EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2021 SWD(2021) 718 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2021

















Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Luxembursku Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2021Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Zhrnutie Luxemburský justičný systém je naďalej charakterizovaný vysokou úrovňou vnímanej nezávislosti súdnictva a celkovo dobrou úrovňou efektívnosti. Pokračuje revízia ústavy zameraná na ďalšie posilnenie nezávislosti súdnictva, pričom najnovší návrh obsahuje vytvorenie súdnej rady a jednoznačný odkaz na nezávislosť súdnictva a prokuratúry. Táto zmena bude viesť k odobratiu právomoci ministra spravodlivosti v oblasti vydávania pokynov prokurátorom v konkrétnych veciach. Pandémia COVID-19 poukázala na to, že digitalizáciu justície je potrebné dlhodobo ďalej rozvíjať, aby bolo možné zabezpečiť odolnosť justičného systému, ako aj modernizáciu justície vo všeobecnosti. Pripravujú sa konkrétne návrhy zmien na zlepšenie systému právnej pomoci. Vláda v súčasnosti posudzuje potrebu posilniť protikorupčné pravidlá, pričom hlavný dôraz kladie na predchádzanie korupcii. V kódexe správania poslancov parlamentu sa čiastočne reguluje lobizmus, pretrvávajú však nedostatky v celkovej konzistentnosti a vykonávaní. Priestor na zlepšenie naďalej zostáva v oblasti javu otáčavých dverí, keďže konkrétne ustanovenia existujú iba pre členov vlády. Zdôrazňuje to aj etický výbor, ktorý je externým monitorujúcim subjektom. Bol zrevidovaný predpis o financovaní politických strán, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť. Pokračuje sa v zavádzaní právnych predpisov na ochranu oznamovateľov, existujú však konkrétne kanály nahlasovania v rámci policajného zboru Luxemburského veľkovojvodstva. Počas pandémie COVID-19 policajný zbor Luxemburského veľkovojvodstva po zistení potenciálnych rizík korupcie pripomenul všetkým pracovníkom orgánov presadzovania práva platné etické zásady. Luxembursko ďalej posilnilo regulačné záruky nezávislosti a efektívnosti orgánu na reguláciu médií a navýšilo mu zdroje. Malo by sa tým umožniť zmiernenie obáv týkajúcich sa efektívnosti, ktoré boli vyjadrené v minuloročnej správe. Okrem toho prebieha reforma schémy pomoci pre tlač, ktorej cieľom je dosiahnuť technologicky neutrálnu tlač a rozšírenie na online spravodajské médiá, v tejto fáze však nie je jasné, či sa bude týkať aj novinárov na voľnej nohe. Rámec na ochranu novinárov je naďalej spoľahlivý. S cieľom zmierniť vplyv pandémie COVID-19 na médiá orgány zaviedli dočasnú schému pomoci pre vydavateľov a novinárov. Pretrvávajú obavy týkajúce sa zdĺhavých postupov na získanie prístupu k úradným dokumentom. Parlament navrhol dve nové revízie ústavy, ktorými sa predovšetkým zavedie priamy prístup občanov k ústavnému súdu a zjednodušia ustanovenia týkajúce sa štátu, hlavy štátu a vlády. O oboch sa v súčasnosti rokuje v parlamente, pričom zároveň prebiehajú konzultácie. Luxembursko prijíma opatrenia na riešenie pandémie COVID-19 zväčša riadnym legislatívnym postupom, boli však vyjadrené obavy z obmedzených možností účasti zainteresovaných strán. Dokončil sa projekt Inštitút ľudských práv zameraný na posilňovanie synergií a spájanie inštitúcií, ktorých náplňou je ochrana základných práv. Hoci mala pandémia COVID-19 vplyv na prácu MVO, priestor občianskej spoločnosti v Luxembursku je naďalej otvorený a vláda v tomto období sprístupnila granty na podporu MVO.

