Tento návrh je v súlade so všeobecnými politickými cieľmi Európskej zelenej dohody. Európska zelená dohoda je reakcia Únie na klimatické a environmentálne výzvy, ktoré sú charakteristické pre túto generáciu. Jej cieľom je transformovať Úniu na moderné, zdrojovo efektívne a konkurencieschopné hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje, v rámci ktorého budú do roku 2050 čisté emisie skleníkových plynov na nule. Okrem toho zabezpečenie dôveryhodného regulovaného prostredia, v ktorom sa podporuje emitovanie a vytváranie európskych zelených dlhopisov, bude zohrávať významnú úlohu pri podpore medzinárodnej úlohy eura a pomôže dosiahnuť cieľ vytvoriť z finančných trhov Únie nové centrum „zeleného financovania“ a podporiť tak zelené investície EÚ. Komisia by mohla členským štátom poskytnúť technickú podporu v rámci nariadenia (EÚ) 2021/240 s cieľom podporiť európske zelené dlhopisy na vnútroštátnej úrovni.

V tomto návrhu sa zavádza súbor pravidiel, ktoré musia spĺňať emitenti zelených dlhopisov na to, aby sa dlhopis mohol nazývať „európskym zeleným dlhopisom“. Vychádza z existujúcich najlepších postupov trhu a na základe príslušných právnych predpisov, ktoré sa už uplatňujú, sa ním zavádzajú dodatočné požiadavky. Tieto požiadavky sú v súlade s cieľmi existujúcich ustanovení politík v tejto oblasti politiky, a to najmä s nariadením o taxonómii. V tomto návrhu sa vyžaduje, aby emitenti európskych zelených dlhopisov zabezpečili, aby boli výnosy z dlhopisu v plnom súlade s požiadavkami nariadenia o taxonómii pridelené k aktívam a nákladom, a to s cieľom zabezpečiť, aby bol samotný dlhopis v plnej miere environmentálne udržateľný. Tento návrh je aj v súlade s inými iniciatívami v oblasti udržateľného financovania, ako aj s návrhom smernice Komisie o vykazovaní informácií o udržateľnosti podnikov, v ktorom sa podporí vykazovanie informácií súvisiacich s udržateľnosťou všetkými veľkými korporáciami a väčšinou korporácií kótovaných na regulovaných trhoch, ktoré teda takisto zahŕňajú mnohých emitentov dlhopisov.

Cieľom návrhu je riešiť tieto prekážky stanovením normy pre kvalitné zelené dlhopisy. Tým by sa: 1. mala zlepšiť schopnosť investorov identifikovať kvalitné zelené dlhopisy a dôverovať im; 2. malo zjednodušiť emitovanie týchto kvalitných zelených dlhopisov prostredníctvom objasnenia vymedzení zelených hospodárskych činností a zníženia potenciálnych rizík poškodenia dobrej povesti emitentov v sektoroch prechodu a 3. mal normalizovať postup externého preskúmania a mala by sa zlepšiť úroveň dôvery v externých posudzovateľov zavedením dobrovoľného režimu registrácie a dohľadu.

Na tento účel sa v investičnom pláne Európskej zelenej dohody zo 14. januára 2020 oznámilo zavedenie normy pre zelené dlhopisy. Európska rada vo svojich záveroch o zmene klímy z decembra 2020 zdôraznila význam vypracovania spoločných celosvetových noriem pre zelené financovanie a vyzvala Európsku komisiu, aby predložila legislatívny návrh normy pre zelené dlhopisy do júna 2021. Napokon Komisia vo svojom pracovnom programe na rok 2021 zdôraznila „hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí“ ako prioritu, ako aj význam neustáleho pokroku v oblasti udržateľného financovania, a to najmä prostredníctvom návrhu na zavedenie normy EÚ pre zelené dlhopisy.

V Európskej zelenej dohode sa zdôraznila najmä potreba, aby pre investorov a spoločnosti bolo jednoduchšie identifikovať environmentálne udržateľné investície a zabezpečiť, že sú dôveryhodné. To by sa mohlo dosiahnuť prostredníctvom jasného označovania retailových investičných produktov a prostredníctvom vytvorenia normy pre európske zelené dlhopisy, ktorá uľahčí environmentálne udržateľné investovanie čo najvhodnejšie. Aj napriek dynamickému rastu trhu zostáva emitovanie zelených dlhopisov aj naďalej len zlomkom celkového emitovania dlhopisov, a predstavuje približne 4 % celkového emitovania podnikových dlhopisov za rok 2020. Ďalší rast trhu s kvalitnými zelenými dlhopismi bude zdrojom významných zelených investícií, čo prispeje k vyplneniu medzery v nedostatku investícií v rámci Európskej zelenej dohody.

V Európskej zelenej dohode sa jasne uvádza, že vo všetkých sektoroch hospodárstva sú na účely prechodu na klimaticky neutrálne hospodárstvo a splnenie environmentálne udržateľných cieľov Únie potrebné významné investície. V období 2021 až 2030 budú na splnenie súčasných cieľov Únie v oblasti klímy a energetiky do roku 2030 potrebné investície do energetických systémov (okrem dopravy) vo výške 336 miliárd EUR ročne (v stálych cenách roku 2015), čo predstavuje 2,3 % HDP. Podstatná časť z týchto finančných tokov bude musieť pochádzať zo súkromného sektora. Riešenie tohto nedostatku investícií znamená značné presmerovanie tokov súkromného kapitálu smerom k environmentálne udržateľnejším investíciám a vyžaduje si komplexné prehodnotenie európskeho finančného rámca.

