Návrh nariadenie Rady ktorým sa zavádza konečné antidumpingové clo na dovozy plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Spojených štátoch amerických a v Rusku, a ktorým sa ruší nariadenie (ES) č. 151/2003, ktorým sa ukladá antidumpingové clo na dovozy určitých elektroplechov s orientovanou štruktúrou s pôvodom v Rusku /* KOM/2005/0335 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.7.2005 KOM(2005) 335 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa zavádza konečné antidumpingové clo na dovozy plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Spojených štátoch amerických a v Rusku, a ktorým sa ruší nariadenie (ES) č. 151/2003, ktorým sa ukladá antidumpingové clo na dovozy určitých elektroplechov s orientovanou štruktúrou s pôvodom v Rusku (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dovozmi za dumpingové ceny z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 461/2004 z 8. marca 2004 (ďalej len „základné nariadenie“) v konaniach, ktoré sa týkajú dovozov plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Spojených štátoch amerických a v Rusku, a dovozov určitých elektroplechov s orientovanou štruktúrou s pôvodom v Rusku. | Všeobecný kontext Tento návrh je podaný v rámci implementácie základného nariadenia, a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa vykonalo v súlade s obsahovými a formálnymi požiadavkami stanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu V oblasti návrhu neexistujú žiadne ustanovenia. | Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Nepoužiteľné. | PORADY SO ZÚčASTNENÝMI STRANAMI A HODNOTENIE DOPADU | Porady so zúčastnenými stranami | Zainteresovaným stranám, ktorých sa konanie týka, bola poskytnutá príležitosť chrániť počas prešetrovania svoje záujmy v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. | Zhromažďovanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Hodnotenie dopadu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. Základné nariadenie nestanovuje hodnotenie všeobecného dopadu, ale obsahuje vyčerpávajúci zoznam podmienok, ktoré sa majú zhodnotiť. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaných opatrení Komisia začala 28. mája 2004 antidumpingové konanie týkajúce sa dovozov plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Spojených štátoch amerických a v Rusku na základe sťažnosti, ktorú podal Eurofer. Komisia zároveň začala z vlastnej iniciatívy dočasný prieskum antidumpingového cla na dovozy určitých elektroplechov s orientovanou štruktúrou s pôvodom v Rusku, s cieľom umožniť zrušenie konečných antidumpingových opatrení uložených na tieto výrobky, pretože patria do oblasti výrobkov, ktoré sú predmetom konania týkajúceho sa dovozov do Spoločenstva plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v USA a v Rusku. Toto prešetrovanie potvrdilo, že počas obdobia prešetrovania sa dovozy z USA a od jedného vyvážajúceho výrobcu v Rusku uskutočňovali za dumpingové ceny a že v prípade druhého ruského vyvážajúceho výrobcu nedochádzalo ku žiadnemu dumpingu. Taktiež sa dospelo k záveru, že tieto dovozy za dumpingové ceny spôsobili ujmu priemyslu Spoločenstva a že bolo v záujme Spoločenstva zaviesť antidumpingové clá. Z tohto dôvodu sa navrhuje uložiť antidumpingové opatrenia na dovozy plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Spojených štátoch amerických a v Rusku, a zrušiť existujúce opatrenie na určité elektroplechy s orientovanou štruktúrou s pôvodom v Rusku vzhľadom na prekrývanie ich pôsobnosti s navrhovanými opatreniami. Uskutočnili sa konzultácie s členskými štátmi a väčšina štátov tento návrh podporila . Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala priložený návrh nariadenia, ktoré by sa malo uverejniť v úradnom vestníku v čo najbližšom období. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 461/2004 z 8. marca 2004. | Princíp subsidiarity Návrh spadá do oblasti výlučnej právomoci Spoločenstva. Z tohto dôvodu sa neuplatňuje princíp subsidiarity. | Princíp proporcionality Návrh zodpovedá princípu proporcionality z tohto (týchto) dôvodu(-ov): | Spôsob činnosti je opísaný v základnom nariadení a neposkytuje žiadny priestor na vnútroštátne rozhodovanie. | Uvedenie, ako sa finančné a správne zaťaženie Spoločenstva, národných vlád, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych prevádzkovateľov a občanov minimalizuje a jeho úmernosť vzhľadom na cieľ návrhu, sa v tomto prípade neuplatňuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto (týchto) dôvodu(-ov): Uvedené základné nariadenie nepredpokladá alternatívne možnosti. | DOPAD NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny dopad na rozpočet Spoločenstva. | DODATOčNÉ INFORMÁCIE | Zrušenie existujúcich právnych predpisov Prijatie návrhu bude mať za následok zrušenie existujúcich právnych predpisov. | 2. Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa zavádza konečné antidumpingové clo na dovozy plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Spojených štátoch amerických a v Rusku, a ktorým sa ruší nariadenie (ES) č. 151/2003, ktorým sa ukladá antidumpingové clo na dovozy určitých elektroplechov s orientovanou štruktúrou s pôvodom v Rusku RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995[1] o ochrane pred dumpingovým dovozom z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 a článok 11 ods. 3, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po konzultácii s poradným výborom, keďže: A. KONANIE 1. Začatie vyšetrovania (1) Komisia oznámila 28. mája 2004 oznámením (ďalej len „oznámenie o začatí“), uverejnenom v Úradnom vestníku Európskej únie[2], začatie antidumpingového konania týkajúceho sa dovozov do Spoločenstva plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v Spojených štátoch amerických (ďalej len „USA“) a v Rusku, a začatie dočasného preskúmavania antidumpingového cla na dovozy určitých elektroplechov s orientovanou štruktúrou so šírkou presahujúcou 500 mm s pôvodom v Rusku. (2) Antidumpingové konanie sa začalo na základe sťažnosti, ktorú 13. apríla 2004 podala Európska konfederácia železiarskeho a oceliarskeho priemyslu (ďalej len „Eurofer“ alebo „sťažovateľ “) v mene výrobcov predstavujúcich hlavný podiel, v tomto prípade viac ako 90 % celkovej produkcie Spoločenstva plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele. Podnet obsahoval dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a z toho vyplývajúcej značnej ujmy, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie konania. (3) Komisia začala dočasné preskúmavanie z vlastnej iniciatívy podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia s cieľom umožniť akúkoľvek nevyhnutnú zmenu a doplnenie alebo zrušenie konečných antidumpingových opatrení zavedených nariadením Rady (ES) č. 151/2003[3] na dovozy z Ruska elektroplechov s orientovanou štruktúrou so šírkou presahujúcou 500 mm. Nevyhnutná zmena a doplnenie alebo zrušenie môže vyplynúť zo skutočnosti, že výrobky, na ktoré boli nariadením (ES) č. 151/2003 uložené opatrenia, spadajú do rámca výrobkov, ktoré sú predmetom konania týkajúceho sa dovozov do Spoločenstva plochých valcovaných výrobkov s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele s pôvodom v USA a v Rusku. 2. Strany, ktorých sa konanie týka (4) Komisia úradne informovala vyvážajúcich výrobcov v Rusku a v USA a dovozcov/ obchodníkov a užívateľov, o ktorých je známe, že sa ich to týka, zástupcov dotknutých vyvážajúcich krajín a sťažujúcich sa výrobcov Spoločenstva o začatí konania. Zainteresované strany dostali príležitosť predložiť písomné stanoviská a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí. (5) Vyvážajúci výrobcovia v Rusku a v USA, ako aj výrobcovia Spoločenstva, dovozcovia/obchodníci a užívatelia oznámili svoje stanoviská písomne. Všetky strany, ktoré o to v uvedenej lehote požiadali a preukázali, že existujú vážne dôvody na ich vypočutie, dostali možnosť byť vypočuté. 3. Dotazníky (6) Komisia zaslala dotazníky všetkým príslušným stranám a všetkým ďalším spoločnostiam, ktoré sa prihlásili v lehote stanovenej v oznámení o začatí konania. (7) Dotazník vyplnili jeden vyvážajúci výrobca USA a jeho dcérske spoločnosti v Spoločenstve a dvaja ruskí vyvážajúci výrobcovia a ich dcérske spoločnosti v Spoločenstve. Vyplnené dotazníky zaslaliaj štyria výrobcovia Spoločenstva, 16 užívateľov a jeden dovozca, ktorý nebol v spojení s vyvážajúcim výrobcom dotknutých krajín. (8) Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné za účelom stanovenia dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Overovanie na mieste sa vykonalo v prevádzkových priestoroch týchto spoločností: Výrobcovia Spoločenstva: - ThyssenKrupp Electrical Steel UGO, Isbergues, Francúzsko - ThyssenKrupp Electrical Steel AST, Terni, Taliansko - ThyssenKrupp Electrical Steel GmbH, Gelsenkirchen, Nemecko - Orb Electrical Steels Limited, Newport, Spojené Kráľovstvo Užívatelia v Spoločenstve: - Areva S.A., Paríž, Francúzsko - Specialacciai srl, Novi Ligure, Taliansko Vyvážajúci výrobcovia v Rusku - Novolipetsky Iron & Steel Corporation („NLMK“), Lipetsk - VIZ Stal, Jekaterinburg Vyvážajúci výrobcovia v USA - AK Steel Corporation, Butler, Pennsylvania Spriaznení dovozcovia v Spoločenstve - AK Steel BV, Oosterhout, Holandsko - AK Steel GmbH, Kolín, Nemecko - AK Steel Ltd., Baldock, Spojené Kráľovstvo - AK Steel s.r.l., Janov, Taliansko - Duferco Commerciale SpA, Janov, Taliansko - Duferco GmbH, Mülheim, Nemecko Spriaznení dovozcovia mimo Spoločenstva - Duferco SA, Lugano, Švajčiarsko - Stinol AG, Lugano, Švajčiarsko (9) Vyšetrovanie dumpingu a ujmy pokrývalo obdobie od 1. apríla 2003 do 31 marca 2004 („obdobie vyšetrovania“, ďalej len „OV“). Skúmanie trendov relevantných z hľadiska hodnotenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od januára 2000 do konca obdobia OP („obdobie skúmania“). 4. Platné opatrenia (10) Nariadením Rady (ES) č. 151/2003 boli uložené konečné antidumpingové clá na dovozy z Ruska elektroplechov s orientovanou štruktúrou so šírkou presahujúcou 500 mm („GOES“, ďalej len „elektroplechy s orientovanou štruktúrou“) na základe vyšetrovania, ktoré sa začalo podľa článku 11 ods. 2 základného nariadenia. Týmto nariadením sa stanovili sadzby antidumpingového cla na dovozy z VIZ-Stal vo výške 14,7 % a na dovozy z NLMK vo výške 40,1 %, pričom posledne uvedená sadzba bola súčasne sadzbou zostatkového cla na dovozy týchto výrobkov od iných spoločností v Rusku. (11) Nariadením (ES) č. 1000/2004[4] podniky v spojení s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozov veľkých GOES s pôvodom v Rusku, boli akceptované zo strany NLMK a Viz Stal a ich predajných spoločností v spojení na obdobie šiestich mesiacov, a to do 20. novembra 2004. Tieto podniky boli určené na zabezpečenie dočasného spôsobu úpravy antidumpingových opatrení, ktoré boli rozšírené na dovozy do 10 nových členských štátov po rozšírení Európskej únie 1. mája 2004. Účelom bolo zamedziť náhlemu a nadmerne negatívnemu účinku na dovozcov a na užívateľov, ktorý spôsobilo náhle a úplné uplatňovanie rozšírených opatrení v týchto 10 krajinách. Podniky sa akceptovali na ďalšie obdobie šiestich mesiacov do 20. mája 2005, nariadením Komisie (ES) č. 1995/2004[5], pretože podmienky ich akceptovania sa považovali za pretrvávajúce. 5. Dočasné opatrenia (12) Vzhľadom na potrebu ďalšieho skúmania určitých aspektov vyšetrovania, ako aj na vzájomnú spojitosť s dočasným skúmaním uvedeným v odôvodnení 3 bolo rozhodnuté pokračovať vo vyšetrovaní bez zavedenia dočasných opatrení. (13) Všetky zainteresované strany boli informované o predbežných záveroch vyšetrovania a bola im poskytnutá lehota, v rámci ktorej sa mohli tieto závery pripomienkovať. Pripomienky predložené stranami boli posúdené a tam, kde to pripadalo do úvahy, sa každej relevantnej sťažnosti venovala pozornosť a závery sa v prípade potreby pozmenili. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Príslušný výrobok (14) Príslušným výrobkom sú ploché valcované výrobky s orientovanou štruktúrou z kremíkovej elektroocele (ďalej len „GOES“) vo všetkých šírkach, deklarované pod kódmi KN 7225 1100 (so šírkou 600 mm alebo väčšou) a 7226 1100 (so šírkou menšou ako 600 mm). Tieto kódy KN sa uvádzajú len na informatívne účely. (15) GOES sa vyrábajú zo zvitkov kremíkovej legovanej ocele valcovaných za tepla rôznych šírok, ktorých štruktúra zrna je rovnomerne orientovaná s cieľom dosiahnuť magnetickú vodivosť s vysokým stupňom účinnosti. Neúčinnosti, pokiaľ ide o túto vodivosť, sa nazývajú „strata v jadre“, ktorá je primárnym ukazovateľom kvality tohto výrobku. Trh je typicky rozdelený na triedy s „vysokou-permeabilitou“ alebo na triedy s vysokou vodivosťou, a na bežné (normálne) triedy. Triedy s vysokou permeabilitou umožňujú dosiahnuť nižšie straty v jadre pre akúkoľvek danú hrúbku plechov. Oceľové plechy s orientovanou štruktúrou sa potom v prípade potreby narežú na určité šírky na základe špecifikácií zákazníka. Tento proces sa nazýva pozdĺžne rezanie. Dotknutý výrobok používajú výrobcovia elektromagnetických zariadení a transformátorov určených na použitie v silnoprúdových generátoroch a rozvádzačoch. (16) Napriek rozdielom v permeabilite, v hrúbke a šírke, všetky druhy GOES majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti a majú v podstate rovnaké základné použitie. (17) S odvolaním sa na prieskum vzhľadom na veľké GOES uvedené v odseku 1 treba poznamenať, že pri určitých situáciách sa pozorovalo, že platné antidumpingové opatrenia, uvedené v odseku 10 sa obchádzali rezaním zvitkov elektroocele s orientovanou štruktúrou pred ich vývozom do Spoločenstva. Užívatelia v Spoločenstve naozaj často kupovali veľké GOES, potom ich pozdĺžne prerezávali na požadované rozmery. Po zavedení opatrení GOES rezali výrobcovia alebo vývozcovia na časti, ktoré nepresahovali 500 mm pred ich vývozom, takže tento výrobok spadal mimo rámec opatrení. (18) Jeden vyvážajúci výrobca tvrdil, že sa musí rozlišovať medzi úzkymi GOES (definovanými touto spoločnosťou ako so šírkou menšou ako 500 mm) a veľkými GOES (so šírkou 500 mm alebo väčšou), keďže veľké GOES sa nedajú nahradiť úzkymi GOES a úzke a veľké GOES sú predmetom rozdielnych konkurenčných podmienok. Argument týkajúci sa rozdielnych konkurenčných podmienok sa zakladá na pozorovaní, že koneční užívatelia objednávajú a nakupujú priamo GOES so šírkou, ktorá spĺňa ich presné požiadavky, s cieľom zamedziť nákladom na pozdĺžne rezanie, v protiklade s nákupom zvitkov s väčšou šírkou následne použitých v ich vlastných výrobných postupoch, pričom a musia sami postarať o pozdĺžne rezanie, a navyše sa vo väčšine prípadov musia obracať na špecializovaných subdodávateľov. (19) Argument o chýbajúcej vzájomnej zameniteľnosti je založený na skutočnosti, že hoci úzke GOES sa môžu nahradiť širokými GOES, ktoré sa následne pozdĺžne prerežú, opačná situácia je prirodzene nemožná. Dotknutý vývozca sa odvolal na antidumpingové konanie, týkajúce sa určitej obuvi s textilnými zvrškami z Číny a z Indonézie[6] , kde sa dospelo k záveru, že topánky na domáce použitie sa nemôžu používať vonku a preto musia predstavovať samostatný výrobok. (20) Pokiaľ ide o uvedené antidumpingové konanie, dospelo sa k záveru, že topánky na domáce použite a použitie vonku musia predstavovať samostatný výrobok, keďže topánky na domáce použitie majú rozdielne základné fyzikálne vlastnosti, a preto nie sú nevhodné na použitie vonku. Situácia je v tomto prípade rozdielna, keďže vyšetrovanie rozhodlo, že bez ohľadu na ich šírku GOES sa vyrábajú z rovnakého základného materiálu, majú rovnaké základné vlastnosti a majú porovnateľné konečné použitia. Navyše treba poznamenať, že dokonca aj čiastočná vzájomná zameniteľnosť výrobkov je dostatočná na to, aby sa považovali za jeden výrobok na účely antidumpingového vyšetrovania, a v prípade GOES, ako sa uvádza v odôvodnení 17, vzájomná zameniteľnosť existuje. (21) Druhý argument vyvážajúceho výrobcu sa zakladal na pozorovaní, že koneční užívatelia prednostne využijú GOES so šírkami, ktoré spĺňajú ich technické požiadavky na výrobu. Zistilo sa však, že určití koneční užívatelia, ako štandardný spôsob práce, materiál pozdĺžne režú sami alebo získavajú hrubo narezané úzke GOES z Ruska bez akýchkoľvek antidumpingových ciel a následne pozdĺžne režú dovezený materiál podľa svojich presných technických podmienok. Navyše, rozšírené pôsobenie spoločností na pozdĺžne rezanie a servisných stredísk pre oceľ v Spoločenstve ilustruje skutočnosť, že GOES neopúšťajú vždy továrne výrobcov v rozmeroch, ktoré konečný užívateľ konkrétne požaduje. V dôsledku toho boli tvrdenia tohto vyvážajúceho výrobcu zamietnuté. (22) Na účely súčasného antidumpingového konania sa preto všetky typy príslušného výrobku považujú za jeden výrobok. 2. Podobný výrobok (23) Zistilo sa, že výrobok vyvážaný do Spoločenstva z Ruska a z USA, výrobok vyrábaný a predávaný na vnútornom trhu v Rusku a v USA, ako aj výrobok vyrábaný a predávaný v Spoločenstve výrobcami Spoločenstva majú rovnaké základné fyzikálne a technické vlastnosti, ako aj rovnaké základné použitia, a preto sa považujú za podobné výrobky v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia; C. DUMPING 1. Všeobecná metodológia (24) V snahe určiť normálnu hodnotu Komisia v prvom rade stanovila pre každého vyvážajúceho výrobcu, či jeho celkový predaj dotknutého výrobku na domácom trhu bol reprezentatívny v porovnaní s jeho celkovým predajom na vývoz do Spoločenstva. V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa predaj na domácom trhu považuje za reprezentatívny, pokiaľ celkový objem domáceho predaja každého vyvážajúceho výrobcu predstavuje najmenej 5 % jeho celkového objemu vývozného predaja do Spoločenstva. (25) Pre každý druh predávaný vyvážajúcimi výrobcami na svojich domácich trhoch, pri ktorom sa zistila priama porovnateľnosť s druhom dotknutého výrobku predávaného na vývoz do Spoločenstva, bolo stanovené, či bol predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 ods. 2 základného nariadenia. Domáci predaj konkrétneho druhu GOES sa považoval za dostatočne reprezentatívny, ak celkový objem predaja na domácom trhu tohto druhu počas obdobia skúmania predstavoval 5 % alebo viac, z celkového objemu predaja porovnateľného druhu GOES vyvážaného do Spoločenstva. (26) Následne sa skúmalo, či predaj na domácom trhu každého druhu výrobku každého vyvážajúceho výrobcu sa môže považovať za realizovaný v rámci bežných obchodných podmienok podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia, stanovením podielu ziskových predajov nezávislým zákazníkom predmetného druhu. (27) V prípadoch, keď objemy predaja daného druhu GOES predávaného za čistú predajnú cenu, ktorá je rovnaká alebo vyššia ako vypočítané výrobné náklady, predstavovali viac ako 80 % celkového objemu predaja tohto druhu, a keď vážený priemer ceny daného druhu bol rovnaký alebo vyšší ako výrobné náklady, je normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer cien všetkých domácich predajov realizovaných počas OV, bez ohľadu na to, či bol tento predaj ziskový, alebo nie. V prípadoch, keď objem ziskového predaja daného druhu GOES predstavoval 80 % alebo menej z celkového objemu predaja daného druhu, alebo keď vážený priemer ceny tohto druhu bol nižší ako výrobné náklady, je normálna hodnota založená na skutočnej domácej cene vypočítanej ako vážený priemer ziskového predaja len tohto druhu, za predpokladu, že tento predaj predstavuje aspoň 10 % z celkového objemu predaja daného druhu. V prípadoch, keď objem ziskového predaja akéhokoľvek druhu GOES predstavoval menej ako 10 % celkového objemu predaja daného druhu, uvažovalo sa, že tento určitý druh bol za domácu cenu predávaný v nedostatočných množstvách na to, aby poskytol primeraný základ na stanovenie normálnej hodnoty. (28) V prípadoch, keď nebolo možné použiť na stanovenie normálnej hodnoty domáce ceny určitého druhu výrobku predávaného vyvážajúcim výrobcom, musela sa uplatniť iná metóda. V tomto smere Komisia používala vypočítanú normálnu hodnotu. V súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia sa normálna hodnota vypočítala tak, že k výrobným nákladom výrobcu vyvážaných typov sa v prípade potreby pripočítalo primerané percento odbytových, režijných a správnych nákladov (ďalej len „náklady a réžie“) a primerané ziskové rozpätie. 2. Spojené Štáty Americké Normálna hodnota (29) V prípade jedného spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa zistilo, že predaje na vnútornom trhu dotknutého výrobku sa nemohli považovať za realizované za obvyklých obchodných podmienok, keďže takéto predaje boli realizované v podstatných množstvách nižších ako sú jednotkové náklady, v tomto prípade viac ako 90 % objemu predaného na vnútornom trhu. Navyše sa zistilo, že predajná cena s váženým priemerom transakcií na vnútornom trhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady s váženým priemerom počas OV. (30) V dôsledku toho, ceny na vnútornom trhu dotknutého výrobku predávaného zo strany vyvážajúceho výrobcu sa nemohli použiť na stanovenie normálnej hodnoty. Normálna hodnota sa musela vypočítať v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. (31) Normálna hodnota bola vypočítaná na základe výrobných nákladov vyvážajúceho výrobcu plus čiastky na odbytové, režijné a správne náklady a zisk. Čiastky určené na odbytové, režijné a správne náklady a zisk, boli uplatniteľné na výrobu a predaj, za obvyklých obchodných podmienok, rovnakej všeobecnej kategórie výrobkov z ocele pre daného vyvážajúceho výrobcu na vnútornom trhu, v súlade s článkom 2 ods. 6 písm. b) základného nariadenia. (32) Úplné výrobné náklady boli stanovené na každý príslušný druh výrobku podľa druhu ocele, hrúbky a skutočnosti, či sa dotknutý výrobok predával ako úplný zvitok, alebo ako pozdĺžne rozrezaný zvitok. V poslednom prípade sa musia zohľadniť náklady na pozdĺžne prerezanie. Vývozná cena (33) Vývozné ceny sa stanovili na základe cien zaplatených alebo ktoré sa majú zaplatiť za dotknutý výrobok, keď sa predáva na spotrebu v Spoločenstve v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia. (34) Vyvážajúci výrobca nepredal žiadne množstvo dotknutého výrobku priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Všetky predaje sa realizovali cez spriaznené dcérske spoločnosti v Spoločenstve. V zmysle uvedeného sa vypočítala vývozná cena stanovená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe maloobchodných cien nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Vykonali sa úpravy všetkých nákladov, ktoré vznikli medzi dovozom a ďalším predajom spriaznenými dovozcami, vrátane odbytových, režijných a správnych nákladov a primeraného ziskového rozpätia. Porovnanie (35) V snahe zabezpečiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny na úrovni ceny zo závodu a na tej istej úrovni obchodovania vo forme náležitých úprav sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia zohľadnili rozdiely, o ktorých sa tvrdilo alebo kde sa preukázalo, že ovplyvňujú ceny a cenovú porovnateľnosť. Úpravy sa vykonali vzhľadom na prepravné náklady, poistenie, úverové náklady a súvisiace bankové poplatky, dovozné poplatky a tam, kde to pripadalo do úvahy, a tam, kde to bolo opodstatnené, náklady na pozdĺžne rezanie. (36) Úprava nákladov na pozdĺžne rezanie bola potrebná, s cieľom umožniť riadne porovnanie GOES podľa toho, či boli dovezené ako zvitky v plnej šírke a následne predané ako také v Spoločenstve, alebo dovezené ako zvitky v úplnej šírke, a predané v Spoločenstve po pozdĺžnom prerezaní, alebo dovezené ako pozdĺžne rezaný materiál, a predané ako také, alebo po ďalšom pozdĺžnom rezaní v Spoločenstve, v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia. Dumpingové rozpätie (37) V súlade s článkom 2 odsek 11 základného nariadenia, bolo dumpingové rozpätie stanovené na základe porovnania váženého priemeru normálnej hodnoty a váženého priemeru vývozných cien na určitý druh výrobku. (38) Na tomto základe bolo dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento ceny CIF na hranici Spoločenstva, bez zaplatenia cla, stanovené takto: AK Steel Corporation, Middletown: 47,6 % (39) V prípade USA, keďže existoval dôkaz o tom, že známy vývozca zámerne nespolupracoval v rámci vyšetrovania, zvyškové dumpingové rozpätie pre uvedeného nespolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu sa musí stanoviť na úrovni najvyššieho rozpätia nameraného pre predaje reprezentatívnych druhov výrobku zo strany spolupracujúceho výrobcu v Spoločenstve, t. j. 60,6 %. 