I.Justičný systém Justičný systém pozostáva z dvoch samostatných zložiek súdov: všeobecných súdov s právomocou v občianskoprávnych a trestných veciach a správnych súdov, ktoré pojednávajú o veciach správneho práva. Zložka všeobecných súdov zahŕňa tri zmierovacie súdy, dva okresné súdy so všeobecnou právomocou, odvolací súd a kasačný súd. Zložka správnych súdov pozostáva z prvostupňového správneho súdu a odvolacieho správneho súdu. Ústavný súd je súčasťou súdnictva a rozhoduje o súlade zákonov s ústavou. Kandidátov na sudcov vyberá výbor zložený výlučne zo sudcov a následne ich formálne vymenúva orgán výkonnej moci. Pokiaľ ide o pracovné miesta na najvyššom súde a správnom odvolacom súde, sudcov vymenúva orgán výkonnej moci na základe odporúčania najvyššieho súdu, resp. správneho súdu. Prokuratúra je nezávislá, ale trestné stíhanie sa vykonáva pod vedením ministra spravodlivosti. Dve advokátske komory sú nezávislé a zastupujú právnikov so sídlom v Luxembursku. Každá advokátska komora má zhromaždenie, advokátsku radu a predsedu advokátskej komory, pričom pre profesiu ako takú je zriadená disciplinárna a správna rada. Luxembursko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre. Nezávislosť Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva je naďalej vysoká. 77 % obyvateľstva aj 69 % podnikov sa domnieva, že úroveň nezávislosti súdov a sudcov je „pomerne dobrá alebo veľmi dobrá“ . Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva od roku 2016 ostáva trvale vysoká a v širokej verejnosti stabilne rastie, medzi podnikmi však v posledných piatich rokoch postupne klesá . Revízia ústavy zameraná na zriadenie súdnej rady napreduje. O novom návrhu ústavy sa v Luxembursku diskutovalo v rokoch 2009 až 2019. Od tohto projektu sa v roku 2020 upustilo a namiesto neho bol predložený návrh na uskutočnenie viacerých cielených revízií rôznych častí ústavy. Bola navrhnutá revízia kapitoly VI ústavy týkajúca sa súdnictva, cieľom ktorej je zriadiť súdnu radu a všeobecnejšie posilniť nezávislosť súdnictva. V najnovšom znení návrhu ústavy sa uvádzajú hlavné právomoci súdnej rady, konkrétne výber zmierovacích sudcov pred ich vymenovaním veľkovojvodom a vedenie disciplinárnych konaní proti zmierovacím sudcom. Osobitné podmienky, za ktorých sa budú tieto právomoci vykonávať, ako aj zloženie, organizácia a ďalšie kompetencie rady sa stanovia právnymi predpismi. V súčasnom návrhu právnych predpisov sa predpokladá zloženie z deviatich členov: troch členov ex officio, troch sudcov volených kolegami, advokáta a dvoch zástupcov občianskej spoločnosti a akademickej obce menovaných parlamentom. Orgány vykonávajú konzultácie týkajúce sa ďalších zmien návrhu, a najmä zosúladenia ustanovení o zložení budúcej rady s príslušnými normami Rady Európy, podľa ktorých by aspoň polovicu členov budúcej rady mali tvoriť sudcovia (zmierovací sudcovia) volení kolegami . Pokračuje revízia ústavy, ktorá bude viesť k odobratiu právomoci ministra spravodlivosti v oblasti vydávania pokynov prokurátorom v konkrétnych veciach. Trestné stíhanie sa formálne vykonáva pod vedením ministra spravodlivosti, ktorý má právomoc dať prokuratúre pokyn na trestné stíhanie v konkrétnej veci, nesmie však prokuratúre nariadiť zastavenie trestného stíhania. Právne záruky súvisiace s touto právomocou v kombinácii so skutočnosťou, že prokuratúra sa v praxi uznáva ako nezávislá, podľa všetkého zmierňujú riziko ohrozenia autonómie prokuratúry. Vzhľadom na to, že najnovším návrhom zmien sa do znenia ústavy zavádza nezávislosť prokuratúry, zainteresované strany sa domnievajú, že právomoc ministra vydávať pokyny sa stane protiústavnou. Takisto treba uviesť, že minister spravodlivosti nevydal pokyn v konkrétnej veci viac ako 20 rokov. Aj podľa návrhu zmien bude mať minister spravodlivosti určitú právomoc nad prokuratúrou, pretože bude môcť usmerňovať politiky v oblasti trestného práva. Dňa 23. marca 2021 vydala Štátna rada kladné stanovisko k opätovne zavedenej nezávislosti prokuratúry. Uprednostnila však predchádzajúcu verziu zmien, v ktorej sa ministrovi neumožňovalo vydávať pokyny k trestnému stíhaniu. O revízii sa v súčasnosti ďalej rokuje na úrovni parlamentu, takže sú možné aj nové zmeny. Kvalita Pandémia COVID-19 odhalila nedostatky v oblasti digitalizácie justície. V júni 2020, na začiatku pandémie COVID-19, boli prijaté dočasné právne predpisy, ktorými sa umožnilo používanie už existujúcich riešení v oblasti digitálnej komunikácie, ako sú e-maily, a to najmä v prípade iných ako citlivých informácií. Cieľom tých dočasných právnych predpisov je obmedziť priamy fyzický kontakt medzi sudcami, zamestnancami súdov a