OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Akčný plán na zníženie množstva náhodných úlovkov morských vtákov rybolovnými výstrojmi /* COM/2012/0665 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Akčný plán na zníženie množstva náhodných úlovkov morských vtákov rybolovnými výstrojmi 1. ÚVOD V dôsledku častého a rozšíreného vzájomného pôsobenia rybolovu a morského vtáctva dochádza k úhynu morských vtákov, čo vážne ohrozuje ich populácie a negatívne vplýva na produktivitu a ziskovosť rybolovu. Súčasné riadiace opatrenia na ochranu morského vtáctva sú zakotvené v širokej škále právnych predpisov z oblasti rybného hospodárstva a životného prostredia, ako aj v početných medzinárodných dohovoroch a dohodách. Tieto opatrenia však vo veľkej miere nie sú na znižovanie množstva vedľajších úlovkov morských vtákov účinné, s výnimkou ojedinelých prípadov vo vonkajších vodách. Cieľom akčného plánu v tomto oznámení (EÚ-PoA) je poskytnúť rámec riadenia na obmedzenie mimovoľného odchytu morských vtákov na čo najnižšie dosiahnuteľné úrovne. Je to v súlade s cieľmi zreformovanej spoločnej politiky rybného hospodárstva (SPRH) zameranej na dosiahnutie ekosystémového riadenia, ktoré sa bude vzťahovať na všetky zložky ekosystému vrátane morských vtákov. Takisto je to v súlade s rámcom medzinárodného akčného plánu na zníženie náhodných úlovkov morských vtákov pri love lovnými šnúrami[1], ktorý Výbor pre rybolov (COFI) Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) prijal v roku 1999. 2. Vedľajšie úlovky a ich znižovanie Medzinárodná rada pre výskum mora (ICES) vo svojom odporúčaní z roku 2008[2] (aktualizovanom v roku 2009 a v roku 2010[3]) uviedla, že nie je dosť údajov o výskyte druhov morských vtákov, zraniteľnosti, celkovom stave ochrany a úrovniach náhodných úlovkov. Je teda veľmi ťažké posúdiť vplyv rybolovu na tieto druhy a poukazuje sa na nedostatočné systematické monitorovanie a nahlasovanie vedľajších úlovkov pozostávajúcich z morských vtákov. Z dostupných údajov však vyplýva, že úmrtnosť morských vtákov je vysoká v mnohých oblastiach v rámci rybného hospodárstva EÚ. Vedľajšie úlovky, ktoré uskutočnila rybárska flotila EÚ, sa nedávno odhadli3 na približne 200 000 jedincov morského vtáctva ročne vo vodách EÚ a v správe Birdlife International[4] sa celkový mimovoľný odchyt morského vtáctva pri love lovnými šnúrami odhaduje na minimálne 160 000 a potenciálne 320 000 jedincov ročne. Minimálne 49 druhov (25 vo vodách EÚ a 24 mimo vôd EÚ) sa zaradilo medzi druhy, ktorých stav ochrany je ohrozený či už globálne alebo na úrovni lokálnej populácie. Údaje takisto poukazujú na lovné šnúry[5] a statické siete[6] ako na výstroj s najväčšími vedľajšími úlovkami pozostávajúcimi z morského vtáctva, hoci boli zaznamenané hlásenia o náhodných úlovkoch aj pri love vlečnými sieťami[7] a vakovou sieťou[8]. 2.1. Lovné šnúry Podľa ICES zasahuje lov lovnými šnúrami vo vodách EÚ najmenej 20 druhov morských vtákov, a to najmä pelagický lov lovnými šnúrami a lov lovnými šnúrami pri dne v Stredozemnom mori a lov lovnými šnúrami pri dne v severovýchodnej časti Atlantického oceánu (Gran Sol), aj keď podľa ICES3 k mimovoľnému uloveniu morského vtáctva dochádza pri takmer všetkých druhoch lovu lovnými šnúrami v EÚ. Štyri druhy sa vyznačujú svojím výborným stavom ochrany pri miernej až vysokej frekvencii odchytu lovnými šnúrami v pomere k svojim populáciám. Víchrovníka baleárskeho Medzinárodná únia na ochranu prírody (IUCN) označila za kriticky ohrozený druh. Riziko jeho vyhynutia v prirodzenom prostredí sa teda považuje za vysoké. Tri ďalšie druhy, víchrovník tmavý, víchrovník hnedastý a čajka ostrovná, sú označené za takmer ohrozené, pretože sa globálne zaznamenal pomerne rýchly pokles ich populácií. Okrem týchto druhov je v smernici o vtáctve[9] uvedených ďalších päť, ktorých stav ochrany sa považuje za vyžadujúci si „zvláštne opatrenia týkajúce sa ochrany“ z dôvodu poklesu miestnych populácií. Patria sem víchrovník plavý a čajka čiernohlavá v Stredozemnom mori a čajka trojprstá, svištúň zrkadlový a víchrovník malý v severovýchodnom Atlantiku[10]. Pri týchto všetkých druhoch boli nahlásené vysoké miery vedľajších úlovkov2, 10. Pri viacerých ďalších druhoch - čajke žltonohej v Stredozemnom mori a fulmarovi ľadovom, víchrovníkovi atlantickom a sule bielej v severovýchodnej časti Atlantického oceánu - dochádza k náhodným úlovkom a podľa ICES vysoký počet jedincov ulovených pri love lovnými šnúrami predstavuje dôvod na obavy, aj keď sú populácie týchto druhov relatívne stabilné2,3. 