ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

Konštatuje, že v posledných desiatich rokoch sa v rôznych častiach Európy objavila koncepcia „striebornej ekonomiky“. Jej cieľom je vývoj celej škály výrobkov a služieb pre rastúci počet starších ľudí s potrebami, ktoré sa týkajú zdravia a starostlivosti, so zníženou pohyblivosťou a obmedzeniami v každodenných činnostiach. Strieborná ekonomika sa rozšírila na ďalšie segmenty trhu, ako napr. wellness, fitness, voľný čas, cestovanie, kultúru, komunikáciu, zábavu a prístup k novým technológiám. Mnohé MSP a podnikateľské zoskupenia vo viacerých členských štátoch sa špecializujú na inovačné technológie pre starších ľudí, napr. v oblasti automatizácie domácností, ktoré poskytujú výborné možnosti rastu. Treba však poukázať tiež na to, že hoci starší ľudia uznávajú potrebu špeciálnych výrobkov a služieb pre osoby so špeciálnymi potrebami, väčšina z nich by však radšej využívala bežné tovary a služby. Preto by sa mal podporovať širší prístup na základe konceptu „dizajn pre všetkých“, v rámci ktorého sú zohľadňované očakávania starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím, spolu s rozvojom špecializovaných výrobkov pre veľmi špecifické potreby.
11.

zdôrazňuje, že vo všetkých európskych ústavných predpisoch sa rodinné puto považuje za zdroj špecifických povinností z hľadiska hospodárskej a sociálnej solidarity. Vyzdvihnúť toto puto v prípade rodín prisťahovalcov prostredníctvom väčšieho uznania práva na zlúčenie rodiny je preto konkrétnym nástrojom, ktorý môže pomôcť cudzincom pochopiť, že mnohoraké povinnosti, ktoré musia splniť (administratívneho či organizačného charakteru) nie sú len prejavom represívnych opatrení alebo nástrojmi polície, ale aj súčasťou všeobecnejšieho projektu zameraného na celkový rozvoj spoločnosti, do ktorého by sa aj oni mali aktívne zapojiť, pričom by sa nemali len dožadovať svojich práv, no mali by tiež uznať svoje povinnosti, na ktorých stoja zásady občianskej lojálnosti a zodpovednosti voči ostatným;
15.

súhlasí s názorom Komisie (1), že počet mobilných pracovníkov v Európe je príliš nízky na to, aby sa dosiahol skutočný európsky trh práce. Podľa prieskumu pracovných síl v EÚ žilo v roku 2011 len 3,1 % európskych občanov v produktívnom veku (15 – 64 rokov) v inom členskom štáte EÚ ako vo svojom. Výbor regiónov verí, že počet cezhraničných pracovníkov by mohol byť vyšší, najmä keby sa občanom poskytovali lepšie a spoľahlivejšie informácie a individuálna podpora, ku ktorej by mohli konkrétne prispievať aj odbory, napríklad obranou záujmov pracovníkov v medzinárodnom zamestnaní. Tieto ciele by mali tiež byť predmetom konzultácií o prioritách európskych finančných programov na obdobie 2014 – 2020. Výbor tiež adresuje otvorenú výzvu členským štátom, aby zabezpečili dostatok prostriedkov na financovanie priorít EURES;
14.

Uznáva, že stále viac spotrebiteľov bude investovať prostriedky skôr do vlastnej produkcie, než by mali byť závislí od iných (spotrebiteľ energie, ktorý energiu pre svoje potreby alebo potreby svojich susedov aj vyrába), čo je z hľadiska informovanosti spotrebiteľov a udržateľnosti pozitívny vývoj. Malé podniky a iniciatívy (domácnosti, miestne komunity, sídliská, regionálne družstvá) budú mať stále väčší význam v miestnych a regionálnych dodávkach energií a budú pozitívne pôsobiť na miestne či regionálne hospodárstvo a trh práce. Preto by pre malých producentov energie mali byť energetické siete resp. inteligentné sústavy ľahko dostupné. Pre vstup týchto nových dodávateľov do sietí by sa mali vypracovať vhodné pravidlá, ktoré by mali domácnosti a malovýrobcov podnietiť k investovaniu do mikrovýroby energie. Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby venovala zvláštnu pozornosť rastúcemu významu malovýroby energie a s tým spojeným osobitným požiadavkám a podporovala výmenu osvedčených postupov na miestnej a regionálnej úrovni s cieľom uľahčiť tento vývoj.
Referenčný dokument