3. Rusko NLMK Normálna hodnota (40) Normálna hodnota bola stanovená v súlade so všeobecnou metodológiou, ako je vysvetlené v odsekoch 24 až 28. (41) Pre jediný druh GOES, kde 80 % alebo menej, ale minimálne 10 % domácich predajov realizovaných v dostatočných množstvách, prebehlo za obvyklých obchodných podmienok, normálna hodnota bola založená na skutočnej domácej cene, vypočítanej ako vážený priemer cien domácich predajov tohto druhu, realizovaných za obvyklých obchodných podmienok počas OV. (42) Pre zostávajúce druhy výrobkov, v prípade ktorých predaj na vnútornom trhu nebol reprezentatívny, normálna hodnota bola vypočítaná v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. Normálna hodnota bola vypočítaná tak, že sa k výrobným nákladom vyvážaných druhov pripočítalo upravené o primerané percento na odbytové, režijné a správne náklady a primerané ziskové rozpätie, na základe skutočných údajov, ktoré sa týkajú výroby a predajov, za obvyklých obchodných podmienok podobného výrobku zo strany vyšetrovaného vyvážajúceho výrobcu v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia Vývozná cena (43) Vývozy do Spoločenstva boli realizované priamo nezávislým zákazníkom, ako aj cez spriaznenú spoločnosť vo Švajčiarsku. V posledne uvedenom prípade, sa vývozná cena určila na základe maloobchodných cien pre nezávislého kupujúceho v Spoločenstve. Porovnanie (44) Vyvážajúci výrobca tvrdil, že dovážané výrobky do Spoločenstva, s pôvodom v Rusku, sa nemôžu porovnávať s výrobkami vyrábanými v Spoločenstve, a to kvôli rozdielom v kvalite: o GOES vyvážajúceho výrobcu sa tvrdí, že vykazujú vyššie povrchové defekty a vyššie straty v jadre, a z toho dôvodu majú do určitej mieri rozdielnu kvalitu. Tento vyvážajúci výrobca z tohto dôvodu požadoval úpravu v dôsledku rozdielov kvality. (45) Pre výpočet dumpingových rozpätí sa vykoná porovnanie na úrovni druhov výrobku zodpovedajúcich druhom ocele s konkrétnymi rozsahmi pre straty v jadre. Boli porovnané americké a ruské normy s európskymi normami, pričom sa brali do úvahy všetky dôležité vlastnosti výrobku. Navyše, porovnania sa vykonali na úrovni výroby a predaja pre materiál prvej triedy. Požiadavka na úpravu rozdielnej kvality, ktorú vzniesol jeden vyvážajúci výrobca, bola preto zamietnutá. Rovnaký metodologický prístup sa dodržal pri výpočte predaja za nižšiu cenu, ktorý sa pripomienkoval v odôvodneniach 78 až 83. (46) Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnávali na princípe „zo závodu“ na tej istej úrovni obchodu. S cieľom zabezpečiť primerané porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou, v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia sa zohľadnili rozdiely v ukazovateľoch, o ktorých sa tvrdilo, a v prípade ktorých bolo dokázané, že majú vplyv na ceny a na cenovú porovnateľnosť. Na tomto základe boli poskytnuté zľavy na rozdiely v nákladoch na prepravu, poistenie, balenie a úver a súvisiace bankové poplatky a nepriame dane. Úpravy sa uskutočnili aj v prípadoch, ak sa predaj na vývoz realizoval prostredníctvom spriaznenej spoločnosti so sídlom v inej krajine ako v príslušnej krajine alebo v Spoločenstve, a to podľa článku 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia. (47) Vyvážajúci výrobca tvrdil, že vo výpočtoch sa vyskytli úradnícke chyby a po overení sa tieto tvrdenia akceptovali a výpočty sa opravili. (48) Ako je stanovené článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, vážená priemerná normálna hodnota každého druhu dotknutého výrobku, vyvážaného do Spoločenstva, bola porovnaná s váženou priemernou vývoznou cenou každého príslušného druhu dotknutého výrobku. (49) Porovnaním sa preukázal dumping, pokiaľ ide o spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. Dumpingové rozpätie vyjadrené ako percento dovoznej ceny CIF na hraniciach Spoločenstva bez cla je: NLMK, Lipetsk: 11,5 % VIZ STAL Normálna hodnota (50) Dokázalo sa, že domáce predaje dotknutého výrobku boli celkove reprezentatívne, avšak neboli realizované za obvyklých obchodných podmienok, keďže tieto predaje sa realizovali vo veľkých množstvách pod hodnotu jednotkových nákladov, v tomto prípade viac ako 90 % objemu predaného v rámci posudzovaných transakcií. Navyše sa zistilo, že predajná cena s váženým priemerom transakcií na vnútornom trhu bola nižšia ako jednotkové výrobné náklady s váženým priemerom počas OV. (51) Keďže domáce ceny dotknutého výrobku predávaného vyvážajúcim výrobcom sa nemohli použiť na stanovenie normálnej hodnoty, normálna hodnota sa musela vypočítať v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. (52) Normálna hodnota bola vypočítaná na základe vlastných celkových výrobných nákladov vyvážajúceho výrobcu, t. j. výrobné náklady plus odbytové, režijné a správne náklady a primerané ziskové rozpätie, na základe skutočných údajov týkajúcich sa výroby a predaja vyšetrovaného vyvážajúceho výrobcu, a v súlade s prvou vetou článku 2 ods. 6 základného nariadenia. (53) Treba podotknúť, že počas OV, Viz Stal nakupoval svoje hlavné suroviny t. j. zvitky valcované za tepla a pásy valcované za tepla od dvoch dodávateľov: US Steel Košice a ruskú spoločnosť Magnitogorsk. Počas vyšetrovania v prípade veľkých GOES, uvedenom v odôvodnení 10 sa zistilo, že vzťahy medzi posledne uvedenou spoločnosťou a Viz Stal bol mimoriadne blízke, a že nákupné ceny tohto dodávateľa sa nemohli považovať za vierohodné. V tomto smere stanovenie výrobných nákladov a konkrétnejšie nákladov na hlavné suroviny, bolo založené výlučne na cene zvitkov nakupovaných od nespriazneného slovenského výrobcu/dodávateľa US Steel Košice. K cene s dodaním na slovenskú hranicu sa pripočítali dopravné náklady do Jekaterinburgu, poistné náklady a úverové náklady, založené na platobných podmienkach. Pre tohto vyvážajúceho výrobcu takto vypočítané ceny za zvitky valcované za tepla predstavovali 61,4 % celkových výrobných nákladov GOES. (54) Úplné výrobné náklady boli stanovené pre každý príslušný druh výrobku, podľa druhu ocele, hrúbky a skutočnosti, či bol dotknutý výrobok predávaný ako úplný zvitok alebo ako pozdĺžne rozrezaný zvitok, pričom v poslednom prípade sa museli zobrať do úvahy náklady na pozdĺžne rezanie. Vývozná cena (55) Viz Stal nepredával dotknutý výrobok priamo nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Všetky predaje sa realizovali spriazneným dcérskym spoločnostiam v Spoločenstve. Na základe uvedeného bola vypočítaná vývozná cena stanovená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, t. j. na základe maloobchodných cien nezávislým zákazníkom. Vykonali sa úpravy všetkých nákladov, ktoré boli medzi dovozom a ďalším predajom týmito spriaznenými dovozcami, vrátane odbytových, režijných a správnych nákladov a primeraného ziskového rozpätia, v súlade s článkom 2 ods. 9 základného nariadenia. Porovnanie (56) S cieľom zaistiť spravodlivé porovnanie normálnej hodnoty a vývoznej ceny na úrovni ceny zo závodu, a na tej istej úrovni obchodovania, vo forme potrebných úprav sa v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia prihliadlo na rozdiely, o ktorých sa tvrdilo, alebo kde sa preukázalo, že ovplyvňujú ceny a cenovú porovnateľnosť. Úpravy boli realizované na prepravné náklady, poistenie, manipulačné náklady, bankové poplatky, úverové náklady a súvisiace bankové poplatky, dovozné náklady a tam, kde to pripadalo do úvahy, a tam, kde to bolo opodstatnené, náklady na pozdĺžne rezanie. (57) Úprava nákladov na pozdĺžne rezanie bola potrebná s cieľom umožniť riadne porovnanie GOES podľa toho, či boli dovezené ako zvitky v plnej šírke a následne predané ako také v Spoločenstve, alebo dovezené ako zvitky v úplnej šírke a predané v Spoločenstve po pozdĺžnom prerezaní, alebo dovezené ako pozdĺžne rezaný materiál, a predané ako také alebo po ďalšom pozdĺžnom rezaní v Spoločenstve, v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. k) základného nariadenia. Dumpingové rozpätie (58) V súlade s článkom 2 ods. 11 základného nariadenia, bolo dumpingové rozpätie stanovené, ako už bolo určené, na základe porovnania váženého priemeru normálnej hodnoty a váženého priemeru vývozných cien na určitý druh výrobku. (59) Pokiaľ ide o vývozy, ktoré realizoval tento vyvážajúci výrobca do Spoločenstva, vyšetrenie neviedlo k zisteniu dumpingu. (60) K záveru o dovozoch za nedumpingové ceny do Spoločenstva sa dospelo tak v prípade úplných zvitkov, ako aj v prípade pozdĺžne rezaných zvitkov všetkých rôznych druhov výrobku, a v dôsledku toho sa vzťahovali tak na veľké, ako aj na úzke GOES. ZÁVER O DUMPINGU RUSKÝCH DOVOZOV (61) Spolupráca zo strany vyvážajúcich výrobcov bola rozsiahla, keďže v celom rozsahu pokrývali dovozy do Spoločenstva. V prípade jedného ruského vyvážajúceho výrobcu sa počas OV zistil dumping na úrovni 11,5 %, zatiaľ čo v prípade druhého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu vyšetrovanie neviedlo k žiadnemu záveru o dovozoch za dumpingové ceny do Spoločenstva. Zvyšné dumpingové rozpätie bolo stanovené na úrovni rozpätia pre vyvážajúceho výrobcu, u ktorého sa dumping zistil. D. PRIEMYSEL SPOLOČENSTVA 1. Výroba Spoločenstva (62) V rámci Spoločenstva vyrábajú GOES šiesti výrobcovia. Traja sťažujúci sa výrobcovia Spoločenstva sú v Nemecku, Francúzsku a v Taliansku. Je potrebné poznamenať, že títo traja výrobcovia patria do tej istej skupiny. Ostatní výrobcovia sú v Poľsku, v Českej republike a v Spojenom Kráľovstve. (63) V rámci vyšetrovania sa dospelo k záveru, že títo šiesti výrobcovia predstavujú celkovú výrobu Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia 2. Definícia priemyslu Spoločenstva (64) Okrem troch (spriaznených) sťažujúcich sa výrobcov Spoločenstva, ďalší výrobca Spoločenstva taktiež naplno spolupracoval v rámci vyšetrovania. Zistilo sa, že celková výroba týchto štyroch spoločností, predstavuje okolo 90 % celkovej výroby dotknutého výrobku v Spoločenstve. (65) Domnievame sa preto, že títo štyria výrobcovia Spoločenstva predstavujú priemysel Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 a článku 5 ods. 4 základného nariadenia a ďalej sa budú označovať len „priemysel Spoločenstva“. (66) Pokiaľ ide o dvoch zostávajúcich výrobcov Spoločenstva, jeden zachoval mlčanlivosť a druhý, hoci podporoval konanie, sa nemohol považovať za súčasť priemyslu Spoločenstva, keďže poskytol iba určité základné informácie o svojom objeme výroby a predaja. E. UJMA 1. Spotreba v Spoločenstve (67) Spotreba v Spoločenstve bola stanovená na základe predajov na trhu Spoločenstva (a) priemyslu Spoločenstva, (b) ostatných výrobcov Spoločenstva, ktorí taktiež poskytli určité všeobecné informácie, a (c) dovozov na trh Spoločenstva zo všetkých tretích krajín, ktoré nahlásil Eurostat, a taktiež po posúdení údajov predložených spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami v dotknutých krajinách. (68) Na tomto základe sa spotreba v Spoločenstve vyvíjala takto: 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Spotreba Spoločenstva (v metrických tonách) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 108 | 96 | 92 | 92 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky, informácie poskytnuté jedným iným výrobcom Spoločenstva, informácie obsiahnuté v sťažnosti a Eurostat | (69) Spotreba v Spoločenstve najskôr vzrástla o 8 % v rokoch 2000 a 2001, potom však významne a trvale klesala o 15 %. Počas celého skúmaného obdobia pokles spotreby predstavoval 8 %. Trvalý pokles spotreby sa vysvetľuje klesajúcim dopytom zo strany následných priemyselných odvetví, t. j. výrobcov transformátorov, a to v dôsledku znižovania nových priemyselných projektov, ktoré sú potrebné pre výrobu elektrických transformátorov. 