2.2. Statické siete Statické siete, obkľučujúce žiabrovky, zakliesňovacie siete a viacstenné žiabrovky sa vo vodách EÚ hojne používajú. Pri love statickými sieťami, ktorý je prevažne sezónny, môže dôjsť k interakciám s mnohými rôznymi druhmi morských vtákov. Do sietí sa však najviac chytajú pobrežné druhy, ktoré buď hľadajú potravu na dne, alebo sa pri prenasledovaní koristi cez vodný stĺpec potápajú v nehlbokých vodách. Mnohé rybolovné oblasti v Baltskom a Severnom mori sú dôležitými oblasťami kŕmenia, odpočinku, pŕchnutia a zimovania morských vtákov, ktoré sa v nich nenachádzajú len v čase rozmnožovania (v zime). Znamená to, že dosah náhodných úlovkov na populácie morských vtákov priamo závisí od súbežnosti lovu statickými sieťami a výskytu týchto druhov. Dostupné informácie o náhodných úlovkoch morských vtákov pri love statickými sieťami nestačia na to, aby sa dal vytvoriť celkový obraz o rozsahu postihnutia populácií morských vtákov na úrovni celej EÚ. Podľa nedávnej štúdie[11] týkajúcej sa vedľajších úlovkov v Baltskom mori a Severnom mori (prevažne v jeho východnej časti) sa úhrnné vedľajšie úlovky za jeden rok (pozostávajúce hlavne z potáplic, potápiek, potápačov, chochlačiek, aliek a kormoránov) odhadujú na 90 000 až 200 000 jedincov, ktoré každý rok zahynú v tomto regióne pri love statickými sieťami. Viaceré z ohrozených druhov sú v tomto regióne zriedkavé a sú chránené medzinárodnými právnymi predpismi. Kajka malá sa na zozname IUCN uvádza ako zraniteľný druh a uvádza sa aj v prílohe I k smernici EÚ o vtáctve, rovnako ako potáplica malá, potáplica stredná, potápka ušatá a potápač malý. Mnohé ďalšie druhy sa uvádzajú v smernici o vtáctve a Birdlife ich označuje za „druhy dôležité pre Európu“ 10. V ostatných oblastiach mimo Baltského a Severného mora sa vykonáva viacero druhov lovu statickými sieťami, pri ktorých bola úmrtnosť morských vtákov nahlásená ako problematická. V podoblasti ICES IX na severovýchode od Španielska dochádza k vysokej úmrtnosti kormorána chochlatého a norca tenkozubého iberského3, zatiaľ čo dostupné informácie zo Stredozemného mora naznačujú, že statické siete predstavujú hrozbu pre poddruhy kormorána chochlatého a viaceré druhy víchrovníkov3. 2.3. Iný výstroj Pokiaľ ide o výstroje ako vlečné siete a vakové siete, existuje len málo záznamov so spoľahlivými odhadmi týkajúcimi sa množstva vedľajších úlovkov realizovaných vo vodách EÚ. V jednej štúdii sa odchyt suly bielej pri pelagickom love vlečnými sieťami severne a severovýchodne od škótskeho pobrežia odhaduje na približne 780 jedincov3, zatiaľ čo pri love vlečnými sieťami bolo neoficiálne nahlásených niekoľko ďalších vedľajších úlovkov. Vynárajú sa dôkazy o tom, že vakovými sieťami sa môže uloviť význačné množstvo mimovoľne ulovených morských vtákov, ako sú víchrovníky. Z dotazníkového prieskumu, ktorý sa uskutočnil v roku 2008/2009 v portugalských prístavoch, vyplýva, že najväčší podiel (45 %) na odchyte víchrovníkov baleárskych majú v tomto regióne v porovnaní s akýmkoľvek iným rybárskym výstrojom vrátane lovných šnúr a statických sietí vakové siete3. 2.4. Vedľajšie úlovky mimo vôd EÚ Vo vonkajších vodách môže lov lovnými šnúrami a vlečnými sieťami za vysoký počet náhodne ulovených morských vtákov, čo vzbudzuje všeobecné znepokojenie nad jeho dlhodobým ekologickým vplyvom na ich populácie. Odhaduje sa, že spomedzi 61 druhov, ktoré rybolov zasahuje, v súčasnosti hrozí takmer polovici vyhynutie vrátane 17 druhov albatrosov na celom svete, pričom podľa odhadov dôjde ročne k zabitiu 100 000 albatrosov4. Ďalších 7 druhov rúrkonoscov uvedených v rámci dohody o ochrane albatrosov a rúrkonoscov (ACAP) čelí podobnému ohrozeniu[12]. Pozoruhodnú výnimku tvorí Antarktída, kde zo súhrnného posúdenia problému, ktoré každoročne realizuje CCAMLR[13], vyplýva, že vedľajšie úlovky od zavedenia opatrení klesli o 99 %. Zatiaľ čo pri iných druhoch lovu lovnými šnúrami došlo k zlepšeniu a výskyt NNN rybolovu sa výrazne znížil, z ukazovateľov vyplýva, že pri niektorých druhoch lovu lovnými šnúrami zotrvávajú vedľajšie úlovky na neudržateľných úrovniach. Nedávno prijaté odporúčania ICCAT[14] a IOTC[15], ktorými sa posilňujú existujúce zmierňovacie opatrenia v oblasti lovu tuniakov lovnými šnúrami, sú vítané a treba ich rozšíriť na ďalšie regionálne organizácie pre riadenie rybolovu (RFMO). Na južnej aj severnej pologuli sa čoraz častejšie objavujú hlásenia o úhyne morských vtákov pri love vlečnými sieťami. Napríklad z údajov získaných pri love merlúzy v Južnej Afrike v rokoch 2004 až 2005 možno vyčítať, že mimovoľný odchyt vtáctva ročne dosahuje úroveň približne 18 000 jedincov3. Neexistujú žiadne známe údaje týkajúce sa úrovne vedľajších úlovkov vo vonkajších vodách pri love iným výstrojom, ako napríklad vakovými sieťami. 2.5. Zmierňovacie opatrenia Bola vyvinutá celá škála zmierňovacích opatrení. Niektoré sa pri znižovaní mimovoľného odchytu morského vtáctva preukázali ako veľmi efektívne. Tieto opatrenia možno rozdeliť medzi osobitné opatrenia podľa rybolovnej metódy a opatrenia so širokou možnosťou uplatnenia pri mnohých rybárskych výstrojoch. Opatrenia sú väčšinou zamerané na obmedzovanie vedľajších úlovkov pri love lovnou šnúrou a dajú sa rozdeliť do štyroch hlavných kategórií: (1) Vyhýbanie sa rybolovu v oblastiach a/alebo v čase, keď sú interakcie s morskými vtákmi najpravdepodobnejšie a najintenzívnejšie (nočné nasadzovanie, uzatvorenie oblasti a sezónne uzatvorenie). (2) Obmedzenie prístupu vtákov k háčikom s návnadou (zaťažené šnúry a nasadzovanie sietí z boku lode). (3) Odrádzanie vtákov od chytania háčikov s návnadou (šnúry so stužkami (na strašenie vtákov) a zariadenie na akustické odrádzanie). (4) Zníženie príťažlivosti alebo viditeľnosti háčikov s návnadou (vyhadzovanie vnútorností a falošné návnady). Z výskumu[16] vyplýva, že používanie týchto opatrení pri love lovnými šnúrami môže priniesť výhody prostredníctvom zníženia priamych