Kvalita a presnosť predkladania správ a poskytnutých informácií sa podstatne líšili. Opakovane boli poskytnuté nejasné a nepresné odpovede. V odpovediach sa napríklad často odkazovalo iba na vnútroštátne právne predpisy alebo na odpovede uvedené v predchádzajúcich vykazovaných obdobiach bez toho, aby boli poskytnuté ďalšie informácie o vykonávaní smerníc v danej oblasti, a to aj napriek tomu, že to bolo výslovne požadované.

Z 27 členských štátov, ktoré sú povinné podávať správy, väčšina predložila odpovede na dotazníky o vykonávaní smerníc, na ktoré sa vzťahuje táto správa. Členské štáty by mohli lepšie plniť svoje povinnosti týkajúce sa podávania správ tým, že správy budú podávať včas, odpovedia na všetky otázky a poskytnú úplné informácie. Príloha 1 obsahuje prehľad poskytnutých správ.

Členské štáty museli transponovať novú rámcovú smernicu o odpade najneskôr do 12. decembra 2010. V čase podávania správ ju už všetky členské štáty buď transponovali, alebo sa nachádzali v procese jej transponovania.

V porovnaní s predchádzajúcim vykazovaným obdobím bol vznik komunálneho odpadu na obyvateľa nižší, skládka komunálneho odpadu sa znížila a zvýšila sa recyklácia a spaľovanie s energetickým zhodnocovaním. Do konca roku 2012 najmenej polovica členských štátov dosiahla alebo prekročila cieľ do roku 2020 týkajúci sa prípravy na opätovné použitie a recykláciu 50 % odpadu z domácností a podobného odpadu, alebo sú na dobrej ceste, ako to dovtedy dosiahnuť. Sedem členských štátov uviedlo, že v roku 2012 tento cieľ už dosiahlo alebo ho prekročilo. Sedem ďalších členských štátov uviedlo, že na opätovné použitie a recykláciu pripravili viac ako 40 % odpadu z domácností a podobného odpadu.

Niekoľko členských štátov predložilo údaje o miere zhodnocovania stavebného odpadu a odpadu z demolácie za obdobie rokov 2010 – 2012. Štrnásť členských štátov uviedlo, že už dosiahli alebo prekročili cieľ zhodnotenia 70 % stavebného odpadu a odpadu z demolácie.

Väčšina členských štátov uverejnila programy predchádzania vzniku odpadu. Osem členských štátov ešte vykonávalo aktualizáciu svojich programov odpadového hospodárstva podľa požiadaviek rámcovej smernice o odpade. Členské štáty zahrnuli zásady rozšírenej zodpovednosti výrobcov, sebestačnosti a blízkosti a zásady „znečisťovateľ platí“ spolu s požiadavkami na technickú, environmentálnu a hospodársku uskutočniteľnosť do vnútroštátnych právnych predpisov a politiky.

V súvislosti s nakladaním s odpadom existujú pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ o odpadoch značné nedostatky v niekoľkých členských štátoch, ktoré sa ešte do veľkej miery spoliehajú na skládkovanie komunálneho odpadu. Komisia vypracovala cielené poradenstvo k vykonávaniu konkrétnych opatrení a využívaniu európskych fondov s cieľom pomôcť týmto členským štátom zlepšiť ich nakladanie s odpadom.

4.Smernica 86/278/EHS o splaškových kaloch

Smernica o splaškových kaloch je v platnosti takmer tri desaťročia a jej vykonávanie prebieha bez problémov. Od predchádzajúceho vykazovaného obdobia sa zmenilo iba málo.

Počas vykazovaného obdobia nepoužívali všetky členské štáty splaškové kaly na poľnohospodárske účely. V niektorých členských štátoch sa kaly na poľnohospodárske využitie nepoužívajú alebo sa používajú iba veľmi málo. Jeden členský štát uviedol, že začal používať splaškové kaly na poľnohospodárske účely.

Všetky členské štáty zriadili infraštruktúru na spracovanie kalov a informovali o spôsoboch spracovania splaškových kalov pred ich použitím v pôde.