2. Dovozy z dotknutých krajín Celkové posudzovanie účinkov dotknutých dovozov za dumpingové ceny (70) Komisia posúdila, či účinky dovozov za dumpingové ceny z dotknutých krajín majú byť posudzované celkove na základe kritérií stanovených v článku 3 ods. 4 základného nariadenia. Tento článok stanovuje, že dovozy sa musia posudzovať celkove vtedy, ak je rozpätie dumpingu stanovené vzhľadom na dovozy z každej krajiny vyššie ako minimálne ( de minimis) , ako je definované v článku 9 ods. 3 základného nariadenia, objem dovozov z každej krajiny nie je zanedbateľný a podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podmienky hospodárskej súťaže medzi dovážanými výrobkami a podobným výrobkom Spoločenstva dokazujú, že takéto posudzovanie je vhodné. (71) Treba poznamenať, že u jedného ruského vyvážajúceho výrobcu sa zistilo, že neuplatňuje dumping. Dovozy od tohto vyvážajúceho výrobcu neboli teda brané do úvahy v rámci skúmania, či je, alebo nie je celkové posudzovanie dovozov vhodné. (72) Zistilo sa, že dumpingové rozpätia, stanovené pre každú z dotknutých krajín boli vyššie ako minimálne ( de minimis.). Navyše, objem dovozov za dumpingové ceny, z každej z týchto krajín, nebol zanedbateľný, t. j. predstavovali v prípade USA a Ruska okolo 10 % resp. 3 % spotreby v Spoločenstve počas OV. (73) Vzhľadom na podmienky hospodárskej súťaže, tak medzi dovozmi za dumpingové ceny, ako aj medzi dovozmi za dumpingové ceny a podobným výrobkom v Spoločenstve sa zistilo, že GOES predávané dotknutými krajinami a GOES predávané priemyslom Spoločenstva boli vo všetkých smeroch podobné a distribuované rovnakými obchodnými kanálmi. Vyšetrovanie ukázalo, že dovozné ceny v prípade obidvoch krajín sledovali podobný zostupný trend, najmä v druhej etape skúmaného obdobia, a zistilo sa, že tieto ceny sú nižšie, ako ceny priemyslu Spoločenstva. Toto viedlo k celkovému zníženiu ceny GOES predávaných priemyslom Spoločenstva. (74) Preto sa dospelo k záveru, že dovozy za dumpingové ceny s pôvodom v dotknutých krajinách sa musia posudzovať celkove. Objem a trhový podiel dotknutých dovozov za dumpingové ceny Objem dovozu za dumpingové ceny 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Objem dovozov (metrické tony ) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 161 | 191 | 323 | 357 | Zdroj: Eurostat a spolupracujúci vyvážajúci výrobca | (75) Z uvedenej tabuľky vyplýva, že dovozy GOES z dotknutých krajín do Spoločenstva sa počas skúmaného obdobia viac ako strojnásobili. Trhový podiel dovozov za dumpingové ceny 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Trhový podiel | 3,3 % | 5,0 % | 6,6 % | 11,8 % | 13,0 % | Zdroj: Eurostat a spolupracujúci vyvážajúci výrobca | (76) Trvalý nárast trhového podielu nastal v súvislosti s celkovým poklesom spotreby v Spoločenstve. Bolo to tak najmä od roku 2002, čo bolo obdobie, kedy napriek významnému poklesu spotreby v Spoločenstve, trhový podiel vzrástol zo 6,6 % na 13 %. K najvýznamnejšiemu zvýšeniu trhového podielu došlo v období 2002/2003, kedy dovozy za dumpingové ceny získali viac ako päť percentuálnych bodov. Toto zodpovedalo zvýšeniu v absolútnom objeme dovozov o 65 %. Cenový vývoj dovozov za dumpingové ceny 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Euro/metrická tona | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 124 | 121 | 99 | 98 | Zdroj: Eurostat a spolupracujúci vyvážajúci výrobca | (77) Cena dovozov za dumpingové ceny najskôr vzrástla v rokoch 2000 a 2001 o 24 %. V uvedenom období to spôsobil najmä rastúci dopyt po GOES. Potom ceny trvale klesali z XXX eur/tona v roku 2001 až na XXX eur/tona počas obdobia vyšetrovania (OV), t. j. pokles o 20 %. Pokles priemernej ceny bol významný medzi rokom 2002 a 2003 (-20 %). Počas celkového skúmaného obdobia pokles priemernej jednotkovej ceny dovozov za dumpingové ceny predstavoval 2 %. Znižovanie cien (78) Komisia skúmala, či vyvážajúci výrobcovia v dotknutých krajinách znižovali počas OV ceny priemyslu Spoločenstva. Pre účely tejto analýzy boli CIF ceny vyvážajúcich výrobcov upravené na úroveň na hranici Spoločenstva po zaplatení cla. Tieto ceny boli potom porovnané s cenami priemyslu Spoločenstva franko závod na rovnakej úrovni obchodu, a na úrovni porovnateľných typov výrobku. (79) Jeden ruský vyvážajúci výrobca tvrdil, že pri posudzovaní znižovania ceny (a rozpätia odstránenia ujmy), sa musia vykonať úpravy vzhľadom na rozdiely v kvalite medzi GOES vyrábanými a predávanými, zo strany tohto vyvážajúceho výrobcu a GOES vyrábanými priemyslom Spoločenstva. Toto tvrdenie sa zakladalo na skutočnosti, že pre rovnaké druhy, kvalita GOES vyrobených týmto vyvážajúcim výrobcom, bude podstatne nižšia, ako kvalita GOES, vyrábaných priemyslom Spoločenstva. (80) V tomto smere je potrebné v prvom rade poznamenať, že takáto úprava bola naozaj povolená v rámci pôvodného vyšetrovania, t. j. v roku 1996, ale vyšetrovaním, ktoré sa týkalo prieskumu a predĺženia týchto opatrení o prieskume vypršania v roku 2003, sa už dospelo k záveru, že úprava kvality už nebola ďalej zaručená vzhľadom na zlepšené ruské technické vybavenie[7]. (81) Ďalej sa zo strany užívateľov žiadalo predloženie ich pripomienok z dôvodu porovnateľnosti GOES dovážaných z Ruska s GOES nakupovanými od priemyslu Spoločenstva a žiadny zo spolupracujúcich užívateľov neuviedol žiadny významný rozdiel v kvalite. Iba jeden užívateľ uviedol, že kvalita ruských výrobkov je o niečo horšia, ako kvalita výrobkov, vyrobených v Spoločenstve, avšak tento užívateľ svoje tvrdenie nezdôvodnil. Navyše, tento užívateľ ďalej uviedol, že obidva tieto výrobky sú úplne zameniteľné, a že sa preorientoval na ruské výrobky, v dôsledku podstatného cenového rozdielu. Toto tvrdenie bolo preto zamietnuté. (82) Na základe cien spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, zistené rozpätia zníženia cien podľa krajín, a vyjadrené ako percento z cien priemyslu Spoločenstva, sú nasledovné: Krajina | Zníženie ceny | USA | 14,4 % | Rusko | medzi 6,1 % a 26,6 % | (83) Pokiaľ ide o Rusko, u vyvážajúceho výrobcu, u ktorého sa nezistil dumping, bolo stanovené rozpätie zníženia ceny vo výške 6,1 %. Druhý percentuálny údaj sa týka druhého spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu. 3. Situácia v priemysle Spoločenstva (84) V súlade s článkom 3 ods. 5 základného nariadenia Komisia preskúmala všetky hospodárske faktory a ukazovatele, ktoré majú dopad na stav priemyslu Spoločenstva; (85) Vzhľadom na limitovaný počet výrobcov v Spoločenstve, ktorí patria do dvoch skupín a dotknutých vyvážajúcich výrobcov, čísla, ktoré sa ich týkajú, boli uvedené iba v indexovanej forme a v rozpätiach. Výroba, výrobná kapacita a využitie kapacity 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Výroba (metrické tony) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 104 | 101 | 99 | 98 | Kapacita (metrické tony) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 104 | 107 | 104 | 104 | Využitie kapacity | 86 % | 86 % | 81 % | 82 % | 81 % | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (86) Počas celého skúmaného obdobia objem výroby priemyslu Spoločenstva klesol o 2 %. Konkrétne, výroba najskôr vzrástla medzi rokom 2000 a 2001 o 4 %, a potom trvale klesala v rokoch 2001 a počas OV, t. j. pokles predstavoval okolo 5 %. Nahlásené čísla o kapacite sa týkajú technickej kapacity, na rozdiel od teoretickej kapacity, z čoho vyplýva, že úpravy, považované zo strany priemyslu za štandardy, na bežné sviatky, čas prípravy, údržbu a ostatné obvyklé odstávky, boli odpočítané. Nárast výrobnej kapacity v rokoch 2001/2002 bol navrhnutý tak, aby zodpovedal nárastu dopytu v roku 2001. Kapacita klesla v roku 2003 a počas OV, keďže jeden výrobca postupne modifikoval svoj výrobný proces, čo malo za následok zníženie technickej kapacity. Na základe týchto faktov, výrobná kapacita počas skúmaného obdobia vzrástla o 4 %. Ako sa uvádza v odôvodnení 102, takýto nárast súvisí s investíciami, realizovanými s cieľom modernizovať existujúci výrobný nástroj, čím sa zvýšila jeho účinnosť, a preto pozostáva hlavne z nákupov náhradného zariadenia. Musí sa teda poznamenať, že k tomuto nárastu kapacity došlo v čase, keď bol priemysel Spoločenstva ešte stále ziskový. Navyše sa na tieto investície treba pozerať ako na odpoveď na zvýšený dopyt v roku 2001 a vzhľadom na tok hotovosti, ktorý bol v tomto čase pre Spoločenstvo k dispozícii. (88) Pokles miery využívania kapacity bol spôsobený miernym nárastom výrobnej kapacity v kombinácii s poklesom objemu výroby. Tento pokles predstavoval počas skúmaného obdobia 5 percentuálnych bodov. Zásoby 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | metrické tony | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 109 | 160 | 182 | 122 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (89) Určité druhy podobného výrobku sú konkrétne vyrábané priemyslom Spoločenstva na objednávku, a preto nie sú určené na sklad. Iné, viac štandardizované druhy GOES, sa však vyrábajú pravidelne, a ich predaj závisí od vývoja na trhu, pokiaľ sa jedná o dopyt a ceny. Je preto jasné, že celkový nárast skladových zásob počas skúmaného obdobia naznačuje, že priemysel Spoločenstva čelil ťažkostiam s predajom viac štandardizovaných druhov podobného výrobku, a to najmä v roku 2002, kedy skladové zásoby vzrástli v porovnaní s rokom 2001 o 46 %, a v roku 2003, kedy ďalej vzrástli o 3,5 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom. (90) Pokles zásob (23,5 %) medzi rokom 2003 a OV, sa vysvetľuje celkovým nárastom predajov počas tohto obdobia. Treba mať však na pamäti, že OV nezodpovedá kalendárnemu roku, čo môže ovplyvniť porovnateľnosť výšky zásob, v porovnaní s ostatnými rokmi. Na konci skúmaného obdobia bola výška zásob vyššia o 22 % ako v roku 2000. Objem predaja 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | metrické tony | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 109 | 90 | 76 | 81 | Zdroj: overené vyplnené dotazníky | (91) Objem predajov priemyslu Spoločenstva na trhu Spoločenstva poklesol počas skúmaného obdobia o 19 %, z približne XXX ton v roku 2000 na približne XXX ton počas OV. Objem predajov najskôr vzrástol o XXX ton medzi rokom 2000 a 2001, t. j. o 9 %, potom však poklesol o XXX ton (alebo o 26 %) v nasledujúcom období až do konca OV. Nárast medzi rokom 2003 a OV sa dá vysvetliť skutočnosťou, že priemysel Spoločenstva znížil svoje predajné ceny (pozri ďalej) s cieľom opätovne získať podiel na trhu. Trhový podiel 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | v % spotreba Spoločenstva | 68,6 % | 69,1 % | 63,8 % | 56,5 % | 60,4 % | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky a Eurostat | (92) Počas celého skúmaného obdobia priemysel Spoločenstva čelil poklesu trhového podielu o 8,2 percentuálnych bodov. Konkrétne napriek 9 % nárastu objemu predajov medzi rokom 2000 a 2001, priemysel Spoločenstva si sotva dokázal zachovať svoju úroveň trhového podielu, ktorá počas týchto rokov vzrástla iba o 0,5 percentuálneho bodu. V období od roku 2001 do OV, trhový podiel priemyslu Spoločenstva poklesol o 8,7 percentuálnych bodov. K tejto strate trhového podielu došlo v čase, keď spotreba klesla o 15 %, z čoho vyplýva, že predaje priemyslu Spoločenstva klesli viac ako spotreba. Súčasne trvale rástli trhové podiely dotknutých krajín. Predajné ceny 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Euro/metrická tona | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (93) Priemerná jednotková predajná cena najskôr vzrástla o 8,6 % v roku 2001, potom vzrástla o 2,6 % v roku 2002. V neskoršom období priemysel Spoločenstva čelil trvalému poklesu cien, čo bolo mimoriadne výrazné medzi rokom 2003 a OV, kedy ceny klesli o 6,3 %. Zníženie ceny bolo nevyhnutné pre to, aby si priemysel Spoločenstva zachoval svoj trhový podiel. (94) Trend, ktorý vyplýva z uvedenej tabuľky, jasne dokazuje na dôležitý pokles predajných cien priemyslu Spoločenstva od roku 2002. Toto sa zhodovalo s obdobím, kedy dumpingové dovozné ceny významne klesli, čo im umožnilo profitovať z podstatného zvýšenia trhového podielu. (95) Tlak na predajné ceny priemyslu Spoločenstva bol taký, že v roku 2003 a počas OV neboli ziskové, ako sa uvádza ďalej. (96) V uvedenej tabuľke je znázornený vývoj jednotkovej predajnej ceny Spoločenstva v porovnaní so zodpovedajúcimi výrobnými nákladmi, ktoré pozostávajú hlavne zo suroviny, t. j. zvitkov valcovaných za tepla, ktoré predstavujú v priemere okolo 70 % celkových výrobných nákladov dotknutého výrobku. Index 2000=100 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | jednotková cena | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 | jednotkové úplné výrobné náklady; | 100 | 103 | 107 | 105 | 106 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (97) V období 2001/2002 predajné ceny v priemere vzrástli viac ako ich zodpovedajúce náklady. Počas tohto obdobia ceny boli v súlade s nákladmi, čo viedlo k ziskovej situácii, ako sa uvádza nižšie. V roku 2003, ceny významne klesli, ziskovosť bola pasívna napriek zníženiu priemerných nákladov počas tohto roku. Počas OV, mierny nárast výrobných nákladov, hlavne suroviny, sa nemohol premietnuť do cien, ktoré naďalej dramaticky klesali, čo spôsobovalo významné straty. Pokles ceny bol preto spojený so zastavením ceny, t. j. neschopnosťou priemyslu Spoločenstva zvýšiť svoje ceny s cieľom premietnuť nárast svojich nákladov. Ziskovosť a návratnosť investícií 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | % zisku z čistého obratu | okolo 0 % | okolo 5 % | okolo 3 % | okolo 0 % | okolo -5 % | Návratnosť investícií | okolo 0 % | okolo 25 % | okolo 20 % | okolo -5 % | okolo -30 % | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (98) Finančné výsledky určitých výrobcov Spoločenstva v roku 2000 boli významne ovplyvnené nákladmi na rozvoj výroby, a taktiež technickými problémami, súvisiacimi s významnými investíciami v roku 1999, týkajúcimi sa výrobných nástrojov. Celková ziskovosť priemyslu Spoločenstva bola preto ovplyvnená. Keďže rok 2000 bol netypický, nemôže sa považovať za reprezentatívny východzí bod skúmania trendu. Predaje