nákladov na návnady, ktoré morské vtáky konzumujú v menších množstvách, zníženia škôd, ktoré morské vtáky spôsobujú na ulovených rybách, a priamych škôd, ktoré morské vtáky spôsobujú na výstroji. Nepriame výhody zo zníženia nákladov vyplývajú zo zníženia množstva úlovkov, ktoré sa nerealizujú, pretože sa na háčiky s návnadou chytia morské vtáky, pričom by sa na ne inak ulovili ryby. Zmierňovacích opatrení vyskúšaných pri love statickými sieťami je menej. Navrhli a vyskúšali sa dve metódy na varovanie vtákov o prítomnosti statických sietí a zabránenie zrážky[17]. Jedna metóda pozostáva zo zvýšenia viditeľnosti siete (vizuálna výstraha) a druhá metóda pozostáva z pripojenia zariadení na akustické odrádzanie (bzučiakov) k sieťam. Množstvo zrážok so statickými sieťami sa môže znížiť aj tak, že sa siete ponoria hlbšie, ako je hĺbka ponoru morských vtákov. V súčasnosti sa ani jedna z týchto metód nepoužíva vo veľkej miere. Šnúry so stužkami prevzaté z lovu lovnými šnúrami sa spolu s vyhadzovaním vnútorností počas nahadzovania alebo vyťahovania preukázali ako účinné na znižovanie interakcií s morskými vtákmi a úmrtnosti pri love vlečnými sieťami. Znižovanie miery zamotávania sa do vlečných sietí je ťažšie, v CCAMLR však bolo preukázané, že úmrtnosť morských vtákov zo zamotávania sa do sietí sa dá prakticky odstrániť jednoduchými opatreniami, ako je zviazanie siete[18]. 2.6. Politický rámec 2.6.1. SPRH EÚ-PoA je v súlade s ústredným cieľom SPRH[19], ktorý poukazuje na potrebu minimalizovať vplyv rybolovných činností na morské ekosystémy (vrátane morských vtákov) a postupne zavádzať stratégiu riadenia rybolovu zohľadňujúcu ekosystémy. V rámci reformy SPRH[20], ktorá v súčasnosti prebieha, Komisia opätovne potvrdila svoj záväzok a dosiahnutie týchto cieľových opatrení plánuje prostredníctvom viacerých prvkov v reformnom balíku: · Nový postoj k technickým opatreniam v závislosti od jednotlivých regiónov, aby sa zmierňovacie opatrenia mohli prispôsobiť konkrétnym druhom rybolovu. Vývoj tejto stratégie bude trvať dlho a konečný obsah bude závisieť od výsledku reformy, zaviesť by sa však mala do roku 2016. Medzičasom sa do viacročných plánov riadenia môžu prípadne v naliehavej situácii začleniť zmierňovacie opatrenia, ktoré už sú k dispozícii a osvedčili sa. · Nový viacročný program EÚ na zhromažďovanie údajov (DCMAP), ktorý sa má zaviesť v roku 2014. V súčasnosti prebiehajú diskusie o tom, či má obsahovať aj monitorovanie iných zložiek ekosystému vrátane morského vtáctva. Ešte stále je potrebný vstup od expertov a odhadované náklady na takéto rozšírenie súčasného rámca zhromažďovania údajov. Systematické zhromažďovanie údajov o vedľajších úlovkov morských vtákov a ich nahlasovanie je však nevyhnutné na odstraňovanie a znižovanie vedľajších úlovkov morských vtákov. · Finančná podpora pre nové opatrenia stanovená v rámci súčasného Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo (EFF) a nového Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo (EMFF)[21]. V roku 2014 sa očakáva zavedenie nového EMFF, z ktorého sa má poskytovať pomoc na vývoj a využívanie zmierňovacích opatrení, pilotných projektov a na skúšanie alternatívnych technológií monitorovania ako CCTV. · Záväzok, ktorý Komisia nedávno prijala v oznámení o vonkajšom rozmere spoločnej rybárskej politiky[22], s cieľom zaujať aktívnejšiu úlohu v regionálnych organizáciách pre riadenie rybolovu a pokúsiť sa o nápravu súčasnej situácie nedostatočného súladu s opatreniami v oblasti ochrany a riadenia. 2.6.2. Environmentálne právne predpisy EÚ-PoA závisí od častí acquis EÚ v oblasti životného prostredia, najmä od smernice o vtáctve9 a smernice o biotopoch[23], ako aj rámcovej smernice o morskej stratégii[24]. Úplné zavedenie týchto smerníc je súčasťou reakcie EÚ na jej záväzky v rámci Dohovoru OSN o biologickej diverzite[25] a posilňuje ho záväzok, ktorý hlavy štátov EÚ prijali s cieľom „zastaviť stratu biodiverzity [v EÚ] do roku 2010“, pričom je opätovne potvrdený v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020[26]. Kľúčovým opatrením, ktoré sa smernicou o vtáctve stanovuje, je všeobecná schéma ochrany všetkého voľne žijúceho vtáctva. Zakazujú sa v nej rôzne činy vrátane prečinov, ktoré sú najrelevantnejšie pre oblasť rybolovu, akými sú napríklad úmyselné usmrcovanie alebo odchyt akýmkoľvek spôsobom[27]. V smerniciach o vtáctve a biotopoch sa stanovuje aj sústava chránených oblastí Natura 2000, do ktorej patria miesta označené podľa ktorejkoľvek z príslušných smerníc – osobitne chránené územia (SPA) stanovené podľa smernice o vtáctve a osobitné chránené územia (SAC) stanovené podľa smernice o biotopoch. Od februára 2011 sa podľa smernice o vtáctve v morských oblastiach stanovilo spolu 936 SPA pokrývajúcich plochu 122 000 km2. Cieľom rámcovej smernice o morskej stratégii je zaistiť koherentnosť medzi rozličnými politikami a podporovať začlenenie environmentálnych otázok do ostatných politík, ako napríklad SPRH. Podľa rámcovej smernice o morskej stratégii sa ochrana morského vtáctva pokladá za podmienku, ktorá prispeje k dosiahnutiu dobrého environmentálneho stavu. Jej realizácia je právnou požiadavkou podľa ZFEÚ a opatrenia venované ochrane morského vtáctva sa implicitne vyžadujú v súlade so smernicou. V súvislosti s rámcovou smernicou o morskej stratégii a aj EÚ-PoA sa na otázku mimovoľného odchytu morských vtákov vzťahujú aj regionálne dohovory týkajúce sa morského prostredia, najmä OSPAR[28], HELCOM[29] a Barcelonský dohovor[30]. 