Tento návrh je súčasťou širšieho programu Európskej komisie v oblasti udržateľného financovania. Stanovuje sa v ňom základ pre spoločný rámec pravidiel týkajúcich sa používania označenia „európsky zelený dlhopis“ pre dlhopisy, ktoré sledujú environmentálne udržateľné ciele v zmysle nariadenia (EÚ) 2020/852 (nariadenie o taxonómii). Takisto sa v ňom stanovuje systém na registráciu spoločností a dohľad nad spoločnosťami, ktoré vystupujú ako externí posudzovatelia zelených dlhopisov, ktorý je v súlade s týmto rámcom. Návrhom sa uľahčí ďalší rozvoj trhu pre kvalitné zelené dlhopisy a prispeje sa tak k únii kapitálových trhov, pričom sa zároveň minimalizuje narušenie existujúcich trhov so zelenými dlhopismi a zníži sa riziko environmentálne klamlivej reklamy. Označenie „európsky zelený dlhopis“ bude k dispozícii pre všetkých emitentov, a to v rámci Únie alebo mimo nej, ktorí spĺňajú požiadavky tohto návrhu.

Zavedením harmonizovanej dobrovoľnej normy pre zelené dlhopisy na úrovni Únie sa stanoví referenčná hodnota pre kvalitné zelené dlhopisy na európskych a prípadne celosvetových trhoch bez toho, aby sa zaviedlo používanie normy pre súčasných účastníkov trhu. Týmto nariadením by sa umožnilo odstrániť určité prekážky správneho fungovania trhu s kvalitnými zelenými dlhopismi, čo by mohlo aj pomôcť nasmerovať kapitálové toky na environmentálne udržateľné projekty a umožniť cezhraničné zelené investície. Vzhľadom na riziko, že nečinnosť povedie k roztrieštenosti trhu a neistote investorov, sa týmto návrhom zabezpečí právna zrozumiteľnosť, transparentnosť a porovnateľnosť európskych zelených dlhopisov v rámci Únie.

Trh so zelenými dlhopismi je vo svojej podstate medzinárodný, s účastníkmi obchodujúcimi s dlhopismi za vnútroštátnymi hranicami. Emitenti finančných produktov a investori do finančných produktov vyžadujú spoločné vzorce a vymedzenia, aby mohli určiť, ktoré projekty a činnosti sú environmentálne udržateľné a aby ich navzájom mohli porovnávať. Na základe tejto situácie by mohli legislatívne opatrenia na vnútroštátnej úrovni na riešenie nedostatkov, ktoré boli identifikované na trhu so zelenými dlhopismi, potenciálne viesť k roztrieštenosti európskeho trhu so zelenými dlhopismi.

Také vnútroštátne iniciatívy by pravdepodobne mali za cieľ riešiť rovnaké problémy, ktoré sú cieľom aj navrhovanej iniciatívy o európskom zelenom dlhopise, pričom by sa však výsledky v rámci členských štátov mohli odlišovať. Je preto pravdepodobné, že by vznikli rozdiely v rámci vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré by obmedzovali voľný pohyb kapitálu, podkopali by rovnaké podmienky na celoeurópskej úrovni a boli by v rozpore s cieľmi únie kapitálových trhov. Preto je jednoznačne potrebná harmonizovaná norma pre zelené dlhopisy, ktorú budú uplatňovať verejní aj súkromní emitenti zelených dlhopisov v rámci Únie. Cieľom prijatia tohto nariadenia by bolo zabezpečiť také harmonizované požiadavky. Článok 114 ZFEÚ je preto vhodným právnym základom.

Súčasný trh pre zelené dlhopisy v plnej miere vychádza z noriem a postupov vymedzených pre trh, pričom istotu investorom poskytujú spoločnosti vystupujúce ako externí posudzovatelia. Týmito existujúcimi normami sa stanovujú usmernenia a odporúčania na vysokej úrovni založené na postupe, pričom však základné vymedzenia zelených projektov nie sú dostatočne štandardizované, presné a komplexné. To bráni investorom jednoducho identifikovať dlhopisy, ktorých výnosy sú zosúladené s environmentálnymi cieľmi alebo k nim prispievajú, a to najmä vrátane cieľa obmedziť nárast priemernej globálnej teploty výrazne pod 2 °C a snažiť sa o obmedzenie tejto zmeny na 1,5 °C v porovnaní s predindustriálnymi úrovňami, ako sa stanovuje v Parížskej dohode. Táto situácia takisto obmedzuje schopnosť emitentov využívať environmentálne udržateľné dlhopisy na prechod ich činností na environmentálne udržateľnejšie obchodné modely.