účastníkmi konaní. Okrem dočasných opatrení v dôsledku pandémie COVID-19 je cieľom projektu „bezpapierová spravodlivosť“, ktorý obsahuje 13 podprojektov, riešenie súčasných nedostatkov poskytovaním ďalších informácií o justičnom systéme verejnosti prostredníctvom vytvorenia portálu, na ktorom sa občania môžu spojiť s právnikmi, sudcami a notármi, a prostredníctvom zvyšovania miery zverejňovania súdnych rozsudkov online. Konkrétne výsledky projektu sa však zatiaľ nedostavili. Zainteresované strany vyjadrili obavy z toho, že dočasné právne ustanovenia a súčasný stav „bezpapierovej spravodlivosti“ neumožňujú prácu na diaľku a že vypočutia prostredníctvom videokonferencií ešte neboli zrealizované. Systém e-mailovej komunikácie v rámci justičného systému opísali ako vítaný nový nástroj, poukázali však na to, že väčšina komunikácie medzi súdmi a advokátmi sa stále uskutočňuje faxom. Okrem toho zdôraznili obmedzený rozsah dostupných online nástrojov. Projekt „bezpapierovej spravodlivosti“ by sa mal dokončiť a mal by byť funkčný do roku 2026. Pripravujú sa konkrétne návrhy reformy systému právnej pomoci. Rámec právnej pomoci naďalej zabezpečuje iba možnosť plne uhradiť náklady na právne zastúpenie a vzniknuté súdne trovy, pričom prahová hodnota oprávnenosti v spotrebiteľskej veci sa nachádza pod hranicou chudoby podľa Eurostatu . Prvý predbežný návrh nových právnych predpisov vypracovalo ministerstvo spravodlivosti, pričom pred jeho predložením parlamentu sa uskutočňujú konzultácie. Podľa orgánov je cieľom reformy zjednodušiť administratívne postupy a ponúknuť čiastočnú právnu pomoc, a tým lepšie sprístupniť spravodlivosť občanom. Efektívnosť Občianske súdnictvo je naďalej efektívne, pričom boli prijaté opatrenia na zmiernenie vplyvu pandémie COVID-19, zatiaľ čo trestné a správne súdnictvo sú menej efektívne. Vypuknutie pandémie COVID-19 spôsobilo dočasné nahromadenie nevybavených prípadov. Na zrýchlenie ich vybavenia boli justičné prázdniny skrátené. V občianskoprávnych veciach sa zväčša pokračovalo písomným postupom. Preto sú už všetky prípady vybavené. Dokazujú to aj najnovšie údaje o efektívnosti občianskeho súdnictva, ktorá je stále vysoká, hoci konania trvajú na druhom a treťom stupni výrazne dlhšie . Počet prebiehajúcich občianskych vecí je nízky a ustálený podiel vyriešených vecí na úrovni približne 100 % ukazuje, že občianske súdnictvo zvláda svoju zaťaženosť efektívne . V trestných veciach sa však nahromadilo viac prípadov, keďže väčšina vypočutí v období od marca do mája 2020 bola pozastavená. A napokon stále neexistujú dostupné údaje o dĺžke súdneho konania a počte prebiehajúcich vecí v správnom súdnictve . II.Protikorupčný rámec

Inštitucionálny rámec na prechádzanie korupcii a boj proti nej sa od minuloročnej správy nezmenil. Luxembursko nemá žiadnu osobitnú protikorupčnú stratégiu ani protikorupčnú agentúru; má všeobecne zavedený právny a inštitucionálny protikorupčný rámec. Hlavným orgánom zodpovedným za koordináciu politík a všetky záležitosti týkajúce sa korupcie je ministerstvo spravodlivosti. V rámci ministerstva spravodlivosti pôsobí medzivládny výbor pre prevenciu korupcie (COPRECO), ktorý plní funkciu poradného fóra a podporuje celkovú vnútroštátnu politiku boja proti korupcii. Hoci neexistuje špecializovaný protikorupčný úrad prokuratúry ako taký, osobitné právomoci na vyšetrovanie trestných vecí hospodárskej a finančnej povahy vrátane prípadov korupcie má hospodárska a finančná sekcia prokuratúry. Odborníci aj výkonní riaditelia podnikov vnímajú úroveň korupcie vo verejnom sektore aj naďalej ako nízku. V roku 2020 získalo Luxembursko v Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International 80 bodov zo 100 a je na 4. mieste v Európskej únii a na 9. mieste vo svete . Toto vnímanie sa za posledných päť rokov zhoršilo . Medziinštitucionálna spolupráca medzi všetkými zapojenými orgánmi funguje dobre, hoci na prokuratúre sú problémy s ľudskými zdrojmi. Na prokuratúre pracuje 36 sudcov, z ktorých sa tretina venuje oblasti boja proti hospodárskej, finančnej a korupčnej trestnej činnosti. Prokuratúra žiadala o ďalšie zdroje, zatiaľ jej však žiadne podstatné zvýšenie nebolo prisľúbené. V najnovšej dostupnej výročnej správe sa takisto zdôrazňuje nedostatok kandidátov na obsadenie voľných pozícií, pričom tento trend sa potvrdzuje aj tento rok, a to najmä v hospodárskej a finančnej sekcii prokuratúry . Orgány však uviedli, že v prípade zložitých vyšetrovaní je možné zdroje rýchlo prispôsobiť konkrétnym potrebám, aby sa zabezpečila efektívnosť prokuratúry . Najvýznamnejším pokrokom, ku ktorému došlo od minulého roka, je zlepšenie IT