EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli8. 10. 2015 COM(2015) 503 final OZNÁMENIE KOMISIE OCHRANA ROZPOČTU EÚ DO KONCA ROKA 2014



Obsah ZHRNUTIE A ZÁVERY 2.POSTUPY 2.1.Preventívne opatrenia 2.2.Nápravné opatrenia 2.3.Poľnohospodárstvo 2.4.Súdržnosť: 2.5.Priame hospodárenie 2.6.Nákladová účinnosť systémov riadenia a kontroly 3.FINANČNÉ OPRAVY A VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV V ROKU 2014 3.1.Prehľad 3.2.Finančné opravy prebiehajúce k 31. decembru 2014 3.3.Finančné opravy potvrdené v roku 2014 3.4.Finančné opravy vykonané v roku 2014 3.5.Vymáhanie prostriedkov 3.6.Nedostatky v systémoch riadenia a kontroly členských štátov zistené v roku 2014 a prijaté opatrenia 4.SÚHRNNÉ FINANČNÉ OPRAVY A VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV DO KONCA ROKA 2014 4.1.Prehľad

4.2.Finančné opravy 4.3.Vymáhanie prostriedkov 5.ČISTÉ OPRAVY 5.1.Čisté finančné opravy v roku 2014 5.2.Vplyv na rozpočet EÚ 5.3.Vplyv na národné rozpočty 6.PREVENTÍVNE OPATRENIA 6.1.Poľnohospodárstvo 6.2.Súdržnosť 7.NÁPRAVNÉ OPATRENIA VYKONANÉ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA ZÁKLADE VLASTNEJ INICIATÍVY 7.1.Poľnohospodárstvo 7.2.Súdržnosť 8.VYMÁHANIE SÚM PREDBEŽNÉHO FINANCOVANIA



ZHRNUTIE A ZÁVERY Predseda Juncker jednoznačne zdôraznil potrebu zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v rámci programov Európskej únie (EÚ) a trvá na zavedení všetkých opatrení potrebných na ochranu rozpočtu EÚ. V tomto oznámení sa opisuje fungovanie preventívnych a nápravných mechanizmov stanovených v právnych predpisoch a opatreniach, ktoré prijali útvary Komisie na ochranu rozpočtu EÚ pred nezákonnými alebo neoprávnene vyplatenými výdavkami. Uvádza sa v ňom aj najlepší odhad výsledkov vyplývajúcich z používania týchto mechanizmov a poukazuje sa v ňom na vplyv na členské štáty a ich zapojenie. Toto oznámenie sa vypracúva raz za rok na základe osobitnej žiadosti Európskeho parlamentu v kontexte postupu udelenia absolutória za rok 2011, a je teda určené tejto inštitúcii, ako aj Rade a Európskemu dvoru audítorov. Je doplnením informácií zahrnutých v ročnej účtovnej závierke EÚ za rok 2014, súhrnnej správe Komisie za rok 2014 a príslušných častiach výročných správ o činnosti dotknutých generálnych riaditeľstiev. Európsky dvor audítorov uvádza vo svojej výročnej správe vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a riadnosti transakcií, na ktorých je založená účtovná závierka EÚ, ako aj pripomienky a štatistiky o vecnej úrovni chýb v platbách zaznamenaných v účtovnej závierke. Dôležitosť finančných opráv a vymáhania prostriedkov sa osobitne zdôrazňuje pri zohľadnení ich viacročnej povahy. Táto skutočnosť je riadne zohľadnená vo výročných správach o činnosti, ktoré obsahujú podrobné informácie o miere chybovosti a finančných opravách a vymáhaní prostriedkov. Doplňujúce posúdenie miery chybovosti a finančných opráv a vymáhania prostriedkov poskytuje obraz o konečnom vplyve na finančné záujmy EÚ, pokiaľ ide o neoprávnene vyplatené platby prijímateľom, a predstavuje kľúčový ukazovateľ na posúdenie schopnosti systémov dohľadu a kontroly riadiť riziká súvisiace so zákonnosťou a riadnosťou operácií financovaných z rozpočtu EÚ (pozri súhrnnú správu Komisie za rok 2014).

Komisia aj členské štáty vykonávajú dôležitú prácu zameranú na riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou operácií financovaných z rozpočtu EÚ v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), nariadením o rozpočtových pravidlách, pravidlami jeho uplatňovania a rôznymi právnymi textami pre jednotlivé odvetvia. Komisia chráni rozpočet EÚ (t. j. výdavky EÚ), aby nedochádzalo k nesprávnemu alebo neoprávnenému vynakladaniu výdavkov, a to pomocou dvoch hlavných metód, ktorými sú: 1.preventívne opatrenia; a 2.nápravné mechanizmy (predovšetkým finančné opravy uložené členským štátom, ale aj vymáhanie prostriedkov od príjemcov platieb EÚ). Hlavným cieľom finančných opráv a vymáhania prostriedkov je zabezpečiť, aby boli finančné prostriedky EÚ používané v súlade s právnym rámcom, t. j. z financovania Únie vylučujú výdavky, ktoré porušujú uplatniteľné právo. V rámci zdieľaného hospodárenia nesú členské štáty (a nie Komisia) hlavnú zodpovednosť za odhaľovanie a vymáhanie neoprávnene vyplatených súm od prijímateľov. Vzhľadom na rámec kontroly a zložitosť nápravných mechanizmov a postupov, ako aj viacročnú povahu programov, sa výsledky (t. j. finančné opravy a vymáhanie prostriedkov) vo všeobecnosti realizujú až po zistení príslušných nedostatkov alebo nezrovnalostí a uskutočnení platieb. S cieľom zabezpečiť nákladovú účinnosť kontrolných systémov je jedným z hlavných smerov činnosti, na ktorom budú útvary Komisie pracovať počas mandátu kolégia, racionalizácia a zjednodušenie kontroly a prerozdelenie zdrojov na kontroly považované za najvhodnejšie na riadenie rizík súvisiacich so zákonnosťou a riadnosťou v rámci regulačného rámca. Pokiaľ ide o zdieľané hospodárenie, hlavným cieľom je zlepšiť účinnosť systémov kontroly členských štátov. Toto oznámenie sa sústreďuje hlavne na výsledky Komisie pri plnení jej úlohy dohľadu, ale uvádzajú sa v ňom aj informácie o kontrolách členských štátov. Finančné opravy a vymáhanie: výsledky za rok 2014 Pokiaľ ide o vplyv nápravných opatrení prijatých Komisiou, kľúčové číselné údaje za rozpočtový rok 2014 sú takéto: v mil. EUR Oblasť politiky Finančné opravy a vymáhanie potvrdené v roku 2014 – spolu Finančné opravy a vymáhanie vykonané v roku 2014 – spolu Poľnohospodárstvo 2 247 1 198 EPZF 1 862 946 Rozvoj vidieka 385 252 Politika súdržnosti 2 050 1 694 EFRR 1 330 1 083 Kohézny fond 292 236 ESF 343 290 FNURH/EFRH 67 66 Usmerňovacia sekcia EPUZF 18 19 Zdieľané hospodárenie 4 297 2 892 Vnútorné politiky 297 279 Vonkajšie politiky 127 108 Administratíva 5 5 SPOLU 4 728 3 285 Potvrdené a vykonané finančné opravy predstavujú 3,3 % (potvrdené) a 2,3 % (vykonané) platieb z rozpočtu v roku 2014.



Finančné opravy a vymáhanie: súhrnné výsledky Súhrnné údaje poskytujú užitočnejšie informácie o význame nápravných mechanizmov používaných Komisiou, pretože zohľadňujú viacročný charakter väčšiny výdavkov EÚ a neutralizujú vplyv jednorazových udalostí. Potvrdené finančné opravy a vymáhanie v rokoch 2009 – 2014 (v mil. EUR):

V rokoch 2009 – 2014 vykazovali potvrdené sumy stúpajúci trend. Priemerná potvrdená suma dosahovala 3,2 mld. EUR alebo 2,4 % priemernej výšky platieb z rozpočtu EÚ, zatiaľ čo priemerná vykonaná suma v tomto období predstavovala 2,8 mld. EUR alebo 2,1 % platieb – pozri graf 4.1. V prípade EPZF priemerná miera finančných opráv Komisie za obdobie od roku 1999 do konca roku 2014 dosahovala 1,7 % výdavkov (všetko to boli čisté finančné opravy) – pozri oddiel 4.2.2. V prípade fondov EFRR a ESF na roky 2000 – 2006 (ktoré sú takmer ukončené) bola na konci roku 2014 kombinovaná miera finančných opráv, založená iba na dohľade Komisie, na úrovni 4,1 % pridelených prostriedkov – pozri oddiel 4.2.3. Priemerná potvrdená suma v rámci priameho a nepriameho hospodárenia pre obdobie rokov 2009 – 2014 bola 366 mil. EUR alebo 1,2 % priemernej výšky platieb. Počas roka 2015 rozhodol Súdny dvor proti Komisii v prípade niekoľkých finančných opráv v súvislosti s výdavkami na regionálnu politiku v rokoch 1994 – 1999 v celkovej hodnote takmer 500 mil. EUR. Išlo o procedurálne otázky a Komisia v súčasnosti analyzuje vplyv – pozri oddiel 4.1.2. Ochrana rozpočtu EÚ: hlavné závery • Údaje svedčia o pozitívnych výsledkoch viacročných preventívnych a nápravných činností vykonávaných Komisiou aj členskými štátmi. • Významnosť oznámených súm by sa mala vnímať ako potvrdenie záväzku Komisie a členských štátov zabezpečiť, aby sa peniaze európskych daňovníkov využívali v súlade s právnymi požiadavkami. Komisia sa usiluje o ďalšie zlepšenie systémov riadenia a kontroly na úrovni členských štátov navrhovaním primeraných akčných plánov pre jednotlivé členské štáty, organizovaním seminárov zameraných na mieru chybovosti, zdieľaním osvedčených postupov a usmernení, organizovaním školení pre riadiace orgány a každoročných stretnutí ad hoc. Nápravné opatrenia sú určené na nápravu nezrovnalostí z minulosti, preventívne opatrenia majú zabrániť opakovaniu týchto nezrovnalostí v budúcnosti. Finančné opravy môžu byť čisté (napr. v rámci poľnohospodárskej politiky), z čoho vyplýva, že dotknuté sumy sú skutočne vrátené do rozpočtu EÚ, alebo môžu byť započítané voči dodatočným novým oprávneným výdavkom (v rámci politiky súdržnosti). V oboch prípadoch existuje skutočný vplyv, pretože aj v prípade započítania kryje príslušný členský štát finančné dôsledky neoprávnených výdavkov z vlastných zdrojov (zo štátneho rozpočtu). Keď presné vyčíslenie nezrovnalostí nie je možné, nie je nákladovo účinné, alebo sa týka vážnych nedostatkov v oblasti riadenia a kontroly, Komisia uplatňuje tzv. paušálne opravy, napríklad na celkovej úrovni operačného programu, ako sa uvádza v príslušných právnych predpisoch. Finančné opravy na projektovej aj programovej úrovni majú odradzujúci účinok do budúcnosti. Ochrana rozpočtu EÚ: priebiehajúce zlepšenia na obdobie rokov 2014 – 2020 Poľnohospodárstvo: patrí sem väčšie zameranie na rizikovejšie výdavky, skrátený postup posudzovania zhody, lepšie vymedzenie kritérií a metodiky uplatňovania čistých finančných opráv, zjednodušené režimy platieb, nové stanovisko vnútroštátnych certifikačných orgánov o zákonnosti a riadnosti vykázaných výdavkov a častejšie prerušenia a pozastavenia platieb v súlade s úspešnými postupmi z oblasti súdržnosti. Súdržnosť: patrí sem uplatňovanie čistých finančných opráv, ktorými sa zavádza dodatočný stimul pre členské štáty, aby zlepšili svoje audity založené na kontrole rizika s prihliadnutím na balíky opatrení na posilnenie vierohodnosti zahŕňajúce audítorské stanoviská o fungovaní systémov, zákonnosti a riadnosti a výročných kontrolných správ vykazujúcich zostatkovú chybovosť, posilnený právny základ pre paušálne opravy a zvýšená úroveň opráv opakujúcich sa nedostatkov.

2.POSTUPY 2.1.Preventívne opatrenia Komisia používa niekoľko preventívnych mechanizmov na ochranu rozpočtu EÚ. V rámci režimu zdieľaného hospodárenia (t. j. výdavky v oblasti poľnohospodárstva a politiky súdržnosti) nesú zodpovednosť za to, aby boli výdavky uhradené z rozpočtu EÚ v priebehu výdavkového cyklu zákonné a riadne, predovšetkým členské štáty. Komisia zabezpečuje včasný a intenzívny dohľad na základe výsledkov auditu EÚ, výsledkov vnútroštátneho auditu získaných počas rokov, výsledkov vyšetrovaní úradu OLAF a akýchkoľvek iných informácií, ktoré majú útvary k dispozícii a ktoré poukazujú na systémový nedostatok alebo závažné nenapravené nezrovnalosti. Kľúčové prvky poukazujúce na účinné fungovanie monitorovacieho a kontrolného systému sa kontinuálne prehodnocujú s cieľom zabrániť platbám v prípade neúčinných systémov na úrovni programu/časti programu. Poľnohospodárstvo: Na základe nového horizontálneho nariadenia o spoločnej poľnohospodárskej politike (SPP) nadobudol v roku 2014 účinnosť nový právny rámec pre prerušenie a pozastavenie platieb v rámci SPP, ktorým sa posilnia právomoci Komisie pozastaviť financovanie EÚ v prípadoch, keď sa zistia riziká neoprávneného vyplatenia platieb. Podľa uvedeného nariadenia môže Komisia znížiť alebo pozastaviť mesačné [Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF)] alebo priebežné [Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV)] platby v prípade, ak „jedna alebo viaceré kľúčové zložky príslušného vnútroštátneho kontrolného systému neexistujú alebo nie sú účinné z dôvodu závažnosti alebo pretrvávania zistených nedostatkov“ (alebo ak existujú podobné závažné nedostatky v systéme vymáhania neoprávnene vyplatených platieb), a: –nedostatky majú pretrvávajúcu povahu a už boli dôvodom na prijatie najmenej dvoch rozhodnutí o finančnej oprave alebo –Komisia dospeje k záveru, že dotknutý členský štát nie je schopný v bezprostrednej budúcnosti vykonať potrebné nápravné opatrenia v súlade s akčným plánom s jasnými ukazovateľmi pokroku, ktorý sa má vypracovať po porade s Komisiou. V prípade EPFRV sa v novom nariadení o spoločných ustanoveniach (NSU) takisto stanovuje prerušenie priebežných platieb zo strany povoľujúceho úradníka vymenovaného delegovaním (t. j. generálneho riaditeľa) ako dodatočný rýchly a reaktívny nástroj v prípade pochybností týkajúcich sa zákonnosti a riadnosti platieb. Pokiaľ ide o EPZF, intervaly mesačných platieb by neumožňovali využiť tento postup prerušenia platieb. Súdržnosť: Preventívne mechanizmy existujú na úrovni Komisie ako dozorného orgánu a umožňujú jej: – prerušiť lehotu na platbu na obdobie maximálne šiestich mesiacov, ak: a) existuje dôkaz o výraznom nedostatku vo fungovaní systémov riadenia a kontroly dotknutého členského štátu alebo b) útvary Komisie musia uskutočniť dodatočné overenie na základe informácií, že výdavky v osvedčenom výkaze výdavkov sú spojené so závažnou nezrovnalosťou, ktorá nebola napravená. Po uzatvorení prípadu (po odoslaní listu o zrušení) sa suma prerušenej platby môže spracovať a vyplatiť orgánom členského štátu pod podmienkou, že sú k dispozícii dostatočné prostriedky a že neexistujú žiadne iné problémy v súvislosti s programom, – pozastaviť všetky priebežné platby členskému štátu alebo ich časť v týchto prípadoch: a) ak existuje dôkaz o závažnom nedostatku v systéme riadenia a kontroly programu a členský štát neprijal potrebné nápravné opatrenia alebo b) ak sú výdavky v osvedčenom výkaze výdavkov spojené so závažnou nezrovnalosťou, ktorá nebola napravená, alebo c) ak došlo k vážnemu porušeniu riadiacich a kontrolných povinností zo strany členského štátu.