Pokiaľ ide o požiadavku na stanovenie frekvencie testovania pôdy, na ktorej sa používajú kaly, výkonnosť členských štátov sa do veľkej miery líši. Niektoré členské štáty stanovili časy, kedy by sa pôda mala analyzovať v nadväznosti na pôvodné použitie kalu. Ostatné členské štáty stanovili frekvenciu až na 10 či dokonca 20 rokov. Ostatné nestanovili frekvenciu a žiadali o testovanie pôdy iba vtedy, ak sa predpokladá prekročenie limitných hodnôt.

Údaje, ktoré poskytli členské štáty o kaloch vyprodukovaných a používaných v poľnohospodárstve, potvrdzujú, že naďalej ide o jedno z prevládajúcich použití. Aj keď sa produkcia kalov znížila v rokoch 2010 až 2012 o 2 % v porovnaní s rokmi 2007 až 2009, členské štáty uviedli, že v poľnohospodárstve bolo použité takmer rovnaké množstvo kalu ako v predchádzajúcom období.

To zodpovedá približne 45 % množstva vyprodukovaného kalu.

5.Smernica 1999/31/ES o skládkach odpadov

Smernica o skládkach je v platnosti dlho a od predchádzajúceho vykazovaného obdobia sa zmenilo iba málo.

Členské štáty prijali opatrenia na minimalizovanie alebo odstránenie odpadu na skládkach. Skládkovanie komunálneho odpadu v EÚ-27 sa znížilo z celkovo 96 055 miliónov ton/193 kg na obyvateľa za rok 2009 na celkovo 78 036 miliónov ton/152 kg na obyvateľa za rok 2012. Priemerná miera skládkovania celkového vyprodukovaného odpadu sa v roku 2012 znížila na 32 %. Niektoré členské štáty uviedli mieru skládkovania komunálneho odpadu za rok 2012 nižšiu ako 5 %. V niekoľkých členských štátoch je však skládkovanie stále dominantným spôsobom nakladania s komunálnym odpadom, pričom miery skládkovania predstavujú viac ako 80 % celkového množstva vyprodukovaného odpadu. Tieto členské štáty musia ešte vynaložiť veľa úsilia na zníženie skládkovania.

Väčšina členských štátov vykázala medziročné znižovanie skládkovania biologicky rozložiteľného komunálneho a iného biologicky rozložiteľného odpadu. Úplnosť predložených údajov sa však líši.

Členské štáty prijali opatrenia na zabezpečenie zachytávania, úpravy a využívania skládkového plynu a minimalizovanie škodlivých vplyvov a nebezpečenstiev.

Do svojich vnútroštátnych právnych predpisov transponovali aj požiadavku na kritériá pre prijímanie odpadu vrátane technických požiadaviek, ako je monitorovanie priesakov, povrchových vôd, podzemných vôd a emisií plynov. Údaje o praktickom presadzovaní týchto požiadaviek prevádzkovateľmi skládok však neboli vždy poskytnuté.

Pätnásť členských štátov uviedlo, že všetky ich skládky nebezpečného odpadu spĺňajú požiadavky smernice, a sedem členských štátov uviedlo, že ešte disponujú skládkami, ktoré tieto požiadavky nespĺňajú. Jedenásť členských štátov uviedlo, že všetky skládky odpadu, ktorý nie je nebezpečný, sú v súlade so smernicou, a 10 členských štátov uviedlo, že ešte disponujú skládkami, ktoré tieto požiadavky nespĺňajú. Desať členských štátov uviedlo, že všetky skládky inertného odpadu sú v súlade so smernicou, a osem členských štátov uviedlo, že ešte disponujú takýmito skládkami, ktoré tieto požiadavky nespĺňajú.

Počet skládok, ktoré tieto požiadavky nespĺňajú a ktoré sú v prevádzke pre všetky toky odpadu (nebezpečný, nie nebezpečný a inertný) je naďalej v niektorých členských štátoch predmetom obáv. Táto problematika sa týkala aj predchádzajúceho vykazovaného obdobia. Na odstránenie tohto problému je potrebné vykonať ešte množstvo práce.