infraštruktúry, ktorým sa prokurátorom umožňuje pracovať a získavať úplný prístup k spisom na diaľku. V prípade právneho rámca na boj proti finančnej trestnej činnosti neboli oznámené žiadne nedostatky a aj spolupráca s Finančnou spravodajskou jednotkou funguje dobre. Vláda v súčasnosti posudzuje potrebu posilniť pravidlá v oblasti boja proti korupcii. Táto činnosť sa zameriava najmä na predchádzanie korupcii. Výbor COPRECO však ešte ani fyzicky, ani online nezasadal a od žiadneho ministerstva nedostal žiadnu písomnú spätnú väzbu o možných nedostatkoch v protikorupčných právnych predpisoch . Pokiaľ ide o osobitnú protikorupčnú odbornú prípravu, všetci noví štátni zamestnanci musia v rámci svojej povinnej odbornej prípravy absolvovať špecializovaný modul. Počas pandémie COVID-19 sa to uskutočňovalo online . V oblasti regulácie konfliktov záujmov a javu otáčavých dverí zostáva naďalej priestor na zlepšenie. V platnosti sú štyri etické kódexy, ktorých monitorovanie interne zabezpečujú príslušné inštitúcie s výnimkou kódexu správania členov vlády, ktorý monitoruje externý orgán, Etický výbor. Len tento jediný kódex obsahuje ustanovenia pre ministrov o jave otáčavých dverí, ktorý bol v minuloročnej Správe o právnom štáte identifikovaný ako nedostatok. V roku 2020 Etický výbor preskúmal dve nové veci týkajúce sa toho istého vysokopostaveného úradníka. Výboru to umožnilo poskytnúť stanovisko k platnému legislatívnemu rámcu. Výbor tvrdil, že zatiaľ čo článok 12 etického kódexu, ktorým sa zakazuje bývalým členom vlády účasť na činnostiach, pri ktorých by prišli do kontaktu so svojou bývalou administratívou, možno jednoducho uplatňovať a monitorovať, uplatňovanie článku 11, ktorým sa zakazuje bývalým ministrom využívať alebo vyzrádzať informácie, ktoré nie sú verejne prístupné, je zložité . V tomto zmysle výbor predložil predsedovi vlády odporúčanie na zlepšenie pravidiel . V oblasti lobizmu a majetkových priznaní naďalej pretrvávajú nedostatky. K hlavným problémom, na ktoré poukázala aj Skupina štátov proti korupcii Rady Európy (GRECO) , patrí nedostatočná konzistentnosť a dohľad nad vykonávaním povinnosti poslancov parlamentu priznávať majetok a prijaté dary. V súčasnosti neexistuje žiadny komplexný predpis o lobovaní. Na poslancov parlamentu sa vzťahuje vlastný kódex správania, v ktorom sa upravujú interné stretnutia, ale nie neformálne kontakty . Zároveň neexistujú žiadne platné pravidlá lobizmu pre členov vlády a hlavných poradcov. Bol zrevidovaný predpis o financovaní politických strán. Dňa 15. decembra 2020 sa zákonom o financovaní politických strán zaviedla povinnosť všetkých kandidátov vo vnútroštátnych a európskych voľbách priznávať všetky dary v hodnote nad 250 EUR . V zákone sa uvádza aj to, že nepravdivé priznania predstavujú podľa Trestného zákona trestný čin . Takisto je potrebné uviesť, že všetky politické strany musia predkladať vyhlásenia o príjmoch a výdavkoch, ktoré sa potom postupujú Dvoru audítorov na overenie . Intenzívnejšie uplatňovanie právneho rámca pre transparentnosť a otvorenú správu prinieslo viacero zlepšení, naďalej však pretrvávajú nedostatky v prístupe k informáciám. V prvých rokoch uplatňovania zákona zo 14. septembra 2018 o prístupe k dokumentom upozornila občianska spoločnosť na jeho obmedzený rozsah pôsobnosti a možný negatívny vplyv na účinný boj proti korupcii. Hoci sa týmto zákonom udeľuje právo na prístup k dokumentom, neudeľuje sa ním všeobecné právo požadovať informácie. Žiadajúca strana teda nemusí získať žiadne informácie, pokiaľ nevie o existencii konkrétneho dokumentu . Komisia pre prístup k dokumentom (CAD) je nezávislým správnym poradenským orgánom, ktorý nemá právomoci dohľadu. Komisia CAD je zložená z piatich členov a môže vydávať stanoviská v dvoch prípadoch: po prvé, keď ju správny orgán požiada o vydanie stanoviska, a po druhé, keď posudzuje odvolanie v prípade zamietnutia žiadosti o prístup k dokumentom. Vec môže byť podaná prostredníctvom vyhradeného webového sídla alebo písomne a predloženie veci komisii CAD nie je nevyhnutným predpokladom postúpenia veci správnemu súdu. V porovnaní s rokom 2019 sa počet žiadostí podaných komisii CAD v roku 2020 znížil . Zo všetkých stanovísk vydaných komisiou CAD prebiehajú tri konania na správnom súde v súvislosti so stanoviskami z roku 2019 a jedno konanie prebieha na tomto súde v súvislosti so stanoviskom z roku 2020 . Neexistencia ohlasovacej povinnosti verejných subjektov voči komisii CAD bola označená za nedostatok. V súčasnosti zavedené právne predpisy o ochrane oznamovateľov sú stále obmedzené na konkrétne odvetvia ako súkromné a verejné pracovné právo. K odvetvovým ustanoveniam