Pracovný dokument útvarov Komisie zo 17. januára 2013: Assessing territorial impacts: Operational guidance on how to assess regional and local impacts within the Commission Impact Assessment System SWD(2013) 3 final
23.

Navrhuje, aby v snahe o lepšiu tvorbu právnych predpisov a vzhľadom na kompetencie miestnych a regionálnych orgánov a kľúčovú úlohu, ktorú by mali zohrávať počas plánovania a zavádzania opatrení v oblasti IKT do praxe (najmä pokiaľ ide o aspekty týkajúce sa ochrany súkromia, ochrany údajov a kybernetickej bezpečnosti), inštitúcie EÚ a členské krajiny systematicky konzultovali s týmito orgánmi vytváranie i realizáciu opatrení, ktoré majú zaviesť do praxe Digitálnu agendu pre Európu. Je skutočne poľutovaniahodné, že sa nevyvinuli žiadne osobitné snahy s cieľom zozbierať názory miestnych a regionálnych orgánov pri príprave návrhu smernice. VR dal jasne najavo svoju pripravenosť pomôcť Komisii v rámci konzultácií v prípravnej fáze tvorby legislatívy, tak ako sa to uvádza v protokole o spolupráci medzi VR a Komisiou (3).
26.

Požaduje, aby členské štáty zaviedli referenčné hodnoty pre bežne používané výrobky, pri ktorých sa predpokladá opotrebovanie, pričom by sa mala zohľadniť životnosť, opraviteľnosť a opätovná použiteľnosť. Tieto údaje by mali byť použité v priebehu piatich rokov na stanovenie minimálnych noriem. Výrobcovia by mali byť povinní predávať výrobky s predĺženou zárukou a ponúkať náhradné diely potrebné na opravu. Podporovať by sa mali podniky, ktoré dodávajú spotrebiteľské výrobky, ako sú veľké domáce spotrebiče, skôr formou služby než predaja, pretože by sa tým zvýšil dopyt po výrobkoch s dlhou životnosťou a možnosťou opravy.
32.

Odporúča, aby sa čo najviac využila možnosť zapojiť do fázy územného plánovania „pobrežné akčné skupiny“. Tieto skupiny by mohli umožniť začlenenie určitého územia do plánovania a hospodárenia so zdrojmi a stať sa predstaviteľmi veľkého počtu zainteresovaných subjektov z daného územia.
34.

zdôrazňuje, že všetci školáci by mali mať prístup k telesnej výchove a športu a že zdravotné postihnutie by nemalo byť prekážkou, ktorá bráni zapojeniu do školských športových programov; Práve na hodinách telesnej výchovy v škole si mladí ľudia často obľúbia športové aktivity, tu sa v nich prebudí športová vášeň, a to isté platí aj pre mladých ľudí so zdravotným postihnutím. Okrem toho športové prostredie v škole ponúka príležitosť poučiť zdravých žiakov a zvýšiť ich informovanosť o schopnostiach ich spolužiakov. V tejto súvislosti by bolo treba podporovať najmä zavádzanie „športových programov dostupných pre všetkých“. Myšlienka opačnej integrácie, to jest zapojiť zdravých športovcov do športu pre osoby so zdravotným postihnutím, je dobrým príkladom, ako možno zmeniť postoj k schopnostiam ostatných športovcov. Takisto treba podporovať a rozvíjať iniciatívy typu „spoločné športovanie“. V záujme dosiahnutia tohto cieľa je nevyhnutné poskytnúť učiteľom vo vzdelávacích zariadeniach, s osobitným dôrazom na učiteľov telesnej výchovy, špecifické vzdelanie a odbornú prípravu a rodičom detí so zdravotným postihnutím umožniť prístup k informáciám o rôznych športových aktivitách, ktoré sú dostupné;
31.