2.6.2.1. Vonkajšia politika Vo vonkajších vodách naďalej zohrávajú RFMO kľúčovú úlohu pri ochrane morského vtáctva a riadení v tejto oblasti, pričom sa im podľa dohody OSN o populáciách rýb[31] explicitne zverila zodpovednosť za minimalizovanie vedľajších úlovkov v ich oblastiach rybolovu. Väčšina RFMO dodnes prijala rôzne formy zmierňovacích opatrení zameraných na zabraňovanie úhynu morských vtákov pri love lovnými šnúrami. EÚ je ako zmluvná strana mnohých RFMO povinná uvedené opatrenia zaviesť. EÚ takisto prijala mnohé záväzky súvisiace so zásadami udržateľného rozvoja, ako aj a iné záväzky, ktoré konkrétnejšie súvisia s riadením spoločných oceánskych zdrojov vrátane druhov s vyšším stupňom ohrozenia, a ktoré sú relevantné pre EÚ-PoA. Patrí sem: – Dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve[32] – Dohovor Organizácie spojených národov o biologickej diverzite[33] – Dohovor o ochrane sťahovavých druhov voľne žijúcich živočíchov (známy aj ako CMS alebo Bonnský dohovor)[34] Pod záštitou CMS bola podpísaná dohoda o ochrane albatrosov a rúrkonoscov[35]. Ide o právne záväznú medzinárodnú zmluvu, ktorej cieľom je dosiahnuť a udržať priaznivý stav ochrany albatrosov a rúrkonoscov zabraňovaním suchozemským a morským nebezpečenstvám vrátane rybolovu, v dôsledku ktorého dochádza k ich mimovoľnému uloveniu. 3. EÚ-PoA Cieľom EÚ-PoA je minimalizovať a v rámci možností odstraňovať náhodný odchyt morských vtákov s prioritným zameraním na jedince patriace k aspoň 49 populáciám morských vtákov ohrozených plavidlami EÚ vykonávajúcimi svoje činnosti vo vodách EÚ a mimo vôd EÚ, ako aj plavidlami, ktoré nepochádzajú z EÚ a vykonávajú svoje činnosti vo vodách EÚ. V prípade stabilných populácií morských vtákov, u ktorých mimovoľný odchyt dosahuje znepokojujúce úrovne, by sa ako prvý krok k prevencii mimovoľného odchytu malo znížiť množstvo vedľajších úlovkov. Ďalšie osobitné ciele: (1) Určiť a napraviť nedostatky a prípady nekoherentnosti v súčasných riadiacich opatreniach vo vodách EÚ aj mimo nej. (2) Konsolidovať a zhromažďovať údaje nevyhnutné na stanovenie rozsahu a charakteru ohrozenia, ktoré mimovoľný odchyt morských vtákov v dôsledku rybolovu predstavuje najmä pre populácie druhov so zvýšeným stupňom ochrany. (3) Minimalizovať vedľajšie úlovky pozostávajúce z morských vtákov tých druhov, ktorých stav ochrany je ohrozený, na úrovne, pri ktorých populácie týchto druhov viac nebudú ohrozené zavedením vhodných zmierňovacích opatrení. (4) Riešiť problém nedostatočného pochopenia otázky mimovoľného odchytu morských vtákov zo strany rybárov a podnecovať ich k podnikaniu zmierňovacích opatrení. (5) Vyriešiť pretrvávajúce problémy pomocou existujúcich zmierňovacích metód, ktoré sa používajú pri love lovnými šnúrami, a riešiť problém neexistujúcich zmierňovacích opatrení pre iné typy rybárskeho výstroja, najmä pri love statickými sieťami. 3.1. Rozsah pôsobnosti a štruktúra Akčný plán EÚ-PoA bude založený na stratégii prispôsobivého riadenia a bude odporúčať opatrenia v tých oblastiach a druhoch rybolovu, pri ktorých sa zistia náhodné úlovky morských vtákov. Poskytuje rámec na vytvorenie jasného a úplného obrazu o rozsahu vedľajších úlovkov pozostávajúcich z morských vtákov náhodne ulovených v dôsledku rybolovných činností v rybnom hospodárstve EÚ a vymedzuje kroky potrebné na zavedenie zmierňovacích a riadiacich opatrení v záujme dosiahnutia koherentnej a efektívnej stratégie na minimalizovanie problému. Do rozsahu pôsobnosti EÚ-PoA patria všetky plavidlá EÚ vykonávajúce svoje činnosti vo vodách Únie a na plavidlá plaviace sa pod vlajkou EÚ vo vonkajších vodách. Vo vodách EÚ sa budú činnosti v rámci EÚ-PoA podporovať tak, že sa bude zavádzať čoraz viac riadiacich opatrení pre oblasť rybolovu v osobitne chránených územiach, ktoré vznikli na základe smernice o vtáctve (článok 4). Členské štáty sa budú podporovať k tomu, aby prijali podobné opatrenia v rámci siete významných vtáčích území (Important Bird Areas, IBA)[36]. Preukázateľné používanie výstroja neškodného pre morské vtáky by malo byť základnou podmienkou prístupu k rybolovným možnostiam v oblastiach s výskytom chránených druhov morského vtáctva, kde mimovoľný odchyt ohrozuje priaznivý stav ich ochrany. S cieľom zaistiť koherentný prístup v rámci vnútornej a vonkajšej politiky rybného hospodárstva EÚ v súvislosti s morským vtáctvom sa Únia bude usilovať o to, aby príslušné medzinárodné orgány posilnili tieto opatrenia tak, že rybárom uľahčia ich prijímanie, začlenia monitorovanie vedľajších úlovkov morských vtákov do pozorovateľských programov (ak sa tak ešte nestalo) a u flotíl nepochádzajúcich z EÚ budú propagovať osvedčené postupy. Pri plnení tejto úlohy má jasnú úlohu Regionálna poradná rada pre diaľkové flotily. 