SK    SK  
 EURÓPSKA 
KOMISIA  
V Štrasburgu 5.2.2013  
SWD(2013) 22 final 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o prevencii používania finan čného 
systému na ú čely prania špinavých pe ňazí, vrátane financovania terorizmu 
 
a 
 
Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o údajoch o príkazcovi, ktoré 
sprevádzajú prevody finan čných prostriedkov 
{COM(2013) 44 final} 
{COM(2013) 45 final} 
{SWD (2013 ) 21 final }  
 
2 
 ÚVOD – POTREBA AKTUALIZOVA Ť EXISTUJÚCI RÁMEC BOJA PROTI PRANIU ŠPINAVÝCH 
PEŇAZÍ A FINANCOVANIU TERORIZMU  
EÚ má zavedený rozvinutý rámec na  boj proti praniu špinavých pe ňazí a financovaniu 
terorizmu. V priebehu rokov sa pravidlá vyví jali a rozsah pôsobnosti sa rozšíril, pri čom každá 
zmena bola zameraná na zablokovanie ďalších možných ciest, ktoré by mohli využíva ť 
zločinci a teroristi. 
Systém je však ustavi čne konfrontovaný s pripomienkami toho, že žiadny rámec, nech je 
akokoľvek spoľahlivý, nie je imúnny vo či praniu špinavých pe ňazí. Nedávne priznanie 
spoločnosti HSBC, že prala špinavé peniaze,  je iba najnovším príkladom toho, čo sa môže 
stať, keď sa zníži bdelos ť a nerobia sa dostato čné kontroly. Čoraz vyššie pokuty uložené 
regulačnými orgánmi v takejto situácii sú je dnak potvrdením medzinárodného rozhodnutia 
zaistiť presadzovanie pravidiel, ako aj upozorne ním pre ostatné zainteresované strany na 
potenciálne dôsledky akýchko ľvek nedostatkov v ich systémoch.  
Pokiaľ ide o riziká, regula čné orgány a tvorcovia politík nemôžu zosta ť nečinní. Zločinci 
neustále vyh ľadávajú nové slabé stránky, ktoré by mohli zneužíva ť. Výška výnosov z trestnej 
činnosti, ktoré sa pokúšajú dosta ť do finan čného systému a utaji ť ich nezákonný pôvod, je 
skutočne ohromujúca. V nedávno vydanej štúdii Or ganizácie spojených národov sa odhaduje, 
že výška finan čných prostriedkov, ktoré sú k dis pozícii na pranie špinavých pe ňazí, sa 
každoročne pohybuje okolo 1,6 bilióna USD, čo zodpovedá 2,7 % celosvetového HDP. 
Takisto sa však odhaduje, že orgány presadz ovania práva zachytia menej ako 1 % a skuto čne 
skonfiškujú menej ako 0,2 % finan čných prostriedkov z prania špinavých pe ňazí. 
Z týchto dôvodov sa vyv inulo úsilie s cie ľom aktualizova ť a posilniť existujúce medzinárodné 
normy. Finan čná akčná skupina (FATF) uverejnila vo februári 2012 nový súbor revidovaných 
noriem a na konci roka 2013 sa za čne proces hodnotenia súladu vnút roštátnych ju risdikcií. 
Tieto nové normy umožnia vnútroštátnym orgánom podnika ť účinnejšie akcie proti praniu 
špinavých pe ňazí a financovaniu terorizmu na vš etkých úrovniach – od identifikácie 
zákazníkov bánk, ktorí si otvoria ú čet, až po vyšetrovanie, trestn é stíhanie a skonfiškovanie 
majetku. Takisto budú lepšie rieši ť pranie výnosov z korupcie a da ňové trestné činy, sprísnia 
požiadavky týkajúce sa situáci í spojených s vyšším riziko m a umožnia krajinám zauja ť 
cielenejší prístup založený na riziku. 
Súčasne s týmto procesom Európska komisia uskuto čňuje aj vlastné pres kúmanie rámca EÚ a 
v apríli uverejnila správu o uplat ňovaní tretej smernice o boj i proti praniu špinavých pe ňazí1. 
Z tohto preskúmania vyplýva, že rámec EÚ sa bude musie ť vyvíjať a prispôsobova ť zmenám, 
ktoré by sa mali viac zameriava ť na účinnosť systémov na boj proti praniu špinavých pe ňazí a 
financovaniu terorizm u, na dosiahnutie vä čšej jasnosti a konzistentnosti  pravidiel jednotlivých 
členských štátov a na rozšírenie rozsahu pôsobnosti, ktorého cie ľom je rieši ť nové hrozby a 
zraniteľné miesta. 
                                                 
