SK Úradný vestník Európskej únie C 79/7

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2014/C 79/07

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2)

„UPPLANDSKUBB“

ES č.: SE-PDO-0005-01084-10.01.2013

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Názov

„Upplandskubb“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Švédska

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 2.4. Chlieb, pečivo, koláčiky, cukrárske výrobky, sušienky a ostatný pekárenský tovar

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Výrobok je druh chleba s názvom „Upplandskubb“.

„Upplandskubb“ je rustikálny chlieb s perníkovou až šedo-hnedou farbou. „Upplandskubb“ sa pečie vo forme valca s priemerom 16 – 23 cm. Chlieb sa predáva nakrájaný pozdĺžne na štvrtiny. To znamená, že krajec tohto chleba je časť kruhu s uhlom približne deväťdesiat stupňov. Dĺžka/výška predávaného chleba sa môže líšiť. Chlieb nemá kôrku. Zaoblená hrana je pomerne hladká s mäkkým povrchom.

Jeho štruktúra je jemná a hustá, pevná a vo vnútri trochu lepivá, s malými dutinami. Chlieb má zrnitú, drobivú štruktúru. Chlieb je sýty s miernou pachuťou.

Aróma: nízkej až strednej intenzity, s mierne sladkokyslým podtónom podobným raži, so známkami sirupu a kvasnicovou, mierne spálenou arómou.

Chuť: sladkastá s jasnými tónmi sirupu a semien s výraznou chuťou raži a miernou horkou pachuťou. Nízky obsah soli. Nízka kyslosť.

Chlieb sa predáva čerstvý alebo mrazený.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Ražná múka musí byť vyrobená v provincii Uppland z raže pestovanej v provincii Uppland. Ražná múka môže byť pomletá kamenným alebo valcovým mlynom. Múka musí byť hrubá celozrnná a musí obsahovať všetky časti ražného zrna, t. j. jadro, klíčky aj šupku. Múka nesmie byť preosiata.

Pšeničná múka musí byť vyrobená v provincii Uppland z pšenice pestovanej v provincii Uppland. Pšeničná múka môže byť pomletá kamenným alebo valcovým mlynom. Môže byť preosiata alebo nepreosiata.

Sirup musí byť tradičný svetlý alebo tmavý. Pri výrobe chleba „Upplandskubb“ nesmú byť použité iné sirupy ako chlebový sirup, čierny sirup, pekárenský sirup alebo biely sirup.

Múka môže byť obohatená o vitamín B.

Ako doplnková látka je povolený antioxidant kyselina askorbová (E300).

Týmito obmedzeniami sa má zabezpečiť, aby si chlieb zachoval svoje tradičné vlastnosti.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

—

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Výroba sa musí uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti. Chlieb sa pečie vo vriacom vodnom kúpeli v plechovej nádobe valcového tvaru.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

„Upplandskubb“ musí byť oštítkovaný alebo inak označený v danej zemepisnej oblasti, aby bol zaistený jeho pôvod. Chlieb môže byť krájaný a balený mimo danej zemepisnej oblasti. Po nakrájaní bochníku musí byť „Upplandskubb“ okamžite zabalený, aby sa neznížila jeho kvalita, napríklad stratou vlhkosti.

3.7. Špecifické pravidlá označovania

Štítky na baleniach s chlebom „Upplandskubb“ musia obsahovať nasledujúce prvky:

Slovo „Upplandskubb“

Oficiálny štítok chráneného označenia pôvodu EÚ

Dátum, kedy bol výrobok upečený, prípadne zmrazený

Meno a kontaktné údaje výrobcu

Odkazy na ochranné známky môžu byť použité za predpokladu, že nemajú pochvalný význam a neuvádzajú kupujúceho do omylu.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

„Upplandskubb“ sa vyrába v zemepisnej oblasti Uppland. Oblasť Uppland sa nachádza vo východnej časti Švédska. Má rozlohu 12 738 km2.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť Uppland pozostáva z mierne zvlnených rovín. Centrálna časť tejto oblasti pozostáva predovšetkým z úrodnej ílovitej pôdy a oblasti vo vyššej nadmorskej výške sú pokryté morénami. Charakteristickým rysom krajiny sú tzv. eskery, napríklad uppsalský esker a štokholmský esker, ktoré vznikli, keď sa vo vnútrozemí roztopil ľad.