priemyslu Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa stali ziskové počas rokov 2001 a 2002, taktiež vzhľadom na vyšší dopyt z následných priemyselných odvetví a uspokojivú cenovú úroveň. Potom mal na ziskovosť priamy negatívny účinok významný pokles cien. Predaje na trhu Spoločenstva od roku 2003 boli naozaj stratové a straty počas OV dosiahli okolo –5 % z obratu. (99) Výpočet návratnosti investícií (NI) sa vyjadruje ako zisk v percentách čistej účtovnej hodnoty investícií. Keďže spoločnosti tvoriace priemysel Spoločenstva sú hlavne, ak nie výlučne, aktívne pri výrobe a predajoch podobného výrobku, návratnosť investícií bola stanovená vzhľadom na ich celkovú situáciu. Na základe tejto skutočnosti, návratnosť investícií vo veľkej miere sledovala počas celého skúmaného obdobia uvedený trend ziskovosti. Vzrástla z približne 0 % v roku 2000 na približne 20 % v roku 2002 a potom počas OV postupne klesala na približne –30 %. Peňažný tok a schopnosť navýšiť kapitál 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | '000 eur | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 181 | 141 | 7 | -83 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (100) Čisté hotovostné prírastky (úbytky) z prevádzkových činností sa rozvinuli z približne XX miliónov eur v roku 2000 na približne –XX miliónov eur počas OV. Svoj vrchol dosiahli v rokoch 2001 a 2002, avšak následne prudko klesli v roku 2003, a svoju najnižšiu úroveň dosiahli počas OV. V dôsledku toho sa priemysel Spoločenstva v priemere stále vo väčšej miere uchyľuje k dlhom, s cieľom pomáhať financovať svoje súčasné činnosti a investície. (101) Vyšetrovanie preukázalo, že požiadavky kapitálu niekoľkých výrobcov Spoločenstva boli nepriaznivo ovplyvnené ich ťažkou finančnou situáciou. Hoci väčšina týchto spoločností je súčasťou veľkých oceliarskych spoločností, požiadavky kapitálu nie sú vždy splnené na požadovanej úrovni, keďže finančné zdroje sa spravidla alokujú v týchto skupinách najrentabilnejším subjektom. Investície 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | '000 eur | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 137 | 105 | 76 | 49 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (102) Celkové investície priemyslu Spoločenstva týkajúce sa podobného výrobku sa v období medzi rokom 2000 a OV znížili o približne 50 %. Vyšetrovanie preukázalo, že pre tento priemysel je životne dôležité udržať určitú výšku investícií, s cieľom zostať konkurencieschopným. Väčšina investícií bola realizovaná za účelom modernizácie a malá časť na zvýšenie kapacity. Treba však poznamenať, že modernizácia investícií má obvykle tendenciu mierne zvyšovať technickú kapacitu, jednoducho preto, že vylepšené zariadenie je účinnejšie a výkonnejšie ako predchádzajúce zariadenie. Rast (103) V rokoch 2000 a OV sa spotreba Spoločenstva znížila o 8 %, zatiaľ čo objem predajov priemyslu Spoločenstva klesol o 20 %. Priemysel Spoločenstva takto významne stratil trhový podiel, zatiaľ čo v rovnakom období sa trhový podiel dotknutých dovozov zvýšil o 12,8 percentuálnych bodov. Zamestnanosť 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Celkový počet zamestnancov | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 100 | 99 | 97 | 95 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (104) Úroveň zamestnanosti v priemysle Spoločenstva zostala v rokoch 2000 a 2001 stabilná. V nasledujúcich rokoch sa znižovala, čo malo za následok celkové zníženie o 5 % v porovnaní so začiatkom skúmaného obdobia. Mzdy 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Mzdy (000 eur) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 99 | 102 | 97 | 94 | Priemerné mzdy na zamestnanca (v eurách) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 100 | 103 | 100 | 99 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (105) Počas skúmaného obdobia zostala priemerná mzda na zamestnanca stabilná, a z tohto dôvodu nižšia, ako je miera inflácie. Vzhľadom na to, že zamestnanosť počas toho obdobia klesla, ako sa uvádza v predchádzajúcej tabuľke, celkové mzdové náklady taktiež klesli. Produktivita 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Výroba (v tonách) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Zamestnanosť | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Produktivita (a) / (b) | 160,4 | 166,9 | 163,9 | 164,2 | 166 | Index 2000 = 100 | 100 | 104 | 102 | 102 | 103 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (106) Produktivita pracovnej sily v priemysle Spoločenstva, meraná ako celková produkcia na zamestnanú osobu za rok najskôr vzrástla o 4 % od roku 2000 do roku 2001, potom klesla o približne 2 % medzi rokom 2001 a 2002, a znovu vzrástla v roku 2003 a počas OV. Na konci skúmaného obdobia bola produktivita vyššia o 3 % ako produktivita na začiatku obdobia. Zvýšenie produktivity sa môže čiastočne vysvetľovať investíciami, ktoré boli zamerané na zlepšenie účinnosti existujúcich zariadení, ako sa uvádza v odôvodnení 102. Veľkosť dampingového rozpätia (107) Čo sa týka dopadu veľkosti skutočného dumpingového rozpätia na priemysel Spoločenstva, vzhľadom na objem a ceny dovozu z príslušných krajín, sa nemôže tento dopad považovať za zanedbateľný, najmä na transparentných, a tým pádom vysoko cenovo citlivých trhoch, akým je trh s dotknutým produktom. Zotavenie sa z účinkov predchádzajúceho dumpingu alebo subvencovania (108) Ako bolo vysvetlené vyššie, opatrenia o dovozoch GOES so šírkou väčšou ako 500 mm s pôvodom v Rusku existovali počas celého skúmaného obdobia. Pripomíname však, že toto sa týka iba určitej časti výrobku dotknutého súčasným vyšetrovaním, keďže súčasné konanie sa týka GOES všetkých šírok z Ruska, ako aj GOES s pôvodom v USA: takýmto spôsobom sa priemysel Spoločenstva zotavil iba čiastočne, keďže následne musel čeliť aj zvýšeným dovozom za dumpingové ceny GOES všetkých šírok z Ruska a USA. 4. Vývoj po období vyšetrovania (109) Určité zainteresované strany tvrdili, že po období vyšetrovania došlo k dôležitému vývoju, a že tento vývoj sa musí brať pri analýze do úvahy, keďže údajne spôsobuje zavedenie opatrení zjavne nevhodným. Konkrétne sa tieto tvrdenia týkajú zvýšenia predajných cien podobného výrobku priemyslu Spoločenstva, ako aj uzatvorenia závodu jedného zo sťažovateľov po ukončení obdobia prešetrovania. (110) V prvom rade je potrebné poznamenať, že v súlade s článkom 6 ods. 1 základného nariadenia sa informácie týkajúce sa obdobia nasledujúceho po období vyšetrovania obvykle neberú do úvahy. Dôvodom toho je, že dôležité skutočnosti sa musia potvrdiť a overiť počas obmedzenej a presne špecifikovanej lehoty, s cieľom zabezpečiť, že výsledky vyšetrovania budú reprezentatívne a spoľahlivé, a taktiež z dôvodu, že v opačnom prípade sa bude vyšetrovanie zbytočne predlžovať z dôvodov, že údaje zhromaždené za konkrétne obdobie, t. j. obdobie vyšetrovania, neodzrkadľujú situáciu prevládajúcu počas neskoršieho obdobia. (111) Zo znenia základného nariadenia vyplýva, že vývoj, ku ktorému došlo po období vyšetrovania sa má brať do úvahy iba vtedy, ak je výnimočný, a ak skutočne zavedenie opatrení bude nevhodné. Takýto prístup bol taktiež potvrdený Európskym súdom prvej inštancie[8]. Zvýšenie ceny priemyslu Spoločenstva (112) Argumentovalo sa tým, že priemysel Spoločenstva oznámil zvýšenie ceny až po období vyšetrovania, a že toto zvýšenie ceny bolo výnimočné, keďže sa v tlači hodnotilo ako mimoriadne vysoké. (113) Útvary Komisie zhromaždili reálne údaje a vývoj priemerných predajných cien Spoločenstva na trhu Spoločenstva - uvedené v nasledujúcej tabuľke: Priemerné predajné ceny | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | IP | apríl – december 2004 | Euro/metrická tona | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 109 | 111 | 106 | 99 | 104 | (114) Z uvedenej tabuľky vyplýva, že ak ceny po období vyšetrovania naozaj vzrástli, toto zvýšenie ceny je pomerne vzdialené od toho, aby sa mohlo považovať za neobvykle vysoké. V skutočnosti priemerná cena za 3 posledné kvartály roku 2004 vzrástla len o 5 % v porovnaní s ich úrovňou počas OV, ceny sa však určite nezotavili, v porovnaní s úrovňou predchádzajúcich rokov. (115) Navyše, dokonca aj keď sa zvýšenie ceny považovalo naozaj za zvýšenie výnimočného charakteru – čo ako pripomíname, nie je náš prípad – musí sa zobrať do úvahy aj vývoj, po období vyšetrovania úrovne ceny ostatných prevádzkovateľov na trhu Spoločenstva, a najmä dotknutých krajín, ako aj kolísanie ceny suroviny s cieľom overiť, či zvýšenie cien skutočne spôsobí zavedenie antidumpingových ciel zjavne nevhodným. Vzhľadom na iba čiastočné zotavenie cien, ako sa uvádza vyššie, nie je v tomto ohľade zaručená žiadna podrobná analýza. Ďalej nie je známe, či bude mať zvyšovanie cien trvalý charakter. (116) Čo je dôležitejšie a čo pripomíname, že ujma, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva nie je založená iba na úrovni ceny, ale je charakterizovaná zhoršením kombinácie rôznych ukazovateľov. Z tohto dôvodu, akékoľvek možné zvýšenia ceny, dokonca, aj keď by boli výnimočného alebo trvalého charakteru, nie sú samé o sebe nevhodné, ak neboli sprevádzané podobným vývojom iných ukazovateľov ujmy tak, že bude ovplyvnený celkový obraz ujmy. (117) Na základe uvedených dôvodov sa usúdilo, že zvýšenie ceny priemyslu Spoločenstva, ku ktorému mohlo dôjsť v období vyšetrovania, nerobí zavedenie opatrení nevhodným. Uzavretie podniku jedného výrobcu priemyslu Spoločenstva (118) Určité zainteresované strany tvrdili, že uzatvorenie podniku jedného z výrobcov, ktorý je súčasťou priemyslu Spoločenstva, si nevyžaduje zavedenie opatrení, keďže by to malo za následok významný pokles výrobnej kapacity v Spoločenstve, čo by mohlo vyvolať nedostatok GOES na trhu Spoločenstva. (119) V tomto ohľade upozorňujeme, že článok 6 ods. 1 základného nariadenia týkajúci sa situácií, ktoré nastanú po období vyšetrovania, sa neuplatňuje na stanovenie záujmu Spoločenstva, ktorým sa zaoberá článok 21 základného nariadenia. Preto sa odvolávame na odôvodnenie 174, ktoré sa venuje otázke súvisiacej s výrobnou kapacitou v rámci analýzy záujmu Spoločenstva. (120) Musí sa však potvrdiť, že uzavretie závodu výrobcu, ktorý sa nachádza v Taliansku bolo oznámené až po vyhlásení, že s výrobou sa bude pokračovať pri zníženej úrovni od júna 2005 a jej úplné ukončenie sa očakáva v septembri toho istého roku. (121) Navyše, dokonca aj keby predpokladané uzavretie závodu mohlo predstavovať výnimočnú situáciu trvalého charakteru, a preto by sa posudzovalo v kontexte analýzy, iba by to posilnilo uvedené závery v tom zmysle, že priemysel Spoločenstva utrpel ujmu počas obdobia vyšetrovania, a že táto zložitá situácia pokračovala po období vyšetrovania. 5. Záver o ujme (122) Napriek existujúcim antidumpingovým opatreniam, ktoré sa týkajú dovozov veľkých GOES z Ruska, hospodárska situácia v priemysle Spoločenstva sa medzi rokom 2000 a OV podstatne zhoršila. Pozitívny dopad opatrení zavedených na veľké GOES z Ruska bol v skutočnosti oslabený objavením sa dovozov za dumpingové ceny GOES všetkých šírok z Ruska a z USA. Tieto dovozy boli podstatne menej dôležité na začiatku skúmaného obdobia. Navyše sa odvolávame aj na odôvodnenie 17, kde sa vysvetľuje, že platné antidumpingové opatrenia proti veľkým GOES z Ruska boli obchádzané prerezaním zvitkov elektroocele s orientovanou štruktúrou na dve polovice nepresahujúce 500 mm. (123) V tomto skúmanom období objem predajov klesol o 19 %, výroba sa znížila o 2 %, skladové zásoby vzrástli o 18 %, trhové podiely klesli o 8 percentuálnych bodov. Ceny výrobcov Spoločenstva na trhu Spoločenstva sa znížili dovozmi za dumpingové ceny, a nemohli rásť tak, aby odzrkadľovali zvýšené výrobné náklady počas OV. V dôsledku toho priemysel zaznamenal v roku 2003 a počas OV straty. Zamestnanosť a investície klesli o 5 %, resp. o 50 % počas skúmaného obdobia. (124) Konkrétne, hospodárska situácia priemyslu Spoločenstva sa vyvíjala takto. Počas roku 2001 trh Spoločenstva zaznamenal vyšší dopyt a rast cien. Počas tohto obdobia priemysel Spoločenstva mohol taktiež zvýšiť objemy svojich predajov v rovnakej miere ako zvýšenia spotreby a predajnej ceny. Toto malo za následok zisk a priemysel bol na základe tejto skutočnosti v stave investovať a mierne zvyšovať svoju výrobnú kapacitu. Hoci objem predajov a trhové podiely v roku 2002 klesli, priemysel Spoločenstva dokázal udržať svoju úroveň cien a zostať rentabilným, hoci na nižšej úrovni ako bola úroveň v roku 2001 aj vzhľadom na rastúce výrobné náklady v danom období. (125) Od roku 2003 priemysel Spoločenstva už nedokázal udržať svoje ceny, ktoré významne klesli, v súvislosti s vysokým poklesom objemu predajov a trhových podielov. Ceny počas OV ďalej klesali, zatiaľ čo náklady zostávali relatívne stabilné. Dôsledkom toho bola skutočnosť, že rentabilita dosiahla dramaticky nízku úroveň. Pri tejto úrovni strát je ďalšia existencia priemyslu ohrozená. Po období vyšetrovania sa bude musieť výrobný závod jedného z výrobcov Spoločenstva naozaj odstaviť. (126) Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že priemysel Spoločenstva utrpel značnú ujmu v zmysle článku 3 základného nariadenia; F. PRÍČINNÉ SÚVISLOSTI 1. Úvod (127) V súlade s článkom 3 ods. 6 a článkom 3 ods. 7 základného nariadenia Komisia preskúmala, či dovozy dotknutého výrobku za dumpingové ceny, s pôvodom v dotknutých krajinách, spôsobili ujmu priemyslu Spoločenstva v takej miere, ktorá sa už považuje za vážnu. Známe faktory, iné ako dumpingové dovozy, ktoré mohli v rovnakom čase spôsobovať ujmu priemyslu Spoločenstva, sa taktiež preskúmali, s cieľom zabezpečiť, aby prípadná ujma, spôsobená týmito faktormi, nebola prisudzovaná dumpingovým dovozom. 