Konštatuje, že presun podpory činnosti odvetví spracovania produktov rybolovu a udržateľnej akvakultúry do všeobecného nariadenia de minimis by znamenalo, že tieto opatrenia by mohli využívať vyššie prahové hodnoty tohto nariadenia pre poskytnutie pomoci (v súčasnosti vo výške 200 000 EUR), a pomáhali by tak prekonávať prekážky investíciám do pobrežného hospodárstva, pričom by prispeli k požadovanému cieľu maximalizovať potenciál „pridanej hodnoty“ produktov rybolovu pre miestne rybárske spoločenstvá.
16.

konštatuje, že opatrenia uvedené v predloženej správe sú na prvý pohľad v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality. Je však nevyhnutné, aby Komisia podrobne odôvodnila každé jedno opatrenie, ktoré oficiálne navrhne, lebo niektoré návrhy by si mohli vyžadovať podrobnejšie preskúmanie (napríklad vydávanie voliteľných jednotných európskych dokumentov). Okrem toho by navrhované opatrenia nemali mať za následok nadmernú administratívnu a finančnú záťaž pre príslušné národné, regionálne a miestne orgány;
17.

Rád by v tejto súvislosti poukázal na to, že by sa v rámci iniciatívy na regionálnej alebo miestnej úrovni mohla zvážiť spolupráca pri spoločných testovacích strediskách pre európsky automobilový priemysel. Do takýchto spoločných projektov by mohli byť zapojené miestne a regionálne orgány, priemysel a sféra výskumu atď. Majú veľký potenciál znížiť celkové náklady na vývoj v automobilovom priemysle a majú pozitívny dlhodobý vplyv na konkurencieschopnosť na svetovom trhu.
12.

opätovne sa obracia na Komisiu so žiadosťou uvedenou v nedávnych stanoviskách o priemyselnej politike (1) a o regionálnej štátnej pomoci (2), aby sa venovala otázke „prahových efektov“ týkajúcej sa definovania kategórii podnikov a preskúmala definíciu MSP. Konkrétne by mala Komisia zdokonaliť „svoje analytické schopnosti a používanie nástrojov na podporu podnikov, pričom by mala preskúmať možnosť vytvoriť, podobne ako to urobila v prípade agro-potravinárskeho priemyslu, medzi MSP a veľkými podnikmi novú kategóriu stredne veľkých podnikov, ktoré zamestnávajú od 250 do 750 zamestnancov a ktorých obrat nepresahuje 200 miliónov EUR. Výbor tiež vyzýva, aby sa uvažovalo o zohľadnení stredne veľkých podnikov zamestnávajúcich 250 až 5 000 pracovníkov, ktoré vznikli z rastúcich MSP a v budúcnosti budú výrazne prispievať k vytváraniu bohatstva Európy. Týmto novým kategóriám podnikov by mohla byť poskytnutá primeraná miera podpory, ktorá by bola vyššia ako miera podpory poskytovaná veľkým podnikom a nižšia než miera podpory poskytovaná MSP;
6.

Poukazuje na to, že aktíva založené na znalostiach celosvetovo najväčších podnikov (podniky kótované na burze akciovým indexom S&P 500) už dnes tvoria 80 % hodnoty podniku. Hnacie sily rastu je možné nájsť v prvom rade v hospodárskych odvetviach s najväčším potenciálom rastu na svete: v ekologickom hospodárstve, poľnohospodárstve (o. i. účinnejšie využívanie miestnych biologických zdrojov a biohospodárstvo), „striebornej ekonomike“, poskytovaní produktov a služieb v oblasti zdravia a sociálnej starostlivosti, využívaní riešení v oblasti IT, ako aj využívaní kreatívneho sektora v určitých oblastiach hospodárstva a života. Napríklad v USA by v najbližších desiatich rokoch mohla veľká časť (takmer 60 %) nových pracovných miest vzniknúť v súvislosti s takýmito produktmi resp. službami, ktoré dnes ešte vôbec neexistujú. Pomocou riešení v oblasti informačných technológií by hospodársky úžitok z využívania alebo opätovného využívania informácií verejného sektora mohol predstavovať až 140 miliárd EUR ročne, o ktoré by sa zvýšil HDP (1).
Referenčné dokumenty