1 Smernica 2005/60/ES o predchádzaní využívania finan čného systému na ú čely prania špinavých pe ňazí 
a financovania terorizmu. 
 
3 
 1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Problémy prania špinavých pe ňazí a financovania terorizmu – koho ovplyv ňujú a ako. 
Na celosvetovej úrovni, ako aj v rámci politické ho spektra existuje všeobecný konsenzus, že 
v dôsledku nedostato čnej ochrany finan čných systémov pred zlo čineckým alebo teroristickým 
zneužívaním môžu vzniknú ť nesmierne škody. Najmä systémy, ktoré nedokážu zabráni ť 
praniu špinavých pe ňazí a financovaniu terorizmu, sa vystavujú:  
• spoločenskému riziku vyplývajúcemu zo spätného prúdenia finan čných prostriedkov 
zo zločineckých a teroris tických akcií do takých istých akcií; 
• negatívnym hospodárskym vplyvom vyplývajú cim z narušenia medzinárodných 
kapitálových tokov, znižovania inves tícií a nižšieho hospodárskeho rastu; 
• finančnej nestabilite trhov vyplývajúcej z neochoty ostatných finan čných 
sprostredkovate ľov zapája ť sa do podnikania, zo st raty dobrého mena, z poklesu 
dôvery a prudenciálnych rizík. 
Praním špinavých pe ňazí a financovaním teroristickej činnosti je rôznymi spôsobmi 
ovplyvnené široké spektrum  zainteresovaných strán: 
• tie povinné subjekty , od ktorých sa o čakáva, že budú prostredníctvom uplat ňovania 
systému kontrol udržiava ť systém bezpe čný a ktoré budú čeliť dôsledkom, ak by sa 
zistilo, že ich systémy sú neadekvátne; 
• verejné orgány , ktoré musia presadzova ť pravidlá a chráni ť systém pred zneužívaním 
zo strany zlo čincov alebo teroristov; 
• zákazníci  povinných subjektov, ktorí musia znáša ť bremeno zvýšených kontrol a 
potenciálne znížený prístup k ur čitým službám; 
• podnikate ľská sféra , ktorá znáša bremeno kontrol a obmedzenia, ale ktorá profituje 
zo zdravého a bezpe čného finan čného systému; 
• páchatelia  zapojení do prania špinavých pe ňazí a financovania terorizmu, ktorí sa 
neustále usilujú využi ť akékoľvek slabé stránky systému a ktorým v tom treba 
zabrániť; 
• občania a spolo čnosť v rámci EÚ, ktorí musia by ť chránení proti teroristickým činom 
alebo škodou spôsobenou zvýšením trestnej činnosti v dôsledku výnosov z trestnej 
činnosti či úbytku prosperity vyplývajúcich z da ňových únikov, poškodenia integrity 
trhu alebo dôvery v trh; 
• spoločnosť a vlády  v tretích krajinách, ak sa systém EÚ používa s cie ľom nasmerova ť 
nezákonné výnosy vyplývajúce z korupcie a trestnej činnosti do uvedených krajín.  
 
Systém preventívnych opatrení EÚ 
EÚ má zavedený rámec zameraný na zabezpe čenie finan čného systému pred praním 
špinavých pe ňazí a financovaním terorizmu. Tento rámec je do ve ľkej miery založený na 
medzinárodných normách prijatých Finan čnou akčnou skupinou, ktorej zakladajúcim členom 
je Európska komisia. Rámec EÚ má zavedené pravidlá, pod ľa ktorých sa od finan čných 
inštitúcií a iných povinných subj ektov a osôb vyžaduje, aby prijali opatrenia, ktoré im 
zabránia, aby boli zneužité na ú čely prania špinavých pe ňazí a financovania terorizmu.   
 