2. Účinky dumpingových dovozov (128) Významné zvýšenie objemu dumpingových dovozov, ktoré sa počas skúmaného obdobia viac ako strojnásobili, sa zhodovalo so zhoršením hospodárskej situácie priemyslu Spoločenstva, ktoré sa okrem iného prejavilo poklesom objemu predajov o približne 20 % počas toho istého obdobia. Keďže sa týkajú iba veľkých GOES z Ruska, existujúce opatrenia nemohli dostatočne chrániť priemysel Spoločenstva pred účinkom dotknutých dovozov. Toto tvrdenie je pravdivé najmä vtedy, ak posudzujeme uvedený významný nárast dovozov GOES vo všetkých šírkach, spolu s GOES s pôvodom v USA, a skutočnosť, že opatrenia o veľkých GOES sa v minulosti obchádzali rozrezaním plechov, ako bolo vysvetlené v odôvodnení 17. (129) Negatívny účinok trvale rastúceho objemu dumpingových dovozov sa od roku 2002 dokonca prehĺbil, a to v čase, kedy klesla spotreba Spoločenstva. Je taktiež skutočnosťou, že v období 2002/2003, dumpingové dovozy získali viac ako 5 percentuálnych bodov trhových podielov, zatiaľ čo podiel priemyslu Spoločenstva poklesol o približne 7 bodov. Tento náhly príval dumpingových dovozov sa vysvetľuje dramatickým znížením odpovedajúcich cien počas rovnakého obdobia. V skutočnosti za iba jeden rok klesli ceny z 1,282 eura na 1,049 eur/tona, čo predstavuje pokles približne o 15 %. Toto spôsobilo toto významný pokles objemu predajov priemyslu Spoločenstva počas príslušného obdobia. Zatiaľ čo sa priemysel Spoločenstva najskôr pokúšal udržať svoju priemernú cenovú úroveň, ceny aj tak klesli v roku 2003 z 1,254 eur/t v roku 2002 na 1,189 eur/t v roku 2003. Potom už priemysel nemal inú možnosť ako ďalej znižovať svoje ceny s cieľom zachovať počas OV objem predajov a trhové podiely. Toto však malo priamy negatívny dopad na jeho rentabilitu, ktorá bola mínusová a dosahovala - 7,4 % z obratu počas OV. (130) Vzhľadom na jasne potvrdenú časovú zhodu medzi - na jednej strane prílevom dumpingových dovozov za trvalo klesajúce ceny a - na strane druhej - stratou objemu predajov priemyslu Spoločenstva, trhových podielov a zníženia ceny spôsobujúcej stratu, sa dospelo k záveru, že dumpingové dovozy zohrávali rozhodujúcu úlohu na situácii, ktorá škodí priemyslu Spoločenstva. 3. Vplyvy ďalších faktorov Vplyv devízového kurzu (131) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ujma ktorú utrpel priemysel Spoločenstva bola spôsobená vývojom devízového kurzu USD/euro, ktorý mal klesajúci dopad na ceny dovozov z USA. Táto situácia zvýhodňovala dovozy z USA, ktoré boli schopné zvýšiť svoje trhové podiely. (132) V uvedenej tabuľke je porovnaný vývoj devízového kurzu USD/euro s priemernými dovoznými cenami dotknutého výrobku s pôvodom v USA. 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | USD/euro devízový kurz | 1,082 | 1,116 | 1,068 | 0,894 | 0,860 | Index 2000=100 | 100 | 103 | 99 | 83 | 79 | Dovozná cena US (euro) | 1,945 | 1,741 | 1,543 | 1,171 | 1,133 | Index 2000=100 | 100 | 90 | 79 | 60 | 58 | (133) Na základe uvedených údajov sa javí, že neexistuje žiadna jasná korelácia medzi vývojom devízového kurzu USD/euro a priemernými dovoznými cenami dotknutého výrobku s pôvodom v USA. V rokoch 2000 - 2002 dovozné ceny už klesli naozaj o 21 %, zatiaľ čo devízové kurzy zostali stabilné. Navyše z uvedených údajov jasne vyplýva, že počas skúmaného obdobia bol pokles príslušných priemerných dovozných cien (-42 %) oveľa výraznejší ako negatívny vývoj devízového kurzu (-21 %). Toto bol najmä prípad v období rokov 2002/2003, keď jednotkové priemerné dovozné ceny vykazovali svoj najväčší pokles. Vyvodil sa preto záver, že vplyv devízových kurzov, ak vôbec je, sa nemôže považovať za podstatný dôvod, ktorý škodí situácii priemyslu Spoločenstva. Výkony ostatných výrobcov Spoločenstva 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Objem predaja (metrické tony) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Trhové podiely | 9,2 % | 8,8 % | 8,3 % | 8,2 % | 8,3 % | Zdroj: odpoveď na dotazník, sťažnosť, Eurostat | (134) Z uvedenej tabuľky vyplýva, že predaje ostatných výrobcov Spoločenstva na trhu Spoločenstva klesli počas skúmaného obdobia o takmer 20 %. Zodpovedajúce trhové podiely taktiež klesli z 9,2 % v roku 2000 na 8,3 % počas obdobia vyšetrovania. Na základe dostupných informácií sa dospelo k záveru, že ostatní výrobcovia Spoločenstva sa nachádzali v podobnej situácii ako priemysel Spoločenstva a nespôsobili žiadnu ujmu priemyslu Spoločenstva. Výkonnosť vývozu priemyslu Spoločenstva 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Objem vývozu (tony) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 92 | 117 | 145 | 141 | Zdroj: Overené vyplnené dotazníky | (135) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že časť ujmy, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva sa môže pripísať vývoznej výkonnosti priemyslu Spoločenstva. Argumentovalo sa tým, že priemysel Spoločenstva zámerne znížil svoje predaje na domácom trhu v prospech ziskových vývozov do nečlenských krajín EÚ. (136) Z uvedenej tabuľky vyplýva, že priemysel Spoločenstva naozaj zvýšil svoje vývozy počas skúmaného obdobia, a to najmä počínajúc rokom 2002. Na tento nárast treba však skôr nazerať vo svetle prílevu dovozov za dumpingové ceny na trh Spoločenstva v čase, kedy spotreba klesla, a ceny Spoločenstva boli vo významnej miere znížené. Za týchto okolností priemysel Spoločenstva reagoval tak, že s cieľom obmedziť škody sa pokúsil zvýšiť svoje vývozy. (137) Taktiež pripomíname, že trh Spoločenstva naďalej zostáva prirodzeným trhom priemyslu Spoločenstva. V skutočnosti v roku 2001, kedy sa situácia na trhu Spoločenstva stala priaznivejšou, priemysel Spoločenstva zvýšil objem svojich domácich predajov a vývozy boli nižšie. (138) Navyše treba poznamenať, že ujma, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva nepozostávala iba zo straty objemov predaja a trhových podielov na trhu Spoločenstva. Bola taktiež charakterizovaná výrazným znížením ceny, spôsobeným dovozmi za dumpingové ceny, a významným znížením cien priemyslu Spoločenstva, čo malo za následok značné finančné straty. Takýto negatívny účinok na ceny, určite nemožno pripísať zvýšeniu vývozov dotknutého výrobku. Naopak, usúdilo sa, že zvýšený objem vývozov mohol umožniť priemyslu Spoločenstva profitovať z úspor z veľkosériovej výroby, a z tohto dôvodu špekulovať s celkovými nákladmi podobného výrobku. Pri neexistencii takýchto zvyšujúcich sa vývozov sa očakávalo, že straty budú dokonca ešte väčšie. Preto sa dospelo k záveru, že ujma, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva sa nedá pripísať jeho zvyšujúcim sa vývozom. Dovozy za nedumpingové ceny z predmetných krajín 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Objem dovozu (metrické tony) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Index 2000=100 | 100 | 124 | 142 | 223 | 166 | Trhové podiely | 3,3 % | 3,8 % | 4,9 % | 8,1 % | 6,0 % | (139) Dovozy za nedumpingové ceny z Ruska vzrástli počas skúmaného obdobia o 66 %, čo zodpovedá nárastu trhového podielu o takmer 3 percentuálne body. (140) V tomto ohľade treba v prvom rade poznamenať, že tento nárast dovozov bol menej výrazný ako nárast dovozov za dumpingové ceny ako sa uvádza v odôvodnení 75. V druhom rade sa taktiež potvrdilo, že cenová úroveň dovozov za nedumpingové ceny bola vyššia ako v prípade dovozov za dumpingové ceny. Naozaj, zatiaľ čo v prípade dovozov za nedumpingové ceny sa zistilo rozpätie zníženia 6,1 %, rozpätie zníženia v prípade dovozov za dumpingové ceny sa pohybovalo v rozmedzí od 14,4 % do 26,6 %. (141) Na základe uvedených dôvodov sa dospelo k záveru, že akýkoľvek dopad dovozov za nedumpingové ceny na situáciu priemyslu Spoločenstva bol limitovaný a nemohol byť považovaný za hlavný dôvod pre škodlivú situáciu priemyslu Spoločenstva. Dovozy z ostatných tretích krajín 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | OV | Objem dovozu (v tonách) | xxx | xxx | xxx | xxx | xxx | Trhové podiely | 15,6 % | 13,3 % | 16,4 % | 15,4 % | 12,2 % | Priemerná jednotková cena | 1.370 | 1.477 | 1.581 | 1.525 | 1.509 | Zdroj: Eurostat | (142) Z uvedenej tabuľky vyplýva, že dovozy z ostatných tretích krajín klesli v absolútnom a v relatívnom vyjadrení. Zodpovedajúce priemerné predajné ceny zároveň vzrástli. Z tohto dôvodu sa usudzuje, že dovozy z ostatných tretích krajín neprispeli k ujme, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva. Pokles dopytu (143) Na trhu, na ktorom dopyt stúpa sa očakáva, že všetci prevádzkovatelia budú čeliť poklesu svojich predajov. Toto je prípad priemyslu Spoločenstva. Tieto predaje však počas skúmaného obdobia klesli viac ako spotreba. Zatiaľ čo priemysel Spoločenstva, ostatní výrobcovia Spoločenstva a ostatné tretie krajiny stratili objem predajov a trhový podiel počas skúmaného obdobia, objem dovozov za dumpingové ceny sa viac ako strojnásobil a v rovnakom období získal významný trhový podiel. Ako sa uvádza v analýze ujmy, dopyt poklesol počas skúmaného obdobia o približne 25 000 ton, predaje priemyslu Spoločenstva klesli o približne 40 000 ton, avšak dovozy z dotknutých krajín vzrástli o približne 30 000 ton. (144) V tejto súvislosti, hoci pokles dopytu mohol prispieť ku zníženiu predajov na trhu Spoločenstva, sa dospelo k záveru, že ujma pozostávajúca hlavne zo straty trhových podielov, zníženia ceny a stratovej situácie sa dá pripísať iba – ak vôbec - tomuto faktoru len v obmedzenej miere. 4. Záver o príčinných súvislostiach (145) Záverom sa potvrdilo, že závažná ujma, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva, ktorá je charakterizovaná najmä poklesom objemu predajov, trhových podielov a jednotkových predajných cien spôsobujúcich zhoršenie ukazovateľov rentability, bola spôsobená dotknutými dovozmi za dumpingové ceny. (146) Naozaj existuje časová zhoda medzi prílevom dovozov za dumpingové ceny a poklesom objemu predajov a trhového podielu priemyslu Spoločenstva. Pokles ceny spôsobený dovozmi za dumpingové ceny bol obzvlášť citeľný od roku 2002. Priemysel Spoločenstva sa snažil zachovať svoju úroveň cien v roku 2003, nemal však inú možnosť, ako sledovať úroveň cien stanovených dovozmi za dumpingové ceny. s cieľom zachovať určitú úroveň predajov. Toto vyústilo do stratovej situácie. (147) Nebolo zistené, že by ostatné uvedené faktory narušovali uvedené príčinné prepojenie, dokonca ani pri posudzovaní ich možného kombinovaného účinku. Zníženie spotreby mohlo prispieť ku zníženiu objemu predajov priemyslu Spoločenstva. Celkove sa dá prehlásiť, že neexistoval prílev dumpingových dovozov za nízke ceny, tak by situácia priemyslu Spoločenstva určite nebola bývala ovplyvnená do takej miery, keďže by nebol klesal trhový podiel. Domnievame sa, že dovozy za nedumpingové ceny z Ruska mali iba obmedzený negatívny dopad. Nakoniec vývojom devízového kurzu USD/euro sa nedala vysvetliť vysokú úroveň dumpingu zisteného v prípade USA a ujmy, ktorú utrpel priemysel Spoločenstva. (148) Z tohto dôvodu sa usudzuje, že dumpingové dovozy s pôvodom v dotknutých krajinách spôsobili v zmysle článku 3 ods. 6 základného nariadenia značnú ujmu priemyslu Spoločenstva. G. ZÁUJEM SPOLOčENSTVA (149) Preskúmalo sa, či i napriek záverom o dumpingu, ujme a príčinných súvislostiach, existujú presvedčivé dôvody, ktoré by viedli k záveru, že prijatie príslušných opatrení nie je v tomto konkrétnom prípade v záujme Spoločenstva. Pre tento účel a na základe článku 21 ods. 1 základného nariadenia bol posúdený pravdepodobný dopad zavedenia alebo nezavedenia opatrení pre všetky dotknuté vyšetrované strany. 