Veľká väčšina respondentov vyjadrila podporu pre regulačný režim pre externých posudzovateľov v rámci dohľadu orgánu ESMA, pričom mnohí z nich žiadali primeraný režim. To naznačuje, že väčšina zainteresovaných strán by najviac uprednostnila možnosť miernejšieho alebo cieleného režimu dohľadu.

1.Pokiaľ ide o rozsah uplatňovania normy pre emitentov zelených dlhopisov, zvažovali sa tieto možnosti: 1. dobrovoľný prístup, pri ktorom si by emitenti zelených dlhopisov slobodne zvolili, či budú alebo nebudú postupovať v súlade s budúcou iniciatívou týkajúcou sa zelených dlhopisov a 2. povinný prístup, pri ktorom by všetky zelené dlhopisy emitované v EÚ alebo prostredníctvom emitentov so sídlom v EÚ museli používať budúcu iniciatívu týkajúcu sa európskych zelených dlhopisov.

Spoločné výskumné centrum Komisie pripravilo niekoľko akademických publikácií, pracovných materiálov a správ týkajúcich sa zelených dlhopisov: 1. „Green bonds and companies’ environmental performance: a feasibility study“ (Zelené dlhopisy a environmentálne správanie spoločností: štúdia uskutočniteľnosti); 2. „Green bonds and use of proceeds reporting: what do we know from market data providers?“ (Podávanie správ o zelených dlhopisoch a výnosoch: Čo vieme od poskytovateľov údajov o trhu?); 3. “The pricing of green bonds. Are financial institutions special?“ (Oceňovanie zelených dlhopisov. Sú finančné inštitúcie špeciálne?); 4. „Green Bonds as a tool against climate change“ (Zelené dlhopisy ako nástroj proti zmene klímy).

3.VÝSLEDKY EX POST HODNOTENÍ, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

V iniciatíve sa stanovuje jasné vymedzenie „environmentálnej udržateľnosti“ a uľahčuje sa identifikácia kvalitných zelených dlhopisov na trhu. Zvýšením transparentnosti by sa mala zlepšiť efektívnosť trhu a malo by sa nasmerovať viac investícií do zelených projektov a aktív vyššej kvality, najmä v súvislosti s novými požiadavkami na zverejňovanie informácií, ktoré vychádzajú z iných častí širšieho akčného plánu udržateľného financovania. Vyššia dôvera trhu môže ďalej viesť k cenovým výhodám, ktoré môžu podporiť financovanie aktív a projektov, ktoré sú v súlade s taxonómiou. Tieto faktory by mali pomôcť európskemu hospodárstvu rýchlejšie prejsť na uhlíkovo neutrálne a celkovo menej znečisťujúce technológie a výrobné procesy, čoho výsledkom bude pozitívny vplyv na životné prostredie a spoločnosť vo všeobecnosti.

Emitenti by naďalej boli schopní emitovať zelené dlhopisy v súlade s rôznymi normami trhu. Náklady na využívanie normy sú hlavne náklady, ktoré sú možno presunuté od externých posudzovateľov, ako aj náklady súvisiace s uplatňovaním taxonómie. Náklady súvisiace s uplatňovaním taxonómie by však už vznikli v rámci iných iniciatív (napr. smernice o zverejňovaní nefinančných informácií 2014/95/EÚ), čo znamená, že časti týchto nákladov by boli kompenzované.

Externým posudzovateľom môžu vzniknúť ďalšie náklady, ak chcú normu dodržiavať. Okrem poplatkov za dohľad, ktoré by sa zatiaľ mali držať na minimálnej úrovni, by posudzovatelia na to, aby ich orgán ESMA poveril, museli vynaložiť náklady na priamy súlad s pravidlami a právne poradenstvo, ako aj organizačné náklady.

Investorom by sa poskytol segment zeleného dlhopisu, ktorý zabezpečuje vysoký stupeň trhovej integrity, transparentnosť a porovnateľnosť a poskytuje spoločné vymedzenie pojmu „zelený“, čím by sa zvýšila porovnateľnosť a dôvera. Iniciatíva by investorom poskytla viac možností a bola by výhodou najmä pre najviac odhodlaných zelených investorov, ktorí oceňujú prísnejšie vymedzenie pojmu „zelený“. Inštitucionálni investori by sa jasne oddelili od zvyšku trhu, keďže by svoje investície do dlhopisov sústredili na európske zelené dlhopisy.

Vo všeobecnosti by norma poskytovala jasné výhody, pokiaľ ide o dôveru, čo sa môže prejaviť ako cenové výhody dlhopisu a poskytnúť nový stimul, aby ho emitenti používali. Obdobne môžu emitenti chcieť preukázať silnejší zelený záväzok, a to prostredníctvom emitovania podľa normy.

Zavedením možnosti obmedzenej flexibility v prípade zvrchovaných subjektov by mohli členské štáty emitovať európske zelené dlhopisy za rovnakých podmienok ako korporácie, pričom by stále mali výhody vyplývajúce z určitého stupňa flexibility, pri ktorej sa berú do úvahy ich inštitucionálne špecifiká. Rovnako ako v prípade ostatných používateľov by bolo rozhodnutie zvrchovaných subjektov byť v súlade s požiadavkami iniciatívy týkajúcej sa európskych zelených dlhopisov dobrovoľné.