Európska komisia, Statement of estimates of the European Commission for the financial year 2014 (Preparation of the 2014 Draft Budget) [nedostupné v slovenčine] SEC(2013) 370, jún 2013 Rada Európskej únie, Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020 (11655/13), 27. júna 2013
—

Žiada Komisiu, aby čo najskôr vypracovala konkrétne usmernenia pre realizáciu zelenej infraštruktúry s cieľom začleniť ju do jednotlivých politík EÚ. Žiada o vypracovanie dodatočnej technickej dokumentácie o zelenej infraštruktúre v mestách. Zelená infraštruktúra by mala byť začlenená do referenčného rámca pre udržateľné mestá a do budúcej siete pre rozvoj miest;
55.

Žiada Komisiu, aby vypracovala konkrétny plán implementácie balíka dokumentov o sociálnych investíciách. Mal by zahŕňať mechanizmus monitorovania, koordinácie, nadnárodnej výmeny a vzájomného oboznamovania s tematickými prioritami, ako je nezamestnanosť mladých, vzdelávanie, bezdomovstvo, chudoba detí a starostlivosť o osoby s postihnutím a závislé osoby. V rámci európskeho semestra by sa s miestnymi a regionálnymi samosprávami mali viesť konzultácie pri vypracovávaní ročných prieskumov rastu a samosprávy by mali zohrávať väčšiu úlohu pri monitorovaní pokroku. Na členské štáty by sa malo naliehať, aby rozšírili rozsah konzultácií s miestnymi a regionálnymi samosprávami, rozsah ich informovania a zapájania do rozhodovania, keďže väčšina sociálnych investícií sa miestnych a regionálnych samospráv bytostne týka.
7.

domnieva sa, že z hľadiska miestnych a regionálnych orgánov je mimoriadne dôležité podporovať používanie vesmírnych aplikácií v rámci politík EÚ a že EÚ by preto mala navrhnúť primerané opatrenia na podporu stimulácie rozvoja a zavádzanie vesmírnych aplikácií pre všetkých verejných a súkromných používateľov, a najmä v miestnych orgánoch a v sektore MSP, a to spoločne so súvisiacimi opatreniami na podporu inovácií;
20.

Požaduje riadne zhodnotiť skutočný potenciál, ktorý môže mať nekonvenčný plyn v EÚ. Ide o aspekt, ktorý môže byť kľúčový pre akékoľvek zamýšľané energetické či politické plánovanie jeho využitia ako prechodného zdroja dovtedy, kým sa v EÚ nedosiahne vyšší percentuálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov, ako sa deklaruje v takých smerodajných dokumentoch pre energetickú budúcnosť Európy, ako je Plán postupu v energetike do roku 2050. Toto zhodnotenie by tiež malo umožniť preskúmať možnosť systematickejšieho využívania miestnych zdrojov energie. Jedným z cieľov týchto plánov a opatrení musí byť to, aby k prechodu na budúce zdroje energie, ktoré budú hospodársky konkurencieschopné a budú mať čo najnižšiu uhlíkovú stopu, došlo takým spôsobom, že sa EÚ stane konkurencieschopnou voči ostatným geopolitickým regiónom. Okrem toho, že bude znamenať nepredvídateľné riziko pre životné prostredie, podnebie a zdravie ľudí, môže bridlicový plyn ohroziť aj rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov a uvrhnúť Európu do ešte väčšej závislosti od fosílnych palív. Podobne ako zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého nemôže byť ani bridlicový plyn len samostatným politickým cieľom oddeleným od potrieb občanov a nemal by sa propagovať ako ekologická alternatíva pre energetickú budúcnosť Európy. Vzhľadom na vysoké súvisiace emisie oxidu uhličitého, mieru rozvoja a potrebných investícií treba objasniť, ako by bridlicový plyn mohol byť „prechodným palivom“. Vplyv klesajúcich cien plynu v dôsledku väčšej produkcie bridlicového plynu v USA by mohol ohroziť životaschopnosť alternatív s nízkymi emisiami oxidu uhličitého a vyvinúť tlak na vládne systémy podpory.
30.