1. Záujmy priemyslu Spoločenstva (150) Analýza ujmy preukázala, že v prípade poctivého obchodovania je priemysel Spoločenstva životaschopný a rentabilný, a že priemysel taktiež investoval s cieľom zostať konkurenciechopným. Toto bol prípad rokov 2001 a 2002, kedy priemysel Spoločenstva taktiež profitoval z platných antidumpingových opatrení proti veľkým GOES z Ruska a úroveň dotknutých dovozov za dumpingové ceny nebola taká významná ako počas OV. (151) Taktiež pripomíname, že tento priemysel prešiel v roku 1999 programom zásadnej reštrukturalizácie v Spoločenstve. Fúzia troch sťažovateľov v tomto čase bola zameraná na vytvorenie väčšieho subjektu, ktorý by mohol efektívnejšie konkurovať a zvyšovať investície. (152) Počnúc rokom 2002, trvalý nárast dumpingových dovozov za nízke ceny spôsoboval celkové znižovanie cien na trhu Spoločenstva, ktorý čelil aj klesajúcej spotrebe. Priemysel Spoločenstva sa stal stratový a aj mimoriadne zraniteľný. Straty boli také veľké, že taliansky výrobca oznámil postupné uzatváranie svojho závodu. Vývoj na trhu v Taliansku jasne dokazuje do akej miery dovozy za dumpingové ceny negatívne ovplyvnili hospodársku situáciu priemyslu Spoločenstva. (153) Je teda dôležité obnovenie cien na nedumpingovú alebo na neškodlivú úroveň tak, aby mohli všetci výrobcovia operovať na trhu Spoločenstva za obvyklých okolnosti dodržiavania poctivých princípov obchodovania. Toto umožní priemyslu Spoločenstva znovu získať uspokojivé zvýšenie ziskovosti. V prípade neuloženia opatrení sa nedá vylúčiť skutočnosť, že priemysel Spoločenstva bude čeliť zatváraniu ďalších podnikov. (154) Záverom treba poznamenať, že zavedenie antidumpingových opatrení by priemyslu Spoločenstva umožnilo zotaviť sa z účinkov zisteného dumpingu spôsobujúceho ujmu. 2. Záujem užívateľov v Spoločenstve (155) GOES sa používajú najmä pri výrobe výkonových a rozdeľovacích transformátorov. Výrobcovia transformátorov predstavujú už dlhodobo zavedený priemysel, ktorý tradične zásobuje veľkých výrobcov energie. Toto priemyselné odvetvie transformátorov vo všeobecnosti patrí do veľkých priemyselných skupín, ktoré sú v súčasnosti rozšírené na celom svete. Niektoré malé nezávislé spoločnosti taktiež však operujú na trhu. (156) Dotknutý výrobok sa považuje za významnú nákladovú položku pre užívateľov, keďže GOES predstavujú v priemere 10 % až 30 % celkových výrobných nákladov transformátorov. (157) Odôvodnené odpovede na dotazník, t. j. vrátane všetkých požadovaných finančných informácií boli obdržané od 16 užívateľov. Niektorí iní užívatelia taktiež predložili pripomienky v písomnej forme, avšak bez poskytnutia podrobných informácií. Podľa finančných informácií, ktoré predložili, spolupracujúci užívatelia predstavujú približne 30 % celkovej spotreby Spoločenstva. (158) Užívatelia spravidla vyjadrili svoj odpor voči zavedeniu opatrení. V prvom rade tvrdili, že zavedenie antidumpingových opatrení bude viesť k zastaveniu dovozov z dotknutých krajín, a preto sa môžu stať závislými od priemyslu Spoločenstva, ktorý sa ako taký, pravdepodobne ocitne v monopolnej situácii. Ďalej tvrdili, že zavedenie opatrení bude mať za následok významné zvýšenie ceny, čo negatívne ovplyvní ich konkurencieschopnosť oproti priemyslu výroby transformátorov mimo Spoločenstva. Nakoniec tvrdili, že v prípade zavedenia opatrení by priemysel Spoločenstva nemal dostatočnú kapacitu na zásobovanie užívateľského priemyslu. (159) Skôr, ako sa budeme konkrétne venovať otázkam nastoleným zo strany užívateľského priemyslu, je potrebné v tomto štádiu uviesť určité informácie získané z prvej ruky, s cieľom vhodne posúdiť situáciu na trhu Spoločenstva. (160) Je potrebné poznamenať, že počet výrobcov dotknutého výrobku je v celosvetovom merítku pomerne obmedzený. V skutočnosti v obchode s GOES je v celosvetovom merítku aktívnych iba 13 výrobcov. V Japonsku, USA a Rusku sú po dvaja výrobcovia. Južná Kórea, Čína a Brazília má po jednom výrobcovi a v Európskom spoločenstve sú to šiesti výrobcovia (z čoho traja sú spriaznení). Európske spoločenstvo je preto trhom s najvyšším počtom výrobcov. Distribučná sieť japonských a US výrobcov na trhu Spoločenstva je veľmi dobre organizovaná, keďže majú svoje vlastné servisné strediská a/alebo spriaznených dovozcov v EÚ. Ďalej sa javí, že iba traja výrobcovia v celosvetovom merítku sú schopní dodávať určité vysokopermeabilné (laserom opracované) druhy dotknutého výrobku. Títo výrobcovia pôsobia v EÚ, v USA a v Japonsku. (161) Pripomíname, že v roku 1999, traja výrobcovia Spoločenstva spojili svoje aktivity pod jednu holdingovú spoločnosť (Thyssen Krupp), s cieľom vytvoriť väčší subjekt, ktorý by dokázal lepšie konkurovať iným výrobcom GOES na svetovom trhu. V tom čase Európska komisia túto fúziu podrobne analyzovala a schválila ju. (162) Nakoniec vyšetrovanie odhalilo, že spolupracujúci užívatelia nakupovali celkove počas OV 10 %, resp. 15 % svojich GOES od ruských a amerických výrobcov, u ktorých sa potvrdil dumping. Inými slovami, spolupracujúci užívatelia sa celkove spoliehali hlavne na iné zdroje dodávok: 75 % ich nákupov pochádzalo z nedumpingových zdrojov, z čoho približne 60 % sa nakúpilo z priemyslu Spoločenstva. Iba jeden užívateľ nakupoval GOES výlučne z dumpingových zdrojov, avšak v poslednej dobe sa preorientoval na dodávky priemyslu Spoločenstva. (163) Na tomto pozadí, a berúc do úvahy prvé tvrdenie formulované užívateľmi, že budú závislí len na dodávkach priemyslu Spoločenstva, treba v prvom rade pripomenúť, že hlavným cieľom antidumpingových ciel nie je odrezať trh Spoločenstva od akýchkoľvek dovozov, ale obnoviť stav poctivého obchodovania odstránením účinku škodlivého dumpingu. Preto sa neočakáva ukončenie dovozov z dotknutých krajín, ale ich pokračovanie, hoci aj pri úrovniach nedumpingovej a neškodlivej ceny. (164) Toto je určite prípad Ruska, keďže nebolo stanovené žiadne dumpingové rozpätie pre hlavného ruského vyvážajúceho výrobcu, na ktorého pripadalo približne 75 % ruských dovozov počas OV, a keďže pre druhého vyvážajúceho výrobcu bolo stanovené iba relatívne limitované rozpätie dumpingu, t. j. 11,5 %. Odvolávame sa aj na nadpis I uvedený , v ktorom sa navrhuje, aby opatrenia založené na záveroch súčasného vyšetrovania nahradili súčasne platné opatrenia, týkajúce sa veľkých GOES z Ruska, ktoré sa pohybujú medzi 14,7 % a 40,1 %. Inými slovami, v prípade Ruska, celková váha antidumpingových opatrení stanovených súčasným vyšetrovaním bude menej dôležitá v porovnaní so súčasne platnými opatreniami. (165) V prípade USA sa taktiež očakáva, že dovozy budú pokračovať vzhľadom na trvalý dopyt na trhu Spoločenstva po konkrétnych typoch dotknutého výrobku, ktoré v celosvetovom merítku vyrába iba obmedzený počet dodávateľov. (166) Ďalej sa odvolávame na odôvodnenia 190 až 193, ktoré sa týkajú cenových záväzkov, ktoré ponúkli dvaja dotknutí vyvážajúci výrobcovia. Týmito záväzkami sa vyvážajúci výrobcovia zaväzujú predávať svoj výrobok na trhu Spoločenstva nad určitú úroveň cien, čím sa odstráni škodlivý účinok dumpingu. Preto sa očakáva, že dovozy z dotknutých krajín nebudú pozastavené. (167) Keďže sa očakáva, že dovozy z dotknutých krajín budú pokračovať, a keďže ešte stále existujú alternatívne zdroje dodávok, tvrdenie o tom, že zavedenie antidumpingových ciel bude mať za následok, že priemysel Spoločenstva sa ocitne v monopolnej situácii, nepovažujeme za podložené. V skutočnosti sa neočakáva, že budú pokračovať iba dovozy z dotknutých krajín, ale aj dovozy z iných tretích krajín. Navyše priemysel Spoločenstva pozostáva z viacerých ako z jedného výrobcu, a ostatní výrobcovia Spoločenstva (ktorí nie sú súčasťou priemyslu Spoločenstva), sú taktiež na trhu aktívni. (168) Niektoré strany tvrdia, že monopolná situácia priemyslu Spoločenstva špecificky vznikne vzhľadom na určité konkrétne druhy dotknutého výrobku, t. j. určité vysokopermeabilné druhy, ktoré v celosvetovom merítku dokáže vyrábať iba obmedzený počet výrobcov. V tomto ohľade je potrebné poznamenať, že vyšetrovaním sa dospelo k záveru, že pre účely súčasného antidumpingového konania treba považovať všetky druhy dotknutého výrobku za jeden jediný výrobok. Vyšetrovanie, vrátane analýzy záujmu Spoločenstva sa musí vykonať vzhľadom na dotknutý výrobok celkove, a nie iba jednotlivo pre určité konkrétne druhy. (169) Napriek uvedenému je pravdou, že vysoko permeabilné druhy dotknutého výrobku v skutočnosti vyrába iba obmedzený počet výrobcov v celosvetovom merítku, t. j. jeden výrobca v USA, dvaja v Japonsku a jeden v Spoločenstve (pozri vyššie). V tomto ohľade pripomíname, že u týchto zdrojov dodávok sa očakáva, že zostanú dostupné po zavedení opatrení, vrátane dovozov z USA, hoci za nedumpingové a neškodlivé ceny. Preto sa dá očakávať, že sa zachová dostatočná úroveň hospodárskej súťaže aj vzhľadom na tieto konkrétne druhy výrobku. (170) Navyše tvrdenie, že by bolo proti záujmu Spoločenstva zaviesť opatrenia z dôvodu, že iba málo spoločností vyrába tieto konkrétne druhy, sa nedá považovať za právoplatný dôvod akceptovať skutočnosť, že jeden z týchto výrobcov, v tomto prípade US výrobca, predáva svoje výrobky na trhu Spoločenstva za dumpingové a škodlivé ceny. Pripomíname, že vzhľadom na túto spoločnosť sa zistilo značné rozpätie dumpingu 47,6 %. Vyšetrovaním sa ďalej odhalilo, že užívatelia nakupovali značný podiel svojich výrobkov, vrátane vysoko permeabilných druhov od priemyslu Spoločenstva, a že trvalý cenový tlak, spôsobený dovozmi za dumpingové ceny, môže viesť k zatváraniu podnikov v Spoločenstve. Pri neexistencii antidumpingových opatrení, ktoré odstraňujú negatívny dopad škodlivého dumpingu sa nedá vylúčiť, že užívatelia sa stanú závislí na dovozoch, čo by bolo určite škodlivé aj pre hospodársku súťaž a pre užívateľský priemysel. (171) Pokiaľ ide o tvrdenie, že ceny dotknutého výrobku na trhu Spoločenstva vzrastú v prípade zavedenia antidumpingových opatrení je potrebné uznať, že keďže hlavným cieľom opatrení je odstrániť škodlivý dumpingu, dá sa taktiež očakávať, že akékoľvek zavedenie opatrení bude mať v skutočnosti účinok na celkové zvyšovanie cien. Očakáva sa však, že tento účinok zostane mierny. (172) V skutočnosti zostanú rôzne zdroje dodávok, ktoré nebudú zasiahnuté opatreniami a ktoré zabezpečia princíp hospodárskej súťaže. Ako sa už uviedlo vyššie, pokiaľ ide o Rusko, vzhľadom na úroveň opatrení zavedených na základe súčasného vyšetrovania a keďže týmito opatreniami sa nahradia existujúce opatrenia týkajúce sa veľkých GOES (pozri odôvodnenia 194 a 195), antidumpingové opatrenia na základe súčasných zistení budú mať celkove menší dopad ako opatrenia platné počas OV. Ak by sa naozaj uplatňovala úroveň opatrení preukázaná súčasným vyšetrovaním na ruské dovozy dotknutého výrobku do Spoločenstva počas OV, antidumpingové clá by boli celkove štyrikrát nižšie ako skutočne platené clá. (173) Pokiaľ ide o dovozy z USA, pri uplatňovaní iba menšieho vplyvu cla by sa odstránila iba škodlivá časť dumpingového rozpätia, čo by v priemere vrátilo cenu US dovozov na úroveň, ktorá by ešte stále bola nižšia ako jej úroveň roku 2002. (174) Tvrdenie, že zavedenie antidumpingových opatrení bude mať za následok nedostatok, treba taktiež vyvrátiť. Ako je reálne uvedené vyššie, v každom prípade sa očakáva že dovozy budú pokračovať v prípade zavedenia antidumpingových opatrení. Navyše, výrobná kapacita priemyslu Spoločenstva je vyššia ako je celková spotreba Spoločenstva počas OV. Navyše, ak sa ceny Spoločenstva vrátia na primeranú úroveň, dá sa očakávať, že priemysel Spoločenstva presunie predaje späť na svoj vnútorný trh znížením vývozu. (175) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že uzavretie talianskeho závodu zníži celkovú výrobnú kapacitu priemyslu Spoločenstva dotknutého výrobku, čo bude mať možno za následok nedostatok na trhu Spoločenstva. Tento argument je však dvojznačný, keďže toto by si skôr vyžadovalo ochranu priemyslu Spoločenstva pred dovozmi za dumpingové ceny, s cieľom zamedziť zatváraniam ďalších závodov, a tak zachovať výrobnú kapacitu. (176) Navyše, treba poznamenať, že dokonca aj po ohlásenom zatvorení závodu, celková výrobná kapacita priemyslu Spoločenstva bude ešte stále väčšia ako dopyt Spoločenstva počas OV, a že zámerom zostávajúcich výrobcov je investovať do svojich výrobných kapacít, s cieľom naďalej garantovať dostatočné dodávky na trh Spoločenstva. Situácia, ktorou by sa obnovila spravodlivá hospodárska súťaž a úroveň cien na trhu Spoločenstva, čím