patria aj ustanovenia kódexu správania policajného zboru Luxemburského veľkovojvodstva, ktorými sa umožňuje policajtom anonymne kontaktovať právne oddelenie a oznamovať činy, ktoré môžu predstavovať porušenie pri výkone služby . V súčasnosti prebieha príprava nového rámca na ochranu oznamovateľov, ktorého cieľom je umožniť všeobecnejšiu a účinnejšiu ochranu oznamovateľov. Neboli oznámené žiadne osobitné opatrenia na riešenie rizík korupcie v súvislosti s pandémiou COVID-19. Policajný zbor Luxemburského veľkovojvodstva po zistení potenciálnych rizík korupcie počas pandémie pripomenul všetkým úradníkom orgánov presadzovania práva platné etické zásady. Ďalej boli ľudské zdroje polície presmerované na podporu vnútroštátnych orgánov v boji proti pandémii COVID-19 . Odborná príprava nových verejných činiteľov a policajtov sa presunula do online priestoru, čo sa ukázalo ako časovo a nákladovo efektívnejšie . III.Pluralita a sloboda médií Základom právneho rámca, ktorý sa týka slobody a plurality médií , je súbor záruk stanovených v ústave a právnych predpisoch. Sloboda prejavu je výslovne uznaná v ústave. Ochrana novinárov sa zabezpečuje zákonom o slobode prejavu v médiách. Finančnú a administratívnu nezávislosť orgánu na reguláciu audiovizuálnych médií zaručuje zákon o elektronických médiách. Boli posilnené regulačné záruky nezávislosti a efektívnosti orgánu na reguláciu médií a navýšené jeho zdroje. Zákonom z 26. februára 2021 sa mení zákon z roku 1991 o elektronických médiách , ako aj zákon z roku 2013, ktorým sa zriaďuje orgán na reguláciu audiovizuálnych médií , Autorité Luxembourgoise Indépendente de l’Audiovisuel (ALIA), s cieľom transponovať revidovanú smernicu o audiovizuálnych mediálnych službách. Konkrétne sa v zákone zverujú orgánu ALIA nové regulačné funkcie, ako napríklad zavádzanie mechanizmov na posudzovanie opatrení prijímaných prostredníctvom platforiem na zdieľanie videí a podporovanie rozvoja mediálnej gramotnosti. V zákone sa už výslovne stanovuje, že orgán ALIA vykonáva svoje úlohy nestranne, nezávisle a transparentne. V zákone sa navyše orgánu ALIA umožňuje žiadať od poskytovateľov mediálnych služieb informácie potrebné na výkon jeho funkcií, ako aj ukladať sankcie za nedodržiavanie jeho rozhodnutí. Parlament zvýšil rozpočet pre orgán ALIA o 70 % v porovnaní s rokom 2020. Okrem toho boli na plnenie nových úloh pridelených tomuto regulačnému orgánu vytvorené štyri nové pracovné miesta. Orgán ALIA zohráva úlohu aj pri dohľade nad politickou nezávislosťou audiovizuálneho sektora. V správe orgán ALIA konštatuje, že televízne vysielanie zabezpečované obcami na miestnej úrovni by sa mohlo využiť aj na presadzovanie politického programu, keďže redakčnú zodpovednosť majú samotné obce . Na malom luxemburskom trhu existuje veľmi koncentrované mediálne prostredie . Vláda riešila obavy, ktoré vyjadrili zainteresované strany v súvislosti s jej komunikáciou a transparentnosťou počas pandémie COVID-19. Dve veľké organizácie bojujúce za slobodu tlače kritizovali komunikáciu vlády a jej nedostatočnú transparentnosť vo vzťahu k novinárom, a to najmä počas pandémie COVID-19. Táto kritika sa týka hlavne obmedzeného prístupu k informáciám, ktorý vyplýval z obmedzenia fyzickej prítomnosti novinárov na tlačových konferenciách. Po niekoľkých týždňoch od tejto kritiky boli fyzické tlačové konferencie obnovené . Orgány prijali určité opatrenia na riešenie vplyvu pandémie COVID-19 na médiá. Na zmiernenie hospodárskeho vplyvu na médiá orgány zaviedli dočasnú schému pomoci pre médiá a novinárov . Médiá mohli požiadať o pomoc až vo výške 5 000 EUR ročne na novinára, ktorého zamestnávali. Schéma sa týkala iba profesionálnych novinárov, ktorí pracovali pre oprávnených vydavateľov, a nezahŕňala novinárov na voľnej nohe, ktorí museli požiadať o podporu z inej schémy pomoci určenej pre nezávislých profesionálov. Dosiahol sa pokrok v legislatívnom úsilí o reformu schémy pomoci pre tlač. Budúca schéma, ktorú vláda predložila v júli 2020, má byť technologicky neutrálna a má sa uplatňovať rovnako na tlačové aj online spravodajské médiá. Hoci zainteresované strany reformu privítali, vyjadrili určité obavy týkajúce sa obmedzeného verejného konzultačného procesu, predpokladanej relatívne malej podpory na jedného novinára, ako aj nepresného informovania o tom, ako sa bude zaobchádzať s online médiami a novými alebo hybridnými profilmi v oblasti médií (napr. správcami webového obsahu, overovateľmi faktov). Reforma schémy pomoci pre tlač má štrukturálnu povahu a stále o nej prebiehajú diskusie. Preto v tejto fáze ešte nie je známe, či sa bude týkať aj novinárov na voľnej nohe. Prístup