 
4 
 Príčiny problémov 
Keďže riziká, ktoré pred stavujú pre finan čný systém tí, ktorí sa zú častňujú na praní špinavých 
peňazí alebo financovaní terorizmu, sa neustále  vyvíjajú, rámec na jeho prevenciu musí by ť 
spoľahlivý, pružný a aktualizovaný. Útvary Ko misie identifikovali tri hlavné oblasti, 
v ktorých je potrebné upravi ť súčasný rámec: 
1. Existujúce pravidlá nie sú v súlade s nedávno revidovanými medzinárodnými 
normami v oblasti boja proti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu terorizmu. 
V rámci vzájomných hodnotení členských štátov (ktoré vypracovala Finan čná akčná 
skupina alebo Moneyva l) sa odhalili ur čité nezrovnalosti medzi tre ťou smernicou o boji 
proti praniu špinavých pe ňazí a odporú čaniami Finan čnej akčnej skupiny. Finan čná 
akčná skupina okrem toho urobila nieko ľko rozšírení exis tujúcich odporú čaní, čo by 
znamenalo, že časti existujúceho rámca sú zastarané. Napríklad požiadavky tretej 
s m e r n i c e  o  b o j i  p r o t i  p r a n i u  š p i n a v ý c h  p e ň a z í  v  s ú v i s l o s t i  s o  z jednodušením 
povinnej starostlivosti vo vzťahu  ku zákazníkovi boli vo vzájom ných hodnotiacich 
správach kritizované ako požiadavky v rozpore s odporúčaniami F inančnej akčnej 
skupiny.  Finančná akčná skupina takisto rozšírila  rozsah pôsobnosti svojich 
odporúčaní a zahrnula do nich vä čšiu kategóriu politicky exponovaných osôb. 
Nedodržiavanie medzinárodných noriem má vplyv na dobré meno členských štátov a 
Európskej únie ako celku.  
2. Existujúce právne predpisy EÚ sa v jednotlivých členských štátoch interpretujú 
rôzne. Útvary Komisie v procese skúmania odhalili nieko ľko oblastí, v ktorých sa 
existujúce pravidlá interpretujú rôzne. Patrí sem napríklad požiadavka identifikova ť 
konečného vlastníka právnick ej osoby a konzistentnos ť štatistických údajov. To 
predstavuje riziko pre vnútorný trh a vytvára ťažkosti s dodržiavaním predpisov pre 
podniky, ktoré pôsobia cezhrani čne. 
3. V súvislosti so sú časnými pravidlami EÚ exis tujú nedostatky a medzery.  
Vzhľadom na vývoj rizík týkajúcich sa prania špinavých pe ňazí a financovania 
terorizmu je dôležité, aby bol rámec EÚ schopný reagova ť robustným, ale flexibilným 
spôsobom. V procese preskúmania útvary Ko misie odhalili obavy týkajúce sa rozsahu 
pôsobnosti sú časnej smernice v súvislosti so služ bami v oblasti hazardných hier a 
obchodníkmi s tovarom vysokej hodnoty, kde sa pravidlá vnímajú ako nedostato čne 
robustné. Krokom k riešeniu takýchto rizík bude posilnen ie pravidiel, čím sa právne 
predpisy EÚ dostanú o krok pred medzinárodné normy. 
 
Základný scenár 
Neustále sa meniaci charakter hrozieb, ktoré predstavuje pranie špinavých pe ňazí 
a financovanie terorizmu, si vy žaduje reakciu, ktorá bude zodpoveda ť príslušným hrozbám. 
Ak by sa neprijali žiadne kroky, malo by to tieto dôsledky: 
1. Rámec EÚ by nebol v súlade s medzinárodnými normami. Vzh ľadom na riziko, že 
členské štáty by dostávali slabé vzájomné hodnotiace správy, by členské štáty mohli 
byť v pokušení prispôsobi ť svoje vlastné rámce, čo by viedlo k roztrieštenosti a 
nedostato čnej konvergencii. 
2. Neistoty spôsobené rozdielnym uplat ňovaním pravidiel na vnútroštátnej úrovni by 
pretrvávali, a tým by sa oslabil vnútorný trh. 
 
