislosti s krátkodobou štatistikou sa ukázalo ako mimoriadne zložité. V súlade so zásadou subsidiarity štatistické úrady uplatňujú odlišné metódy zberu a zostavovania údajov. Líšia sa napríklad zdroje údajov: niektoré krajiny používajú údaje zo zisťovaní, iné sa spoliehajú na sekundárne administratívne zdroje a niektoré oba prístupy kombinujú. Metódy zisťovania a nástroje na zber údajov sú tiež odlišné. K akémukoľvek porovnávaniu odhadov nákladov a zaťaženia medzi členskými štátmi treba preto pristupovať veľmi obozretne. Okrem toho treba pri posudzovaní nákladov a zaťaženia v spojení s krátkodobou štatistikou zohľadniť aj prínosy, keďže tieto údaje sú cenným podkladom pre ďalšie štatistiky (najmä národné účty).

c) Absolútne rozdiely medzi mierami rastu pri prvom a druhom zverejnení, priemer za 2014 – 2016.

Priemerná absolútna revízia c)

Tento tzv. balík STS je súčasťou návrhu rámcového nariadenia na integráciu podnikovej štatistiky (FRIBS), ktorý Európska komisia prijala 6. marca 2017 spolu s rozsiahlym posúdením vplyvu.

Konkrétne sa v zmysle návrhu FRIBS do súboru ukazovateľov krátkodobej štatistiky zahrnie ukazovateľ produkcie (objemu) sektora služieb (vrátane finančných a verejných). Navyše sa ním konsoliduje rozsah sektora služieb pokrytý jednotlivými ukazovateľmi krátkodobej štatistiky. Nový ukazovateľ produkcie v službách (ISP) bude mať mesačné referenčné obdobie a mal by byť k dispozícii 60 dní po jeho skončení. Okrem lepšieho pokrytia sektora služieb sa krátkodobé štatistiky zefektívnia a konsolidujú aj z niektorých ďalších hľadísk, ako napríklad lehoty na zasielanie, používanie štatistických jednotiek či vymedzenie veľkostných tried krajín.

Navrhované zmeny zaručia, že krátkodobá štatistika bude naďalej plniť úlohu správneho a primeraného vyčísľovania vývoja hospodárskeho cyklu v dynamickom hospodárskom prostredí. Dodatočné údaje o službách zároveň Eurostatu umožnia zverejňovať nový ukazovateľ celkovej výroby.