Miernejším, cieleným prístupom dohľadu pre externých posudzovateľov by sa zvýšila transparentnosť pre emitentov a investorov v prípade postupov externého preskúmania, zlepšila by sa harmonizácia určitých aspektov rôznych prístupov a riešili by sa problémy súvisiace s konfliktmi záujmov, a to bez toho, aby sa odrádzali existujúci poskytovatelia od registrácie do režimu a aby vystupovali ako posudzovatelia európskych zelených dlhopisov.

Dobrovoľná norma by vyhovovala emitentom kvalitných zelených dlhopisov, z ktorých mnohí vyjadrili podporu iniciatíve týkajúcej sa európskych zelených dlhopisov, keďže by umožňovala jasnejšie komunikovať s investormi a inými aktérmi o ich environmentálnych kritériách a záväzkoch. Zároveň by sa tým pomohlo zabrániť rušivým vplyvom na existujúce trhy so zelenými dlhopismi, ktoré môžu naďalej slobodne fungovať. Uľahčilo by sa tým vytvorenie konkurencieschopného trhového prostredia, čo by umožnilo, aby budúce emisie podnecoval dopyt investorov a nie regulačné požiadavky.

Uprednostňovaná možnosť vychádza z najlepších postupov trhu v oblasti podávania správ a externého preskúmania, ako aj zo zosúladenosti s nariadením o taxonómii. Tieto prvky by z iniciatívy týkajúcej sa európskych zelených dlhopisov spravili poprednú normu, pokiaľ ide o transparentnosť a environmentálnu dôveryhodnosť, a to v súlade s cieľom rozvoja a podpory trhu so zelenými dlhopismi vyššej kvality. Navrhovaná dobrovoľná norma by v spojení s miernym prístupom dohľadu zabezpečila, že ciele Únie sú splnené najúčinnejšie a nákladovo najefektívnejšie.

Na základe odhadu 0,2 ekvivalentu plného pracovného času na subjekt a na základe celkovo troch externých posudzovateľov, ktorí požadovali registráciu v prvom štvorročnom období, by požiadavka bola len 0,6 ekvivalentu plného pracovného času na vykonanie registrácie a prebiehajúceho dohľadu. Mali by však existovať silné potenciálne synergie s existujúcimi zodpovednosťami orgánu ESMA vyplývajúcimi z preskúmania operácií európskych orgánov dohľadu, ktorým orgán ESMA poskytol dodatočných zamestnancov a rozpočtové zdroje. Okrem toho sa v kontexte plánovania návrhu rozpočtu Únie na rok 2022 všetky agentúry vyzvali k dosiahnutiu primeraného ročného zvýšenia efektívnosti medzi 1 % a 2 %. Predpokladá sa teda, že osobitne pre tento návrh sa nebudú vyžadovať žiadne dodatočné zdroje.

V kapitole III sa stanovujú požiadavky týkajúce sa preskúmaní pred emisiou a po emisii. Článkom 29 sa jasne stanovuje, že preskúmanie pred emisiou ani po emisii nemôže odkazovať na orgán ESMA ani na žiaden príslušný orgán spôsobom, ktorý by mohol naznačovať alebo na základe ktorého by sa mohlo predpokladať schválenie príslušných dokumentov alebo akýchkoľvek činností posudzovania externého posudzovateľa orgánom ESMA alebo akýmkoľvek príslušným orgánom. V článku 30 sa stanovujú požiadavky týkajúce sa informácií, ktoré by externí posudzovatelia mali bezplatne sprístupniť na svojich webových sídlach, pričom tieto informácie zahŕňajú všetky preskúmania pred emisiou a po emisii podľa tohto nariadenia.

V článku 9 sa emitentom stanovuje povinnosť vypracovať každý rok výročnú správu o alokácii európskych zelených dlhopisov v súlade s prílohou II, a to až do úplnej alokácie výnosov z dlhopisu a uverejniť ju najneskôr do troch mesiacov od skončenia referenčného roka. Od emitenta sa takisto vyžaduje, aby mu externý posudzovateľ poskytol preskúmanie po emisii týkajúce sa prvej správy o alokácii, a to po úplnej alokácii výnosov z dlhopisu.

Na účely tejto kapitoly by sa malo poznamenať, že v rámci požiadavky na prideľovanie výnosov z európskych zelených dlhopisov na financovanie oprávnených aktív alebo nákladov by sa nemalo emitentovi takých dlhopisov zakazovať používať fixné alebo finančné aktíva ako záruky pre dlhopis, a takisto by sa nemalo takým emitentom zakazovať prepájať výnosy vyplatené držiteľom dlhopisu na vykonávanie projektu financovaného dlhopisom.

Na účely tejto kapitoly by sa malo poznamenať, že používaním označenia „európsky zelený dlhopis“ nie sú dotknuté požiadavky nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 806/2014, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1129, nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2033, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ a smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/2034. Okrem toho by sa žiadne ustanovenie v tomto nariadení nemalo vykladať tak, že obmedzuje schopnosť emitenta používať dlhopisy na krytie strát vyplývajúcich z iných činností, aktív alebo častí účtovných jednotiek. Takisto by sa žiadne ustanovenie v tomto nariadení nemalo vykladať tak, že obmedzuje právomoc odpísať alebo konvertovať príslušné kapitálové nástroje alebo záväzky inštitúcie podľa smernice 2014/59/EÚ alebo v prípade vzniku spúšťacej udalosti v súlade s nariadením (EÚ) č. 575/2013 alebo nariadením (EÚ) 2019/2033 podľa uplatniteľnosti.