V prípade, že členský štát neprijme požadované opatrenia, môže Komisia rozhodnúť o uložení finančnej opravy. Oba postupy poskytujú mechanizmus na urýchlené dosiahnutie dohody s členským štátom o dodatočnom overovaní, ktoré sa má vykonať, a v prípade potreby o zavedení primeraných nápravných opatrení. Vždy, keď je to potrebné, v prípade závažných nedostatkov a ak sa útvary Komisie domnievajú, že príslušné orgány neprijali žiadne alebo len nedostatočné opatrenia v regulačnom časovom rámci prerušenia platieb (maximálne 6 mesiacov), Komisia takisto začne oficiálny postup pozastavenia tým, že členskému štátu zašle list o pozastavení platieb. V rámci priameho a nepriameho hospodárenia zahŕňajú preventívne opatrenia kontroly oprávnenosti výdavkov vykázaných prijímateľmi, ktoré vykonávajú príslušné útvary. Tieto kontroly ex ante sú súčasťou postupov riadenia programov a ich cieľom je poskytnúť primerané uistenie, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť uhradených výdavkov. Útvary Komisie môžu takisto poskytnúť usmernenia, najmä v otázkach týkajúcich sa zmlúv, s cieľom zaistiť riadne a účinné hospodárenie s prostriedkami, a tým znížiť riziko výskytu nezrovnalostí. 2.2.Nápravné opatrenia Je dôležité zdôrazniť, že v prípade významného podielu výdavkov EÚ, napr. na politiky súdržnosti, výskumu a rozvoja vidieka, majú dotknuté programy viacročný charakter. V súlade s článkom 32 ods. 2 písm. e) nariadenia o rozpočtových pravidlách sa to zohľadňuje pri navrhovaní a vykonávaní nápravných opatrení, ako aj pri posudzovaní výsledkov týchto opatrení. Finančné opravy a vymáhania prostriedkov sa vykonávajú vo všetkých fázach životného cyklu programu po tom, ako sa vynaložili výdavky a/alebo uskutočnila platba. 2.2.1. Finančné opravy Prebiehajúce finančné opravy sú opravy, ktoré boli navrhnuté, ale členské štáty ich zatiaľ neakceptovali alebo o nich ešte nerozhodla Komisia. Finančná oprava sa vykazuje ako potvrdená, keď ju členský štát akceptuje alebo sa o nej rozhodne prostredníctvom rozhodnutia Komisie. Finančná oprava sa považuje za vykonanú po vykonaní opravy a jej zaznamenaní v účtovníctve Komisie, čo znamená, že finančnú transakciu schválil zodpovedný povoľujúci úradník v týchto prípadoch: odpočítanie zo žiadosti o priebežnú alebo záverečnú platbu, príkaz na vymáhanie a/alebo zrušenie transakcie.



Komisia uplatňuje na výdavky nahlásené členskými štátmi tieto druhy finančných opráv (opravy „ex post“): – finančné opravy pre jednotlivé prípady na základe presného zisťovania neoprávnene vynaložených súm a finančného vplyvu na rozpočet, – extrapolované finančné opravy, ak príslušnú sumu možno vyčísliť na základe reprezentatívnej štatistickej vzorky s dostatočnou úrovňou spoľahlivosti, – paušálne opravy, ak príslušné sumy nemožno vyčísliť na základe reprezentatívnej štatistickej vzorky, alebo keď vplyv jednotlivých chýb na výdavky nemožno vyčísliť presne (napr. finančné opravy jednotlivých verejných zákaziek založených na dohodnutých paušálnych sadzbách) – pozri tabuľky 3.3.2 a 3.4.2. V rámci zdieľaného hospodárenia majú všetky finančné opravy, bez ohľadu na ich druh, vplyv na národné rozpočty – aj v prípade, že nedôjde k žiadnemu vráteniu prostriedkov do rozpočtu EÚ, vplyv finančných opráv na úrovni členských štátov je vždy negatívny. Finančné opravy „pri zdroji“ sa použijú na vykonanie finančných opráv pred vrátením prostriedkov EÚ. Ide o prípady, keď členský štát uplatňuje opravu pri osvedčovaní nových výdavkov Komisii na základe a v dôsledku plánu nápravných opatrení dohodnutých s Komisiou. Je potrebné zdôrazniť, že rozdiel medzi finančnými opravami „ex post“ a „pri zdroji“ je v načasovaní. 2.2.2. Vymáhanie prostriedkov V prípade EPZF sa sumy, ktoré sa vymohli od prijímateľov, pripisujú do rozpočtu EÚ ako pripísané príjmy po odpočítaní 20 %, ktoré uplatňujú členské štáty na pokrytie administratívnych nákladov. Právny mechanizmus zúčtovania s cieľom riešiť oneskorenie niektorých členských štátov pri vymáhaní neoprávnene vyplatených platieb stanovuje, že 50 % všetkých neoprávnených platieb, ktoré členské štáty od prijímateľov nevymohli do štyroch rokov, alebo v prípadoch spojených so súdnymi konaniami do ôsmich rokov, sa účtujú na ťarchu ich národných rozpočtov (pravidlo 50/50). Aj v takom prípade sú členské štáty naďalej povinné pokračovať vo vymáhaní a ak sa im prostriedky nepodarí náležitým spôsobom vymôcť, Komisia sa môže na základe postupu overenia súladu rozhodnúť účtovať neuhradené sumy v plnej výške príslušným členským štátom. Od členských štátov sa okrem toho vyžaduje, aby nesplatené dlhy započítali voči budúcim platbám dlžníkovi (povinná kompenzácia). Tento systém podnecuje členské štáty, aby vymáhali neoprávnene vyplatené platby, a to bez zbytočného zdržania. V prípade EPFRV sa vymožené sumy zohľadnia pri budúcej žiadosti o náhradu nákladov, ktorú Komisia dostane, a preto je možné ich znovu použiť v programe v rámci programového obdobia – po uplynutí obdobia oprávnenosti sa pripíšu do rozpočtu EÚ ako pripísané príjmy. V rámci politiky súdržnosti sa vymáhanie súm uskutočňuje predovšetkým pri ukončovaní programov alebo po ich ukončení a predstavuje príjem do rozpočtu EÚ. V súčasnom programovom období (2014 – 2020) sa vymáhané prostriedky pri schvaľovaní závierky môžu započítať voči budúcim žiadosťam o náhradu nákladov (a znovu použiť v rámci programu). V rámci priameho a nepriameho hospodárenia a v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách by príkazy na vymáhanie v prípade neoprávnene vyplatených súm mal vydať povoľujúci úradník. Vrátenie prostriedkov sa potom uskutoční priamym bankovým prevodom od dlžníka (a predstavuje príjmy do rozpočtu EÚ, ktoré možno opätovne použiť pre ten istý program) alebo započítaním s inými sumami, ktoré Komisia dlží dlžníkovi. Útvary Komisie uskutočňujú aj vymáhanie „pri zdroji“ odpočítaním neoprávnených výdavkov (ktoré boli stanovené v predchádzajúcich alebo súčasných žiadostiach o náhradu nákladov) od uskutočnených platieb.

2.3.Poľnohospodárstvo 2.3.1. Ako chráni Komisia výdavky na SPP? Podľa právneho rámca SPP boli finančné opravy, ktoré Komisia uložila členským štátom, vždy čistými opravami. Sumy skutočne hradia členské štáty a považujú sa za pripísané príjmy v rozpočte EÚ. Používajú sa na financovanie celkových výdavkov na SPP bez toho, aby boli vyčlenené pre niektorý členský štát. Komisia každoročne prijíma 2 až 4 rozhodnutia o overení súladu vzťahujúce sa na súbor jednotlivých finančných opráv. Skutočné vrátenie prostriedkov do rozpočtu EÚ sa môže oneskoriť v dôsledku rozhodnutí o splátkach alebo o odklade. Vrátenie prostriedkov v splátkach bolo doteraz schválené pre Bulharsko, Francúzsko, Grécko, Litvu, Portugalsko, Rumunsko a Španielsko. Okrem toho v roku 2012 Komisia prijala nový predpis , ktorým sa povoľuje odklad vrátenia prostriedkov, na ktoré sa vzťahujú finančné opravy, pre členské štáty prijímajúce finančnú pomoc EÚ a pri splnení podmienky, že sa odstránia nedostatky, v dôsledku ktorých museli byť finančné opravy prijaté. Po uplynutí obdobia odkladu sa opravy vykonajú v ročných splátkach. Odklady sa doteraz udelili Portugalsku a Grécku. Do konca roka 2014 boli prijaté rozhodnutia o splátkach v objeme 1,1 mld. EUR, pričom tieto rozhodnutia boli prijaté aj v januári 2015 v súvislosti s ďalšími 1,3 mld. EUR (spolu 2,4 mld. EUR). 2.3.2. Zlepšenia za obdobie rokov 2014 – 2020 A) Zameranie sa na rizikovejšie výdavky V dôsledku vyššej miery chybovosti, o ktorej informoval Európsky dvor audítorov v nedávnych auditoch, sa počet auditov týkajúcich sa EPFRV výrazne zvýšil v roku 2013 (35 auditov) a znovu aj v roku 2014 (45 auditov), čím sa zdvojnásobil ich počet oproti roku 2012 (23). Ďalším dôsledkom je, že niektoré členské štáty sú podrobené auditu každoročne, až kým sa všetky závažné nedostatky neodstránia. Stratégia auditu na dané obdobie je založená na posilnenej analýze rizík a priebežnom trojročnom programe, ktoré zabezpečia lepšie pokrytie celkových výdavkov – najmä na účely dosiahnutia lepšieho pokrytia auditom – a zameranie predovšetkým na závažné a/alebo systémové nedostatky v systémoch riadenia a kontroly členských štátov. V najrizikovejších oblastiach sa budú naďalej vykonávať intenzívnejšie audítorské činnosti založené na systémovom prístupe. B) Žiadny priestor pre vlastné uváženie a poradie finančných opráv Každé zistené riziko pre rozpočet EÚ má systematicky za následok čistú finančnú opravu, keďže Komisia je právne zaviazaná vylúčiť z financovania EÚ všetky zistené nezákonné výdavky. Čisté finančné opravy v prípade EPZF a EPFRV sa riadia novým horizontálnym nariadením o SPP, ktoré tento postup ešte viac sprísňuje, a to tak, že metódy a kritériá na určenie výšky finančných opráv sú teraz stanovené v delegovanom akte. Nariadenie o rozpočtových pravidlách a nové horizontálne nariadenie o SPP stanovujú poradie typov čistých finančných opráv, pri ktorých sa paušálne opravy môžu použiť len v prípade, ak nie je možné s vynaložením primeraného úsilia stanoviť vypočítané ani extrapolované opravy. C) Skrátený postup overovania súladu Komisia bude naďalej prijímať opatrenia zamerané na zjednodušenie celého postupu. Po prvé, v novom horizontálnom nariadení o SPP sa presne opisuje povaha, rozsah a postupnosť po sebe idúcich krokov, ako aj rôzne typy finančných opráv. Po druhé, ustanovenia v delegovaných aktoch (metóda a kritériá na výpočet finančnej opravy) a vo vykonávacích aktoch (podrobné informácie o postupe overenia súladu spolu so zákonnými lehotami) majú za cieľ ešte viac zjednodušiť právny rámec a obmedziť riziko zbytočných zdržaní. Po tretie, Komisia bude intenzívnejšie monitorovať napredovanie postupov overenia súladu, aby sa zaistilo prísne dodržiavanie lehôt. D) Posilnenie úlohy dohľadu Komisie Regulačné nástroje SPP na obdobie rokov 2014 –2020 boli posilnené a zahŕňajú: jednotný systém sledovania a hodnotenia pre oba piliere, zjednodušenie/zrýchlenie postupu overenia súladu, lepšie vymedzenie kritérií a metodológie na uplatňovanie čistých finančných opráv, zavedenie nového modelu uistenia zo strany certifikačného orgánu, poskytovaného pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť vykázaných výdavkov na základe reprezentatívnych vzoriek. E) Zjednodušenie Najmä v prípade EPFRV bude Komisia pokračovať vo svojom úsilí zistiť základné príčiny chýb (bola zriadená osobitná skupina ad hoc) a navrhnúť a podporovať čo najširšie možné používanie zjednodušených režimov platieb, ktoré sú menej náchylné na chyby. Z globálnejšieho hľadiska sa Komisia spolu so zainteresovanými stranami zapája do procesu zjednodušovania, v rámci ktorého sa všetky právne akty a usmernenia posudzujú s cieľom identifikovať všetky možnosti zjednodušenia a čo najskôr vykonať potrebné zmeny: v krátkodobom horizonte v delegovaných a vykonávacích aktoch a usmerneniach, v strednodobom horizonte v základných aktoch. F) Prerušenie a pozastavenie platieb v rámci SPP ako rýchly a účinný nástroj Komisie na ochranu rozpočtu EÚ Tieto preventívne opatrenia (prerušenie platieb v prípade EPFRV, pozastavenie platieb v prípade EPZF aj EPFRV) umožnia Komisii rýchlo a účinne konať a chrániť rozpočet EÚ: počas pozastavenia platieb sa nové platby neuskutočnia alebo sa znížia až na úroveň odhadovaného rizika. Okrem toho, a rovnako ako to bývalo vždy v predchádzajúcich programových obdobiach, na zistené neoprávnene vyplatené platby sa budú v plnom rozsahu vzťahovať čisté finančné opravy. Viac informácií je uvedených vyššie v oddiele 2.1. 2.4.Súdržnosť: 2.4.1. Situácia pred programovým obdobím 2007 – 2013