3.2. Vymedzenie problematiky Jednu z najväčších výziev pri plnení EÚ-PoA najskôr predstavuje definovanie problému týkajúceho sa náhodného odchytu morských vtákov. Súčasné informácie ako zoznamy IUCN a správy podľa smernice o vtáctve sú najspoľahlivejšími zdrojmi na určenie druhov rybolovu, kde treba súrne prijať opatrenia. Tieto informácie sú však obmedzené. Na základe nich sa nedajú presne a realisticky posúdiť populácie morských vtákov, ani vplyv vedľajších úlovkov na tieto populácie. Znamená to, že vo väčšine druhov rybolovu je vymedzenie jasných cieľov riadenia problematické. V medzinárodnom akčnom pláne FAO pre morské vtáky1 sa všeobecne nedefinuje „problém“ vedľajších úlovkov morských vtákov, odporúča sa v ňom však, aby sa realizovalo posúdenie na základe týchto aspektov: (a) závažnosť vedľajších úlovkov (miera alebo počet); (b) druhy, ktoré predstavujú náhodné úlovky a ich stav ochrany; (c) interakcia medzi rybolovným úsilím a morským vtáctvom súčasne sa vyskytujúcimi v danom priestore a (d) populačné trendy u morských vtákov, na ktoré má mimovoľný odchyt pravdepodobne vplyv. Posúdenie by sa malo opierať o všetky dostupné údaje, a to okrem iného aj o údaje o vedľajších úlovkoch od pozorovateľov na mori, údaje o morských vtákoch a iné neoficiálne informácie, ktoré môžu byť prvým príznakom všeobecnejšieho problému. Pozorovateľské programy sú najlepším zdrojom údajov. Nie je však realistické zriadiť osobitné programy týkajúce mimovoľného odchytu morského vtáctva pre rybolov EÚ, snáď okrem tých druhov rybolovu vo vonkajších vodách, v rámci ktorých je už takáto povinná požiadavka ustanovená. Treba preto vypracovať iné stratégie, ako aj kritériá na vymedzenie daného problému. V rámci opatrení na základe EÚ-PoA Komisia požiada príslušný vedecký orgán o aktualizáciu existujúcich informácií a preskúmanie kritérií, ako aj o posúdenie, či by sa biologické ukazovatele (napr. PBR[37] alebo BPUE[38]) mohli využívať na vymedzenie problému a stanovenie cieľov riadenia. 3.3. Výskum, odborná príprava, vzdelávanie a zvyšovanie informovanosti FAO vo svojich technických usmerneniach o osvedčených postupoch[39] zdôrazňuje dôležitosť výskumu ako súčasti akéhokoľvek akčného plánu, najmä na vývoj zmierňovacích opatrení. Takýmto výskumom by sa mali podporovať inovácie prostredníctvom spolupráce rybárskeho priemyslu, vedcov, environmentálnych MVO a správcov prostriedkov. Výskum musí byť solídny z vedeckého hľadiska, a pritom zohľadňovať, ako sa výsledky dajú čo najefektívnejšie previesť do zmierňovacích opatrení. FAO takisto zdôrazňuje, že je nutné zaviesť vzdelávacie a školiace programy na zvyšovanie informovanosti o potrebe riešiť problém vedľajších úlovkov morských vtákov medzi rybármi, organizáciami zastupujúcimi rybné hospodárstvo a inými príslušnými skupinami. Na úrovni EÚ majú rozhodujúcu rolu pri príprave týchto programov regionálne poradné rady, zatiaľ čo na medzinárodnej úrovni bude EÚ podporovať zavádzanie a posilňovanie informačných a vzdelávacích programov pre rybárov v oblastiach, ktoré sú prioritné z hľadiska mimovoľného odchytu morských vtákov. Výskum, odborná príprava, vzdelávanie a opatrenia na zvyšovanie informovanosti tvoria neoddeliteľnú súčasť EÚ-PoA. 3.4. Činnosti na základe EÚ-PoA V prílohe I sú uvedené opatrenia vyplývajúce z PoA rozdelené podľa špecifických cieľov, strany zodpovedajúce za každé opatrenie, ako aj plánovaný harmonogram realizácie týchto opatrení. 3.5. Podávanie správ a hodnotenie V rámci EÚ-PoA by členské štáty mali Komisii každé dva roky podávať správy o úrovni zaznamenaných vedľajších úlovkov pozostávajúcich z vtákov rozdelených podľa druhov rybolovu a výstroja, o zavedení všetkých zmierňovacích opatrení a ich účinnosti. Komisia v spolupráci s príslušným vedeckým orgánom vypracuje štandardný formulár na podávanie správ, aby členským štátom uľahčila podávanie informácií Komisii. Tento formulár by sa mohol používať aj na umožnenie ľahšieho prístupu širokej verejnosti k údajom. Na základe týchto správ Komisia vykoná priebežné hodnotenie EÚ-PoA po druhej správe a na základe týchto informácií pripraví oznámenie Európskemu parlamentu a Rade o plnení plánu. Od príslušného vedeckého orgánu sa bude žiadať, aby prispel k tomuto hodnoteniu. Najmä od ICES sa bude žiadať, aby poskytla odhady týkajúce populácií a vedľajších úlovkov z radov ohrozených druhov. Tieto údaje o populáciách bežne overuje pracovná skupina ICES pre ekológiu v oblasti morského vtáctva. Získa sa tak referenčná hodnota populácií, ktorú bude treba porovnať s úrovňami vedľajších úlovkov a takisto sa bude dať odhadnúť závažnosť problému pri jednotlivých druhoch morských vtákov a druhoch rybolovu. Komisia uskutoční celkový prieskum a hodnotenie EÚ-PoA po štyroch správach o plnení (po ôsmich rokoch) a primeraným spôsobom bude EÚ-PoA aktualizovať. Tento prieskum by mal byť naplánovaný tak, aby sa časovo zhodoval s povinnosťou dosiahnuť dobrý environmentálny stav morských ekosystémov do roku 2020 v súlade s rámcovou smernicou o morskej stratégii. Podľa článku 12 smernice o vtáctve musia členské štáty každé tri roky podávať správu o zavádzaní vnútroštátnych ustanovení, ktoré prijali podľa smernice. Členské štáty by prípadne tieto správy mohli využívať ako zdroje údajov (napr. odhady populácií morských vtákov) pri hodnotení účinnosti PoA. 4. ZÁVERY EÚ-PoA obsahuje širokú škálu prvkov vrátane odporúčaných činností, posilnenia existujúcich ustanovení a začlenenia určitých prvkov do