Poukazuje na to, že mnohé spotrebné tovary, najmä elektrické a elektronické zariadenia, sa vyrábajú mimo EÚ a vzhľadom na vysoké náklady na pracovnú silu v EÚ sa tam znovu vyvážajú na demontáž, recykláciu alebo likvidáciu. V súlade so zásadou blízkosti VR odporúča rozvoj infraštruktúry na recykláciu a opätovné využitie v rámci EÚ, aby členské štáty efektívne využívali existujúcu infraštruktúru pre nakladanie s odpadom v EÚ a predišli zbytočnému zdvojovaniu investícií. Plastový odpad by sa teda mohol spracovať v susedných krajinách a nebolo by potrebné budovať početné zariadenia na recykláciu v každom členskom štáte a mohla by sa naplánovať špecifická infraštruktúra na špecializované spracovanie určitých druhov odpadov pre celú EÚ, aby sa predišlo zdvojovaniu. VR uznáva, že by sa mali zaviesť a vykonávať adekvátne cezhraničné kontroly pohybu odpadu.
4.

odporúča sústrediť finančné prostriedky zo zdrojov EÚ do oblastí, ktoré majú v jednotlivých územných celkoch výraznejší strategický charakter, a to najmä do znalostných oblastí a oblastí školstva, výskumu a inovácií, ktoré budú mať stimulačný účinok na ostatné segmenty hospodárstva jednotlivých regiónov;
súhlasí s Komisiou, že EÚ by mala podporovať decentralizovanú a cezhraničnú spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi z Európy a partnerskými krajinami založenú na dlhodobých a rovnocenných inštitucionálnych partnerstvách. Z európskeho hľadiska by sa mala podporovať a zjednodušovať koordinácia partnerstiev v širších sieťach alebo spolupráca v rámci spoločných programov. Poukazuje na to, že Portál decentralizovanej rozvojovej spolupráce uľahčuje túto koordináciu tým, že poskytuje informácie o existujúcich projektoch a umožňuje diskusie s cieľom rozvoja nových. Vyjadruje vôľu pokračovať v plnení svojej úlohy v tomto smere, a to napríklad v spolupráci so združeniami miestnych a regionálnych orgánov. S ohľadom na väčší vplyv, ktorý sa od koordinovanejších prístupov očakáva, by sa to mohlo podporiť zvýšením finančných prostriedkov EÚ dostupných pre tieto prístupy;
—

uznáva význam miestnych a regionálnych sietí pri presadzovaní adaptačných opatrení a domnieva sa, že týmto sieťam treba poskytnúť primeranú finančnú podporu z fondov EÚ. Výbor regiónov však neodporúča vytvárať novú organizáciu alebo prijímať dobrovoľné záväzky týkajúce sa adaptácie, ako sa navrhuje v stratégii EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy, pretože by tým vznikla duplicita, bolo by to zavádzajúce pre účastníkov a mohlo by dôjsť k plytvaniu cennými zdrojmi. Existujúci Dohovor primátorov a starostov by mal mať k dispozícii viac zdrojov a mal by sa opätovne spustiť ako sieť zameraná na opatrenia v oblasti klímy v oboch aspektoch opatrení, čiže na zmierňovanie následkov a adaptáciu;
34.