5 
 3. Ak by sa nepodarilo lepšie zamera ť zdroje na riziká prania špinavých pe ňazí 
a financovania terorizmu, EÚ by bola zranite ľná voči objavujúcim sa hrozbám.   
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Tokmi špinavých pe ňazí a financovaním terorizmu sa môže poškodi ť stabilita a dobré meno 
finančného sektora a ohrozi ť vnútorný trh. Akéko ľvek opatrenia prij até iba na úrovni 
členského štátu by však mohli ma ť na jednotný trh EÚ nepriaznivé ú činky, ktorých 
výsledkom by bola roztrieštená reakcia. S cie ľom riešiť celkovú hrozbu prania špinavých 
peňazí a financovania terorizmu a udržiava ť rovnaké podmienky v celej EÚ je opatrenie EÚ 
opodstatnené.   
3. C IELE INICIATÍVY EÚ 
Všeobecným cie ľom revízie rámca boja proti praniu špinavých pe ňazí je chráni ť finančný 
systém a jednotný trh pred jeho zneužívaním zlo čincami, ktorých zámerom je pranie 
nezákonných príjmov, alebo teroristami, ktorýc h zámerom je financovanie teroristických 
aktivít alebo skupín. Komisia identifikovala štyri všeobecné ciele, a to posilnenie vnútorného 
trhu znížením cezhrani čnej komplexnosti, ochrana záujmov spolo čnosti pred trestnou 
činnosťou a teroristickými činmi, ochrana hospodárskej prosperity Európskej únie zaistením 
efektívneho podnikate ľského prostredia a prínos k finan čnej stabilite prostr edníctvom ochrany 
zdravia, správneho fungovania a integrity finan čného systému. Tieto ciele sú podporované 
prostredníctvom osobitných politických cie ľov súvisiacich so zlepšovaním ú činnosti režimov 
boja proti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu terorizmu a udržiavaním dobrého mena 
finančného systému EÚ. Rámec, v ktorom sa uvažovalo o rôznych možnostiach zmeny 
právnych predpisov, uzatvárajú opera čné ciele spojené s prí činami problémov. 
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Pokiaľ ide o možnosti politiky, v posúdení vpl yvu sa hodnotia rôzne opatrenia/aspekty 
zamerané na splnenie troch opera čných cieľov politiky:  
1. Pokiaľ ide o zabezpečenie konzistentnosti s medzinárodnými normami , zvažovali 
sa rôzne možnosti vzh ľadom na:   
• zaradenie da ňových trestných činov do rámca EÚ; 
• zavedenie prístupu založeného na riziku; 
• prístup týkajúci sa rovnocennosti/ner ovnocennosti režimov prania špinavých 
peňazí tretích krajín; 
• zavedenie doh ľadu založeného na riziku; 
• zavedenie nových požiadaviek na domáce politicky exponované osoby/politicky 
exponované osoby pracujúce v medz inárodných organizáciách; 
• najlepší spôsob, ako zlepši ť dostupnos ť informácií o oprávnenom vlastníctve; 
 
6 
 • prispôsobenie nariadenia o prevodoch finan čných prostriedkov novým 
medzinárodným normám (zahrnutie informác ií o príjemcoch, výnimky z rozsahu).   
2. Pokia ľ ide o zabezpečenie konzistentnosti medzi vnútroštátnymi právnymi 
predpismi a v prípade potreby flexibil itu pri ich vykonávaní prostredníctvom 
posilňovania a objas ňovania sú časných požiadaviek , zvažujú sa rôzne možnosti 
vzhľadom na:  
• zlepšenie zhromaž ďovania a predkladania štatistických údajov; 
• objasnenie, akým spôsobom sa má uplat ňovať 25 % prahová hodnota na 
identifikáciu oprávneného vlastníka; 
• zavedenie nových pravidiel s cie ľom objasni ť, že v pobo čkách a dcérskych 
spoločnostiach nachádzajúcich sa v iných členských štátoch než ústredie sa 
uplatňujú pravidlá hostite ľského štátu, a posilni ť spoluprácu medzi domovskými a 
hostiteľskými orgánmi doh ľadu; 
• posilnenie administratívnych sankcií. 
  