V článku 5 sa stanovuje, do ktorých kategórií musia na účely tohto nariadenia patriť oprávnené finančné aktíva a ktoré druhy aktív a výdavkov by mali také finančné aktíva financovať.

V článku 3 sa obmedzuje používanie označenia „európsky zelený dlhopis“ na emitentov dlhopisov, ktorí spĺňajú požiadavky tejto hlavy, a to až do splatnosti dlhopisu. Plánuje sa, že rámec bude užitočný pre všetkých emitentov dlhopisov vrátane emitentov krytých dlhopisov, ako aj sekuritizácie, ktorých cenné papiere sú emitované účelovo vytvoreným subjektom. Okrem toho sa plánuje, že rámec bude užitočný pre emitentov v rámci Únie aj mimo nej, a to pri sprístupňovaní dlhopisov investorom Únie.

(3)Environmentálne udržateľné dlhopisy sú jedným z hlavných nástrojov financovania investícií týkajúcich sa nízkouhlíkových technológií, energetickej účinnosti a efektívneho využívania zdrojov, ako aj udržateľnej dopravnej infraštruktúry a výskumnej infraštruktúry. Finančné alebo nefinančné spoločnosti alebo zvrchované subjekty môžu vydávať takéto dlhopisy. Rozličné existujúce iniciatívy pre environmentálne udržateľné dlhopisy nezaisťujú spoločné vymedzenie environmentálne udržateľných hospodárskych činností. To bráni investorom jednoducho identifikovať dlhopisy, ktorých výnosy sú v súlade s environmentálnymi cieľmi alebo prispievajú k ich dosiahnutiu, ako sa stanovuje v Parížskej dohode.

(4)Odlišné pravidlá týkajúce sa zverejňovania informácií, transparentnosti a zodpovednosti externých posudzovateľov, ktorí posudzujú environmentálne udržateľné dlhopisy, ako aj kritérií oprávnenosti pre oprávnené environmentálne udržateľné projekty bránia tomu, aby investori boli schopní identifikovať environmentálne udržateľné dlhopisy, dôverovať im a porovnávať ich, a zároveň aj tomu, aby emitenti mohli využívať environmentálne udržateľné dlhopisy na prechod svojich činností k environmentálne udržateľnejším obchodným modelom.

(5)Je pravdepodobné, že pri zabezpečovaní zosúladenosti s cieľmi Parížskej dohody a vzhľadom na existujúce odlišnosti a absenciu spoločných pravidiel členské štáty prijmú odlišné opatrenia a prístupy, ktoré budú mať priamy negatívny vplyv na riadne fungovanie vnútorného trhu a vytvárať prekážky pre tento trh a ktoré budú škodlivé pre emitentov environmentálne udržateľných dlhopisov. Súčasný rozvoj trhových postupov na základe obchodných priorít, ktoré vedú k odlišným výsledkom, spôsobuje fragmentáciu trhu a riskuje ďalšie prehlbovanie neefektívnosti vo fungovaní vnútorného trhu. Odlišné normy a trhové postupy sťažujú porovnávanie rôznych dlhopisov, vytvárajú nerovnaké trhové podmienky pre emitentov, spôsobujú ďalšie prekážky na vnútornom trhu a spôsobujú riziko narušenia investičných rozhodnutí.

(6)V dôsledku nedostatočných harmonizovaných pravidiel pre postupy využívané externými posudzovateľmi na posudzovanie environmentálne udržateľných dlhopisov a odlišujúcich sa vymedzení environmentálne udržateľných činností je pre investorov čoraz ťažšie efektívne porovnávať dlhopisy na vnútornom trhu, pokiaľ ide o ich environmentálne ciele. Trh s environmentálne udržateľnými dlhopismi je vo svojej podstate medzinárodný, s účastníkmi trhu obchodujúcimi s dlhopismi a využívajúcimi cezhraničné služby externého preskúmania poskytovateľmi z tretích strán. Opatreniami na úrovni Únie by sa mohlo znížiť riziko fragmentácie vnútorného trhu pre environmentálne udržateľné dlhopisy a služby externého preskúmania týkajúce sa dlhopisov a mohlo by sa zabezpečiť uplatňovanie nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/852 na trhu s takýmito dlhopismi.