novinárov k úradným dokumentom naďalej vzbudzuje obavy . Zainteresované strany poukázali najmä na negatívne účinky zákona zo 14. septembra 2018 o transparentnej a otvorenej správe na novinársku profesiu, ktoré spočívajú v zdĺhavých postupoch získavania dokumentov. Zainteresované strany navrhli zavedenie zrýchleného postupu pre novinárov . V tomto kontexte novinári pripomenuli, že Luxembursko naďalej patrí k členským štátom, ktoré nezabezpečujú tlači rýchly prístup k informáciám, ktorý by sa líšil od práva občanov na prístup k informáciám, a vyzvalo vládu na zvedenie takéhoto postupu. Okrem toho zainteresované strany vyjadrili obavy týkajúce sa selektívneho prístupu k zverejňovaniu informácií orgánmi. Komisia Commission consultative des Droits de l’Homme (CCDH) podobne apelovala na vládu, aby novinárom zabezpečila prístup k informáciám za každých okolností. Okrem toho, ako pripomenuli zainteresované strany počas konzultácií o uvedenej reforme schémy pomoci pre tlač , tento prístup k informáciám bol súčasťou programového vyhlásenia vlády na roky 2018 – 2023 . Rámec na ochranu novinárov je naďalej spoľahlivý. Od Správy o právnom štáte 2020 Komisia nezaznamenala žiadne náznaky oslabovania rámca ochrany novinárov. V tomto zmysle neboli od roku 2015 na Platforme Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov vytvorené žiadne upozornenia. Napriek tomu, že trestné stíhania médií za ohováranie sú naďalej zriedkavé, odborníci a MVO sa stále obávajú, že tieto prípady možno využiť na zastrašovanie médií a novinárov, keďže v tomto roku bola na súdy predložená nová vec . IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Luxembursko je jednokomorovou parlamentnou demokraciou, v ktorej môžu legislatívne návrhy pochádzať od vlády a poslancov parlamentu. Štátna rada vydáva poradné stanovisko k návrhom právnych predpisov predloženým vládou alebo poslancami parlamentu. Ústavný súd kontroluje ústavnosť právnych predpisov. Dôležitú úlohu v systéme bŕzd a protiváh zohrávajú nezávislé orgány.

Boli navrhnuté dve nové revízie ústavy na zabezpečenie priameho prístupu občanov k ústavnému súdu a zjednodušenie starých ustanovení týkajúcich sa štátu, hlavy štátu a vlády. Prvou revíziou ústavy predloženou v júni 2020 sa zabezpečuje, aby sa mohli občania v prípade regulačných opatrení prijatých vládou počas výnimočného stavu priamo obrátiť na ústavný súd. Cieľom revízie je chrániť základné práva. Dňa 9. marca 2021 vydala Štátna rada stanovisko k tejto revízii, v ktorom uvádza, že nevidí dôvod na takúto reformu, keďže regulačné opatrenia prijaté počas výnimočného stavu podliehajú preskúmaniu zákonnosti ktorýmkoľvek sudcom. Parlament musí prijaté pripomienky a posúdenia po vydaní tohto stanoviska prerokovať a rozhodnúť o ďalšom postupe. Druhou revíziou ústavy predloženou 17. novembra 2020 sa mení organizácia činnosti štátu, hlavy štátu, konštitučnej monarchie, vlády, vzťahov medzi štátom a náboženskými spoločenstvami a obcami. Cieľom tejto revízie je modernizovať ústavu prostredníctvom zjednodušenia starých ustanovení týkajúcich sa štátu, hlavy štátu a vlády. Okrem toho by sa v nej objasnilo, že úloha veľkovojvodu je symbolická a formálna, pričom politickú zodpovednosť za konanie veľkovojvodu zabezpečujú členovia vlády. Dňa 9. marca 2021 vydala Štátna rada kladné stanovisko k tejto revízii, v ktorom uviedla, že mnohé ustanovenia už rada schválila v rámci návrhu ústavy, ktorý bol zrušený. Rozhodovací proces je podľa všetkého inkluzívny, ale odporúčania zainteresovaných strán sa často neplnia. Boli vyjadrené obavy týkajúce sa zákonnosti a rozsahu konzultácie so zainteresovanými stranami v rozhodovacom procese. Štátna rada je povinná vypracovať ku každému navrhovanému právnemu predpisu konzultačné stanovisko prostredníctvom riadneho legislatívneho postupu. Okrem toho existuje päť stavovských komôr, s ktorými sa konzultujú stanoviská v príslušných oblastiach ich zamerania. Ich stanoviská tvoria neoddeliteľnú súčasť legislatívneho návrhu a zohľadňujú sa pri príprave zmien navrhovaných právnych predpisov. Predložiť stanoviská môžu aj iné zainteresované strany, na ich odporúčania sa však nemusí prihliadať. Stanovisko Štátnej rady je povinné aj v prípade regulačného postupu, čo však neplatí pre regulačné opatrenia prijaté počas výnimočného stavu, keď je vyžiadanie takéhoto stanoviska nepovinné. Stanovisko stavovských komôr v príslušnej oblasti ich zamerania sa musí vyžiadať v prípade každého návrhu regulačného opatrenia. Nesplnenie požiadavky konzultovať návrh predpisu s príslušnými stavovskými komorami má okrem toho za následok právne sankcie. Pokiaľ ide o úlohu Poradnej komisie