by sa zabezpečila uspokojivá návratnosť pre priemysel Spoločenstva, by určite uprednostňovala takéto investície a presun predajov späť na trh Spoločenstva. (177) Nakoniec treba poznamenať, že väčšina týchto tvrdení bola už prednesená užívateľmi v rámci predchádzajúcich vyšetrovaní, ktoré viedli k zavedeniu antidumpingových opatrení na veľké GOES z Ruska. Napriek týmto tvrdeniam, ktoré boli všetky v danom čase zamietnuté kvôli tomu, že sa považovali buď za nepodložené alebo sa nepreukázalo, že sú proti záujmom Spoločenstva ako celku, užívatelia neposkytli žiadny dôkaz, v rámci súčasného vyšetrovania, že tieto opatrenia skutočne mali negatívny dopad, ako sa v danom čase tvrdilo. Z toho vyplýva, že od akýchkoľvek opatrení na základe súčasných zistení sa dá taktiež očakávať, že nebudú mať významný negatívny dopad na užívateľský priemysel. (178) Na základe všetkých uvedených dôvodov sa dá usúdiť že, v prípade zavedenia opatrení, užívatelia dotknutého výrobku celkove nebudú výlučne závisieť od priemyslu Spoločenstva, že za mnohých okolností nákupná cena užívateľov nebude priamo ovplyvnená zavedením akýchkoľvek opatrení, alebo iba mierne, a že celkove nedôjde v budúcnosti na trhu Spoločenstva k nedostatku dodávok GOES. 3. Záujem nespriaznených dovozcov (179) Iba jeden nespriaznený dovozca spolupracoval v rámci vyšetrovania a namietal zavedenie opatrení na základe toho, že opatrenia by údajne ukončili ich obchodné operácie vzhľadom na dotknutý výrobok. Keďže táto spoločnosť dovážala GOES výlučne z jednej z dotknutých krajín, možno očakávať, že bude priamo ovplyvnená zavedením opatrení. Tento dovozca bude mať napriek tomu ešte stále možnosť dovážať aj od iných dodávateľov, ktorí nepodliehajú daným opatreniam. Ďalej sa zdá, že približne 75 % obratu tohto dovozcu sa netýka dotknutého výrobku. Vzhľadom na tieto skutočnosti sa domnievame, že sa dá očakávať, že negatívny dopad zavedenia opatrení zostane relatívne obmedzený. Vzhľadom na skutočnosť, že žiadny iný dovozca nereklamoval žiadny škodlivý účinok spôsobený možným zavedením opatrení, možno usúdiť, že dovozcovia nebudú celkove významne ovplyvnení. (180) Treba poznamenať, že nízka úroveň spolupráce dovozcov sa vysvetľuje skutočnosťou, že užívatelia prevažne dovážajú GOES sami, a preto sa odvolávame na uvedené závery. 4. Záver k záujmu Spoločenstva (181) Očakáva sa, že účinky zavedenia opatrení poskytnú priemyslu Spoločenstva príležitosť znovuzískať rentabilné objemy predaja na trhu Spoločenstva a tým aj vyšší trhový podiel. Preukázalo sa, že dovozy za dumpingové ceny vo vysokej miere prispeli k postupnému uzatváraniu závodu jednej spoločnosti, ktorá je časťou priemyslu Spoločenstva a, vzhľadom na zhoršenú situáciu priemyslu Spoločenstva celkove, existuje riziko, že pri neexistencii opatrení, ostatní výrobcovia Spoločenstva budú musieť odstaviť niektoré výrobné linky alebo dokonca všetky svoje výrobné zariadenia a prepustiť z práce časť svojich pracovných síl. Zatiaľ čo niektoré negatívne účinky môžu pravdepodobne nadobudnúť formu zvýšenia cien pre užívateľov, usudzuje sa, že takýto účinok zostane obmedzený. Taktiež by sa malo zvážiť, že je aj v záujme užívateľov, aby životaschopní a konkurencieschopní výrobcovia Spoločenstva zostali aktívni na trhu, ktorý už nie je deformovaný nečestnými obchodnými zvyklosťami. (182) Skutočne, vzhľadom na obmedzené zdroje dodávok v celosvetovom merítku, je aj v záujme užívateľov Spoločenstva, aby zdroje dodávok v Spoločenstve neboli naďalej oslabované dovozmi za dumpingové ceny, čo by mohlo mať za následok ďalší pokles činnosti priemyslu Spoločenstva, a tým spôsobiť užívateľom GOES postupne väčšiu závislosť od dovážaného materiálu. H. KONEČNÉ ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA (183) Vzhľadom na závery, ku ktorým sa dospelo, pokiaľ ide o dumping, výslednú ujmu a záujem Spoločenstva, opatrenia o dovozoch dotknutého výrobku z USA a z Ruska sa musia zaviesť. 1. Úroveň odstránenia ujmy (184) Úroveň konečných antidumpingových opatrení by mala byť postačujúca na odstránenie ujmy priemyslu Spoločenstva, spôsobenej dumpingovými dovozmi, a to bez prekročenia zistených dumpingových rozpätí. Pri vypočítavaní výšky cla, potrebného na odstránenie vplyvu dumpingu spôsobujúceho ujmu sa usúdilo, že akékoľvek opatrenia by mali priemyslu Spoločenstva pokryť jeho náklady a dosiahnuť zisk pred zdanením, ktorý by sa mohol reálne dosiahnuť za bežných podmienok hospodárskej súťaže, t. j. bez existencie dumpingových dovozov. (185) Na základe dostupných informácií sa predbežne zistilo, že ziskové rozpätie 5 % z obratu, ktoré priemysel Spoločenstva dosiahol v roku 2001, by sa mohlo považovať za primeranú úroveň, ktorej dosiahnutie by priemysel Spoločenstva mohol očakávať pri neexistencii škodlivého dumpingu. Treba poznamenať, že táto úroveň zisku sa použila aj na stanovenie rozpätia ujmy počas vyšetrovania, ktoré viedlo k zavedeniu v súčasnosti platných opatrení, týkajúcich sa GOES so šírkou väčšou 500 mm. Potrebné zvýšenie ceny sa potom stanovilo na základe porovnania na rovnakej úrovni obchodu, váženej priemernej dovoznej ceny, ktorá bola stanovená pre výpočet zníženia ceny, s neškodlivou cenou výrobkov predávaných priemyslom Spoločenstva na trhu Spoločenstva. Neškodlivá cena sa získala upravením predajnej ceny každej spoločnosti tvoriacej priemysel Spoločenstva na prah rentability a pripočítaním uvedeného rozpätia zisku. Každý rozdiel, vyplývajúci z tohto porovnania, sa potom vyjadril ako percento celkovej dovoznej hodnoty CIF. 2. Konečné clá (186) Vzhľadom na uvedené sa v súlade s článkom 9 ods. 4 základného nariadenia uvažuje, že konečné antidumpingové opatrenia sa musia zaviesť na dovozy s pôvodom v Rusku a USA, a to na úrovni najnižšieho rozpätia dumpingu a ujmu, v súlade s pravidlom nižšieho cla. (187) Na základe uvedeného navrhované konečné clá sú nasledovné: Krajina | Spoločnosť | Anti-dumpingové clo | Spojené Štáty Americké | AK Steel Corporation | 31,5 % | Všetky ostatné spoločnosti | 37,8 % | Rusko | Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) | 11,5 % | Viz Stal | 0 % | Všetky ostatné spoločnosti | 11,5 % | (188) Antidumpingové colné sadzby pre jednotlivé spoločnosti, špecifikované v tomto nariadení, boli stanovené na základe zistení tohto vyšetrovania. Odrážajú preto situáciu zistenú počas vyšetrovania, v súvislosti s týmito spoločnosťami. Preto odzrkadľujú situáciu, zistenú počas tohto vyšetrovania, vzhľadom na tieto spoločnosti. Tieto colné sadzby (na rozdiel od celoštátneho cla uplatniteľného na „všetky ostatné spoločnosti“) preto platia výlučne pre dovoz výrobkov pochádzajúcich z príslušnej krajiny a vyrobených týmito spoločnosťami, teda konkrétnymi uvedenými právnickými osobami uvedenými v základnej časti tohto nariadenia. Dovážané výrobky vyrobené akoukoľvek inou spoločnosťou, ktorej meno a adresa sa špecificky neuvádza v základnej časti tohto nariadenia, vrátane subjektov prepojených so špecificky uvedenými subjektmi, nemôžu profitovať z týchto sadzieb a budú podliehať colnej sadzbe uplatniteľnej na „všetky ostatné spoločnosti“. (189) Akýkoľvek nárok žiadajúci o uplatnenie týchto antidumpingových colných sadzieb pre jednotlivé spoločnosti (napríklad po zmene názvu subjektu alebo po založení nových výrobných alebo predajných subjektov) by sa mal adresovať bezodkladne Komisii so všetkými príslušnými informáciami, najmä o všetkých zmenách v činnosti spoločností súvisiacich s výrobou, predajom na domácom trhu a vývozom spojenými napríklad so zmenou názvu alebo zmenou výrobných a predajných subjektov. V prípade potreby bude nariadenie podľa uvedených skutočností zmenené a doplnené aktualizáciou zoznamu spoločností, profitujúcich z jednotlivých colných sadzieb. 3. Záväzky (190) Jeden vyvážajúci výrobca v USA a jeden v Rusku ponúkol cenový záväzok v súlade s článkom 8 ods.1 základného nariadenia. (191) Komisia sa domnieva, že záväzky, ktoré ponúkli AK Steel Corporation a NMLK sa môžu prijať, keďže odstránia škodlivý účinok dumpingu. Navyše pravidelné a podrobené správy, ktoré sa spoločnosti zaviazali poskytovať Komisii, umožnia efektívne monitorovanie a štruktúra spoločností je také, že Komisia sa domnieva, že riziko obchádzania záväzkov je potlačené na minimum. (192) S cieľom zabezpečiť efektívne dodržiavanie a monitorovanie záväzkov, v prípade predkladania žiadosti o prepustenie do voľného obehu na základe týchto záväzkov, oslobodenie od cla je podmienené predložením obchodnej faktúry, ktorá obsahuje informácie uvedené v prílohe, čo je dôležité pre colnice z dôvodu zistenia, či zásielky odpovedajú obchodnému dokladu na požadovanej podrobnej úrovni. Ak takáto faktúra nebude predložená, alebo nebude zodpovedať výrobku predloženému colnici, tak sa musí zaplatiť primeraná sadzba antidumpingového cla. (193) V prípade podozrenia z porušenia, porušenia alebo ukončenia záväzku sa môže podľa článku 8 ods. 9 a ods. 10 základného nariadenia uložiť antidumpingové clo. I. ZÁVER POKIAľ IDE O PREDBEžNÉ PRIESKUMNÉ VYšETROVANIE TÝKAJÚCE SA RUSKA (194) Pripomíname, že ako sa uvádza v odôvodnení 3 tohto nariadenia, predbežný prieskum bol zahájený s cieľom umožniť akúkoľvek zmenu alebo zrušiť v prípade potreby konečné dumpingové opatrenia na dovozy veľkých GOES z Ruska. Toto bolo spôsobené skutočnosťou, že tieto výrobky spadajú do oblasti výrobkov, ktoré sú predmetom konania, ktoré sa týka dovozov do Spoločenstva plochých valcovaných výrobkov z kremíkovej elektroocele s orientovanou štruktúrou s pôvodom v USA a v Rusku. (195) Na základe uvedených zistení a záverov sa vyšetrovaním preukázalo, že opatrenia sa musia zaviesť na GOES všetkých šírok, ako je opísané v odôvodnení 3, s pôvodom okrem iného v Rusku. Na základe toho sa domnievame, že keďže tieto opatrenia sa vzťahujú aj na veľké GOES, trvalé zavedenie týchto opatrení, zavedených nariadením Rady (ES) č. 151/2003, nie sú ďalej vhodné, a preto sa musia zrušiť. PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 1. Týmto sa zavádza konečné antidumpingové clo na dovozy plochých valcovaných výrobkov z kremíkovej elektroocele s orientovanou štruktúrou s pôvodom v Spojených štátoch amerických a v Rusku, spadajúcich pod kódy KN 7225 1100 (výrobky so šírkou 600 mm alebo väčšou) a 7226 1100 (výrobky so šírkou menšou ako 600 mm). 2. Sadza uplatniteľného konečného antidumpingového cla pred preclením, na netto cenu franko hranica Spoločenstva výrobkov opísaných v odseku 1 a vyrobených uvedenými spoločnosťami je nasledovná: Krajina | Spoločnosť | Anti-dampingové clo | TARIC dodatkový kód | Spojené Štáty Americké | AK Steel Corporation - 703, Curtis Street, Middletown, Ohio | 31,5 % | A669 | Všetky ostatné spoločnosti | 37,8 % | A999 | Rusko | Novolipetsk Iron & Steel Corporation (NLMK) - 2, Metallurgov sq., Lipetsk | 11,5 % | A670 | Viz Stal - 28, Kirov Street, Ekaterinburg | 0 % | A516 | Všetky ostatné spoločnosti | 11,5 % | A999 | 3. Ak nie je uvedené inak, uplatňujú sa platné ustanovenia o clách. Článok 2 1. Dovozy deklarované na prepustenie do voľného obehu sú oslobodené od antidumpingových ciel uložených článkom 1 za predpokladu, že sú vyrobené, dodané a fakturované spoločnosťami, ktorých záväzky boli prijaté Komisiou, a ktorých názvy sú uvedené v príslušnom rozhodnutí Komisie v znení neskorších zmien a doplnení, a boli dovezené v súlade s ustanoveniami toho istého rozhodnutia alebo nariadenia Komisie. 2. podmienkou, že: 3. tovar deklarovaný a predložený colným orgánom presne zodpovedá výrobku opísanému v článku 1 ods. 1, 4. obchodná faktúra, ktorá obsahuje aspoň prvky uvedené v prílohe, sa predloží colným orgánom členských štátov pri predkladaní vyhlásenia o prepustení do voľného obehu, a 5. tovary deklarované a predložené colnici presne zodpovedajú opisu v obchodnej faktúre. Článok 3 Antidumpingové clá zavedené nariadením Rady (ES) č. 151/2003 na dovozy plechov a pásov z kremíkovej elektroocele valcovaných zastudena s orientovanou štruktúrou so šírkou väčšou ako 500 mm s pôvodom v Rusku a spadajúcich pod kódy KN 7225 1100 00 (výrobky so šírkou 600 mm alebo väčšou) a ex-7226 1100 (kód TARIC 7226 1100 10 (výrobky so šírkou väčšou ako 500 mm ale menšou ako 600 mm) sa týmto rušia. Článok 4 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli za Radu predseda Príloha Na obchodnej faktúre sprevádzajúcej predaje spoločnosti do Spoločenstva tovarov, ktoré sú predmetom záväzku, musia byť uvedené tieto náležitosti: 1. Nadpis “OBCHODNÁ FAKTÚRA SPREVÁDZAJÚCA TOVARY, KTORÉ SÚ PREDMETOM ZÁVÄZKU”. 2. Názov spoločnosti, ktorá vystavuje obchodnú faktúru. 3. Číslo obchodnej faktúry. 4. Dátum vys