(7)Mal by sa preto stanoviť jednotný súbor osobitných požiadaviek pre dlhopisy emitované finančnými alebo nefinančnými spoločnosťami alebo zvrchovanými subjektmi, ktoré chcú v prípade takýchto dlhopisov dobrovoľne využívať označenie „európsky zelený dlhopis“. Stanovením požiadaviek na kvalitu európskych zelených dlhopisov vo forme nariadenia by sa mali zabezpečiť jednotné podmienky emitovania týchto dlhopisov tým, že zabráni odlišným vnútroštátnym požiadavkám, ktoré by mohli vyplynúť z transpozície smernice, pričom by sa malo takisto zabezpečiť, aby sa tieto podmienky priamo vzťahovali na emitentov týchto dlhopisov. Emitenti, ktorí dobrovoľne využívajú označenie „európsky zelený dlhopis“, by mali dodržiavať rovnaké pravidlá v celej Únii, a to s cieľom zvýšiť efektívnosť trhu zmenšením rozdielov, a tým aj znížením nákladov na posudzovanie týchto dlhopisov pre investorov.

(8)V súlade s článkom 4 nariadenia (EÚ) 2020/852 a s cieľom poskytnúť investorom jasné, kvantitatívne, podrobné a spoločné vymedzenia, by sa mali požiadavky stanovené v článku 3 uvedeného nariadenia využiť na určenie toho, či sa hospodárska činnosť označuje za environmentálne udržateľnú. Výnosy z dlhopisov, ktoré využívajú označenie „európsky zelený dlhopis“, by sa mali používať výlučne na financovanie hospodárskych činností, ktoré sú buď environmentálne udržateľné, a teda sú v súlade s environmentálnymi cieľmi stanovenými v článku 9 nariadenia (EÚ) 2020/852, alebo prispievajú k transformovaniu činností na to, aby sa stali environmentálne udržateľnými. Tieto dlhopisy sa však môžu použiť jednak na financovanie takýchto environmentálne udržateľných činností priamo prostredníctvom financovania aktív a výdavkov, ktoré sa týkajú hospodárskych činností, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) 2020/852, alebo nepriamo prostredníctvom finančných aktív, ktorými sa financujú hospodárske činnosti, ktoré tieto požiadavky spĺňajú. Je preto nevyhnutné špecifikovať kategórie výdavkov a aktív, ktoré sa môžu financovať výnosmi z dlhopisov, ktoré využívajú označenie „európsky zelený dlhopis“.

(9)Výnosy z európskych zelených dlhopisov by sa mali využiť na financovanie hospodárskych činností, ktoré majú dlhodobý pozitívny vplyv na životné prostredie. Takýto dlhodobý pozitívny vplyv možno dosiahnuť niekoľkými spôsobmi. Keďže fixné aktíva sú dlhodobé aktíva, prvým spôsobom je využiť výnosy takýchto európskych zelených dlhopisov na financovanie fixných hmotných alebo fixných nehmotných aktív, ktoré nie sú finančnými aktívami, a to za predpokladu, že sa tieto fixné aktíva týkajú hospodárskych činností, ktoré spĺňajú požiadavky environmentálne udržateľných hospodárskych činností stanovené v článku 3 nariadenia (EÚ) 2020/852 (ďalej len „požiadavky taxonómie“). Druhým spôsobom je, a to keďže finančné aktíva sa môžu využiť na financovanie hospodárskych činností s dlhodobým pozitívnym vplyvom na životné prostredie, využitie týchto výnosov na financovanie finančných aktív, a to za predpokladu, že výnosy z týchto finančných aktív sú alokované na hospodárske činnosti, ktoré spĺňajú požiadavky taxonómie. Keďže aktíva domácností môžu takisto mať dlhodobý pozitívny vplyv na životné prostredie, tieto finančné aktíva by mali zahŕňať aj aktíva domácností. Keďže kapitálové výdavky a vybrané prevádzkové výdavky možno použiť na získanie, modernizáciu alebo zachovanie fixných aktív, tretím spôsobom je použitie výnosov z týchto dlhopisov na financovanie kapitálových a prevádzkových výdavkov, ktoré sa týkajú hospodárskych činností, ktoré spĺňajú požiadavky taxonómie alebo ktoré budú tieto požiadavky spĺňať v primerane krátkej lehote od emitovania príslušného dlhopisu, pričom túto lehotu je možné predĺžiť, ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou dotknutých hospodárskych činností a investícií. Z uvedených dôvodov by kapitál a prevádzkové výdavky mali zahŕňať aj výdavky domácností.

(10)Zvrchované subjekty sú častými emitentmi environmentálne udržateľných dlhopisov, a mala by sa im preto umožniť emisia „európskych zelených dlhopisov“, a to za predpokladu, že sa výnosy z týchto dlhopisov použijú na financovanie buď aktív alebo výdavkov, ktoré spĺňajú požiadavky taxonómie, alebo aktív alebo výdavkov, ktoré tieto požiadavky splnia v primerane krátkej lehote od emitovania dotknutého dlhopisu, pričom túto lehotu je možné predĺžiť, ak je to náležite odôvodnené osobitnou povahou dotknutých hospodárskych činností a investícií.