Finančné prostriedky, ktoré sa uvoľnili po vykonaní finančných opráv v oblasti súdržnosti, boli k dispozícii na opakované použitie a nahradenie správnymi výdavkami počas životného cyklu programu. Vzhľadom na príslušný právny rámec boli čisté finančné opravy vedúce k vráteniu predtým vyplatených súm do rozpočtu EÚ vo všeobecnosti počas vykonávania programu výnimkou. 2.4.2. Plánované zlepšenia na obdobie rokov 2014 – 2020 A) Čisté finančné opravy V programovom období 2014 – 2020 sa zaviedla významná zmena: za určitých podmienok stanovených v článku 145 ods. 7 nariadenia o spoločných ustanoveniach (NSU) je Komisia povinná uplatniť čistú finančnú opravu. V takýchto prípadoch prestáva existovať súčasná možnosť členského štátu akceptovať opravu a opätovne použiť príslušné prostriedky EÚ. Čistými finančnými opravami v období rokov 2014 – 2020 sa tak zavedie dodatočný stimul pre členské štáty, aby ďalej zlepšovali svoje systémy riadenia a kontroly, keďže týmito opravami sa znížia finančné prostriedky vyčlenené pre konkrétny členský štát, ak sa v rámci auditov EÚ odhalia závažné nedostatky, ktoré sa predtým na úrovni členských štátov nezistili, nenahlásili ani neopravili. B) Stimuly pre členské štáty, aby zlepšili svoje kontroly Pri zostavovaní účtovnej závierky, vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a audítorského stanoviska by programové orgány mali prostredníctvom takýchto kontrolných postupov získať primerané uistenie o tom, že všetky závažné nezrovnalosti boli opravené a že prípadné vážne nedostatky na ktorejkoľvek úrovni systému riadenia a kontroly boli vyriešené alebo sa na nich pracuje. Orgány auditu budú zohrávať posilnenú úlohu pri každoročnom predkladaní audítorských stanovísk pre každý program: ich audítorské stanoviská sa budú zakladať na ročnom zostatkovom riziku výskytu chýb. Miery zvyškovej chybovosti, ktoré vykázali členské štáty, budú vyhodnotené a schválené generálnymi riaditeľstvami Komisie pri vypracúvaní ich výročných správ o činnosti. V rámci nového cyklu finančného hospodárenia je 15. február nasledujúci po každom účtovnom roku dátumom uzávierky. Do tohto dátumu musia členské štáty predložiť Komisii účtovnú závierku programu, vyhlásenie hospodáriaceho subjektu, audítorské stanovisko a zodpovedajúce správy. Členské štáty potvrdia zákonnosť a riadnosť výdavkov obsiahnutých v ročnej účtovnej závierke. C) Finančné opravy v prípade nezrovnalostí/nedostatkov zistených pred 15. februárom každého roku Pravidlá programového obdobia 2014 – 2020 týkajúce sa finančných opráv nezrovnalostí zistených pred 15. februárom každého roku sú podobné ako pravidlá programového obdobia 2007 – 2013. Cieľom je zachovať stimul pre členské štáty, aby samy odhaľovali a napravovali nezrovnalosti. Neoprávnene vyplatené výdavky zistené prostredníctvom vnútroštátnych overovaní alebo auditov sa musia vyňať z účtovnej závierky, ktorá sa má každý rok do 15. februára predložiť Komisii. Členský štát po tom, ako tak urobil, bude môcť takto opravené sumy opätovne použiť na nové oprávnené operácie v rámci daného programu, rovnako ako v programovom období 2007 – 2013. V prípade auditov EÚ, ktoré kontrolujú výdavky ešte predtým, ako sa Komisii predložia osvedčené účtovné výkazy, a ktoré zistia nezrovnalosti vyžadujúce finančné opravy, sú rovnako ako v období rokov 2007 – 2013 možné dva scenáre: 1. Ak členský štát súhlasí s finančnou opravou, ktorá sa má uplatniť, a prijme príslušné opatrenia, bude mať možnosť opätovne použiť opravené sumy na nové oprávnené operácie (článok 145 ods. 5 NSU). 2. Ak členský štát nesúhlasí, Komisia po námietkovom konaní ustanovenom v článku 145 nariadenia o spoločných ustanoveniach prijme rozhodnutie o finančnej oprave. Táto finančná oprava bude vždy čistá a pridelené finančné prostriedky pre členský štát a pre program sa úmerne znížia. D) Posúdenie Komisie týkajúce sa zákonnosti a riadnosti na základe účtovnej závierky, audítorského stanoviska a sprievodných dokumentov predložených do 15. februára každého roku Komisia posúdi a preskúma audítorské stanoviská (prvky týkajúce sa fungovania systémov, zákonnosti a riadnosti) a výročné kontrolné správy vrátane vykázanej zostatkovej chybovosti, ako aj vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a ročné súhrny, a to do troch mesiacov od doručenia týchto dokumentov predkladaných do 15. februára. Komisia na základe týchto informácií uskutoční posúdenie rizík a vypracuje plán auditu, v ktorom určí požadované audity založené na analýze rizika a zamerané na vybrané programy s vysokým rizikom. Komisia vykoná audity na základe analýzy rizika do predloženia nasledujúceho balíka opatrení na zabezpečenie uistenia. Prostredníctvom administratívnej audítorskej práce, auditov na mieste a opätovného prešetrenia vzoriek vnútroštátnych auditov, a to aj na úrovni operácií, preskúma, či sú oznámené informácie spoľahlivé, a či preto predstavujú primeraný základ pre uistenie o zákonnosti a riadnosti. Uprednostnia sa audity programov, ktoré majú v danom účtovnom roku závažný vplyv na platby Komisie v rámci príslušného fondu. V rámci kritérií na základe analýzy rizika na účely definovania priorít auditov sa do úvahy budú takisto brať minulé výsledky orgánov členských štátov. E) Zistenie nezrovnalostí, ktoré poukazujú na závažné nedostatky, v rámci auditov EÚ po 15. februári každého roku Ak audity EÚ (Komisie vrátane úradu OLAF alebo Európskeho dvora audítorov) vykonané po 15. februári každého roku odhalia nezrovnalosti preukazujúce na vážne nedostatky, ktoré ovplyvňujú príslušný účtovný rok, Komisia je povinná uplatniť čistú finančnú opravu, ak sú splnené podmienky vymedzené v nariadení. Výsledná finančná oprava bude vždy čistou opravou, pretože finančné prostriedky pridelené na program a celkové finančné prostriedky pridelené danému členskému štátu sa automaticky znížia o výšku opravy, a to aj v prípade, že členský štát finančnú opravu akceptuje. F) Posilnenie právneho základu Podľa nariadenia o spoločných ustanoveniach je Komisia splnomocnená stanoviť v delegovanom akte podrobné pravidlá týkajúce sa kritérií hodnotenia fungovania systémov riadenia a kontroly vrátane hlavných typov závažných nedostatkov, kritérií na stanovovanie úrovne finančnej opravy, ktorá sa má uplatniť, a kritérií uplatňovania paušálnych alebo extrapolovaných finančných opráv. Delegovaný akt bol prijatý 3. marca 2014 (delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 480/2014). Komisia má preto silnejší právny základ v porovnaní s programovým obdobím 2007 – 2013, v rámci ktorého podobné prvky existovali na základe právne nezáväzného usmernenia. Kritériá pre posúdenie a úrovne paušálnych opráv budú navyše známe všetkým zúčastneným stranám programu vopred.

G) Zachovanie sadzieb paušálnych opráv Percentuálne sadzby paušálnych opráv, ktoré sa uplatňovali v predchádzajúcich programových obdobiach, zostávajú nezmenené, t. j. 5 %, 10 %, 25 % a 100 %. Tento prístup bol potvrdený judikatúrou Súdneho dvora. Napriek tomu sa pri rozhodovaní o uplatnení ktorejkoľvek úrovne finančnej opravy musí zohľadniť proporcionalita a zostatkové riziko pre rozpočet EÚ, ako sa vyžaduje v nariadení o spoločných ustanoveniach. To znamená, že v prípadoch, keď by uplatnenie sadzby paušálnych opráv stanovenej v súlade s delegovaným aktom bolo neúmerné, Komisia uplatní zníženú úroveň paušálnych opráv. H) Vyššia úroveň opravy v prípade opakovaných nedostatkov Pre prípad, že sa napriek predchádzajúcej finančnej oprave zistia v rámci auditov EÚ rovnaké nedostatky, zahrnula Komisia do delegovaného aktu ustanovenie, ktoré umožňuje uplatniť vyššiu úroveň opravy než v prípade prvej opravy. Je to jasný signál členským štátom, že keď sa zistí závažný nedostatok, musia zabezpečiť rýchlu a trvalú úpravu svojich systémov riadenia a kontroly. I) Naďalej sa budú uplatňovať ostatné už zavedené opatrenia Nové možnosti, t. j. možnosť uložiť čisté finančné opravy a zavedenie balíka opatrení na zabezpečenie každoročného uistenia, budú sprevádzané pokračovaním existujúcej prísnej politiky týkajúcej sa prerušenia a pozastavenia platieb, ako aj výraznou podporou využívania všetkých príležitostí na zjednodušenie. To by malo viesť k ďalšiemu zlepšeniu vykonávania politiky súdržnosti v novom programovom období. 2.5.Priame hospodárenie V prípade výdavkov v rámci priameho hospodárenia má Komisia zavedené kontrolné rámce na predchádzanie nezrovnalostiam, ich odhaľovanie a odrádzanie v rôznych štádiách postupu riadenia grantov s cieľom dosiahnuť prevádzkové a finančné ciele. Nižšie je uvedený prehľad kontrol uskutočňovaných v dvoch kľúčových oblastiach v prípade výdavkov v rámci priameho hospodárenia – v oblasti výskumu a medzinárodnej pomoci. Pokiaľ ide o výdavky na výskum, kontrolný rámec sa začína vypracovaním pracovného programu, ktorý podlieha postupu rozsiahlych konzultácií s cieľom zabezpečiť, aby čo najlepšie spĺňal očakávania všetkých zúčastnených strán a aby sa maximalizoval výsledok výskumu. Po vyhodnotení návrhov sa vybrané návrhy pretransformujú do právne záväzných zmlúv a vykonajú sa ďalšie kontroly. Realizácia projektov sa monitoruje počas celého trvania projektu. Platby žiadostí o náhradu nákladov podliehajú kontrolám ex ante podľa štandardných postupov, ktoré zahŕňajú (v prípade platieb nad 375 000 EUR) osvedčenie o audite vydané oprávneným audítorom. Okrem štandardných kontrol sa môžu vykonať aj dodatočné, cielené kontroly na základe získaných informácií a rizika transakcie. Hlavným zdrojom uistenia sú hĺbkové kontroly vykonané na vzorke zariadení prijímateľov po vzniku a vykázaní nákladov. Počas trvania programu sa vykonáva veľký počet týchto hĺbkových kontrol. Akékoľvek nadmerné platby sa vrátia a systémové chyby sa vztiahnu na všetky prebiehajúce účasti prijímateľa. V oblasti medzinárodnej spolupráce a rozvoja Komisia zaviedla kontrolný rámec na predchádzanie nezrovnalostiam, ich odhaľovanie a odrádzanie od nezrovnalostí v jednotlivých fázach realizácie platieb, ktorý sa vzťahuje na všetky spôsoby hospodárenia (priame a nepriame) používané pri danej realizácii. V rámci tejto stratégie sa pri príprave plánovacích dokumentov a finančných rozhodnutí najprv vyberie najvhodnejší nástroj a následne sa pristúpi ku skutočným kontrolám vykonávaným vo všetkých fázach realizácie. Z pohľadu finančnej kontroly sa systém skladá z viacerých nástrojov, ktoré sa systematicky uplatňujú pri vykonávaní zákaziek a grantov pri všetkých spôsoboch hospodárenia: kontroly platieb ex ante, audity vykonávané Komisiou a podľa plánu auditu, overovanie výdavkov pred uskutočnením platby zo strany prijímateľov grantov, overovacie misie v medzinárodných organizáciách a celkové kontroly ex post na základe každoročne realizovanej štúdie miery zostatkových chýb. Finančné záujmy EÚ sú chránené všetkými dostupnými prostriedkami podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách, ako aj kontrolami jednotlivých transakcií ex ante, ktoré vykonáva Komisia, následnými kontrolami alebo auditmi, a tiež z toho vyplývajúcim vymáhaním akýchkoľvek neoprávnene vyplatených prostriedkov v prípade nedodržania dohodnutých postupov alebo v prípade činností, ktoré neboli oprávnené na financovanie EÚ. 2.6.Nákladová účinnosť systémov riadenia a kontroly V súlade s požiadavkou nariadenia o rozpočtových pravidlách je dôležitým cieľom Komisie a jej „stratégie rozpočtu zameraného na výsledky“ zabezpečiť nákladovú účinnosť pri navrhovaní a vykonávaní systémov riadenia a kontroly, ktoré predchádzajú chybám alebo ich odhaľujú a napravujú. V stratégiách kontrol by sa preto malo uvažovať o vyššej úrovni a frekvencii kontrol v rizikovejších oblastiach a malo by sa zabezpečiť, aby kontroly boli prínosom. Je to dôležité, pretože kontroly predstavujú pre prijímateľov značnú administratívnu záťaž a môžu dokonca odradiť od účasti na programoch. Neefektívne a neúčinné kontroly navyše pohltia prostriedky, ktoré by inak mohli prispieť k dosiahnutiu výsledkov. Podávanie správ o nákladovej účinnosti sa vo výročných správach o činnosti za rok 2014 skvalitnilo. Všetky útvary Komisie, ktoré dospeli k záveru o nákladovej účinnosti svojich systémov riadenia a kontroly uvádzajú, že vyčísliteľné a/alebo nevyčísliteľné prínosy prevyšujú náklady a/alebo vykazujú stabilný alebo pozitívny trend relevantných ukazovateľov. Komisia poverila svoje útvary, aby vypracovali spoločnú metodiku výpočtu nákladov a prínosov kontrol s cieľom zlepšiť konzistentnosť a dosiahnuť spoľahlivé výsledky, ktoré možno využiť na určenie relatívnej nákladovej účinnosti zavedených systémov kontroly (pozri súhrnnú správu Komisie za rok 2014). Pokiaľ ide o výdavky v rámci zdieľaného hospodárenia, pri výpočte nákladov a nákladovej účinnosti kontrol sa musí zohľadňovať činnosť členských štátov v oblasti riadenia a kontrol. 3.FINANČNÉ OPRAVY A VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV V ROKU 2014 3.1.Prehľad