pre ľudské práva (CCDH) v regulačnom procese, hoci vláda nie je povinná reagovať na odporúčania CCDH, ani ich plniť, niektoré zainteresované strany uviedli, že vláda ich zriedka berie do úvahy, čo platilo najmä počas pandémie COVID-19. Okrem toho s komisiou CCDH v legislatívnom procese zriedkavo konzultuje aj parlamentný výbor. Pokiaľ ide o účasť ostatných orgánov pre ľudské práva (napr. ombudsmana), vláda s nimi príležitostne konzultuje na dvojstrannom základe alebo v rámci Medziministerského výboru pre ľudské práva. Ich informácie a odporúčania sa však berú do úvahy len zriedka. Opatrenia v reakcii na pandémiu COVID-19 sa v súčasnosti prijímajú riadnym legislatívnym postupom. Od 18. marca 2020 do 24. júna 2020 Luxembursko riešilo pandémiu COVID-19 vyhlásením výnimočného stavu. Tento ústavný režim umožnil vláde na obmedzený čas prijať primerané, nevyhnutné a proporcionálne opatrenia vo všetkých veciach. Následne parlament využíval na riešenie problémov v súvislosti s pandémiou COVID-19 riadny legislatívny postup v skrátenom konaní. Napriek skutočnosti, že zmeny sa zavádzajú v skrátenom konaní, parlament sa snaží vykonávať konzultácie so zainteresovanými stranami. Zainteresované strany však vyjadrili obavy o inkluzívnosť konzultačného procesu, a to najmä vtedy, keď sa právne predpisy prijímajú veľmi rýchlo, čo často obmedzuje konzultácie so Štátnou radou a jej stavovskými komorami. Bol založený Inštitút ľudských práv. Iniciatíva na zjednotenie kľúčových nezávislých orgánov plniacich kľúčové úlohy pri zabezpečovaní základných práv na jednom mieste bola v roku 2020 dokončená. V Inštitúte ľudských práv sa spájajú CCDH, ombudsman pre práva dieťaťa a centrum pre rovnaké zaobchádzanie. Cieľom Inštitútu ľudských práv je uľahčiť občanom prístup k inštitúciám chrániacim základné práva a zlepšiť synergie medzi rôznymi inštitúciami. CCDH je akreditovanou národnou inštitúciou Luxemburska pre ľudské práva. Ombudsman pre práva dieťaťa je osobitne poverený ochranou práv každej osoby vo veku do 18 rokov. Centrum pre rovnaké zaobchádzanie je luxemburským subjektom pre rovnaké zaobchádzanie. Hoci mala pandémia COVID-19 vplyv na prácu MVO, priestor občianskej spoločnosti v Luxembursku je naďalej otvorený. Od apríla 2020 museli byť z dôvodu pandémie COVID-19 zrušené fundraisingové kampane, ako aj podporné činnosti a činnosti na zvyšovanie informovanosti. MVO uviedli, že prerušenie činnosti združovania sprevádzali dôsledky na finančnej úrovni. V novembri 2020 však vláda predstavila rôzne grantové projekty a kritériá oprávnenosti na získanie grantu. Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2021 sa nachádza na stránke https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Agentúra pre základné práva (2021), Právne prostredie a priestor pre organizácie občianskej spoločnosti pri podpore základných práv v Luxembursku. Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2021), Monitorovanie plurality médií 2021 ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ). Civicus, Monitorovanie priestoru občianskej spoločnosti – Luxembursko ( https://monitor.civicus.org/country/luzembourg/ ). ENHRI (2020), príspevok ENHRI k Správe o právnom štáte 2021. Etický výbor (2020), stanovisko Etického výboru (Avis du comité d'éthique) (22.4.2020) ( https://gouvernement.lu/dam-assets/systeme-politique/gouvernement/rb-code-deontologie/Avis-du-comite-d-ethique-24042020-.pdf ). Európska komisia (2019 – 2021), Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. Európska komisia (2020), Správa o právnom štáte 2020, Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Luxembursku. Generálna prokuratúra (2020), výročná správa za rok 2019 ( https://justice.public.lu/content/dam/justice/fr/publications/rapport-activites-crf/rapport-crf-2019.pdf ). Generálne riaditeľstvo komunikácie (2020b), osobitný prieskum Eurobarometra č. 502: korupcia. Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2020a), rýchly prieskum Eurobarometra 482: postoj podnikov ku korupcii v EÚ. GRECO (2020a), štvrté kolo hodnotenia – druhá predbežná správa o plnení odporúčaní v súvislosti s predchádzaním korupcii v Luxembursku vo vzťahu k poslancom parlamentu, sudcom a prokurátorovi ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a0424d ). GRECO (2020b), piate kolo hodnotenia – správa o plnení odporúčaní týkajúca sa predchádzania korupcii a presadzovania integrity v ústredných štátnych správach (najvyššie výkonné funkcie) a orgánoch presadzovania práva v Luxembursku ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680a04279 ). Interné nariadenie parlamentu, verzia z roku 2019, s. 61, článok 5, https://chd.lu .