3. S cieľom zabezpečiť, aby boli pravidlá zamerané na riziká a prispôsobené novo sa 
objavujúcim hrozbám , sa zvažujú rôzne možnosti vzh ľadom na: 
• rozšírenie rozsahu pôsobnosti smernice nad rámec kasín na pokrytie sektora 
hazardných hier; 
• objasnenie interakcie medzi bojom proti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu 
terorizmu a požiadavkami na ochranu údajov; 
• riešenie slabých miest v se ktore tovarov vysokej hodnoty; 
• posilnenie právomocí a spolupráce finan čných spravodajských jednotiek (FIU). 
5. P OSÚDENIE VPLYVOV  
Nie je možné poskytnú ť presný kvantitatívny odhad prínosov  zavedenia aktualizovaných, 
medzinárodne regulárnych pravidiel, ktoré sú  koherentné na celom vnútornom trhu. Svetová 
banka však prínosy opisuje takto: „.. účinný rámec pre boj proti praniu špinavých pe ňazí 
(AML) a financovaniu terorizmu (C FT) predstavuje pre krajinu významné prínosy, a to na 
domácej aj medzinárodnej úr ovni. K týmto prínosom patri a nižšie úrovne trestnej činnosti a 
korupcie, posilnená stabilita finan čných inštitúcií a trhov, pozitívny vplyv na hospodársky 
rozvoj a dobré meno v svetovom spolo čenstve, zlepšenie techní k riadenia rizík pre finan čné 
inštitúcie krajiny, ako aj zvýšenie integrity trhu.“2 
                                                 
2  Príru čka k boju proti praniu špinavých pe ňazí a financovaniu terorizmu,  druhé vydanie a dodatok k 
osobitnému odporú čaniu IX, Svetová banka a MMF, 2006. 
 