Tabuľka 3.1: Prehľad finančných opráv a vymáhania prostriedkov v roku 2014 v mil. EUR Okruh viacročného finančného rámca Platby z rozpočtu EÚ v roku 2014 – spolu Prebiehajúce finančné opravy na konci roku 2014 – spolu Finančné opravy a vymáhanie potvrdené v roku 2014 – spolu % platieb z rozpočtu EÚ Finančné opravy a vymáhanie vykonané v roku 2014 – spolu % platieb z rozpočtu EÚ Inteligentný a inkluzívny rast 67 683 1 018 2 198 3,2 % 1 828 2,7 % EFRR 29 841 360 1 330 4,5 % 1 084 3,6 % Kohézny fond8 13 464 22 292 2,2 % 236 1,8 % ESF 10 623 636 343 3,2 % 290 2,7 % Vnútorné politiky 13 755 — 232 1,7 % 218 1,6 % Udržateľný rast: prírodné zdroje 56 584 4 892 2 355 4,2 % 1 302 2,3 % EPZF 44 287 3 789 1 862 4,2 % 946 2,1 % Rozvoj vidieka 11 191 960 385 3,4 % 252 2,3 % FNURH/EFRH 689 47 67 9,8 % 66 9,6 % Usmerňovacia sekcia EPUZF 6 95 18 294,2 % 18 294,2 % Vnútorné politiky 411 — 23 5,6 % 19 4,6 % Bezpečnosť a občianstvo 1 711 — 42 2,5 % 42 2,5 % Migrácia a vnútorné záležitosti 400 — 5 1,3 % 5 1,3 % Vnútorné politiky 1 311 — 37 2,8 % 37 2,8 % Globálna Európa 7 206 neuvádza sa 127 1,8 % 108 1,5 % Vonkajšie politiky 7 206 — 127 1,8 % 108 1,5 % Administratíva 8 819 neuvádza sa 5 0,1 % 5 0,1 % Administratíva 8 819 — 5 0,1 % 5 0,1 % SPOLU 142 003* 5 909 4 728 3,3 % 3 285 2,3 % * Suma nezahŕňa 29 mil. EUR vyplatených Chorvátsku v rámci okruhu Kompenzácie a 465 mil. EUR vyplatených v rámci okruhu Osobitné nástroje. Upozorňujeme, že vyššie uvedené čísla sa líšia od tých, ktoré sú uvedené v správe o ochrane finančných záujmov, ktorú vypracoval OLAF, keďže správa úradu OLAF bola zverejnená skôr, vo fáze, keď boli k dispozícii len predbežné údaje. Poľnohospodárstvo: V roku 2014 prijala Komisia tri rozhodnutia o overení súladu , ktoré sa týkali 56 jednotlivých čistých finančných opráv v celkovej výške 443 mil. EUR (0,8 % výdavkov SPP zahrnutých do rozpočtu na rok 2014). Koncom roka 2014 bolo vypracované ďalšie finančne významné rozhodnutie o overení súladu a s členskými štátmi sa pred koncom roka uskutočnili formálne konzultácie v rámci výboru pre poľnohospodárske fondy. Toto rozhodnutie, v ktorom išlo o sumu 1,4 mld. EUR (ktorá zahŕňala 56 jednotlivých opráv), prijala Komisia v januári 2015 . Na základe medzinárodne schválených účtovných štandardov pre verejný sektor bola táto suma zahrnutá ako „potvrdená“ do rozpočtového roku 2014. Súdržnosť: Programové obdobie 2000 – 2006: Pokročilá fáza procesu ukončovania programov EFRR a projektov Kohézneho fondu priniesla celkové dodatočné finančné opravy vo výške 543 mil. EUR, ktoré boli uložené a schválené členskými štátmi v roku 2014: – finančné opravy v objeme 451 mil. EUR v rámci ukončovania programov EFRR v 9 členských štátoch, z ktorých najvýznamnejšie sa týkali Talianska (231 mil. EUR) a Španielska (119 mil. EUR), – 92 mil. EUR schválených 11 členskými štátmi pre projekty Kohézneho fondu, pričom najvyššia suma sa týkala Slovenska (70 mil. EUR). Pokiaľ ide o ESF, v rámci procesu ukončovania sa ukončilo všetkých 239 programov (209 úplne a 30 čiastočne). V roku 2014 bola suma schválených a vykonaných finančných opráv 133 mil. EUR. Členské štáty s najvyššou mierou schválených a vykonaných finančných opráv boli Španielsko (99 mil. EUR) a Taliansko (20 mil. EUR). Ostatné krajiny, v ktorých sa proces ukončovania zavŕšil, boli Belgicko, Nemecko, Grécko, Francúzsko, Rakúsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo. Taliansko a Španielsko ešte neschválili niektoré návrhy na ukončenie a začala sa predbežná fáza opravy – podrobnejšie informácie sú uvedené v oddiele 4.2.3. V roku 2014 sa dosiahol výrazný pokrok v súvislosti s ukončením finančného nástroja na usmerňovanie rybného hospodárstva (FNURH). Na konci roku 2014 sa ukončilo 53 programov zo 60. Väčšina príslušných finančných opráv sa vykonala prostredníctvom príkazov na vymáhanie. Programové obdobie 2007 – 2013: Výška potvrdených finančných opráv v roku 2014 pre EFRR a Kohézny fond bola 294 mil. EUR. Je to dôsledok prísneho dohľadu Komisie, jej politiky prerušenia platieb a rastúceho počtu akčných plánov vrátane finančných opráv, o ktorých rozhodli členské štáty a ktoré sa vykonávajú na základe listov o prerušení alebo predbežnom pozastavení platieb, ktoré zasielajú povoľujúci úradníci Komisie vymenovaní delegovaním. V rámci ESF bola potvrdená suma 209 mil. EUR a vykonaná suma 156 mil. EUR, pričom 95 mil. EUR z tejto sumy bolo potvrdených v roku 2014 a 61 mil. EUR v predchádzajúcich rokoch. Bolo vykonaných 89 % finančných opráv potvrdených v roku 2014 a v predchádzajúcich rokoch, takže sa majú ešte vykonať opravy vo výške 118 mil. EUR. Členské štáty s najvyššou úrovňou opráv sú Španielsko (56 mil. EUR), Rumunsko (43 mil. EUR), Poľsko (32 mil. EUR) a Francúzsko (20 mil. EUR). Z finančných opráv vykonaných v roku 2014 tvorí 64 mil. EUR finančné opravy pri zdroji, čo znamená, že orgány členského štátu tieto finančné opravy uplatňujú súčasne s vykázaním výdavkov Komisii formou uplatnenia paušálnych opráv po uskutočnení auditov Komisie. Potvrdené finančné opravy pre Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH) sa od roku 2013 zvýšili o viac ako 80 %, pričom nárast je dôsledkom najmä auditov Komisie a administratívnych previerok. Stiahnutie neoprávnených výdavkov z nasledujúcej žiadosti o platbu umožňuje vykonávať takéto finančné opravy rýchlo. Programové obdobie 2014 – 2020 Prvé účtovné obdobie prebiehalo počas roka 2014 a takmer pre všetky operačné programy sa ešte neuskutočnilo určenie orgánov, preto zatiaľ nebola spracovaná žiadna audítorská činnosť týkajúca sa výkazu výdavkov. 3.2.Finančné opravy prebiehajúce k 31. decembru 2014

Prebiehajúce finančné opravy sú predbežnou fázou, v ktorej sa začali postupy finančnej opravy, ale s dotknutým členským štátom stále prebieha námietkové konanie. Uvedené sumy sú len počiatočné odhady útvarov Komisie, na ktoré sa až do prijatia konečného rozhodnutia Komisie môžu uplatniť zmeny. 3.3.Finančné opravy potvrdené v roku 2014 V tomto oddiele sa uvádzajú rôzne pohľady na sumy finančných opráv potvrdených v roku 2014. Je potrebné poukázať na skutočnosť, že ďalej uvedené údaje a mapy sa týkajú len jedného roka – 2014. Úroveň celkových opráv aj rozdelenie podľa jednotlivých členských štátov sa môže v závislosti od daného roku značne meniť. Zmysluplné posúdenie nápravnej schopnosti systémov dohľadu a kontroly musí preto v súlade s povahou týchto výdavkov vychádzať z viacročnej perspektívy (pozri oddiel 4).

3.3.1. Rozdelenie podľa jednotlivých členských štátov Mapa a tabuľka 3.3.1: Finančné opravy potvrdené v roku 2014 v porovnaní s prijatými platbami z EÚ, rozdelenie podľa jednotlivých členských štátov Členský štát Platby prijaté z rozpočtu EÚ v roku 2014 (v mil. EUR) Finančné opravy potvrdené v roku 2014 (v mil. EUR) Finančné opravy potvrdené v roku 2014 (v percentuálnom vyjadrení) v porovnaní s platbami prijatými z rozpočtu EÚ v roku 2014 Belgicko 1 028 25 2,4 % Bulharsko 2 096 148 7,1 % Česká republika 4 152 441 10,6 % Dánsko 1 212 9 0,7 % Nemecko 9 712 39 0,4 % Estónsko 610 2 0,3 % Írsko 1 376 18 1,3 % Grécko 6 829 187 2,7 % Španielsko 10 219 379 3,7 % Francúzsko 11 159 1 383 12,4 % Chorvátsko 407 — neuvádza sa Taliansko 9 450 401 4,2 % Cyprus 237 — neuvádza sa Lotyšsko 1 005 5 0,5 % Litva 1 774 9 0,5 % Luxembursko 79 0 0,0 % Maďarsko 6 342 189 3,0 % Malta 221 0 0,2 % Holandsko 1 285 (30)* (2,3 %) Rakúsko 1 301 15 1,2 % Poľsko 17 088 49 0,3 % Portugalsko 4 772 50 1,0 % Rumunsko 5 775 295 5,1 % Slovinsko 1 078 15 1,4 % Slovensko 1 577 142 9,0 % Fínsko 866 7 0,8 % Švédsko 1 338 4 0,3 % Spojené kráľovstvo 5 685 62 1,1 % INTERREG 1 866 44 2,4 % SPOLU 110 537 3 890 3,5 % V uvedenej mape sa zohľadňuje relatívna váha potvrdených finančných opráv v jednotlivých členských štátoch v porovnaní s platbami prijatými z rozpočtu EÚ v roku 2014. Svetlosivou sú znázornené členské štáty, ktoré nedosahujú priemerný percentuálny podiel 3,5 %. Červenou sú znázornené členské štáty, ktoré prekračujú priemerný percentuálny podiel 3,5 %.

* Záporná suma pre Holandsko je dôsledkom rozsudku Súdneho dvora, na základe ktorého musí Komisia Holandsku vyplatiť náhradu.



3.3.2. Členenie paušálnych opráv potvrdených v roku 2014 Tabuľka 3.3.2: Členenie paušálnych opráv potvrdených v roku 2014 Finančné opravy – spolu (v mil. EUR) Paušálne finančné opravy* potvrdené v roku 2014 (v mil. EUR) Poľnohospodárstvo EPZF 1 649 644** EPFRV 220 168** Súdržnosť EFRR & KF 1 622 890 ESF 342 223 Usmerňovacia sekcia EPUZF 13 0 EFRH/FNURH 39 3 Vnútorné politiky 5 5 SPOLU 3 890 1 933 * Zahŕňa extrapolované opravy ** Údaj predstavuje najlepší odhad. Väčšina finančných opráv zahŕňa sumy na základe presných výpočtov a paušálnych sadzieb. Paušálne opravy sú cenným nástrojom, ktorý sa používa, keď príslušnú sumu nemožno vyčísliť na základe reprezentatívnej štatistickej vzorky alebo keď nemožno presne kvantifikovať vplyv jednotlivých chýb na výdavky. To však znamená, že členský štát, na ktorý sa vzťahuje paušálna oprava, znáša finančné dôsledky, pretože opravy nie sú priamo spojené s jednotlivými nezrovnalosťami na úrovni projektov, t. j. neexistuje žiadny jednotlivý konečný prijímateľ, od ktorého by sa prostriedky mohli vymáhať. 3.3.3. Členenie finančných opráv pri zdroji Tabuľka 3.3.3: Členenie finančných opráv pri zdroji potvrdených v roku 2014 Členský štát Finančné opravy pri zdroji potvrdené v roku 2014 (v mil. EUR) Bulharsko 28 Česká republika 407 Írsko 0 Grécko 88 Španielsko 0 Francúzsko 20 Taliansko 4 Litva 0 Maďarsko 152 Poľsko 14 Portugalsko 0 Rumunsko 133 Slovensko 56 Spojené kráľovstvo 0 SPOLU 903

Opravy pri zdroji pre programy EFRR/KF na roky 2007 – 2013 boli oznámené po prvýkrát v roku 2014. Vzťahujú sa na sumy oznámené členskými štátmi v roku 2014 na základe osobitnej žiadosti útvarov Komisie (žiadosti zamerané na hlavné prípady, v ktorých sa paušálne opravy uplatnili v prípade problémov spojených s postupmi verejného obstarávania alebo nedostatkami v systémoch riadenia a kontroly členských štátov). V dôsledku tohto kroku boli v 6 členských štátoch od roku 2012 až do konca roku 2014 zistené finančné opravy pri zdroji súhrnne vo výške 782 mil. EUR. Keďže ide o prvý rok oznamovania týchto informácií, celá suma opráv pri zdroji bola pripísaná do roku 2014, aj keď niektoré sumy boli zahrnuté do žiadostí o platbu zaslaných Komisii v roku 2012 a 2013. Hlavné finančné opravy pri zdroji pre EFRR/KF sa týkajú Českej republiky (398 mil. EUR), Maďarska (136 mil. EUR), Rumunska (92 mil. EUR), Grécka (72 mil. EUR) a Slovenska (56 mil. EUR). Pokiaľ ide o ESF, hlavné členské štáty, ktorých sa týkajú paušálne opravy uplatnené súčasne s oznámením výdavkov Komisii, a ktoré teda opravili nové výdavky, sú: Rumunsko (41 mil. EUR), Francúzsko (20 mil. EUR), Maďarsko (16 mil. EUR) a Poľsko (14 mil. EUR) v celkovej výške 100 mil. EUR finančných opráv pri zdroji potvrdených v roku 2014. Pokiaľ ide o Rumunsko, v záujme odstránenia základných príčin opakujúcich sa problémov zistených v rámci ESF Komisia spolupracuje s vnútroštátnymi orgánmi na zlepšovaní ich systémov riadenia a kontroly a podrobne sa zaoberá vykonávaním dohodnutého akčného plánu. Okrem toho vnútroštátny orgán auditu preveril otázky obstarávania vo viacerých vysoko rizikových projektoch a zistené chyby sa opravujú prostredníctvom finančných opráv na úrovni príslušných projektov (namiesto 25 % paušálnej opravy). Komisia podporuje rumunské orgány aj v zjednodušovaní a využívaní nástroja na prevenciu a odhaľovanie podvodov ARACHNE. 3.4.Finančné opravy vykonané v roku 2014 V tomto oddiele sa uvádzajú rôzne pohľady na finančné opravy vykonané v roku 2014. Je potrebné poukázať na skutočnosť, že ďalej uvedené údaje a mapy sa týkajú len jedného roka – 2014. Výška celkových opráv a rozdelenie podľa členských štátov sa v závislosti od daného roku výrazne mení – viacročný prehľad sa uvádza v oddiele 4.