(11)V článku 4 nariadenia (EÚ) 2020/852 sa vyžaduje, aby členské štáty a Únia uplatňovali kritériá stanovené v článku 3 uvedeného nariadenia na určenie, či sa hospodárska činnosť označuje za environmentálne udržateľnú na účely akéhokoľvek opatrenia, ktorým sa stanovujú požiadavky na účastníkov finančného trhu alebo emitentov v súvislosti s finančnými produktmi alebo podnikovými dlhopismi, ktoré sa sprístupňujú ako environmentálne udržateľné. Je preto logické, že technické kritériá preskúmania uvedené v článku 3 písm. d) nariadenia (EÚ) 2020/852 by mali určiť, ktoré fixné aktíva, výdavky a finančné aktíva možno financovať výnosmi z európskych zelených dlhopisov. Vzhľadom na očakávaný technologický pokrok v oblasti environmentálnej udržateľnosti je pravdepodobné, že delegované akty prijaté podľa článku 10 ods. 3, 11 ods. 3, 12 ods. 2, 13 ods. 2, 14 ods. 2 alebo 15 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2020/852 sa časom preskúmajú a pozmenia. S cieľom poskytnúť právnu istotu emitentom a investorom a zabrániť negatívnym vplyvom zmien technických kritérií preskúmania na cenu európskych zelených dlhopisov, ktoré už boli vydané, by emitenti bez ohľadu na takéto zmeny mali mať možnosť uplatniť technické kritériá preskúmania platné v čase emitovania európskeho zeleného dlhopisu pri alokovaní výnosov z takýchto dlhopisov na oprávnené fixné aktíva alebo výdavky, a to až do splatnosti dlhopisu. S cieľom zabezpečiť právnu istotu pre európske zelené dlhopisy, ktorých výnosy sú alokované na finančné aktíva, je nevyhnutné objasniť, že príslušné hospodárske činnosti financované týmito finančnými aktívami by mali byť v súlade s technickými kritériami preskúmania platnými v čase vytvorenia finančných aktív. V prípade zmeny príslušných delegovaných aktov by mal emitent alokovať výnosy uplatnením zmenených delegovaných aktov do piatich rokov.

(12)Čas potrebný na transformáciu aktíva na zosúladenie hospodárskej činnosti, s ktorou súvisí, s požiadavkami taxonómie, by primerane nemal presiahnuť päť rokov, s výnimkou určitých okolností, pri ktorých to môže trvať desať rokov. Preto by sa mali oprávnené kapitálové výdavky týkať hospodárskych činností, ktoré spĺňajú požiadavky taxonómie alebo ktoré ich budú spĺňať do piatich rokov od emitovania dlhopisu, pokiaľ nie je dlhšie obdobie desiatich rokov odôvodnené osobitnou povahou dotknutých hospodárskych činností a investícií.

(13)Investorom by sa mali poskytnúť všetky informácie potrebné na vyhodnotenie vplyvov európskych zelených dlhopisov na životné prostredie a na vzájomné porovnanie týchto dlhopisov. Na tento účel treba stanoviť osobitné a štandardizované požiadavky na zverejňovanie informácií, ktorými sa zabezpečí transparentnosť v súvislosti s tým, ako emitent zamýšľa alokovať výnosy z dlhopisov na oprávnené fixné aktíva, výdavky a finančné aktíva a ako sa tieto výnosy skutočne alokovali. Túto transparentnosť je možné najlepšie dosiahnuť informačnými prehľadmi o európskych zelených dlhopisoch a výročnými správami o alokácii. Na posilnenie porovnateľnosti európskych zelených dlhopisov a na uľahčenie lokalizácie príslušných informácií treba stanoviť vzory zverejňovania takýchto informácií.

(14)Investori by mali mať možnosť využiť nákladovo efektívny prístup k spoľahlivým informáciám o európskych zelených dlhopisoch. Emitenti európskych zelených dlhopisov by preto mali uzavrieť zmluvu s externými posudzovateľmi na poskytovanie preskúmania informačného prehľadu európskych zelených dlhopisov pred emisiou, ako aj preskúmaní výročných správ o alokácii európskych zelených dlhopisov po emisii.

(15)Emitenti európskych zelených dlhopisov by mali dodržiavať svoje záväzky voči investorom a alokovať výnosy zo svojich dlhopisov v primerane krátkej dobe po ich emitovaní. Emitenti by zároveň nemali byť penalizovaní za alokovanie výnosov z dlhopisov na hospodárske činnosti, ktoré ešte nespĺňajú požiadavky taxonómie, ale ktoré ich budú spĺňať v priebehu päťročného obdobia (alebo predĺženého desaťročného obdobia). Emitenti by mali v každom prípade alokovať všetky výnosy zo svojich európskych zelených dlhopisov pred dátumom splatnosti každého dlhopisu.

(16)Emitenti, ktorí sú zvrchovanými subjektmi, môžu na rozdiel od emitentov, ktorí sú finančnými alebo nefinančnými spoločnosťami, použiť výnosy z európskych zelených dlhopisov na nepriame financovanie hospodárskych činností, ktoré sú v súlade s požiadavkami taxonómie, a to využitím programov daňových výdavkov alebo programov prevodov vrátane subvencií. V takýchto prípadoch by mali zvrchované subjekty zabezpečiť, aby hospodárske činnosti financované týmito programami boli v súlade s podmienkami týchto programov. Na tento účel by sa od externých posudzovateľov pri poskytovaní preskúmaní európskych zelených dlhopisov pred emisiou a po emisii, ktoré emitujú zvrchované subjekty a ktorých výnosy sú alokované do daňových výdavkov alebo subvencií v súlade s podmienkami, ktoré sú v súlade s požiadavkami taxonómie, nemalo vyžadovať, aby posudzovali zosúladenosť taxonómie každej hospodárskej činnosti financovanej z týchto programov. V takom prípade by malo stačiť, aby externí posudzovatelia posúdili zosúladenosť podmienok programov financovania týkajúcich sa požiadaviek taxonómie.