budúcich nariadení. Niektoré z týchto opatrení je možné realizovať na úrovni Únie, kým pri iných je potrebné podniknúť kroky na úrovni členských štátov, alebo ich musia schváliť RFMO. Okrem toho EÚ-PoA obsahuje tak opatrenia, ktoré sa môžu zaviesť okamžite, ako aj opatrenia, pri ktorých je potrebný dlhodobejší záväzok na základe dostupných dôkazov a vedeckých odporúčaní. Časový harmonogram realizácie EÚ-PoA preto bude závisieť od príspevkov všetkých zúčastnených strán. Komisia tento EÚ-PoA predkladá Rade a Európskemu parlamentu a podporuje ich k tomu, aby ho v plnej miere prijali. Príloha I Zoznam opatrení v EÚ-PoA Konkrétny cieľ 1: Určiť a riešiť nedostatky a prípady nekoherentnosti v súčasných riadiacich opatreniach vo vodách EÚ aj mimo nej. Opatrenie || Zodpovedná strana || Časový rozvrh Preskúmať kritériá, ktoré by sa dali použiť na vymedzenie problému týkajúceho sa mimovoľného odchytu morských vtákov || KOM v spolupráci s vedeckými orgánmi || 1. štvrťrok 2013 Pokročiť pri vymedzovaní území v rámci siete SPA, a to aj s využitím siete významných vtáčích území na určenie kandidátskych SPA || ČŠ, KOM || nepretržitý Pokročiť pri vypracúvaní a zavádzaní riadiacich opatrení v rybnom hospodárstve na ochranu morského vtáctva v SPA určených na základe smernice o vtáctve, v ostatných chránených morských oblastiach vrátane tých, ktoré sú stanovené v zámorských krajinách a územiach, ako aj v rámci siete významných vtáčích území a podľa potreby ich rozšíriť na rozsiahlejšie morské oblasti. || ČŠ, KOM || nepretržitý Prehodnotiť súčasné monitorovacie a zmierňovacie opatrenia na ochranu morských vtákov v RFMO a posúdiť mieru súladu so súčasnými opatreniami || ČŠ, KOM, RFMO, Regionálna poradná rada pre diaľkové flotily || nepretržitý Prostredníctvom priamych žiadostí aj prostredníctvom FAO povzbudzovať RFMO k tomu, aby vypracovali svoje vlastné národné alebo regionálne akčné plány, ktoré budú v súlade s technickými usmerneniami o osvedčených postupoch FAO || KOM, RFMO || nepretržitý Zaistiť, aby zmierňovacie opatrenia, ktoré plavidlá EÚ loviace vo vonkajších vodách uplatňujú, v čo najväčšej miere uplatňovali aj plavidlá plaviace sa pod vlajkou štátov nepatriacich do EÚ, ale ktoré sú vo vlastníctve alebo pod kontrolou majiteľov a prevádzkovateľov usadených v ČŠ || KOM, ČŠ, RFMO, Regionálna poradná rada pre diaľkové flotily || nepretržitý Navrhnúť osobitné odporúčanie (-ia) v dohode s pobrežnými štátmi, aby plavidlá nepochádzajúce z EÚ, ktoré vykonávajú svoje činnosti vo vodách EÚ prijali zmierňovacie opatrenia a nahlasovali vedľajšie úlovky pozostávajúce z morských vtákov || KOM || najneskôr do konca roka 2013 Konkrétny cieľ 2: Zhromažďovanie údajov na stanovenie rozsahu mimovoľného odchytu morských vtákov, najmä pri rybolove/v oblastiach vo vodách EÚ a mimo vôd EÚ, ak sú informácie nedostatočné, neoficiálne, prípadne nie sú k dispozícii. Opatrenie || Zodpovedná strana || Časový rozvrh Overiť dostupné údaje o vedľajších úlovkoch, potvrdiť zdroje informácií a zistiť, pri ktorých druhoch rybolovu je potrebné vykonať primeranú kontrolu zahŕňajúcu podrobnejší prieskum || ČŠ, KOM v spolupráci s vedeckými orgánmi || najneskôr do konca roka 2013 Ak chýbajú informácie o vedľajších úlovkoch pozostávajúcich z morských vtákov, alebo ak sú neisté, zaujať preventívny postoj a uskutočniť rozsiahlejšie monitorovanie druhov rybolovu, ktoré patria do tejto kategórie (z krátkodobého hľadiska by cieľom mala byť minimálne 10 % prítomnosť pozorovateľov) || ČŠ || po počiatočnom posúdení Uistiť sa, že pozorovatelia, ktorí sa systematicky nachádzajú na plavidlách vykonávajúcich svoje činnosti vo vonkajších vodách, riadne zaznamenávajú vedľajšie úlovky pozostávajúce z morských vtákov || ČŠ, RFMO || nepretržitý Uistiť sa, že sa údaje z pozorovania systematicky predkladajú sekretariátu príslušnej RFMO a Komisii na uľahčenie analýzy údajov z programu pozorovania || ČŠ, RFMO, KOM || nepretržitý Stanoviť štandardný formát správ na dobrovoľné zaznamenávanie vedľajších úlovkov pozostávajúcich z morských vtákov a na základe informácií od ČŠ viesť databázu o vedľajších úlovkoch pozostávajúcich z morských vtákov pri rybolove EÚ || KOM v spolupráci s ICES || koniec roka 2012 Zvážiť, či je možné začleniť monitorovanie morského vtáctva do nového rámca pre zber údajov || KOM || začiatok roka 2014 Konkrétny cieľ 3: Zavedenie zmierňovacích opatrení, ak existujú informácie o výskyte vedľajších úlovkov morských vtákov Opatrenie || Zodpovedná strana || Časový rozvrh Zaviesť osvedčené zmierňovacie opatrenia do rybolovu lovnými šnúrami v oblasti Gran Sol, Stredozemnom mori a vo vodách mimo EÚ (pokiaľ už nie sú povinné). V týchto rybolovných oblastiach by sa mali uplatňovať aspoň dve z týchto zmierňovacích opatrení: – nočné nasadzovanie pri minimálnom palubnom osvetlení – laná na strašenie vtákov (laná Tori) – zaťaženie šnúr Zmierňovacie opatrenia by mali spĺňať minimálne technické normy uvedené v usmerneniach Birdlife a ACAP[40] || KOM, ČŠ, RFMO || najneskôr do konca roka 2013 Propagovať prijatie zmierňovacích opatrení na medzinárodnej úrovni, ak sú potrebné, a ešte nie sú uplatniteľné || KOM || nepretržitý Posúdiť a zaviesť zmierňovacie opatrenia uplatniteľné pri love statickými sieťami v