3.4.1. Rozdelenie podľa jednotlivých členských štátov Mapa a tabuľka 3.4.1: Finančné opravy vykonané v roku 2014 v porovnaní s prijatými platbami z EÚ, rozdelenie podľa jednotlivých členských štátov

Členský štát Platby prijaté z rozpočtu EÚ v roku 2014 (v mil. EUR) Finančné opravy vykonané v roku 2014 (v mil. EUR) Finančné opravy vykonané v roku 2014 ako percentuálny podiel prijatých platieb z rozpočtu EÚ v roku 2014 Belgicko 1 028 17 1,7 % Bulharsko 2 096 31 1,5 % Česká republika 4 152 336 8,1 % Dánsko 1 212 9 0,7 % Nemecko 9 712 28 0,3 % Estónsko 610 1 0,2 % Írsko 1 376 37 2,7 % Grécko 6 829 321 4,7 % Španielsko 10 219 391 3,8 % Francúzsko 11 159 462 4,1 % Chorvátsko 407 — neuvádza sa Taliansko 9 450 324 3,4 % Cyprus 237 — neuvádza sa Lotyšsko 1 005 5 0,5 % Litva 1 774 0 0,0 % Luxembursko 79 0 0,2 % Maďarsko 6 342 25 0,4 % Malta 221 0 0,0 % Holandsko 1 285 34 2,7 % Rakúsko 1 301 7 0,5 % Poľsko 17 088 65 0,4 % Portugalsko 4 772 73 1,5 % Rumunsko 5 775 93 1,6 % Slovinsko 1 078 7 0,6 % Slovensko 1 577 137 8,7 % Fínsko 866 8 0,9 % Švédsko 1 338 4 0,3 % Spojené kráľovstvo 5 685 89 1,6 % INTERREG 1 866 43 2,3 % SPOLU 110 537 2 549 2,3 % V uvedenej mape sa zohľadňuje relatívna váha vykonaných finančných opráv v jednotlivých členských štátoch v porovnaní s platbami prijatými z rozpočtu EÚ v roku 2014. Svetlosivou sú znázornené členské štáty, ktoré nedosahujú priemerný percentuálny podiel 2,3 %. Červenou sú znázornené členské štáty, ktoré prekračujú priemerný percentuálny podiel 2,3 %. 3.4.2. Členenie paušálnych opráv vykonaných v roku 2014 Tabuľka 3.4.2: Členenie paušálnych opráv vykonaných v roku 2014 Finančné opravy – spolu (v mil. EUR) Paušálne finančné opravy* vykonané v roku 2014 (v mil. EUR) Súdržnosť EFRR & KF 1 319 520 ESF 289 185 EFRH/FNURH 41 4 EPUZF 13 0 Vnútorné politiky 5 5 SPOLU 1 667 714 * Zahŕňa extrapolované opravy Nie sú k dispozícii údaje pre poľnohospodárstvo. 3.4.3. Členenie finančných opráv pri zdroji Tabuľka 3.4.3: Členenie opráv pri zdroji v oblasti politiky súdržnosti vykonaných v roku 2014 Členský štát Finančné opravy pri zdroji vykonané v roku 2014 (v mil. EUR) Česká republika 274 Írsko 0 Grécko 60 Španielsko 0 Francúzsko 20 Taliansko 4 Litva 0 Maďarsko 21 Poľsko 13 Portugalsko 0 Rumunsko 50 Slovensko 56 Spojené kráľovstvo 0 SPOLU 499 V prípade EFRR/KF zo 782 mil. EUR finančných opráv pri zdroji oznámených v roku 2014 možno 430 mil. EUR (55 %) považovať za už vykonané. Hlavnými dotknutými členskými štátmi sú Česká republika (271 mil. EUR), Grécko (60 mil. EUR) a Slovensko (56 mil. EUR). V prípade ESF, pokiaľ ide o opravy pri zdroji, členské štáty, ktorých sa týkajú paušálne opravy uplatnené súčasne s oznámením výdavkov Komisii, a ktoré teda opravili nové výdavky, sú: Francúzsko (20 mil. EUR), Maďarsko (16 mil. EUR), Poľsko (13 mil. EUR) a Rumunsko (11 mil. EUR).

3.5.Vymáhanie prostriedkov Tabuľka 3.5: Potvrdené a vykonané sumy, ktoré sa vymohli v roku 2014 v mil. EUR Okruh viacročného finančného rámca Potvrdené sumy, ktoré sa vymohli v roku 2014 – spolu Vykonané sumy, ktoré sa vymohli v roku 2014 – spolu Inteligentný a inkluzívny rast 233 220 EFRR 0 1 Kohézny fond 0 0 ESF 1 1 Vnútorné politiky 232 218 Udržateľný rast: prírodné zdroje 435 366 EPZF 213 150 Rozvoj vidieka 165 167 FNURH/EFRH 29 25 Usmerňovacia sekcia EPUZF 5 5 Vnútorné politiky 23 19 Bezpečnosť a občianstvo 37 37 Vnútorné politiky 37 37 Globálna Európa 127 108 Vonkajšie politiky 127 108 Administratíva 5 5 SPOLU 838 736 Poľnohospodárstvo: V období rokov 2008 – 2014 Komisia vykonala audit správneho uplatňovania pravidiel o vymáhaní prostredníctvom 32 audítorských misií v 19 členských štátoch (vrátane všetkých 15 členských štátov s nízkou mierou úspešnosti vymáhania v prípadoch zistených od roku 2007). V rámci postupov overenia súladu sa ďalej sleduje vývoj situácie v prípade nedostatkov zistených počas uvedených auditov. S výnimkou dvoch prípadov (Taliansko a Írsko) majú orgány členských štátov vo všeobecnosti zavedené primerané postupy na ochranu finančných záujmov EÚ. Starostlivý prístup orgánov členských štátov pri vymáhaní prostriedkov v najvýznamnejších jednotlivých prípadoch nezrovnalostí sa posudzuje v kontexte ďalších 25 prebiehajúcich postupov overenia súladu (administratívne previerky). V roku 2012 sa počas vyšetrovania úradu OLAF zistili niektoré závažné problémy talianskej platobnej agentúry v súvislosti s úplnosťou hlavnej účtovnej knihy dlžníkov, premlčaním niektorých dlhov a niektorými vnútroštátnymi systémami údajne financovanými z rozpočtu EÚ. Európsky dvor audítorov okrem toho v rámci auditu v roku 2013 tiež vyjadril vážne pochybnosti v súvislosti so systémami riadenia dlhov v Taliansku (AGEA) a Írsku (DAFF). Komisia to zohľadnila vo svojej analýze rizík a v septembri 2014 vykonala v Taliansku audítorskú misiu, zatiaľ čo audit v Írsku sa uskutoční v audítorskom roku 2015 – 2016. 3.6.Nedostatky v systémoch riadenia a kontroly členských štátov zistené v roku 2014 a prijaté opatrenia 3.6.1. Poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Komisia pozorne sleduje závažné nedostatky v systémoch riadenia a kontroly členských štátov, ktoré zistili samotné členské štáty, Komisia, Európsky dvor audítorov a/alebo OLAF (v prípade vyšetrovania prípadov podvodu), a to až dovtedy, kým nezíska spoľahlivé dôkazy, že nedostatky boli odstránené prostredníctvom vykonania vhodných opatrení v danom členskom štáte, že neoprávnene vyplatené výdavky vykázané v minulosti boli napravené a že sa v praxi osvedčila spoľahlivosť nového systému. Pokiaľ ide o priame platby, GR AGRI vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2013 uviedlo výhrady v súvislosti s 15 španielskymi platobnými agentúrami, s Francúzskom, Spojeným kráľovstvom (Anglickom), Gréckom, Maďarskom a Portugalskom. V prípade Francúzska, Španielska a Anglicka Komisia naďalej monitoruje akčné plány nápravných opatrení vypracované vnútroštátnymi orgánmi. V prípade Portugalska sa akčný plán vykonal. Pokiaľ ide o Grécko, aj keď sa situácia výrazne zlepšila, zistilo sa, že akčný plán sa nevykonal v plnej miere podľa stanovených medzníkov a termínov, v dôsledku čoho Komisia prijala vykonávacie rozhodnutie o znížení mesačných platieb za rok uplatnenia nárokov 2014 určených na úhradu tých výdavkov, ktorých sa nedostatky týkali. V prípade Maďarska sa nepovažovalo za potrebné zaviesť formálny akčný plán na riešenie osobitných problémov, ktoré existovali v rokoch 2013 a 2014. Problémy sa týkali podoby kontrol, ktorá sa má upraviť v kontexte nového režimu priamych platieb od roku uplatnenia nárokov 2015. V prípade Francúzska sa akčný plán finalizovaný 15. novembra 2013 monitoruje prostredníctvom štvrťročných správ a v prípade potreby audítorských misií. GR AGRI vo výročnej správe o činnosti za rok 2013 upravilo kontrolné štatistiky členských štátov tak, aby odrážali neodhalené, a teda neoznámené chyby, a vypočítalo mieru chybovosti vo výške 5,2 %. Keďže bola táto práca vykonaná na úrovni platobných agentúr, bolo možné uplatniť cielený prístup s ohľadom na výhrady a generálny riaditeľ preto mohol vzniesť výhrady týkajúce sa 31 platobných agentúr a nie celej aktivity ABB. V roku 2014 Komisia znova posilnila existujúce akčné plány s cieľom riešiť uvedené výhrady na základe lepšej spolupráce a analýzy v rámci útvarov Komisie a intenzívneho dialógu s členskými štátmi. Na základe tohto prístupu sa naďalej stretávala osobitná ad hoc skupina pre poľnohospodárstvo vytvorená v roku 2012, ktorá pokračovala v príprave analýzy a stratégie v rámci Komisie; súčasne sa zaviedol vylepšený systém podávania správ zo strany všetkých členských štátov o ich národných akčných plánoch zameraných na znižovanie chybovosti. Patrí sem aj silnejšie zameranie sa na pravidelné sledovanie opatrení nadväzujúcich na zistenia auditu, ako aj vylepšenie ukazovateľov a medzníkov na účely monitorovania. V roku 2014 Komisia taktiež vytvorila nový IT nástroj, ktorý jej umožňuje efektívnejšie a konzistentnejšie zhromažďovanie a spracovávanie informácií z národných akčných plánov. Od roku 2013 boli zorganizované štyri semináre na tému miera chybovosti, pričom dva z nich sa konali v roku 2014, a ich cieľom bolo predstavenie aktuálneho stavu vykonávania akčných plánov, výmena osvedčených postupov a poskytnutie usmernení. Tieto semináre sa organizujú dvakrát do roka spoločne v rámci Výboru pre rozvoj vidieka a Výboru pre poľnohospodárske fondy s cieľom zabezpečiť zapojenie riadiacich orgánov aj platobných agentúr. Každý polrok preto prebieha vyhodnotenie pozorne monitorovaného procesu sledovania vývoja v prípade nadväzujúcich opatrení. Geografické oddelenia medzitým prostredníctvom výročných stretnutí a ad hoc stretnutí, monitorovacích výborov a v prípade potreby v rámci zmien programu zabezpečovali, aby členské štáty v súvislosti so sledovanými záležitosťami prijímali nadväzujúce opatrenia. Súčasne sa posilnila príslušná audítorská kapacita Komisie. Počet audítorských misií sa zvýšil a audity sa zameriavajú na konkrétne otázky týkajúce sa miery chybovosti. Okrem toho umožňuje právny rámec prerušenie a pozastavenie platieb v prípade závažných nedostatkov v systémoch riadenia a kontrol v prípade výdavkov viazaných v rámci EPFRV v rokoch 2007 – 2013 alebo 2014 – 2020. Pokiaľ ide o nový právny rámec (nariadenie č. 1305/2013), článkom 62 sa zabezpečuje, že riadiace orgány aj platobné agentúry vykonajú posúdenie ex ante každého návrhu programu, v rámci ktorého uvedú, že plánované opatrenia sú overiteľné a kontrolovateľné. Útvary Komisie toto posúdenie pred schválením programov dôkladne analyzujú. Európska sieť pre rozvoj vidieka bude zohrávať významnejšiu úlohu pri šírení osvedčených postupov v súvislosti so znižovaním miery chybovosti. V prvom polroku 2015 bola zorganizovaná odborná príprava pre riadiace orgány o týchto témach: možnosti zjednodušeného vykazovania nákladov, primeranosť nákladov, verejné obstarávanie a agroenvironmentálne platby orientované na výsledky: kolektívny prístup. 3.6.2. Súdržnosť Pokiaľ ide o EFRR a Kohézny fond v období rokov 2007 – 2013, audity Komisie boli v roku 2014 zamerané na päť audítorských prieskumov a na špecifické misie na overenie skutočností s cieľom validovať miery chybovosti vo vybraných výročných kontrolných správach. Aby bolo možné validovať výsledky auditu vykonaného orgánmi auditu, vykonávajú sa audity na mieste na úrovni orgánov realizujúcich programy a/alebo sprostredkovateľských subjektov, ktoré zvyčajne zahŕňajú overovanie audítorských dôkazov až k zdroju, priamo na mieste, na úrovni prijímateľov/projektov. Výsledkom tejto audítorskej práce je, že sa Komisia môže vo všeobecnosti spoľahnúť na prácu 42 zo 47 orgánov auditu, ktorých činnosť bola auditovaná a ktoré zodpovedajú za kontrolu 91 % pridelených rozpočtových prostriedkov EFRR/KF na programové obdobie 2007 – 2013.

Audity vykonané v rokoch 2010 až 2014 potvrdzujú, že overovanie riadenia (kontroly na prvom stupni) vykonávané členskými štátmi je naďalej kľúčovou otázkou. Audity overovania riadenia vykonané Komisiou v roku 2014 skutočne potvrdili nedostatky vo vykonávaní týchto kontrol pri 66 % uskutočnených misií najmä v oblasti verejného obstarávania (problémy zistené pri 58 % misií). Ďalšie problémy boli zistené v oblastiach ako oprávnenosť operácií (audity vykonávané na vybraných operáciách v Maďarsku, Rumunsku, Grécku, Taliansku a Slovinsku) a štátna pomoc (kontrolovaná v rámci auditov zameraných na programy konkurencieschopnosti v Slovinsku, Maďarsku, Grécku, Rumunsku, Taliansku a v rámci misie v Španielsku na úrovni dvoch sprostredkovateľských orgánov). V týchto troch oblastiach (verejné obstarávanie, oprávnenosť, štátna pomoc) sa problémy uvádzajú aj v správach o auditoch, ktoré vykonal Európsky dvor audítorov. Podrobná analýza výhrad, ktoré vzniesol generálny riaditeľ, a súvisiace akčné plány na úrovni programu sú zverejnené vo výročnej správe o činnosti GR REGIO za rok 2014. Pokiaľ ide o ESF, hlavné zistenia auditov systému sa týkajú: výberu operácií, nedostatočného overovania riadenia, nedostatočného audítorského záznamu (audit trailu), nespoľahlivých systémov IT, nedostatkov v procese osvedčovania, nedostatočnej spoľahlivosti správ o audite vnútroštátnych systémov, porušení v oblasti verejného obstarávania a neoprávnenosti výdavkov. Overovanie riadenia vykonávané členskými štátmi je naďalej kľúčovou otázkou. Audity overovania riadenia vykonané Komisiou v roku 2014 potvrdili tieto hlavné nedostatky vo vykonávaní uvedených kontrol, ktoré boli zistené už v roku 2013: formálna povaha overovania riadenia, nedostatočné overovanie postupov verejného obstarávania, nedostatočná štruktúra/organizácia riadiaceho orgánu alebo sprostredkovateľského orgánu, nedostatok odbornej prípravy a dohľadu v prípade delegovania zodpovedností, vykonávanie overovania riadenia až po osvedčení výdavkov a nedostatočné usmernenia a odborná príprava pre prijímateľov. Vo výročnej správe o činnosti za rok 2014 boli vznesené výhrady v dôsledku nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly týchto operačných programov EFRH: Nemecko (Meklenbursko-Predné Pomoransko), Taliansko, Holandsko, Poľsko a Rumunsko. V 5 dotknutých operačných programoch sa prejavili významné chyby, ako je uvedené vo výročných kontrolných správach. Listy s jasnými akčnými plánmi boli zaslané všetkým dotknutým členským štátom s uvedením potrebných nápravných opatrení, ktoré sa majú prijať, aby bolo možné obnoviť platby. 4.SÚHRNNÉ FINANČNÉ OPRAVY A VYMÁHANIE PROSTRIEDKOV DO KONCA ROKA 2014 4.1.Prehľad Súhrnné údaje poskytujú užitočné informácie o dôležitosti nápravných mechanizmoch používaných Komisiou, a to najmä preto, lebo zohľadňujú viacročný charakter programov a projektov a neutralizujú vplyv jednorazových udalostí.