Nazdáva sa, že zapojeniu do spolupráce v rámci funkčnej oblasti by mala predchádzať rozsiahla verejná diskusia, ktorá by bola ukončená zvrchovaným rozhodnutím jednotlivých obcí. Prípadné vystúpenie obce zo spolupráce vo funkčnej oblasti po jej začatí by však z dôvodu existencie sietí infraštruktúrnych i spoločenských väzieb malo podliehať schváleniu všetkých miest a obcí zapojených do spolupráce v danej funkčnej oblasti.
15.

V súčasnosti je mnoho údajov v spojitosti so zdravím, telesnou a duševnou pohodou a sociálnou starostlivosťou uložených bez akéhokoľvek vzájomného prepojenia. Účinnejšie využitie týchto údajov by dalo starostlivosti inú podobu a umožnilo by vytvoriť silnejšie a účinnejšie poskytovanie kontinuálnej starostlivosti. Znamená to, že infraštruktúra informačných technológií sa nesmie obmedziť na lekársku liečebnú starostlivosť, ale musí sa rozšíriť aj na sociálnu starostlivosť, asistované bývanie, prevenciu a udržiavanie zdravia. Je to dôsledok zásady, že užívateľ starostlivosti musí mať ústredné postavenie v systéme starostlivosti o zdravie a telesnú a duševnú pohodu, a že jednotlivé útvary tohto systému musia svoj spôsob práce tejto zásade prispôsobiť. Elektronické zdravotníctvo môže prispieť k odstráneniu rozdrobenosti a holistickému prístupu k osobe, ktorá starostlivosť potrebuje.
2.

Stotožňuje sa s názorom Komisie, že jednou z najväčších výziev pre EÚ je to, aby boli európske mestá inteligentným a udržateľným životným priestorom, a to z troch hľadísk: sociálneho, hospodárskeho a environmentálneho. Výbor viackrát podčiarkol význam účinných opatrení a zmien na podporu a stimuláciu úsilia o dlhodobo udržateľnú spoločnosť, ktorá by znamenala zlepšenie mestského životného prostredia, verejného zdravia a v konečnom dôsledku aj sociálneho blahobytu. Zároveň zdôrazňuje, že mestá sú hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi väzbami úzko späté so svojím okolím a vidieckymi oblasťami a že táto väzba je dôležitá pre vyvážený a udržateľný rozvoj mestských i vidieckych oblastí, pretože vidiek trpí znečisťovaním ovzdušia a vody, ktoré spôsobujú mestá.
57.

Upozorňuje, že je nevyhnutné, aby EÚ skutočne pokračovala v dialógu a spolupráci so svojimi kľúčovými partnermi v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách, čím by im pomohla vytvoriť alebo náležite prispôsobiť politiku, vďaka ktorej by sa splnili ciele v oblasti biodiverzity stanovené na rok 2020. Miestne a regionálne samosprávy EÚ by mohli samosprávam v krajinách mimo EÚ poskytovať podporu, ktorú potrebujú na to, aby mohli prispieť k dosiahnutiu európskych a celosvetových cieľov v oblasti biodiverzity, a to napríklad výmenou poznatkov a osvedčených postupov a prostredníctvom príslušných zmiešaných poradných výborov a pracovných skupín Výboru regiónov, ako aj prostredníctvom združenia ARLEM a konferencie CORLEAP. V tejto súvislosti apeluje na Európsku komisiu, aby podporila decentralizovanú rozvojovú spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami v EÚ a ich partnermi v rozvojových krajinách v rámci nového nástroja EÚ B4Life (biodiverzita pre život).
47.

V súlade s výsledkami prieskumu vyhlasuje, že by sa chcel aktívne zúčastniť na najdôležitejších diskusiách na európskej úrovni a chcel by sa stať vierohodným partnerom členských štátov a európskych inštitúcií pri navrhovaní a plnení rozpočtu EÚ. Bude to znamenať najmä väčšie zapojenie výboru do práce iných európskych inštitúcií, ako aj vypracúvanie vlastných stanovísk (takých, ako je toto), analýz a správ týkajúcich sa otázok, ktoré sú pre občanov EÚ najdôležitejšie.
22.