Baltskom mori, východnej časti Severného mora a západných vodách, kde sú náhodné úlovky dobre zdokumentované || ČŠ || najneskôr do konca roka 2013 Odporučiť, aby všetky plavidlá zaviedli palubné predpisy týkajúce sa vyhadzovania vnútorností/odvrhnutých úlovkov podľa usmernení o osvedčených postupoch[41] || ČŠ || najneskôr do konca roka 2013 Na základe preskúmania RFMO predložiť návrhy na ďalšie zmierňovacie opatrenia a lepšie monitorovanie v rámci RFMO || KOM, ČŠ, RFMO, Regionálna poradná rada pre diaľkové flotily || nepretržitý Navrhnúť, aby sa príslušné zmierňovacie opatrenia začlenili do nariadenia o technických opatreniach, ktoré sa pripravuje v súvislosti s reformou SPRH, a takisto zaistiť prioritné začlenenie osobitných opatrení do viacročných plánov v primeranej alebo naliehavej situácii. || KOM || od roku 2016 po prijatí nového nariadenia o technických opatrenia a vypracovaní viacročných plánov Povzbudzovať členské štáty k tomu, aby EÚ-PoA transponovali do vnútroštátnych právnych predpisov || KOM, ČŠ || najneskôr do konca roka 2013 Najmä prostredníctvom Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a nového Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo poskytnúť dostatok prostriedkov na vývoj, skúšanie a zavedenie zmierňovacích opatrení || ČŠ || Okamžité kroky pre Európsky fond pre rybné hospodárstvo. Najneskôr koncom roka 2014 pre Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo. Konkrétny cieľ 4: Zabezpečiť pre rybárov vzdelávanie a školenie, pokiaľ ide o uplatňovanie a výhody zmierňovacích opatrení a presnú identifikáciu morských vtákov na účely nahlasovania. Opatrenie || Zodpovedná strana || Časový rozvrh Organizovať seminár(-e) s cieľom informovať zúčastnené strany o EÚ-PoA || KOM || 1. štvrťrok 2013 Propagovať prijatie zmierňovacích opatrení na zníženie mimovoľného odchytu morských vtákov a pomáhať pri príprave školiacich programov pre rybárov a rybárskych pozorovateľov, pri príprave a distribúcii príručiek na určovanie morských vtákov a iného relevantného materiálu || ČŠ, MVO, regionálne poradné rady || nepretržitý Najmä prostredníctvom Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a nového Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo poskytnúť dostatok prostriedkov na realizáciu vzdelávacích a informačných opatrení || ČŠ || nepretržitý Naďalej zabezpečovať odbornú prípravu, vzdelávanie a informačné opatrenia pre plavidlá vykonávajúce svoju činnosť vo vonkajších vodách || MVO, RFMO || nepretržitý Informačné opatrenia rozšíriť na ďalšie zúčastnené strany a širokú verejnosť || KOM, MVO || nepretržitý Konkrétny cieľ 5: Podporovať výskum v oblasti praktických a účinných zmierňovacích opatrení pre všetky druhy rybárskeho výstroja zasahujúce morské vtáctvo. Opatrenie || Zodpovedná strana || Časový rozvrh Podporovať výskum prostredníctvom programov financovania EÚ (napr. 7. rámcový program, LIFE), pokiaľ ide o vývoj praktických a účinných zmierňovacích opatrení, hodnotenia účinnosti týchto opatrení a hodnotenia a zlepšovania technológií a postupov, ktoré sa už zaviedli. Z krátkodobého hľadiska by sa dôraz mal klásť na vývoj zmierňovacích opatrení pre lov statickými sieťami || KOM, ČŠ, regionálne poradné rady, MVO || nepretržitý Pokračovať vo výskume zameranom na vývoj alternatívnych rybárskych zariadení, ktorými by sa odstránil nepriaznivý vplyv rybolovu na SPA a uľahčil sa tak prístup k rybolovným možnostiam || ČŠ, regionálne poradné rady, MVO || nepretržitý Ak sa monitorovanie mimovoľného odchytu morských vtákov zahrnie do viacročného programu EÚ na zhromažďovanie údajov na roky 2014-2020, posúdiť, ako sa môžu nové elektronické monitorovacie technológie využiť na monitorovanie mimovoľného odchytu morských vtákov a prípadne sa postarať o ich zavedenie || ČŠ, regionálne poradné rady, MVO || 2014 Najmä prostredníctvom Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo a nového Európskeho fondu pre námorné otázky a rybné hospodárstvo poskytnúť dostatočné prostriedky na uľahčenie uplatňovania a testovania zmierňovacích opatrení a aj na dodatočné monitorovanie rybolovu, pri ktorom existuje podozrenie o existencii vedľajších úlovkov || ČŠ || Okamžité kroky pre Európsky fond pre rybné hospodárstvo. Najneskôr koncom roka 2014 pre Európsky fond pre námorné otázky a rybné hospodárstvo. Príloha II Latinské názvy uvedených druhov morských vtákov Víchrovník baleársky || Puffinus mauretanicus Víchrovník tmavý || Puffinus griseus Víchrovník hnedastý || Puffinus yelkouan Čajka ostrovná || Larus audouinii Víchrovník plavý || Calonectris diomedea Čajka čiernohlavá || Larus melanocephalus Čajka trojprstá || Rissa tridactyla Svištúň zrkadlový || Cepphus grylle Víchrovník malý || Puffinus puffinus Čajka žltonohá || Larus michahellis Fulmar ľadový || Fulmarus glacialis Víchrovník atlantický || Puffinus gravis Sula biela || Morus bassanus Potáplicovité || Gaviidae spp. Potápkovité || Podicipedidae spp. Potápačorodé || Merginae spp. Chochlačky || Aythyinae spp. Alkovité || Alcidae spp. Kormoránovité || Phalacrocoracidae spp. Kajka malá || Polysticta stelleri Potáplica malá || Gavia stellata Potáplica stredná || Gavia arctica Potápka ušatá || Podiceps auritus Potápač malý || Mergellus albellus Norec tenkozubý iberský || Uria aalge ibericus Kormorán chochlatý || Phalacrocorax aristotelis Albatrosovité || Diomedeidae spp. Rúrkonosce || Procellaria and Macronectes spp. [1] FAO 1999. International Plan of Action for reducing incidental catches of seabirds in longline fisheries (Medzinárodný akčný plán na zníženie náhodných úlovkov morských vtákov lovnými šnúrami). Rím, FAO. 1999. s. 1-11. [2] Odporúčanie ICES z roku 2008, kniha 1, 1.5.1.3 Interactions between fisheries and seabirds in EU waters (Interakcie medzi rybolovom a morskými vtákmi vo vodách EÚ). ICES. 2008. Správa pracovnej skupiny o ekológii morských vtákov (Working Group on Seabird Ecology, WGSE), ICES CM 2008/LRC:05. 