7 
 Očakáva sa, že prispôsobenie rámca prísnejším medzinárodným normám, ako aj ďalšie 
zmeny, ktoré sa navrhujú v dôsledku vlas tného procesu preskúmania Komisiou, budú 
predstavova ť podstatné posilnenie celkového rámca.  Plánované zmeny by mali znamena ť, že: 
• sa v širšom rozsahu budú rieši ť dodatočné rizikové oblasti;  
• by sa malo posilni ť cezhraničné dodržiavanie predpisov;  
• sa dosiahne vä čší súlad medzi vnútroštátnymi predpismi;  
• z cielenejších pravidiel citlivých vo či rizikám by mala vyplýva ť väčšia účinnosť. 
Pokiaľ ide o vplyv na náklady , v posúdení vplyvu sa potvrdzuje, že dôsledky budú ve ľmi 
rôznorodé pod ľa situácie rôznych zainteresovaných strán. Medzi najvýznamnejšie nákladové 
faktory spojené s dodržiavaním predpisov týkajúcich sa prania špinavých pe ňazí patria tie, 
ktoré sú spojené s po čiatočnými jednorazovými nákladmi súvisiacimi so zavedením nových 
systémov, odbornou prípravou, poradenstvom at ď. Na základe predchádzajúcej štúdie 
Komisie3, je už teraz zrejmé, že výška tý chto nákladov bude pravdepodobne do ve ľkej miery 
závisieť od druhu stratégie prijatej na zabezpe čenie súladu (napríklad zameranie na 
automatizované postupy na rozdiel od manuálnych postupov). Bude závisie ť aj od rizík boja 
proti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu terorizmu spoj ených s povahou každého podniku. 
Neočakáva sa, že existujúce povinné subjekty  budú neprimerane ovplyvnené plánovanými 
zmenami, pretože už urobili investi čné systémy, ktoré by sa mali relatívne ľahko 
prispôsobova ť bez potreby nových vysokých invest ícií. Nedá sa však dospie ť k rovnakým 
záverom, pokia ľ ide o subjekty, ktoré boli doteraz mi mo rozsahu pôsobnosti rámca boja proti 
praniu špinavých pe ňazí, ale ktoré budú v budúcnosti musie ť uplatňovať pravidlá boja proti 
praniu špinavých pe ňazí/financovaniu terorizmu. To platí najmä pre sektor hazardných hier, v 
ktorom v mnohých členských štátoch spadajú v sú časnosti do rozsahu pôsobnosti 
vnútroštátnych predpisov len „tradi čné“ kasína4. Ak sa existujúce opatrenia rozšíria (napríklad 
v prípade politicky exponovaných osôb), budú  na vykonanie nevyhnut ných kontrol potrebné 
dodatočné zdroje. Orgány doh ľadu budú vzh ľadom na rozšírený rozsah pôsobnosti takisto 
čeliť väčšej záťaži.   
Väčšie zdôraz ňovanie prístupu založeného na riziku bude ma ť dôsledky na vlády (ktoré budú 
musieť organizova ť posúdenia rizík), príslušné orgány a povinné osoby a subjekty. Tieto 
náklady by sa však mali vyváži ť cielenejšími a ú činnejšími opatreniami zameranými na 
riešenie rizík prania špinavých pe ňazí a financovania terorizmu, ktoré budú znamena ť, že čas 
a zdroje, ktoré sa nemohli zamera ť na skutočné riziká, nie sú vynaložen é na technické aspekty 
dodržiavania predpisov. Je nepravdepodobné, že zmeny priamo ovplyvnia zákazníkov, hoci sa 
prejavia zmeny v úrovni informácií, ktorých poskytnutie sa bude vyžadova ť (napríklad, ak ide 
o politicky exponované osoby, alebo ak sú zákazníkmi niektorého zo subjektov novo 
zahrnutých do rozsahu pôsobnosti). 
Pokiaľ ide o iné vplyvy , v posúdení vplyvu sa podrobne rozobe rá spôsob, akým by plánované 
opatrenia ovplyvnili:  
• zainteresované strany – tie, ktoré spadaj ú do rozsahu pôsobnosti existujúceho rámca 
a ostatné zainteresované strany ovplyvnené zmenenými predpismi; 
• základné práva, kde je zvláš ť dôležité zabezpe čiť primeranú rovnováhu medzi 
účinnosťou opatrení boja proti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu terorizmu 
a dodržiavaním ochrany údajov a súkromia;  
                                                 
3  Europe Economics: Štúdia nákladov na dodržiavanie vybratých opatrení FSAP, 5. január 2009. 
4  Táto skuto čnosť sa ďalej skúma v prílohe V. 
 
8 
 • malé a stredné podniky ( ďalej len „MSP“), kde sa rozl išuje medzi vplyvmi na MSP, 
ktoré spadajú do rozsa hu pôsobnosti rámca boja prot i praniu špinavých 
peňazí/financovaniu terorizmu, a vpl yvmi na MSP vo všeobecnosti; 
• životné prostredie – kde sa nepr edpokladajú žiadne významné vplyvy; 
• medzinárodný rozmer, kde najmä sú časný postoj k uznávani u rovnocennosti tretích 
krajín treba upravi ť na prístup založený na riziku, čo by následne malo vies ť k tomu, 
že v budúcnosti bude geografické umiestnenie len jedným z faktorov širšieho posudzovania rizík boja pro ti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu terorizmu. 
6. P
OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Pokiaľ ide o politické rozhodnutia, v posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že by bol vhodný 
konzistentný prístup EÚ s cie ľom implementova ť medzinárodné normy, pri čom by sa zaviedli 
dodatočné prvky harmonizácie na zvýšenie súladu v rámci vnútorného trhu s dostato čnou 
flexibilitou, aby sa členským štátom umožnilo reagova ť na nové a objavujúce sa hrozby.  
Pokiaľ ide o podrobné politické rozhodnutia, v posúdení vplyvu sa  zvažuje nieko ľko 
konkrétnych politických oblastí z odpovedajúcich zisteným prí činám problémov, a to: 
1. Existujúce pravidlá nie sú v súlade s nedávno revidovanými medzinárodnými 
normami boja proti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu terorizmu:  potreba 
dodržiava ť medzinárodné normy sa musí stretnú ť s odozvou, v ktorej sa uznávajú 
osobitosti jednotného trhu. V tomto zmysle sa  v posúdení vplyvu dospelo k záveru, že 
by sa mali uskuto čniť zmeny sú časného rámca, aby sa v ňom odrážali tieto aspekty:  
 