4.1.1. Obdobie rokov 2009 – 2014 Grafy znázorňujú vývoj potvrdených a vykonaných finančných opráv a vymáhaní prostriedkov za uplynulých šesť rokov: Graf 4.1: Finančné opravy a vymáhania prostriedkov v rokoch 2009 – 2014 (v mld. EUR) Potvrdené finančné opravy a vymáhania prostriedkov v rokoch 2009 – 2014 (v mld. EUR) Vykonané finančné opravy a vymáhania prostriedkov v rokoch 2009 – 2014 (v mld. EUR) Priemerná suma finančných opráv a vymáhaní, ktoré boli potvrdené za jeden rok v rámci obdobia rokov 2009 – 2014, predstavovala 3,2 mld. EUR alebo 2,4 % priemernej výšky platieb z rozpočtu EÚ v objeme 133 mil. EUR (zdieľané hospodárenie: 2,8 mld. EUR alebo 2,8 % priemernej výšky platieb v objeme 102 mil. EUR; všetky ostatné druhy hospodárenia: 366 mil. EUR alebo 1,2 % priemernej výšky platieb v objeme 30,5 mld. EUR). Potvrdené sumy majú tendenciu mierne stúpať, čo dokazuje, že viacročnému rámcu pre kontroly sa úspešne darí chrániť rozpočet EÚ. Priemerná suma vykonaných finančných opráv a vymáhaní v období rokov 2009 – 2014 predstavuje 2,8 mld. EUR, čo predstavuje 2,1 % priemernej výšky platieb z rozpočtu Únie v uvedenom období (zdieľané hospodárenie: 2,5 mld. EUR alebo 2,4 % priemernej výšky platieb; všetky ostatné druhy hospodárenia: 356 mil. EUR alebo 1,2 % priemernej výšky platieb). Uvedený stúpajúci trend možno vysvetliť ukončením programového obdobia 2000 – 2006, keďže značný počet finančných opráv a vymáhaní súm sa vykonáva až v tomto štádiu (pozri ďalej). V prípade poľnohospodárstva sa vplyv vykonávania niektorých čistých finančných opráv prostredníctvom troch ročných splátok prejaví vo forme nižšieho zvýšenia súm, ktoré sa skutočne vykonali, v porovnaní so sumami, o ktorých rozhodla Komisia.

4.2.1. Rozhodnutia Súdneho dvora o finančných opravách v oblasti regionálnej politiky Počas roka 2015 boli vydané rozsudky Súdneho dvora, ktorými sa zrušili viaceré rozhodnutia o finančných opravách v oblasti regionálnej politiky prijaté v rokoch 2008 – 2010. Tieto opravy dosiahli spolu výšku takmer 0,5 mld. EUR a vzťahovali sa na programové obdobie 1994 – 1999. Rozsudky odrážajú procesné problémy vyplývajúce z nariadenia č. 1083/2006. Komisia analyzuje vplyv. 4.2.Finančné opravy 4.2.1. Prehľad Tabuľka 4.2.1: Potvrdené súhrnné finančné opravy a percentuálny podiel vykonaných opráv do konca roka 2014 v mil. EUR Programové obdobie Súhrnné rozhodnutia EPZF Potvrdené finančné opravy na konci roku 2014 – spolu Vykonávanie do konca roku 2014 v % Potvrdené finančné opravy na konci roku 2013 Vykonávanie do konca roku 2013 v % Obdobie 1994 – 1999 Obdobie 2000 – 2006 Obdobie 2007 – 2013 Poľnohospodárstvo — 126 580 10 808 11 514 82,8 % 9 634 89,6 % EPZF — — — 10 808 10 808 83,7 % 9 148 90,0 % Rozvoj vidieka — 126 580 neuvádza sa 706 69,3 % 486 83,2 % Politika súdržnosti 2 723 8 437 3 043 neuvádza sa 14 203 92,2 % 12 189 93,8 % EFRR 1 794* 5 638 1 541 neuvádza sa 8 973 91,9 % 7 643 93,8 % Kohézny fond 268 780 448 neuvádza sa 1 496 88,7 % 1 204 90,7 % ESF 560 1 811 1 029 neuvádza sa 3 399 96,5 % 3 057 97,9 % FNURH/EFRH 100 125 25 neuvádza sa 250 60,4 % 211 51,8 % Usmerňovacia sekcia EPUZF 2 83 — neuvádza sa 85 100,0 % 73 100 % Iné — — — neuvádza sa 9 100,0 % 4 100 % Spolu 2 723 8 563 3 623 10 808 25 726 88,0 % 21 827 91,9 % * v roku 2015 Súdny dvor rozhodol v prospech prijímajúcich členských štátov vo viacerých súdnych prípadoch (0,5 mld. EUR), ktoré sa týkajú finančných opráv EFRR vykonaných v rokoch 2008/10 (pozri oddiel 4.1.2.). Rôzne programové obdobia v rámci politiky súdržnosti jasne poukazujú na viacročný charakter rozpočtového cyklu EÚ. Keďže sa proces ukončovania programového obdobia 2000 – 2006 chýli ku koncu, suma vyplývajúca z finančných opráv je veľmi vysoká, najmä v porovnaní s obdobím 2007 – 2013. Očakáva sa, že finančné opravy pre toto neskoršie obdobie sa v nasledujúcich rokoch budú aj naďalej zvyšovať, keďže sa jeho programy začnú ukončovať (niektoré dosahujú 95 % finančného limitu pre platby), ale v porovnaní s predošlým programovým obdobím by mali byť vzhľadom na úspešnosť preventívnych opatrení nižšie. 4.2.2. Poľnohospodárstvo – EPZF: finančné opravy v rámci postupu overenia súladu V prípade EPZF dosahuje suma finančných opráv, o ktorých rozhodla Komisia od roku 1999, spolu 10 808 mil. EUR (na základe 47 prijatých rozhodnutí). Priemerná miera opráv na jeden rozpočtový rok za obdobie rokov 1999 – 2014 dosahovala 1,7 % výdavkov. Po prijatí rozhodnutia Komisiou sa opravy vykonajú automaticky okrem prípadu, keď sa členskému štátu umožní platba v troch ročných splátkach. Tabuľka 4.2.2: EPFZ: Súhrnné finančné opravy, o ktorých sa rozhodlo v rámci overenia súladu účtov v období od roku 1999 do konca roku 2014, rozdelenie podľa jednotlivých členských štátov v mil. EUR Členský štát Platby EPZF prijaté z rozpočtu EÚ Percentuálny podiel prijatých platieb v porovnaní s celkovými platbami Súhrnné finančné opravy EPZF na konci roku 2014 Percentuálny podiel v porovnaní s platbami prijatými z rozpočtu EÚ Percentuálny podiel v porovnaní s celkovou sumou vyplývajúcou z finančných opráv Belgicko 12 243 1,9 % 43 0,4 % 0,4 % Bulharsko 2 583 0,4 % 69 2,7 % 0,6 % Česká republika 5 636 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Dánsko 17 282 2,7 % 192 1,1 % 1,8 % Nemecko 87 523 13,4 % 198 0,2 % 1,8 % Estónsko 624 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Írsko 19 570 3,0 % 49 0,3 % 0,5 % Grécko 39 372 6,0 % 2 389 6,1 % 22,1 % Španielsko 87 622 13,5 % 1 496 1,7 % 13,8 % Francúzsko 138 554 21,3 % 2 519 1,8 % 23,3 % Chorvátsko 7 687 1,2 % — neuvádza sa neuvádza sa Taliansko 73 157 11,2 % 1 874 2,6 % 17,3 % Cyprus 395 0,1 % 10 2,4 % 0,1 % Lotyšsko 897 0,1 % 0 0,1 % 0,0 % Litva 2 474 0,4 % 18 0,7 % 0,2 % Luxembursko 471 0,1 % 5 1,1 % 0,0 % Maďarsko 8 614 1,3 % 57 0,7 % 0,5 % Malta 32 0,0 % 0 0,9 % 0,0 % Holandsko 17 214 2,6 % 183 1,1 % 1,7 % Rakúsko 11 173 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Poľsko 19 972 3,1 % 92 0,5 % 0,9 % Portugalsko 11 013 1,7 % 207 1,9 % 1,9 % Rumunsko 6 117 0,9 % 196 3,2 % 1,8 % Slovinsko 766 0,1 % 20 2,6 % 0,2 % Slovensko 2 458 0,4 % 2 0,1 % 0,0 % Fínsko 8 440 1,3 % 31 0,4 % 0,3 % Švédsko 11 235 1,7 % 117 1,0 % 1,1 % Spojené kráľovstvo 58 272 8,9 % 1 018 1,7 % 9,4 % Spolu 651 394 100,0 % 10 808 1,7 % 100,0 %



Graf 4.2.2: EPFZ: Súhrnné finančné opravy členských štátov v rámci overenia súladu účtov v období od roku 1999 do konca roka 2014 v porovnaní s platbami prijatými z rozpočtu EÚ 4.3.2. Politika súdržnosti: EFRR a ESF na obdobie rokov 2000 – 2006

Keďže je ukončovanie programového obdobia rokov 2000 — 2006 v záverečnej fáze, možno vykonať užitočné porovnanie celkových výsledkov nápravných opatrení a celkových vynaložených finančných prostriedkov a získať tak ucelenejší obraz o dosahu nápravných mechanizmov. Na konci roka 2014 bola pre EFRR a ESF kombinovaná suma finančných opráv, ktoré boli dôsledkom výlučne činnosti Komisie v oblasti dohľadu, 8,2 mld. EUR. To zodpovedá približne 4,1 % pridelených prostriedkov (196,9 mld. EUR) na konci roka 2014. Miera opráv sa zvýši na viac ako 4,6 %, ak sa zohľadnia dodatočné finančné opravy oznámené členskými štátmi, ktoré sú dôsledkom ich vlastnej kontrolnej činnosti.



Na konci roku 2014 Komisia ukončila 338 programov EFRR (v porovnaní s 316 na konci roku 2013) z celkového počtu 379 programov. Zvyšných 41 programov predstavuje prípady, v ktorých členské štáty namietali proti finančným opravám navrhovaným Komisiou, predložili dodatočné informácie na posúdenie alebo požadovali vrátenie nevymožiteľných súm. V týchto prípadoch sa začali realizovať postupy finančných opráv (vypočutia) a prijímať rozhodnutia o nevymožiteľných sumách. V prípade EFRR predstavujú finančné opravy uložené Komisiou všetkým členským štátom súhrnne do konca roku 2014 výšku 5,8 mld. EUR, čo predstavuje približne 4,5 % celkových prostriedkov pridelených na všetky programy na obdobie rokov 2000 – 2006. Tento proces možno rozčleniť na finančné opravy vo výške 4,1 mld. EUR počas trvania programov a ďalších 1,6 mld. EUR finančných opráv uplatnených pri ukončení programov. Hlavnými dotknutými členskými štátmi sú Španielsko (2,6 mld. EUR), Taliansko (1,2 mld. EUR), Grécko (1,2 mld. EUR). V prípade ESF sa proces ukončovania skočil v závere roka 2014. Útvary Komisie odhadujú, že k 30. júnu 2015 bude celková výška finančných opráv za programové obdobie 2000 – 2006 (so zohľadnením prebiehajúcich finančných opráv) dosahovať výšku 2,4 mld. EUR pre programy ESF, čo predstavuje 3,6 % prostriedkov pridelených ESF. Tento proces možno rozčleniť na 1,2 mld. EUR finančných opráv počas trvania programov a ďalších 1,2 mld. EUR pri ukončení. Pri ukončovaní španielskych programov financovaných z ESF španielske orgány zamietli návrh na ukončenie v prípade troch programov z 38 napriek ukončovacej analýze všetkých argumentov a informáciám, ktoré predložila Komisia. Na konci roku 2014 dosahovali prebiehajúce finančné opravy v prípade Španielska výšku 59 mil. EUR a predstavovali zablokované nesplatené záväzky (RAL) vo výške 34 mil. EUR. V roku 2015 miestne orgány prijali jeden návrh na ukončenie. Začal sa predbežný postup opravy pre ostatné programy. Graf 4.2.3: Programové obdobie 2000 – 2006 – k 31. decembru 2014 potvrdené a prebiehajúce súhrnné finančné opravy členských štátov v rámci EFRR a ESF v porovnaní s prijatými príspevkami 4.2.4. Politika súdržnosti: EFRR/KF a ESF na obdobie rokov 2007 – 2013 V tejto fáze programového obdobia predstavujú doteraz opravené súhrnné sumy 0,9 % pridelených rozpočtových prostriedkov. Očakáva sa, že finančné opravy týkajúce sa obdobia rokov 2007 – 2013 sa budú v nasledujúcich rokoch naďalej zvyšovať, keďže sa príslušné programy začínajú ukončovať, avšak číselné údaje zatiaľ naznačujú celkový nižší objem finančných opráv v porovnaní s predchádzajúcim programovým obdobím. Poukazuje to na lepšiu schopnosť systémov riadenia a kontroly odhaľovať problémy a opravovať chyby pred deklarovaním výdavkov Komisii, čo sa prejavuje nižšími mierami chybovosti v oblasti politiky súdržnosti v období rokov 2007 – 2013 v porovnaní s obdobím rokov 2000 – 2006. Odkázať treba aj na opravy vykonané členskými štátmi v tomto období – pozri oddiel 7.

Tabuľka 4.2.4: Programové obdobie 2007 – 2013 – k 31. decembru 2014 potvrdené a prebiehajúce finančné opravy v rámci EFRR/KF a ESF, rozdelenie podľa jednotlivých členských štátov v mil. EUR Členský štát Výška príspevku z EFRR/KF + ESF na obdobie rokov 2007 – 2013 Percentuálny podiel výšky príspevku v porovnaní s celkovou výškou príspevkov Potvrdené finančné opravy Prebiehajúce finančné opravy (zaslané listy o ukončení) Celkové finančné opravy uložené za obdobie rokov 2007 – 2013 Percentuálny podiel finančných opráv vo vzťahu k príspevkom z EFRR/KF + ESF Podiel uložených finančných opráv v porovnaní s celkovými finančnými opravami Belgicko 2 063 0,6 % 22 1 23 1,1 % 0,7 % Bulharsko 6 674 1,9 % 87 — 87 1,3 % 2,7 % Česká republika 26 540 7,6 % 715 61 776 2,9 % 23,6 % Dánsko 510 0,1 % 0 — 0 0,0 % 0,0 % Nemecko 25 488 7,3 % 26 9 35 0,1 % 1,1 % Estónsko 3 403 1,0 % 10 — 10 0,3 % 0,3 % Írsko 751 0,2 % 21 — 21 2,8 % 0,6 % Grécko 20 210 5,8 % 219 88 306 1,5 % 9,3 % Španielsko 34 649 10,0 % 368 82 450 1,3 % 13,7 % Francúzsko 13 449 3,9 % 48 2 50 0,4 % 1,5 % Chorvátsko 858 0,2 % — — — 0,0 % 0,0 % Taliansko 27 923 8,0 % 110 15 124 0,4 % 3,8 % Cyprus 612 0,2 % — — — neuvádza sa neuvádza sa Lotyšsko 4 530 1,3 % 23 — 23 0,5 % 0,7 % Litva 6 775 2,0 % 0 — 0 0,0 % 0,0 % Luxembursko 50 0,0 % 0 — 0 0,9 % 0,0 % Maďarsko 24 908 7,2 % 340 — 340 1,4 % 10,3 % Malta 840 0,2 % — — — neuvádza sa neuvádza sa Holandsko 1 660 0,5 % — — — neuvádza sa neuvádza sa Rakúsko 1 204 0,3 % 12 6 18 1,5 % 0,5 % Poľsko 67 186 19,3 % 238 — 238 0,4 % 7,2 % Portugalsko 21 412 6,2 % 22 — 22 0,1 % 0,7 % Rumunsko 19 058 5,5 % 501 — 501 2,6 % 15,2 % Slovinsko 4 101 1,2 % 19 — 19 0,5 % 0,6 % Slovensko 11 496 3,3 % 169 0 169 1,5 % 5,1 % Fínsko 1 596 0,5 % 0 — 0 0,0 % 0,0 % Švédsko 1 626 0,5 % 1 — 1 0,1 % 0,0 % Spojené kráľovstvo 9 891 2,8 % 64 7 71 0,7 % 2,2 % Cezhranične 7 987 2,3 % 3 — 3 0,0 % 0,1 % Spolu 347 450 100,0 % 3 018 269 3 287 0,9 % 100,0 % Keďže sú programy z obdobia rokov 2007 – 2013 financované z viacerých fondov, sumy EFRR a KF sa v tejto tabuľke nerozdeľujú.



