VII. Hlavnými záležitosťami týkajúcimi sa auditu sú tie, ktoré sme podľa nášho odborného úsudku považovali za najvýznamnejšie pri audite konsolidovanej účtovnej závierky za príslušné obdobie. Týmto záležitostiam sme sa venovali v kontexte nášho auditu konsolidovanej účtovnej závierky ako celku, ako aj pri formulovaní stanoviska k nim, no nevyjadrujeme k nim osobitné stanovisko. Posudzovali sme rezervu na dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky prezentované v účtovnej závierke VIII. Súvaha EÚ zahŕňa dôchodky a iné zamestnanecké požitky, ktoré na konci roku 2016 predstavovali 67,2 mld. EUR. Ide o jedno z najvýznamnejších pasív v súvahe a tvorí takmer tretinu celkových záväzkov v roku 2016 vo výške 234,8 mld. EUR. IX. Väčšina tejto rezervy na dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky (58,7 mld. EUR) sa týka systému dôchodkového zabezpečenia úradníkov a ostatných zamestnancov Európskej únie (ďalej len „PSEO“). Tento dôchodkový záväzok pokrýva „stanovené požitky“ zaručené podľa článku 83 služobného poriadku úradníkov Európskych spoločenstiev (ďalej len „služobný poriadok“) a článku 4 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ). Záväzok zaúčtovaný v účtovnej závierke odráža sumu, ktorá by bola vložená do dôchodkového fondu, ak by bol takýto fond zriadený na uhrádzanie záväzkov v súvislosti so starobnými dôchodkami (5). Okrem starobných dôchodkov zahŕňa aj invalidné dôchodky a dôchodky vyplácané vdovám, vdovcom a sirotám bývalých úradníkov EÚ. Podľa článku 83 služobného poriadku sa dávky uhrádzané v rámci dôchodkového systému účtujú na ťarchu rozpočtu EÚ, za platbu dávok spoločne ručia členské štáty a úradníci prispievajú na financovanie tohto systému jednou tretinou. X. PSEO je povinný zamestnanecký dôchodkový systém pre úradníkov EÚ, v ktorom sa príspevky zamestnancov a inštitúcií a orgánov, ktoré ich zamestnávajú, používajú na financovanie budúcich dôchodkov. Je navrhnutý tak, aby bol prostredníctvom úprav miery príspevkov do systému a veku odchodu do dôchodku automaticky v poistno-matematickej rovnováhe. Počet a rôznorodosť parametrov používaných na výpočet dlhodobej prognózy nákladov na dôchodky vyzdvihujú poistno-matematický charakter tohto výpočtu, ktorý nakoniec každoročne vykonáva Eurostat. XI. V rámci auditu sme hodnotili poistno-matematické predpoklady a výsledné ocenenie rezervy na dôchodky. Skontrolovali sme číselné údaje, poistno-matematické parametre, výpočet rezervy i prezentáciu v konsolidovanej súvahe a v poznámkach ku konsolidovaným finančným výkazom. Pri audite reálnej hodnoty rezervy sme zistili istú neúplnosť a nepresnosti vo východiskovej primárnej databáze, ktoré nemajú významný dosah na konsolidovanú účtovnú závierku EÚ. Ako sa uvádza v poznámke 2.9 ku konsolidovaným finančným výkazom, Komisia urobí ďalšie kroky na posilnenie svojich postupov na výpočet záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, čo budeme priebežne monitorovať. Posúdili sme časovo rozlíšené náklady uvedené v účtovnej závierke XII. Na konci roka 2016 Komisia odhadovala, že oprávnené výdavky, ktoré príjemcom už vznikli, no ktoré ešte nevykázali, predstavovali 102 mld. EUR (na konci roka 2015: 106 mld. EUR). Zaznamenala ich ako časovo rozlíšené náklady. XIII. Preskúmali sme metodiky a systémy kontroly, ktoré boli v súvislosti s koncoročnými odhadmi uplatnené v hlavných generálnych riaditeľstvách. Vybrali sme vzorku faktúr a platieb predbežného financovania a tieto prvky sme analyzovali s cieľom posúdiť riziko nesprávnosti týchto časovo rozlíšených nákladov. Od účtovných útvarov Komisie sme si vyžiadali dodatočné vysvetlenia k všeobecne uplatňovaným metódam, a najmä k novej metóde, ktorá sa používa v súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 v oblasti súdržnosti. XIV. Na základe vykonanej práce môžeme vyvodiť záver, že odhad celkovej sumy časovo rozlíšených nákladov uvedený v konsolidovanej súvahe verne odráža skutočnosť, pokiaľ ide o hlavné generálne riaditeľstvá. V niektorých menších generálnych riaditeľstvách sme však v súvislosti s položkami zaúčtovanými na konci roka zistili systémové nedostatky. Komisia v tejto súvislosti vypracovala akčný plán. Od Komisie sme vyžiadali dodatočné informácie na zdôvodnenie ocenenia finančných nástrojov v rámci zdieľaného hospodárenia XV. Orgány členských štátov presúvajú časť financovania, ktoré poskytla Komisia ako zálohu, do finančných nástrojov v podobe úverov, kapitálových nástrojov alebo záruk. XVI. Za viacročný finančný rámec (VFR) 2007 – 2013 sa v právnych predpisoch EÚ od týchto orgánov nepožadovalo, aby vypracúvali pravidelné správy o sumách viazaných v týchto nástrojoch, ktoré by sa mohli použiť pri príprave účtovnej závierky. Komisia preto odhadla využívanie týchto záloh na základe najnovšej dostupnej správy (v tomto prípade z konca roku 2015), pričom vychádzala z predpokladu, že sa použije celá suma finančných prostriedkov rovnomerne počas celého obdobia činnosti (pôvodne do 31. decembra 2015; neskôr predĺžené do 31. marca 2017). Dodávame, že aj keď sa domnievame, že využívanie týchto finančných nástrojov v roku 2016 je mimo obdobia oprávnenosti (pozri kapitolu 6, body 6.20 a 6.21), Komisia sa nesnaží tieto sumy vymôcť. Prezentácia v súvahe a v poznámke 2.5 ku konsolidovaným finančným výkazom preto odráža tento postoj Komisie. XVII. Vo VFR 2014 – 2020 sú orgány povinné v každej žiadosti o preplatenie nákladov uviesť informácie o zálohách uhradených do finančných nástrojov, ako aj o sumách, ktoré z nich boli vyplatené konečným príjemcom. Na základe týchto informácií sa vypočíta odhad sumy a zaúčtuje sa do účtovnej závierky za obdobie od dátumu poslednej prijatej žiadosti o preplatenie nákladov do konca roka. XVIII. Preskúmali sme zavedený postup na účtovanie súvisiaceho predbežného financovania a domnievame sa, že suma uvedená v súvahe verne odráža skutočnosť.