• Daňové trestné činy – je potrebné doplni ť ako predikatívny trestný čin. 
• Posúdenia rizík jednotlivých členských štátov – majú by ť povinné, s 
dobrovoľnou možnos ťou vypracova ť prvky nadnárodných posúdení. 
• Pravidlá zjednodušenej a zvýšen ej povinnej starostlivosti vo vz ťahu k 
zákazníkovi – majú sa revidova ť s cieľom dosiahnu ť súlad s medzinárodnými 
normami. 
• Rovnocennos ť tretích krajín – sa preskúma so zameraním na „nerovnocenné“ 
tretie krajiny. 
• Prístup k doh ľadu, ktorý je citlivý vo či rizikám – treba mu venova ť osobitné 
uznanie, s možnos ťou poskytnú ť usmernenia v jednotlivých sektoroch. 
• Politicky exponované osoby – v smernici sa  navrhne rozšíren ie kategórií osôb, 
ktoré sú zahrnuté do rozsahu pôsobnosti. 
• Informácie o oprávnenom vlastníctve – budú k dispozícii príslušným orgánom a 
povinným subjektom. 
• Elektronické prevody finan čných prostriedkov – nariadenie 1781/2006 sa zmení 
a doplní tak, aby sa do ňho zahrnuli nedávne zmeny normy FATF a aby sa 
v ňom zohľadnil proces skúmania Komisie.  
 
2. Existujúce právne predpisy EÚ sa v jednotlivých členských štátoch interpretujú 
rôzne: rôznorodé prístupy prijaté členskými štátmi vo vz ťahu k súčasným právnym 
predpisom EÚ zdôraz ňujú potrebu vyššieho stup ňa harmonizácie v danom rámci. 
Úplná harmonizácia by však nevyhnutne nebol a najadekvátnejším riešením rizík boja 
proti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu terorizmu v EÚ. Vzh ľadom na potrebu 
 
9 
 určitého stup ňa flexibility pri riešení objavujúcic h sa rizík sa v záveroch posúdenia 
vplyvu konštatuje, že v smernici by sa mali navrhnú ť tieto zmeny: 
 
• Štatistické údaje – je potrebné zlepši ť spôsob, akým sa zhromaž ďujú štatistické 
údaje v celej EÚ. 
• Vymedzenie pojmu „oprávnený vlastník“ – bude objasnené. 
• Povinnosti domácich a hostite ľských orgánov doh ľadu – budú objasnené. 
• Dostupnos ť administratívnych sankcií – budú do ur čitej miery harmonizované. 
 
3. Existujúce pravidlá nereagujú adekvátne na nové riziká prania špinavých pe ňazí 
a financovania terorizmu: potrebu robustnej, ale flexib ilnej reakcie na nové a 
objavujúce sa hrozby zamera ť na zavedenie opatrení vo vä čšej miere založených na 
riziku, ale bez normatívnej úrovne podrobnos tí. V posúdení vplyvu sa dospelo k 
záveru, že sú vhodné tieto zmeny a doplnenia právnych predpisov: 
 