Výbor znovu vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala bielu knihu o integrovanej politike pre mestá (12) ešte pred predstavením nástupcu stratégie Európa 2020 a prípravou rozpočtu EÚ na rok 2020. Jej cieľom je dosiahnuť integrovanejší prístup v politike a právnych predpisoch EÚ týkajúcich sa miest a mestských oblastí a zaistiť, aby boli mestá a miestne a regionálne samosprávy vo väčšej miere zapájané do prípravy tejto politiky. Zároveň by mala dať odporúčania o tom, ktoré prvky európskych programov finančnej podpory sú vhodné na podporu rozvoja miest. Základom takéhoto prístupu je obnovená správa. Biela kniha by mala napokon viesť ku skutočnému horizontálnemu zakotveniu mestského rozmeru do rozhodovacieho procesu EÚ (urban mainstreaming), a nie k osobitnej stratégii alebo programu EÚ. Komisia v novom zložení by mala túto knihu vypracovať v úzkej spolupráci s mestami, čím by sa vyzdvihla potreba nového riadenia v politike EÚ týkajúcej sa miest.
11.

Zastáva názor, že politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí by mala byť zosúladená s inými oblasťami politiky EÚ. Poukazuje na to, že je potrebné lepšie koordinovať otázky týkajúce spravodlivosti a vnútropolitických aspektov na jednej strane a hospodársku, sociálnu a zahraničnú politiku na strane druhej, a to s cieľom zlepšiť dodržiavanie práv vo všetkých oblastiach a viac ich navzájom zjednotiť. Politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí sa musí koordinovať s hospodárskou a sociálnou politikou, ktorá sa vďaka európskym štrukturálnym a investičným fondom vykonáva najmä v menej rozvinutých regiónoch predovšetkým v oblasti odbornej prípravy a zamestnanosti. Výbor tiež súhlasí s názorom Komisie, že politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí sa musí začleniť do celkovej vonkajšej politiky EÚ takým spôsobom, vďaka ktorému by sa umožnil posilnený dialóg a spolupráca s tretími krajinami a vytvorila synergia s ďalšími oblasťami politiky EÚ (2).
11.

Keďže plánovanie udržateľných miest a územné plánovanie spadá v súlade so zásadou subsidiarity do kompetencií členských štátov, mala by sa táto zásada bezpodmienečne dodržiavať a miestne a regionálne orgány by mali byť v čo najskoršom štádiu zapojené do vypracúvania týchto politických opatrení, ako aj do ich implementovania a presadzovania v praxi. Európska únia môže prijať podporné opatrenia a podnecovať mestá, regióny a členské štáty, aby si vymieňali informácie, osvedčené postupy a navzájom sa od seba učili.
5.

zastáva názor, že energetická chudoba by sa mala považovať za aspekt chudoby v širšom zmysle a mala by sa riešiť predovšetkým prostredníctvom vnútroštátnej a európskej politiky v oblasti zamestnanosti, sociálnych vecí, hospodárskej súťaže, regionálneho rozvoja a súdržnosti a že by sa v koordinácii s európskou úrovňou mali prijať zodpovedajúce opatrenia. Keďže EÚ vykonáva právomoci v oblasti energetiky spoločne s členskými štátmi a prijíma opatrenia i v iných odvetviach (vnútorný trh, klimatické zmeny atď.), ktoré ovplyvňujú ceny energie a prístup k nej, existuje však mnoho dôvodov na to, aby sa energetická chudoba riešila v rámci energetickej politiky.
75.

poukazuje na to, že stále ostávajú veľké medzery v oblasti sledovania korupcie, a to aj na miestnej úrovni, a vyzýva na vymenovanie koordinátora pre boj proti korupcii so silným mandátom, ktorý bude posudzovať celkové prostredie boja proti korupcii;