99 s. [3] ICES. 2009. Správa pracovnej skupiny o ekológii morských vtákov (Working Group on Seabird Ecology, WGSE), 23.-27. marec 2009, Bruges (Bruggy), Belgicko. ICES CM 2009/LRC: 10.91 s. ICES. 2010. Správa pracovnej skupiny o ekológii morských vtákov (Working Group on Seabird Ecology, WGSE), 15.-19. marca 2010, Kodaň, Dánsko. ICES CM 2010/SSGEF: 10.77s. [4] Anderson O.R.J., Small C.J., Croxall J.P., Dunn E.K., Sullivan B.J. Yates O. a Black A. 2011. Global seabird bycatch in longline fisheries (Vedľajšie úlovky morských vtákov pri love lovnými šnúrami v globálnom kontexte ). Endangered Species Research Vol. 14:91-106. [5] Lovné šnúry sú viaceré spojené šnúry, ktoré sú buď upevnené na dne alebo unášané prúdom a ktoré sú vybavené veľkým množstvom háčikov s návnadami. [6] Statické siete sú siete, v prípade ktorých pri love nie je potrebný aktívny pohyb sietí. Takéto siete pozostávajú z jednej alebo viacerých oddelených sietí, ktoré sú vybavené vrchnými, spodnými a spojovacími lanami a môžu byť vybavené ukotveným, plávajúcim a navigačným zariadením. [7] Vlečná sieť je výstroj aktívne vlečený jedným alebo viacerými rybárskymi plavidlami, ktorý pozostáva z tela kužeľovitého alebo pyramídového tvaru uzatvoreného vakom alebo koncovým rukávcom. [8] Vaková sieť je obkľučujúci výstroj zhotovený zo siete, ktorej spodná časť sa sťahuje prostredníctvom šnúry na spodnej strane siete, ktorá prechádza radom kruhov pozdĺž spodného lana a ktorá umožňuje stiahnutie a uzavretie siete. [9] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/EHS z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva. [10] http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/indez_en.htm [11] Žydelis, R., Bellebaum, J., Österblom, H., Vetemaa, M., Schirmeister, B., Stipniece, A., Dagys, M., van Eerden, M. and Garthe, S. 2009. Bycatch in gillnet fisheries- An overlooked threat to waterbird populations (Vedľajšie úlovky pri love žiabrovkami – nepovšimnutá hrozba pre populácie morských vtákov). Biological Conservation, 142: 1269-1281. [12] ACAP 2009. Species Assessments. K dispozícii na adrese www.acap.aq/acap-species. [13] Komisia pre ochranu živých antarktických morských zdrojov. [14] Medzinárodná komisia pre zachovanie atlantických tuniakov. [15] Komisia pre tuniaky z Indického oceánu. [16] http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/index_en.htm [17] Melvin, E.F., Parrish, J.K. and Conquest, L.L. 1999. Novel tools to reduce seabird bycatch in coastal gillnet fisheries (Nové nástroje na znižovanie vedľajších úlovkov morských vtákov pri pobrežnom love žiarovkami). Cons. Biol. 13: 1386-1397. [18] Sullivan, B. J., Clark, J. Reid, K, Reid E (2009). Development of effective mitigation to reduce seabird mortality in the icefish (Champsocephalus gunnar) trawl fishery in Subarea 48.3 (Rozvoj efektívneho zmierňovania na zníženie úmrtnosti morských vtákov pri love ľadovky (Champsocephalus gunnar) vlečnými sieťami v podoblasti 48.3). WG-IMAF-09-15. CCAMLR, Hobart, Australia [19] Ú. v. ES L 358, 31.12.2002, s. 59. [20] KOM(2011)425. [21] KOM(2011)804. [22] KOM(2011)424. [23] Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7 – 50. [24] Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19-40. [25] Ú. v. ES L 309, 13.12.1993, s. 1. [26] KOM(2011)244. [27] So zreteľom na judikatúru Súdneho dvora Európskej únie, C-221/04, odsek 71. [28] http://www.ospar.org/ [29] http://www.helcom.fi/ [30] http://www.unepmap.org/index.php?module=content2&catid=001001004 [31] http://www.tuna-org.org/Documents/TRFMO2/19%20ANNEX%205.11%20ENG.pdf [32] Ú. v. ES L 179, 23.6.1998, s. 3 – 134. [33] Ú. v. ES L 309, 13.12.1993, s. 1. [34] http://www.cms.int/about/in.htm [35] https://www.acap.aq/ [36] Birdlife International (2011). Important Bird Areas factsheets. http://www.birdlife.org [37] PBR je miera maximálneho počtu zvierat/vtákov, kam sa nepočíta prirodzený úhyn, ktorý možno z populácie odpočítať, pričom daná populácia môže naďalej dosahovať alebo si zachovávať optimálnu udržateľnú populačnú úroveň. [38] BPUE je vedľajší úlovok pozostávajúci z vtákov na jednotku úsilia. [39] FAO 2008. Report of the Expert Consultation on Best Practice Technical Guidelines for IPOA/NPOA-Seabirds (Správa z odbornej konzultácie o technických usmerneniach o osvedčených postupoch pre IPOA/NPOA-Morské vtáctvo). Bergen, Nórsko, 2. -5. september 2008. 46 s. [40] http://www.rspb.org.uk/ourwork/policy/marine/international/advocacy/mitigationfactsheets.aspx [41] http://www.birdlife.org/seabirds/downloads/FS_13_Trawl_fisheries_warp_strike_final.pdf