Graf 4.2.4: Programové obdobie 2007 - 2013 – k 31. decembru 2014 potvrdené a prebiehajúce súhrnné finančné opravy členských štátov v rámci EFRR/KF a ESF v porovnaní s prijatými príspevkami

V prípade programov EFRR/KF Komisia súhrnne uložila približne 2 mld. EUR finančných opráv od začiatku programového obdobia 2007 – 2013 (čo zahŕňa 782 mil. EUR finančných opráv uplatnených členskými štátmi pred alebo súčasne s deklarovaním výdavkov Komisii v dôsledku požadovaných nápravných opatrení, pozri tiež opravy „pri zdroji“ vyššie) a 237 mil. EUR finančných opráv prebieha. Hlavnými dotknutými členskými štátmi sú Česká republika (719 mil. EUR), Maďarsko (298 mil. EUR), Grécko (257 mil. EUR), Španielsko (237 mil. EUR), Slovensko (152 mil. EUR), Rumunsko (146 mil. EUR) a Taliansko (105 mil. EUR). Pokiaľ ide o EFRR a Kohézny fond, v roku 2014 Komisia naďalej dôsledne vykonávala svoju úlohu dohľadu prerušením/pozastavením platieb ihneď po zistení nedostatkov a zabezpečovaním, aby členské štáty riešili zistené nedostatky vo svojich systémoch riadenia a kontroly. Cieľom bolo identifikovať a odstrániť akékoľvek významné nevyriešené závažné riziko, aby sa zabezpečila primeraná ochrana rozpočtu EÚ a aby sa zostatkové riziko pri ukončovaní programov znížilo na prijateľnú úroveň. Výsledkom bolo celkové zlepšenie v prípade programového obdobia 2007 – 2013 v porovnaní s obdobím rokov 2000 – 2006, ako aj pozitívny vývoj v priebehu rokov, pokiaľ ide o výskyt chýb týkajúcich sa výdavkov v oblasti súdržnosti, ku ktorému došlo vďaka súboru opatrení prijatých Komisiou v spolupráci s členskými štátmi, ako sa uvádza nižšie. V prípade ESF sú členské štáty s najvyššou úrovňou súhrnných finančných opráv Rumunsko (355 mil. EUR), Španielsko (213 mil. EUR) a Poľsko (152 mil. EUR). V období rokov 2007 – 2013 sa dosiahli tieto zlepšenia v prípade programov EFRR/KF a ESF: A) Posilnenie vnútroštátnych kontrol Bola posilnená schopnosť vnútroštátnych systémov riadenia a kontroly predchádzať chybám, odhaľovať ich a zabezpečovať ich nápravu ešte pred deklarovaním výdavkov Komisii. Na jednej strane útvary Komisie vynaložili značné úsilie v oblasti riadenia a auditu na zlepšenie fungovania procesu overovania na prvom stupni v členských štátoch. Na druhej strane bola na základe predpisov týkajúcich sa obdobia rokov 2007 – 2013 zavedená všeobecná povinnosť orgánov auditu používať na účely auditu operácií štatistické vzorky. To v spojení s dôkladným dohľadom Komisie nad vykonávaním auditu a jej poradenstvom vedúcim k značnému úsiliu o budovanie kapacít veľkou mierou prispelo k zlepšeniu spoľahlivosti mier chybovosti oznamovaných raz za rok Komisii prostredníctvom výročných kontrolných správ členských štátov a používaných ako ukazovatele účinnosti systémov riadenia a kontroly v rámci procesu Komisie, ktorého cieľom je poskytnúť uistenie. Práca Komisie v oblasti auditu by sa tak mohla viac sústrediť na poskytovanie uistenia v súvislosti s prácou orgánov auditu, s osobitným dôrazom na najslabšie orgány alebo na orgány, ktoré zabezpečujú najväčšie pokrytie prostriedkov EÚ. Okrem toho Komisia aj naďalej sleduje zistené nedostatky a monitoruje, či orgán auditu aj naďalej vykonáva prácu uspokojivo, po tom, ako program získal status jednotného auditu. Úzka spolupráca s orgánmi auditu zabezpečuje včasné odhaľovanie a riešenie problémov už na vnútroštátnej úrovni. Prispieva to aj k zlepšovaniu procesu poskytovania uistenia na úrovni Komisie. B) Audity Komisie na mieste Komisia takisto vykonáva vlastné audity na mieste založené na analýze rizika vrátane auditov na úrovni prijímateľov, ak sa domnieva, že určité nedostatky (týkajúce sa najmä komplexných otázok ako napríklad verejného obstarávania alebo štátnej pomoci v prípade EFRR/KF) by mohli ostať buď neodhalené, alebo by neboli odhalené včas. Tento proces zahŕňa overovanie vykonávania nápravných akčných plánov v prípade prerušenia platieb a finančných opráv. Tieto audity prispievajú k zlepšovaniu systémov riadenia a kontroly v prípade programov, voči ktorým boli vznesené výhrady, a zabezpečuje sa tak riadnosť a zákonnosť minulých a budúcich výdavkov nahlásených Komisii. Komisia tak získava dodatočný a priamejší zdroj uistenia. C) Lepšie odhaľovanie problémov Zlepšená schopnosť odhaľovať problémy sa proaktívne využila na zlepšenie fungovania systémov riadenia členských štátov pri súčasnom vykonaní potrebných finančných opráv. Možnosti Komisie prerušiť a/alebo pozastaviť platby na programy so značnými nedostatkami v oblasti riadenia, ktoré sa systematicky a konzistentne využívajú od roku 2008, spolu s rozhodnutiami generálnych riaditeľov o zaslaní varovných listov v prípadoch, keď neprebiehajú žiadne platby, pomohli EÚ predchádzať preplácaniu výdavkov s vysokým rizikom výskytu chýb a zároveň boli silnou motiváciou pre členské štáty, aby urýchlene zlepšili svoje systémy riadenia a kontroly. Spoločná práca EÚ a orgánov auditu členských štátov zároveň umožnila lepšiu dohodu o potrebných finančných opravách a ich realizácii s cieľom zabezpečiť náležitú ochranu rozpočtu EÚ pred neoprávnene vyplácanými výdavkami, okrem iného aj prostredníctvom paušálnych opráv. Členské štáty zasa boli schopné zdroje EÚ dotknuté týmito opravami opätovne použiť na iné projekty. Takéto opravy však v dotknutých členských štátoch majú stále zásadný finančný a politický vplyv, keďže neoprávnene vyplatené výdavky sa – pokiaľ sa nevymôžu od prijímateľov – musia financovať z vnútroštátnych zdrojov.

D) Opatrenia budovania kapacít V záujme zmiernenia zostávajúcich rizík a nedostatkov zistených v členských štátoch a programoch na úrovni riadiacich orgánov Komisia takisto prijala iniciatívy na vykonávanie dodatočných opatrení budovania kapacít pre programy na obdobie rokov 2007 – 2013. Začiatkom roka 2013 bolo zriadené nové kompetenčné stredisko pre budovanie administratívnych kapacít, ktorého poslaním je poskytovať podporu orgánom verejnej správy zodpovedným za riadenie EFRR a Kohézneho fondu. V súvislosti s verejným obstarávaním zaviedlo kompetenčné stredisko akčný plán v oblasti verejného obstarávania. Zároveň sa prijímajú opatrenia na zlepšenie správneho vykonávania pravidiel štátnej pomoci a rozvíja sa platforma pre výmenu názorov medzi správnymi orgánmi zodpovednými za riadenie fondov s cieľom využiť existujúce osvedčené postupy. E) Zjednodušené vykazovanie nákladov V roku 2014 Komisia pokračovala v aktívnom presadzovaní využívania zjednodušeného vykazovania nákladov. V Taliansku, vo Francúzsku, v Írsku a na Malte sa konali semináre na podporu používania zjednodušeného vykazovania nákladov ako spôsobu na ďalšie zníženie rizika chýb v zákonnosti a riadnosti transakcií najmä v súvislosti s prípravou budúceho programového obdobia 2014 – 2020. V septembri 2014 bolo tiež dokončené aktualizované usmernenie o zjednodušenom vykazovania nákladov pre členské štáty a v roku 2014 bola uverejnená talianska prípadová štúdia o vykonávaní zjednodušeného vykazovania nákladov v programovom období 2007 – 2013. 4.3.Vymáhanie prostriedkov V nasledujúcich tabuľkách sa uvádza prehľad potvrdených a vykonaných vymáhaní súm za obdobie 2009 – 2014. Pozri aj tabuľku 5.2 v súvislosti s vplyvom na rozpočet EÚ. Tabuľka 4.3.1: Potvrdené vymožené sumy v období rokov 2009 – 2014 v mil. EUR Roky Spolu Vymožené sumy 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Poľnohospodárstvo: EPZF 163 178 174 162 227 213 1 117 Rozvoj vidieka 25 114 161 145 139 165 750 Súdržnosť 102 24 50 22 83 35 315 Oblasti vnútornej politiky 100 188 270 252 393 293 1 495 Oblasti vonkajšej politiky 81 137 107 107 93 127 652 Administratíva 9 5 8 7 6 5 40 Spolu 480 646 770 695 941 838 4 368 Tabuľka 4.3.2: Vykonané vymožené sumy v období rokov 2009 – 2014

v mil. EUR Roky Spolu Vymožené sumy 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Poľnohospodárstvo: EPZF 148 172 178 161 155 150 964 Rozvoj vidieka 25 114 161 166 129 167 763 Súdržnosť 102 25 48 14 81 32 301 Oblasti vnútornej politiky 100 162 268 229 398 274 1 432 Oblasti vonkajšej politiky 81 136 77 99 93 108 594 Administratíva 9 5 2 9 6 5 36 Spolu 464 614 734 678 862 736 4 089 5.ČISTÉ OPRAVY Typ plnenia rozpočtu, sektorové hospodárenie a finančné pravidlá v oblasti politiky majú vplyv na to, akým spôsobom je rozpočet EÚ ovplyvnený rôznymi nápravnými mechanizmami. Výsledok nápravných mechanizmov je však v každom prípade rovnaký – zabezpečuje sa ochrana rozpočtu EÚ pred výdavkami vynaloženými v rozpore s právom. 5.1.Čisté finančné opravy v roku 2014 Čistá finančná oprava je oprava, ktorá má vplyv na rozpočet EÚ (t. j. opravené a vymožené sumy sa vrátia do rozpočtu EÚ). V dôsledku toho sa finančné prostriedky EÚ pre príslušný členský štát znížia. Ako už bolo vysvetlené, v programových obdobiach 2000 – 2006 a 2007 – 2013 sa čisté opravy uskutočňovali najmä v rámci poľnohospodárskej politiky. Tabuľka 5.1.1: Členenie čistých finančných opráv potvrdených v roku 2014 v mil. EUR Okruh viacročného finančného rámca Potvrdené čisté finančné opravy v roku 2014 Potvrdené finančné opravy s nahradením výdavkov v roku 2014 Potvrdené finančné opravy v roku 2014 – spolu Inteligentný a inkluzívny rast 315 1 649 1 964 EFRR 185 1 145 1 330 Kohézny fond 31 261 292 ESF 99 243 342 Udržateľný rast: prírodné zdroje 1 903 17 1 921 EPZF 1 649 — 1 649 Rozvoj vidieka 220 — 220 FNURH/EFRH 21 17 39 Usmerňovacia sekcia EPUZF 13 — 13 Bezpečnosť a občianstvo 5 — 5 Migrácia a vnútorné záležitosti 5 — 5 SPOLU 2 224 1 666 3 890 Ostáva zaradiť prostriedky v celkovej výške 113 mil. EUR, ktoré sú v tejto tabuľke považované za iné ako čisté opravy. Ako bolo uvedené, opravy v oblasti poľnohospodárstva (EPZF, EPFRV, EPUZF) sú vždy čisté, zatiaľ čo v oblasti politiky súdržnosti boli vzhľadom na príslušný právny rámec čisté finančné opravy vedúce k vráteniu predtým vyplatených prostriedkov do rozpočtu EÚ vo všeobecnosti výnimkou – podrobnejšie vysvetlenie súm je uvedené v oddiele 3.1. Podľa právneho rámca platného pre politiku súdržnosti až do programového obdobia 2007 – 2013 k reálnemu peňažnému toku naspäť do rozpočtu EÚ dochádza len: –ak členské štáty nie sú schopné predložiť dostatočné oprávnené výdavky, –po ukončení programov, ak nahradenie neoprávnených výdavkov oprávnenými už nie je možné, –v prípade nezhody s Komisiou (pozri oddiel 2.4.1). Pre obdobie rokov 2014 – 2020 sa však zaviedla významná zmena: Komisia je povinná uplatniť čisté finančné opravy, ak sa v rámci auditov EÚ odhalia závažné nedostatky, ktoré sa predtým nezistili, nenahlásili ani neopravili na úrovni členských štátov. V takýchto prípadoch sa nemôže použiť súčasná možnosť členského štátu akceptovať opravu a opätovne použiť príslušné prostriedky EÚ (pozri oddiel 2.4.2). Tabuľka 5.1.2: Členenie čistých finančných opráv vykonaných v roku 2014 v mil. EUR Okruh viacročného finančného rámca Vykonané čisté finančné opravy v roku 2014 Vykonané finančné opravy s nahradením výdavkov v roku 2014 Vykonané finančné opravy v roku 2014 – spolu Inteligentný a inkluzívny rast 358 1 250 1 608 EFRR 204 879 1 083 Kohézny fond 55 181 236 ESF 99 190 289 Udržateľný rast: prírodné zdroje 918 18 936 EPZF 796 — 796 Rozvoj vidieka 86 — 86 FNURH/EFRH 23 18 41 Usmerňovacia sekcia EPUZF 13 — 13 Bezpečnosť a občianstvo 5 — 5 Migrácia a vnútorné záležitosti 5 — 5 SPOLU 1 281 1 268 2 549 Zvýšené uplatňovanie splátok a odkladov vysvetľuje, prečo boli za posledné tri roky (2012 – 2014) sumy vykonané v prípade poľnohospodárstva nižšie ako stanovené sumy. Rozdiel by mal zaniknúť až sa dosiahne operačné tempo vykonávania programov. 5.2.Vplyv na rozpočet EÚ Tabuľka 5.2: Vplyv na rozpočet EÚ