• Hazardné hry – rozsah pôsobnosti smernice by sa mal rozšíri ť na všetky druhy 
hazardných hier. 
• Pravidlá ochrany údajov – by sa mali vyjasni ť, aby sa umožnilo správne 
uplatňovanie pravidiel boja proti praniu špinavých pe ňazí/financovaniu 
terorizmu. 
• Obchodníci s tovarom – hranica na zaradenie do rozsahu pôsobnosti a 
požiadavky povinnej starostlivosti vo vz ťahu k zákazníkovi sa znížia na 7 500 
EUR. 
• Spolupráca medzi finan čnými spravodajskými jednotkami – sa v smernici 
posilní. 
7. M ONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Komisia je ochranky ňou zmluvy, a preto bude musie ť monitorova ť, ako členské štáty 
vykonávajú zmeny tretej smernice o boji proti praniu špinavých pe ňazí a financovaniu 
terorizmu. Pod ľa vhodnosti a na požiadanie budú útvary Komisie po čas celého obdobia 
vykonávania smernice poskytova ť pomoc členským štátom pri vykonávaní legislatívnych 
zmien vo forme transpozi čných seminárov so všetkými členskými štátmi alebo 
prostredníctvom dvojstranných stret nutí. V prípade potreby, teda ke ď si nejaký štát nebude 
plniť svoje povinnosti týkajúce sa vykonávania a uplat ňovania právnych predpisov 
Spoločenstva, bude Komisia postupova ť v súlade s článkom 258 zmluvy.  
Komisia bude spolupracova ť so spoločným výborom európskych orgánov doh ľadu nad bojom 
proti praniu špinavých pe ňazí, ktorý predovšetkým vypracúva  správy o vykonávaní tretej 
smernice o boji proti praniu špinavých pe ňazí v niektorých osobitných oblastiach s cie ľom 
monitorova ť uplatňovanie nového legislatívneho rám ca. Výbor pre prevenciu prania 
špinavých pe ňazí a financovania terorizmu (CPMLTF) by mohol slúži ť aj ako fórum na 
výmenu informácií o otázkach uplat ňovania. Útvary Komisie môžu takisto použi ť výsledky 
štúdií, ktoré vypracovali zai nteresované strany alebo členské štáty, ako aj každú spätnú väzbu 
zo stretnutí so súkromnými zai nteresovanými stranami. Pozornos ť bude pod ľa vhodnosti 
venovaná aj zadaniu externej štúdie.  
 
10 
 Monitorovanie uplat ňovania smernice o boji proti praniu špinavých pe ňazí sa uskuto ční aj 
nepriamo prostredníctvom pro cesov vzájomného hodnotenia Finan čnej akčnej skupiny (medzi 
členov tohto orgánu patrí 15 členských štátov EÚ), ako aj Moneyval (medzi členov tohto 
orgánu patrí ostatných 12 členských štátov). Tento proces pa rtnerského hodnoten ia je dôležitý 
a náročný a jeho cie ľom je zabezpe čiť, aby členské štáty v právnych predpisoch aj v praxi 
dodržiavali medzinárodné normy Finan čnej akčnej skupiny, z ktorých vychádza vä čšina 
požiadaviek smernice o boji proti praniu špinavých pe ňazí. Hodnotenia sa uskuto čňujú 
približne každých 5 – 7 rokov pre každú krajinu a môžu ich dop ĺňať správy o následných 
opatreniach vypracúvané zvy čajne každé dva roky (alebo častejšie, ak si to vyžiadajú zistené 
nedostatky).  
 Z ÁVER  
Komisia sa domnieva, že uprednost ňované možnosti opísané a an alyzované v tomto posúdení 
vplyvu sú primerané sledovaným cie ľom. Zabezpe čením primeraného a flexibilného prístupu 
by členské štáty nemali by ť obmedzované pri prijímaní opatrení a uskuto čňovaní akcií, ktoré 
sú potrebné na riešenie  dôležitých hrozieb, s ktorými sa môžu stretnú ť na vnútroštátnej 
úrovni. Zahrnutím procesov na úrovni EÚ s cie ľom zaisti ť väčšiu koordináciu a rozvoj 
nadnárodných prístupov, spolu s ďalšou harmonizáciou v špecifických oblastiach by sa malo 
zaistiť aj splnenie cie ľov EÚ. Aj ke ď zaistenie ú činného systému boja proti praniu špinavých 
peňazí/financovaniu terorizmu predstavuje pre povinné subjekty zna čné náklady, Komisia sa 
domnieva, že prínosy (ktoré sa kvantifikujú ove ľa ťažšie) súvisiace s prevenciou prania 
špinavých pe ňazí a financovania terorizmu budú aj na ďalej prevažova ť nad nákladmi vrátane 
nových nákladov vyplývajúcich zo zmien daného rámca.