Zmenami zákona o štatúte sudcov a prokurátorov sa zmenili aj pravidlá, ktorými sa riadi občianskoprávna zodpovednosť sudcov . Nové pravidlá umožňujú ministerstvu financií posúdiť, či bol justičný omyl spáchaný v zlej viere alebo následkom hrubej nedbanlivosti, a následne začať úkony o náhradu škody proti sudcom, ktorí spôsobili škodu svojimi rozsudkami. Nový režim stanovuje, že na preukázanie občianskoprávnej zodpovednosti sudcu musí súd najprv určiť, že dotknutý rozsudok obsahoval justičný omyl a že poškodená strana by mala dostať náhradu škody, pričom sudca, ktorý vydal sporné rozhodnutie, sa do tohto prvého súdneho konania nezapojí. Potom môže ministerstvo financií začať na súde konanie o náhradu škody proti sudcovi na základe vlastného posúdenia skutočnosti, že justičný omyl bol dôsledkom výkonu povinností a výsad v zlej viere alebo následkom hrubej nedbanlivosti . Hoci ministerstvo je povinné konzultovať túto vec s Justičnou inšpekciou, jej stanovisko nie je záväzné. Rada Európy uznala, že hoci môže byť oprávnené ustanoviť osobnú zodpovednosť sudcu za škodu spôsobenú jeho rozsudkom vyneseným v zlej viere alebo následkom hrubej nedbanlivosti, takáto možnosť musí byť ohraničená jasnými zárukami na ochranu sudcov pred zneužitím a s cieľom zabrániť výkonnej moci vyvíjať na sudcov neprimeraný tlak. Obavy boli vyjadrené aj vo vzťahu k moci, ktorá sa v tomto kontexte udeľuje ministerstvu financií . Rada Európy poukázala na potenciálny odrádzajúci účinok, ktorý by tento nový režim mohol mať na sudcov a prokurátorov, a to najmä v spojení so zriadením nového Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve . Návrh na začatie prejudiciálneho konania vo vzťahu k novému režimu občianskoprávnej zodpovednosti sudcov sa prejednáva na Súdnom dvore .

Vláda v roku 2020 ďalej presadzovala záväzok opäť nastúpiť cestu reformy súdnictva po nezdaroch v rokoch 2017 až 2019. To viedlo k výraznému uvoľneniu napätých vzťahov so súdnictvom. Novovymenovaní vedúci predstavitelia kľúčových prokurátorských úradov by mohli pripraviť cestu pre efektívnejšie fungovanie prokurátorskej činnosti. Podniknutie krokov vedúcich k zmene príslušných právnych predpisov však bolo odložené z dôvodu pandémie ochorenia COVID-19 v spojení s nadchádzajúcimi vnútroštátnymi voľbami. Naďalej teda platia kontroverzné opatrenia, ktoré majú nepriaznivý vplyv na nezávislosť súdnictva, napríklad činnosť Útvaru vyšetrovania trestných činov v súdnictve, ktorého výlučnou úlohou je stíhať trestné činy páchané sudcami a prokurátormi. Keďže tieto opatrenia sa naďalej uplatňujú, zväčšuje sa neistota vo vzťahu k fungovaniu justičného systému, a to najmä v dôsledku ich kombinovaného účinku. Niektoré z týchto opatrení môžu navyše nepriaznivo ovplyvniť ľudské zdroje v rámci justičného systému, čo môže zanechať následky na jeho efektívnosti.

Rumunská občianska spoločnosť je aktívna v hájení právneho štátu a reaguje na pokusy o obmedzenie činnosti mimovládnych organizácií. Sloboda združovania je zakotvená v ústave a v nariadení vlády 26/2000 sa stanovujú pravidlá zakladania združení a nadácií . Tento zákon vytvára rámec pre uľahčenie prístupu združení a nadácií k súkromným aj verejným zdrojom, ako aj k partnerstvu medzi subjektmi verejného sektora a právnickými osobami podľa súkromného práva bez majetkového účelu. Rozsiahle zapojenie občianskej spoločnosti do úsilia na boj proti korupcii je kľúčové pri presadzovaní reforiem. Medzi rokmi 2017 a 2019 bola občianska spoločnosť aktívna pri kritizovaní kontroverzných reforiem a prejavovaní silnej podpory právneho štátu. Zainteresované strany tvrdia, že došlo k niekoľkým pokusom o zasahovanie do činnosti mimovládnych organizácií , ale že vďaka spoločnej reakcii občianskej spoločnosti nemali účinok . Zainteresované strany najmä vyjadrili obavy, že transpozícia pravidiel EÚ týkajúcich sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovania terorizmu do rumunského práva by mohla ovplyvniť mimovládne organizácie, a to konkrétne tak, že by v registri na ministerstve spravodlivosti museli zverejňovať všetkých konečných príjemcov svojich aktivít alebo všetkých svojich darcov, proti čomu sa stavajú organizácie občianskej spoločnosti .