v mil. EUR Celkový vplyv na rozpočet EÚ Vykonané čisté finančné opravy* 1 281 Vykonané vymožené sumy** 736 SPOLU 2 017 * Hlavné dotknuté výdavkové kapitoly rozpočtu sú 05 02, 05 03, 05 04, 13 03, 13 04, 04 02, 11 06 a 18 03. ** Hlavné dotknuté výdavkové kapitoly rozpočtu sú 05 02, 05 03, 13 03, 13 04, 04 02 a 11 06. Viac informácií o vymáhaní sa uvádza v oddiele 4.3. Ako už bolo vysvetlené, príjem plynúci z čistých finančných opráv (pozri oddiel 5.1.) a vymáhania prostriedkov (pozri oddiely 2.2.2. a 4.3.) sa považuje za pripísané príjmy, pričom treba poukázať na to, že Komisia vykonáva vymáhanie aj „pri zdroji“ odpočítaním neoprávnených výdavkov (ktoré boli zistené v predchádzajúcich alebo súčasných žiadostiach o náhradu nákladov) od uskutočnených platieb. Okrem dvoch výnimiek neobsahuje nariadenie o rozpočtových pravidlách osobitné ustanovenia o tom, ako je možné použiť pripísané príjmy pochádzajúce z čistých finančných opráv. V článku 7 pravidiel uplatňovania nariadenia sa však stanovuje, že v poznámkach k rozpočtu sa musí uviesť, do ktorých rozpočtových riadkov možno zaznamenať rozpočtové prostriedky zodpovedajúce pripísaným príjmom. Vo všeobecnosti sa pripísané príjmy vrátia do rozpočtového riadku alebo fondu, z ktorého sa výdavky pôvodne uhradili, a môžu sa použiť opäť, ale nie sú vyčlenené pre konkrétne členské štáty. 5.3.Vplyv na národné rozpočty V rámci zdieľaného hospodárenia majú všetky finančné opravy a vymáhanie prostriedkov vplyv na národné rozpočty bez ohľadu na spôsob ich vykonávania. Je potrebné zdôrazniť, že aj v prípade, ak nedôjde k žiadnemu vráteniu prostriedkov do rozpočtu EÚ, je vplyv finančných opráv na úrovni členského štátu vždy negatívny. Je to tak preto, lebo členský štát musí neoprávnené výdavky nahradiť oprávnenými operáciami, aby o finančné prostriedky z EÚ neprišiel. To znamená, že členský štát v prípade výdavkov, ktoré sa podľa pravidiel programov EÚ považujú za neoprávnené, znáša finančné dôsledky straty spolufinancovania EÚ (v podobe príležitostných nákladov) zo svojich vlastných zdrojov (zo štátneho rozpočtu), pokiaľ dané sumy nevymôže od jednotlivých prijímateľov. To nie je vždy možné, napríklad v prípade paušálnych opráv na úrovni programu (z dôvodu nedostatkov pri riadení programu zo strany vnútroštátnych správnych orgánov), ktoré nie sú priamo spojené s jednotlivými nezrovnalosťami na úrovni projektov. 6.PREVENTÍVNE OPATRENIA 6.1.Poľnohospodárstvo 6.1.1. Prerušenia, pozastavenia a zníženia platieb V roku 2014 bolo v rámci predchádzajúceho právneho základu uskutočnených 17 prerušení platieb. Okrem toho bolo na začiatku roku 2015 prijaté rozhodnutie o znížení platieb podľa článku 41 ods. 1 na dva štvrťroky pre Grécko. Uvedené prerušenia a zníženia platieb sa vzťahovali na niektoré investičné opatrenia, ktoré nie sú spravované v rámci integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS), v 6 z 92 programov rozvoja vidieka. V prípade EPZF Komisia prijala rozhodnutie o znížení priamych platieb v Grécku od roku podávania žiadostí 2014. Toto rozhodnutie vychádzalo z článku 41 ods. 1 nariadenia č. 1306/2013 a chráni finančné záujmy EÚ pred zostávajúcimi, obmedzenými a presne kvantifikovanými problémami so zahrnutím neoprávnených trvalých pasienkov do systému identifikácie pozemkových parciel (LPIS). 6.1.2. Iné preventívne opatrenia Na úrovni členských štátov sa zaviedla povinná administratívna štruktúra (pozri oddiel 7.1): Riadením a kontrolou výdavkov sú poverené špecializované platobné agentúry, ktoré musia členské štáty pred začatím ich fungovania akreditovať na základe komplexného súboru akreditačných kritérií stanovených v právnych predpisoch EÚ. Spĺňanie týchto kritérií zo strany platobných agentúr podlieha podrobnému preskúmaniu externým audítorským subjektom, ako aj nepretržitému dohľadu zo strany príslušného vnútroštátneho orgánu, a existujú jasné postupy pre riešenie a nápravu problémov. Vedúci platobných agentúr majú navyše povinnosť poskytovať každoročné vyhlásenie o vierohodnosti, ktoré zahŕňa úplnosť, presnosť a vecnú správnosť účtovnej závierky platobnej agentúry, ako aj vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a riadnosti príslušných operácií. Tieto vyhlásenia o vierohodnosti sú overované nezávislými certifikačnými orgánmi, ktoré majú povinnosť poskytnúť k nim stanovisko. V prípade tých členských štátov, ktoré majú iba jednu platobnú agentúru, tvorí toto vyhlásenie o vierohodnosti od riaditeľa platobnej agentúry spolu s osvedčením a stanoviskom certifikačného orgánu „ročný súhrn“.

6.2.Súdržnosť 6.2.1. Prerušenie a pozastavenie platieb Tabuľka 6.2.1: Prerušenie platieb v mil. EUR Fond Politika súdržnosti: programové obdobie 2007 – 2013 Celkový počet otvorených prípadov k 31. decembru 2013 Nové prípady v roku 2014 Prípady ukončené v roku 2014 Celkový počet otvorených prípadov k 31. decembru 2014 Počet prípadov Suma Počet prípadov Suma Počet prípadov Suma Počet prípadov Suma EFRR a Kohézny fond 101 1 608 134 6 227 137 3 998 98 3 837 ESF 20 272 31 1 323 19 625 32 970 EFRH 10 97 13 103 15 186 8 14 Spolu 131 1 977 178 7 653 171 4 809 138 4 821 V tabuľke je uvedený prehľad vývoja prípadov prerušenia platieb v prípade EFRR, Kohézneho fondu, ESF a EFRH, pokiaľ ide o ich počet aj príslušnú sumu. Stav otvorených prípadov zahŕňa všetky prípady, ktoré boli na konci roka 2013 stále otvorené, bez ohľadu na rok, v ktorom bolo prerušenie platieb oznámené členskému štátu. Nové prípady sa vzťahujú len na prerušenia platieb oznámené v roku 2014. Ukončené prípady predstavujú prípady, pri ktorých sa uhrádzanie žiadostí o náhradu nákladov obnovilo v roku 2014, bez ohľadu na to, v ktorom roku prerušenie platieb začalo. Prípady, ktoré sú ku koncu roka 2014 stále otvorené, predstavujú prerušenia platieb, ktoré pretrvávajú k 31. decembru 2014, t. j. lehoty na platbu žiadostí o náhradu nákladov sú stále prerušené, až pokým dotknutý členský štát neprijme nápravné opatrenia. V roku 2014 bol počet varovných listov, prerušení a predbežných pozastavení platieb pre programy EFRR/KF stále veľmi vysoký. Počas roka bolo zaslaných 16 nových varovných listov, schválených 36 nových prerušení platieb, ktoré boli oznámené členským štátom. Komisia začala 28 postupov predbežného pozastavenia platieb. Varovné listy alebo prerušenia platieb sa dotkli 121 programov. Približne dve tretiny týchto prerušení a predbežných pozastavení platieb sú založené na výsledkoch auditu, ktoré Komisii predložili orgány auditu počas roka alebo na konci roka. V prípade ESF zostalo na konci roka 2013 otvorených 20 prerušení platieb. V roku 2014 boli prijaté rozhodnutia o 31 prípadoch prerušenia paltieb a 19 prerušení platieb bolo zrušených. Znamenalo to, že na konci roka 2014 zostalo prerušených 32 platieb [Česká republika (1), Španielsko (18), Francúzsko (3), Taliansko (8) a Spojené kráľovstvo (2)], z ktorých 13 bolo prerušených už na konci roka 2013. V prípade EFRH sa prerušenia platieb väčšinou týkajú problémov vyplývajúcich z analýzy výročných kontrolných správ, ktoré členské štáty predkladajú na začiatku každého roka (nepredložené správy, nespoľahlivé správy alebo správy vykazujúce vysokú chybovosť). Výrazné zníženie prerušených platieb medzi dvoma uvedenými rokmi vyplýva zo zrušenia prerušenia platieb pre Španielsko. Pozastavenie platieb V prípade EFRR a Kohézneho fondu bolo na konci roku 2013 stále v platnosti päť rozhodnutí o pozastavení platieb. Počas roka 2014 boli prijaté rozhodnutia o zrušení pozastavenia platieb pre sprostredkovateľské subjekty AENA v Španielsku a Úrad sociálnych vecí v Estónsku. Zvyšné tri rozhodnutia o pozastavení platieb pre Španielsko a Taliansko boli na konci roku 2014 v platnosti. V roku 2014 sa prijali štyri nové rozhodnutia o pozastavení platieb: tri rozhodnutia sa týkali Španielska a jedno programu cezhraničnej spolupráce IPA (Jadran – priorita technickej pomoci). Dve rozhodnutia o pozastavení platieb týkajúce sa Španielska boli stále v platnosti a jedno bolo pred koncom roka zrušené. V prípade ESF bolo k 31. decembru 2014 stále v platnosti jedno rozhodnutie o pozastavení platieb prijaté v roku 2011 pre Francúzsko. K 31. decembru 2014 bolo stále v platnosti sedem rozhodnutí o pozastavení platieb, ktoré boli prijaté počas roka 2013 a týkali sa: Belgicka, Českej republiky, Španielska (3), Talianska a Slovenska. Počas roku 2014 bolo prijatých 11 rozhodnutí o pozastavení platieb (Česká republika, Španielsko (9), Taliansko) a k 31. decembru 2014 boli všetky stále v platnosti. Priebežné platby pre operačný program EFRH pre Estónsko boli pozastavené v máji 2014. Po prijatí rozhodnutia o pozastavení platieb sa uskutočnilo niekoľko výmen informácií medzi Estónskom a útvarmi Komisie s cieľom analyzovať a riešiť opatrenia, ktoré Estónsko prijalo a ktoré viedli k zrušeniu pozastavenia platieb v apríli 2015. 6.2.2. Opatrenia na predchádzanie podvodom Keď dôjde k podvodu, vyvoláva to značnú pozornosť a poškodzuje dobré meno EÚ. V tejto súvislosti bolo dôležitou iniciatívou Komisie v prvom rade zorganizovať v decembri 2013 konferenciu o opatreniach proti podvodom pre všetky členské štáty. Po nej nasledovala séria konferencií v rokoch 2014 – 2015 v Grécku, na Slovensku, v Českej republike, Bulharsku, Chorvátsku, Rumunsku, Taliansku, Slovinsku, Španielsku, Poľsku a Lotyšsku (pre tri pobaltské štáty). Okrem toho Komisia vypracovala osobitné usmernenia na podporu členských štátov pri posudzovaní rizika podvodov a vyvinula na mieru prispôsobené nástroje IT s cieľom pomôcť im zamerať ich úsilie v boji proti podvodom na projekty s vysokým rizikom. Tieto opatrenia sú v súlade so zvýšenou zodpovednosťou na úrovni členských štátov vyplývajúcou z nového nariadenia o politike súdržnosti [článok 125 ods. 4 písm. c)], v ktorom sa od členských štátov žiada, aby zaviedli „účinné a primerané opatrenia proti podvodom pri zohľadnení identifikovaných rizík“. Tieto akcie zamerané na zvyšovanie povedomia priniesli pozitívne výsledky; napríklad región Andalúzia (Španielsko) sa rozhodol začať používať bodovací nástroj rizika podvodu ARACHNE už pre programové obdobie 2007 – 2013. Komisia poskytuje potrebnú podporu pri zavádzaní systému a pomáha regionálnym orgánom pri vytváraní príslušných súborov údajov, ktoré sú potrebné. Andalúzske orgány sa tiež zaviazali (písomné oznámenie z decembra 2014), že vytvoria špecializovanú agentúru na boj proti podvodom, ktorá bude vykonávať činnosti v oblasti prevencie a odhaľovania. Nástroj ARACHNE bol predstavený 22 členským štátom. Doteraz zaslalo údaje pre program šestnásť z nich a pokračuje zavádzanie systému. Osem členských štátov už nástroj ARACHNE využíva a Komisia jeho používanie naďalej monitoruje. Osem ďalších členských štátov získalo prístup od prvého štvrťroka 2015. Prezentácie zostávajúcim šiestim štátom sa uskutočnia v roku 2015. Nástroj ARACHNE sa zameriava na vytvorenie komplexnej databázy finančných a operačných údajov o projektoch a prijímateľoch s cieľom vykonať na základe objektívnych kritérií hodnotenie rizika, ktoré umožní určenie najrizikovejších projektov a najrizikovejších operačných programov. 7.NÁPRAVNÉ OPATRENIA VYKONANÉ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA ZÁKLADE VLASTNEJ INICIATÍVY

V rámci zdieľaného hospodárenia majú členské štáty primárnu povinnosť predchádzať nezrovnalostiam a odhaľovať ich, vynakladať značné úsilie a zdroje na vykonávanie finančných opráv a vymáhanie nesprávne vynaložených súm od prijímateľov. Okrem toho vykonávajú aj overovanie riadenia, kontroly a audity prvého stupňa, ktorými dopĺňajú už opísané činnosti vykonávané Komisiou. Nižšie uvedené údaje predstavujú opravy mimo rámca vyššie uvedených opráv oznámených Komisiou. 7.1.Poľnohospodárstvo Od členských štátov sa vyžaduje, aby zaviedli systémy pre kontroly ex ante a odrádzajúce sankcie: V rámci každej schémy pomoci alebo financovanej z EPZF alebo EPFRV sa vykonávajú administratívne kontroly ex ante a kontroly na mieste a v prípade neplnenia povinností zo strany prijímateľa sa uplatňujú odrádzajúce sankcie. Tieto systémy kontroly majú byť uplatňované platobnými agentúrami a zahŕňajú spoločné charakteristiky a osobitné pravidlá prispôsobené osobitosti jednotlivých schém pomoci. Ich cieľom je zabezpečiť vyčerpávajúce administratívne kontroly ex ante v prípade 100 % žiadostí o pomoc, krížové kontroly s inými databázami, ak je to vhodné, ako aj kontroly platieb predbežného financovania na mieste na vzorke transakcií v rozpätí od 1 % do 100 % celkového súboru v závislosti od toho, aké riziko je spojené s dotknutou schémou. Ak sa týmito kontrolami na mieste odhalí vysoký počet nezrovnalostí, musia sa vykonať dodatočné kontroly. V tejto súvislosti je najdôležitejším systémom integrovaný administratívny a kontrolný systém (IACS), ktorý v rozpočtovom roku 2014 pokrýval 94 % výdavkov v rámci EPZF (92 % v roku 2013). Pokiaľ je to možné, IACS sa používa aj na riadenie a kontrolu opatrení na rozvoj vidieka týkajúcich sa pozemkov alebo hospodárskych zvierat, na ktoré v roku 2014 pripadalo 40 % platieb v rámci EPFRV. V roku 2014 pokrýval systém IACS 83 % celkových výdavkov týkajúcich sa oboch uvedených fondov. V právnych predpisoch sa počíta s podrobnými sprá