Luxemburská vláda (2018a), Etický kódex ( https://gouvernement.lu/dam-assets/fr/systeme-politique/gouvernement/rb-code-deontologie/Arrete-grand-ducal-du-14-novembre-2014-fixant-les-regles-deontologiques-des-membres-du-Gouvernement-et-leurs-devoirs-et-droits-dans-lexercice-de-la-fo.pdf ). Luxemburská vláda (2018b), Programové vyhlásenie vlády na roky 2018 – 2023 ( https://gouvernement.lu/en/publications/accord-coalition/programme-gouvernemental.html ). Luxemburská vláda (2020a), štatistické údaje týkajúce sa sudcov a prokurátorov za rok 2019 (Statistiques des jurisdictions et des parquets Année 2019) ( https://justice.public.lu/dam-assets/fr/publications/rapport-activites-judiciaires/Rapports-juridictions-judiciaires-2019.pdf ). Luxemburská vláda (2020b), Nové praktické podmienky tlačových konferencií vlády ( https://sip.gouvernement.lu/fr/actualites.gouvernement%2Bfr%2Bactualites%2Btoutes_actualites%2Bcommuniques%2B2020%2B05-mai%2B02-modalites-conferences-presse.html ). Luxemburská vláda (2021), príspevok Luxemburska k Správe o právnom štáte 2021. Luxemburská vláda, Finančná pomoc pre vydavateľov v kontexte pandémie COVID-19 ( https://guichet.public.lu/en/entreprises/sectoriel/medias/indemnite-editeurs-publications-covid.html ). Návrh zákona o zmenenom zákone zo 17. júla 2020 o opatreniach na boj proti pandémii COVID-19 http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/pl/20170427 . Policajný zbor Luxemburského veľkovojvodstva (2019), Etický kódex polície (Code de déontologie de la police) ( https://police.public.lu/fr/publications/2019/code-deontologie-police.html ). Poslanecká snemovňa, Chambre des Députés (2019), interné nariadenie, verzia z roku 2019 ( https://chd.lu/wps/wcm/connect/public/5abf3456-f398-4259-a831-20788c0f208c/reglementjuli2019.pdf?MOD=AJPERES&ContentCache=NONE&CACHE=NONE&CVID=mOb0p1W&CVID=mOb0p1W ). Pozri projekt č. 7777 – návrh revízie kapitol IV a Vbis ústavy – http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130260. Projekt č. 6030 – nový návrh ústavy – http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/10000 . Projekt č. 7323 – návrh právneho predpisu o organizácii súdnej rady – http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/pl/10455 . Projekt č. 7575 – revízia kapitoly VI (o súdnictve) ústavy – http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130254 . Projekt č. 7575 – revízia kapitoly VI (o súdnictve) ústavy, celé znenie projektu – http://data.legilux.public.lu/file2/2021-02-24/23 . Projekt č. 7575 – revízia kapitoly VI (o súdnictve) ústavy, celé znenie projektu, nové zmeny z 23. februára 2021 – http://data.legilux.public.lu/file2/2021-02-24/23 . Projekt č. 7620 – návrh revízie článku 32 ústavy – http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130257 . Projekt č. 7700 – revízia kapitol I, III, V, VII, IX, X, XI a XII ústavy – http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130258 . Rada Európy: Benátska komisia (2020), Stanovisko č. 1002/2020 k naliehavému predbežnému stanovisku k návrhu novej ústavy Bulharska [CDL-AD(2020) 035]. Rada Európy: Platforma na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov – Luxembursko. ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/luxembourg ). Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010) 12 členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť.

Reportéri bez hraníc, svetový rebríček slobody tlače, https://rsf.org/en/ranking . Správa o činnosti Komisie pre prístup k dokumentom za rok 2020 ( https://gouvernement.lu/dam-assets/fr/publications/rapport-activite/minist-etat/cad/rapport-activite-2020-cad.pdf ). Stanovisko č. CE 60.217 k projektu č. 7575 – http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-23/36 . Stanovisko č. CE 60.288 k projektu č. 7620 – http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-09/38 . Stanovisko č. CE 60.469 k projektu č. 7700 – http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-09/32 . Štátna rada (2015), interné nariadenie ( https://conseil-etat.public.lu/fr/legislation/reglesdeontologiques.html ). Transparency International (2021), Index vnímania korupcie za rok 2020. Príloha II: Návšteva krajiny – Luxembursko Útvary Komisie absolvovali v marci 2021 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Chambre des Députés (parlament) ·Výbor pre prevenciu korupcie (COPRECO) ·Poradná komisia pre ľudské práva (CCDH) ·Štátna rada ·Etický výbor ·Financie a ľudské práva ·Groupement des magistrats Luxembourgeois ·Luxemburské združenie novinárov (ALJP) ·Luxemburská orgán na reguláciu médií (ALIA) ·Ministerstvo kultúry ·Ministerstvo zahraničných vecí

·Ministerstvo vnútra ·Ministerstvo spravodlivosti ·Ministerstvo štátnej správy ·Ombudsman ·Policajný zbor Luxemburského veľkovojvodstva ·StopCorrupt ·Najvyšší súd ·Komisia pre prístup k dokumentom ·Luxemburská advokátska komora * Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami: ·Amnesty International ·Centrum pre reprodukčné práva ·CIVICUS ·Únia občianskych slobôd pre Európu ·Civil Society Europe ·Konferencia európskych cirkví ·EuroCommerce ·Európske centrum pre neziskové právo ·Európske centrum pre slobodu tlače a médií