Švédsky meteorologický a hydrologický ústav popisuje klímu v oblasti Uppland nasledovne:

„Popri provinciách Öland a Gotland je Uppland oblasťou s najnižším počtom zmien v nadmorskej výške; jej najvyšší bod sa nachádza vo výške iba 113 m nad morom. Teplota v provincii je teda takmer úplne závislá od vzdialenosti od mora na východe a do istej miery od vzdialenosti od jazera Mälaren na juhu. Počas najchladnejších mesiacov v roku sa priemerná teplota pohybuje medzi –3 °C na najvzdialenejších ostrovoch štokholmského súostrovia vo februári až po –5 °C v centrálnych severných častiach provincie v januári. V júli, ktorý je najteplejším mesiacom, dosahuje priemerná teplota okolo 16 °C prakticky v celej provincii. Najchladnejším miestom sú ostrovy na severovýchodnom pobreží s 15,5 °C, zatiaľ čo najteplejším miestom je stred Štokholmu so 17 °C. Zaznamenaný ročný úhrn zrážok je najnižší na ostrovoch najďalej do mora so 450 mm zrážok a najvyšší na severovýchodnom pobreží s 650 mm zrážok.“

Poľnohospodárstvo sa vyvíjalo v súlade s geológiou, topografiou, pôdnymi typmi a podnebím v oblasti.

Pestovanie raže v oblasti Uppland bolo dôležité od stredoveku. Okolo roku 1570 sa na pestovanie raže využívalo 33 až 50 percent z celkovej úrodnej oblasti, pričom v niektorých oblastiach toto percento prevýšilo 50 percent. S pestovaním pšenice sa začalo až neskôr. Na začiatku 19. storočia tvorilo 10 až 20 percent z celkovej obrábanej pôdy v tejto oblasti, spolu s hrachom, ovsom a zmiešaným obilím.

Pre „Upplandskubb“ je charakteristické, že je vyrobený z raže a pšenice z tejto zemepisnej oblasti, ktoré sa zmiešajú s vodou, sirupom a kvasnicami, potom sa miesia na cesto a dlho nechajú kysnúť v chlade. Nádoba s cestom sa potom umiestni do vodného kúpeľa s pokrievkou a chlieb sa dlho pečie. Chlieb sa nepečie v peci. „Upplandskubb“ sa musí piecť vo valcovej nádobe s pokrievkou. Tradične sa na pečenie tohto chleba používala plechová nádoba, fľaša mlieka, džbán na mlieko alebo vedro na mlieko s pokrievkou. Objem nádoby sa môže pohybovať medzi 2 a 8 litrami. Po upečení sa musí chlieb zabaliť na 10 až 24 hodín do plátna na pečenie a až potom ho možno krájať.

Pri pečení chleba „Upplandskubb“ zohráva rolu ľudský faktor spočívajúci v osobitnom postupe, ktorý vyžaduje dobré praktické vedomosti o tom, ako najlepšie pripraviť cesto s použitím surovín a nástrojov tak, aby sa docielili špeciálne vlastnosti chleba. „Upplandskubb“ sa môže piecť v nádobách rôznych veľkostí, s použitím rôznych druhov múky, na elektrickom alebo plynovom sporáku alebo na kachliach na drevo. To znamená, že znalosti o tom, ako prispôsobiť dávkovanie múky, vody, veľkosť nádoby, čas kysnutia a pečenia sa musia odovzdávať medzi ľuďmi v závislosti od konkrétnych podmienok. Tieto znalosti sa odovzdávajú spolu s nástrojmi na pečenie.

5.2. Špecifickosť výrobku

„Upplandskubb“ je rustikálny chlieb s perníkovou až šedo-hnedou farbou. Pred nakrájaním musí mať chlieb valcovitý tvar s priemerom 16 – 23 cm. Objem valca sa môže pohybovať medzi 2 a 8 litrami. Bochník sa krája pozdĺžne na štyri kusy.

Ako je uvedené vyššie, chlieb sa predáva nakrájaný pozdĺžne na štvrtiny. To znamená, že typický krajec tohto chleba je časť kruhu s uhlom približne deväťdesiat stupňov.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Zvláštne vlastnosti chleba „Upplandskubb“ sú úzko spojené s morfologickými vlastnosťami a klimatickými a pôdnymi podmienkami v danej zemepisnej oblasti.

Keďže Švédsko pokrýva približne 14 rovnobežiek a 13 poludníkov, má niekoľko rôznych podnebných pásiem. Vnútrozemský ľad v kombinácii s podnebnými pásmami ovplyvňuje aj pôdne typy v tejto oblasti a určuje, ktoré plodiny môžu byť kvalitne pestované. Oblasť Uppland je považovaná za prvé miesto vo Švédsku, kde sa pestovala raž, a je pravdepodobné, že pestovanie raže prišlo z Fínska, kde bol tento druh obilia známy už z dôb pred príchodom kresťanstva. Väzby medzi Fínskom a oblasťou Uppland sú dlhodobé. Raž sa v oblasti Uppland uchytila z dôvodu jej relatívnej nenáročnosti na sucho, čím sa stala vhodnou na pestovanie v upplandskej pôde, a tiež s ohľadom na dopyt po raži zo strany stredovekých germánskych prisťahovalcov v neďalekom hlavnom meste Švédska (Štokholm sa nachádza v oblasti Uppland) a s ohľadom na dobré vlastnosti pri pečení a skladovaní. V polovici šestnásteho storočia sa o ražnom chlebe v historických častiach Švédska, do ktorých patrí oblasť Uppland, zmienil Olaus Petri (1493 – 1552). Je doložené, že v 16. storočí šľachta v oblasti Uppland rozšírila pestovanie raže a zvýšila svoje zisky vďaka dobrým prírodným podmienkam a vývoju nových technológií. Historicky to prispelo k reputácii oblasti Uppland ako regiónu, z ktorého sa vyváža obilie. Je preto nepravdepodobné, že by sa „Upplandskubb“ piekol z obilia nevypestovaného v tejto oblasti.