Proces prípravy a prijímania zákonov vrátane rozšíreného inštitucionálneho systému bŕzd a protiváh je dobre regulovaný. Podľa ústavy je legislatívnym orgánom parlament, kým vláda má v legislatívnom procese len delegované právomoci. V riadnom legislatívnom postupe sa počíta s tým, že návrhy právnych predpisov by mali byť odsúhlasené subjektmi verejného sektora zodpovednými za ich uplatňovanie a mali by podliehať verejnej konzultácii . Legislatívna rada, čo je odborný poradný orgán parlamentu, navyše poskytuje stanovisko ku všetkým novým návrhom právnych predpisov, zabezpečuje systematické zjednocovanie a koordináciu celého právneho poriadku a vedie oficiálnu evidenciu právnych predpisov Rumunska . Keď legislatívnu iniciatívu vykonáva vláda, návrh zákona sa musí predložiť parlamentu, v ktorom ho obe komory prerokujú a prijmú. Rumunský prezident zákon uvedie do platnosti, ale má právo jedenkrát ho vrátiť parlamentu na prepracovanie . O kontrolu ústavnosti ex ante môže požiadať predseda Poslaneckej snemovne, predseda Senátu, vláda, skupina poslancov parlamentu, Najvyšší kasačný a odvolací súd, rumunský prezident alebo ombudsman.

Generálne riaditeľstvo pre komunikáciu (2016, 2017, 2018, 2019, 2020), Eurobarometer: vnímanie nezávislosti národného justičného systému v EÚ medzi širokou verejnosťou.

GRECO (2014), štvrté kolo hodnotenia – hodnotiaca správa v súvislosti s predchádzaním korupcii v Rumunsku vo vzťahu k poslancom parlamentu, sudcom a prokurátorom.

GRECO (2019), nadväzujúca správa k správe ad hoc o Rumunsku (pravidlo 34).

GRECO (2019), štvrté kolo hodnotenia – hodnotiaca správa v súvislosti s predchádzaním korupcii vo vzťahu k poslancom parlamentu, sudcom a prokurátorom – správa o plnení odporúčaní v Rumunsku.

MEDEL (2020), príspevok k online konzultácii so zainteresovanými stranami k Správe o právnom štáte 2020.

Národná únia rumunských sudcov a. i. (2020), Report on the State of the Justice System and of the Rule of Law in Romania (Správa o stave justičného systému a právneho štátu v Rumunsku).

Poradná rada európskych prokurátorov (CCPE) (2019), Opinion of the CCPE Bureau following a request by the Romanian Movement for Defending the Status of Prosecutors as regards the situation on the independence of prosecutors in Romania (Stanovisko kancelárie CCPE k žiadosti rumunského Hnutia za obranu postavenia prokurátorov vo vzťahu k situácii nezávislosti prokurátorov v Rumunsku).

Poradný výbor európskych sudcov (CCJE) (2019), Opinion of the CCJE Bureau following a request by the Romanian Judges Forum Association as regards the situation on the independence of the judiciary in Romania (Stanovisko kancelárie CCJE k žiadosti Združenia fóra rumunských sudcov vo vzťahu k situácii nezávislosti súdnictva v Rumunsku).

Rada Európy: Výbor ministrov (2010), odporúčanie Výboru ministrov CM/Rec(2010)12 členským štátom o sudcoch: nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť.

Rada Európy: Výbor ministrov (2016), odporúčanie CM/Rec(2016)4 o ochrane žurnalistiky a bezpečnosti novinárov a iných mediálnych aktérov.

Rumunská vláda (2020), písomný príspevok k Správe o právnom štáte 2020.

Súdny dvor Európskej únie, Associação Sindical dos Juízes Portugueses, vec C-64/16, rozsudok z 27. februára 2018.

Virtuálna návšteva Rumunska v súvislosti so Správou o právnom štáte 2020.

Vyššia súdna rada (2020), príspevok k online konzultácii so zainteresovanými stranami k Správe o právnom štáte 2020.