(17)Niektoré finančné spoločnosti, ktoré majú portfólio európskych zelených dlhopisov, nemusia byť pri každom európskom zelenom dlhopise schopné identifikovať odlišné finančné aktíva, ktorým boli alokované výnosy z tohto dlhopisu. Je to v dôsledku nesúladu medzi dobou splatnosti a objemom financovania týchto dlhopisov na jednej strane a časom do splatnosti a objemom finančných aktív v súvahe finančnej spoločnosti na druhej strane. Od finančných spoločností by sa v takýchto prípadoch malo vyžadovať, aby zverejňovali alokáciu agregovaných výnosov svojho portfólia európskych zelených dlhopisov na portfólio environmentálne udržateľných finančných aktív v súvahe tejto spoločnosti. Tieto finančné spoločnosti by potom mali vo výročných správach o alokácii preukázať, že súvisiace environmentálne udržateľné finančné aktíva v čase ich vzniku vyhovovali požiadavkám taxonómie. S cieľom zaistiť, aby sa všetky výnosy európskych zelených dlhopisov alokovali na environmentálne udržateľné hospodárske činnosti, finančné spoločnosti by mali takisto preukázať, že výška takýchto environmentálne udržateľných finančných aktív presahuje sumu európskych zelených dlhopisov, ktoré ešte nedosiahli splatnosť, alebo sa rovná tejto sume. Externý posudzovateľ by mal na zabezpečenie toho, že poskytované informácie zostanú úplné a aktuálne, každoročne posudzovať výročné správy o alokácii. Tento externý posudzovateľ by sa mal zamerať najmä na tie finančné aktíva, ktoré sa v súvahe emitenta v správe o alokácii za predchádzajúci rok nenachádzali.

(18)S cieľom zlepšiť transparentnosť by mali emitenti takisto zverejňovať vplyv svojich dlhopisov na životné prostredie prostredníctvom zverejňovania správ o vplyve, ktoré by sa mali zverejniť aspoň raz počas celého životného cyklu dlhopisu. S cieľom poskytnúť investorom všetky informácie relevantné na posúdenie vplyvu európskych zelených dlhopisov na životné prostredie by sa v správach o vplyve mali jasne špecifikovať vzorce, metodiky a predpoklady použité pri posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Na posilnenie porovnateľnosti európskych zelených dlhopisov a na uľahčenie lokalizácie príslušných informácií treba stanoviť vzory zverejňovania takýchto informácií.

(19)Štátni audítori alebo akýkoľvek iný verejný subjekt, ktorý je poverený zvrchovaným subjektom na posúdenie toho, či sú výnosy z európskych zelených dlhopisov skutočne alokované na oprávnené fixné aktíva, výdavky a finančné aktíva, sú štatutárne subjekty zodpovedné za dohľad nad verejnými výdavkami, ktorí v tomto smere disponujú odbornými znalosťami a zvyčajne majú zákonom zaručenú nezávislosť. Zvrchované subjekty, ktoré emitujú európske zelené dlhopisy, by mali mať preto možnosť využívať týchto štátnych audítorov alebo subjekty na účely externého preskúmania dlhopisov emitovaných týmito zvrchovanými subjektmi. Takíto štátni audítori alebo subjekty by sa podľa tohto nariadenia nemali registrovať, ani by sa nad nimi nemal vykonávať dohľad.

(20)Emitenti by s cieľom zabezpečiť efektívnosť trhu s európskymi zelenými dlhopismi mali na svojich webových sídlach zverejňovať podrobnosti o európskych zelených dlhopisov, ktoré emitujú. S cieľom zabezpečiť spoľahlivosť informácií a dôveru investorov by mali takisto zverejňovať preskúmanie pred emisiou, ako aj každé preskúmania po emisii.

(21)Emitenti európskych zelených dlhopisov mali by využívať iba externých posudzovateľov, a to aj z tretích krajín, ktorí boli zaregistrovaní a podliehajú neustálemu dohľadu Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA), a to s cieľom zlepšiť transparentnosť v tom, ako externí posudzovatelia dospievajú k svojim záverom, zabezpečiť, aby mali externí posudzovatelia primeranú kvalifikáciu, odborné skúsenosti a nezávislosť, a znížiť riziko potenciálneho konfliktu záujmov, a tým zabezpečiť primeranú ochranu investorov.

(22)Externí posudzovatelia by s cieľom posilniť transparentnosť voči investorom v tom, ako sa posudzuje zosúladenosť výnosov z dlhopisov s požiadavkami taxonómie, mali pre používateľov preskúmaní pred emisiou a preskúmaní po emisii zverejniť dostatočne podrobné metodiky a kľúčové predpoklady, ktoré používajú pri svojich externých preskúmaniach, pričom sa náležite zohľadní ochrana údajov na základe vlastníckych práv a duševného vlastníctva.