Od stredoveku a až do začiatku dvadsiateho storočia sa najdôležitejšie druhy chleba piekli z raže pochádzajúcej z tejto oblasti. Chlieb z pšenice bol výnimkou a nebol „normálnym“ chlebom v oblasti Uppland až do druhej polovice dvadsiateho storočia.

Obvyklý chlieb v tejto oblasti bol tvrdý chrumkavý chlieb vyrobený z raže, ktorý vyhovoval zvykom skladovania potravín. Vianočné tradície v oblasti Uppland zahŕňajú bohatšiu stravu. Podľa ústnych a písomných záznamov sa „Upplandskubb“ zvykol piecť na Vianoce ako pochúťka pre pracovníkov na farmách a neskôr aj pre obyvateľov miest a obsahoval aj pšeničnú múku, ktorá bola ďaleko exkluzívnejšia než múka ražná. Je zložitejšie upiecť „Upplandskubb“ než obyčajný chrumkavý chlieb a príprava tohto produktu si vyžaduje väčšiu znalosť postupu a použitie vysoko kvalitnej múky vyrobenej v tejto oblasti.

Prípravou, ktorá zahŕňa dlhý čas kysnutia pri nízkej teplote a dlhý čas pečenia pri nízkej teplote, ale aj pomalým ochladzovaním chleba zabaleného v dostatočnom množstve látky, čo má zabezpečiť minimálnu stratu vlhkosti, sa dosiahne výsledok vláčneho chleba, v ktorom sa chute rozvinú osobitným spôsobom a ktorý vydrží oveľa dlhšie čerstvý. Chlieb sa dosládza, čo tiež prispieva k jeho osobitnej chuti a schopnosti dlho vydržať čerstvý. Pečením chleba vo valcovej nádobe sa dosiahne, že chlieb sa pečie rovnomerne a umožňuje sa aj dobré využitie kuchynských potrieb, pretože tak vnútorná nádoba, ako aj nádoba použitá na vodný kúpeľ môžu byť použité na prípravu iných výrobkov. Kombináciou týchto vlastností má tento chlieb unikátne postavenie v kultúre chleba.

Niekoľko faktov poukazuje na dobrú povesť chleba „Upplandskubb“. V „škole pre domáce hospodárstvo“ (Fackskolan för huslig ekonomi) v Uppsale, založenej v roku 1895, sa školili učitelia a gazdiné vo varení, výžive a domácom hospodárení. Škola zahrnula tento chlieb do svojich zbierok receptov, vďaka čomu sa žiaci z celého Švédska dozvedeli o regionálnom chlebe „Upplandskubb“. V moderných textoch popisujúcich kulinárske tradície oblasti Uppland sa uvádza „Upplandskubb“ ako typický pre tento región.

Carina Eliardsson v Getingarne uvádza, že „Upplandskubb“ je pevne zakorenený v domácich tradíciách. Ďalej uvádza, že „Upplandskubb“ vždy pečie doma na Vianoce, v súčasnosti podľa receptúry starej mamy svojho svokra.

Jasným dôkazom dobrej povesti chleba „Upplandskubb“ je skutočnosť, že guvernér oblasti Uppsala často zahŕňa „Upplandskubb“ na jedálny lístok pre zahraničné návštevy regiónu.

Pri príprave tejto žiadosti bolo vydaných niekoľko výziev k príspevkom a uskutočnilo sa približne štyridsať hĺbkových rozhovorov s ľuďmi o ich receptoch, tradíciách, skúsenostiach a spomienkach v súvislosti s chlebom „Upplandskubb“. Spolu s písomnými prameňmi tieto rozhovory potvrdzujú, že „Upplandskubb“ má pôvod v oblasti Uppland.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (3)]

http://www.slv.se/upload/dokument/livsmedelsforetag/vagledningar/Skyddade%20ursprungsbeteckningar/Ans%c3%b6kan%20SUB%20Upplandskubb%20final%20inkl%20bilagor.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahradené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(3) Porovnaj poznámku pod čiarou 2.