Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o údajoch, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov /* COM/2013/044 final - 2013/0024 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Účelom tohto návrhu je revízia nariadenia (ES) č. 1781/2006 o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov[1] (ďalej len „nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov“), tak, aby sa zlepšila vysledovateľnosť platieb a aby bol rámec EÚ aj naďalej v úplnom súlade s medzinárodnými normami. Všeobecný kontext V nariadení o prevodoch finančných prostriedkov sa stanovujú pravidlá, na základe ktorých poskytovatelia platobných služieb musia poskytovať údaje o príkazcovi v rámci celého platobného reťazca na účely predchádzania praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ich vyšetrovania a odhaľovania. Nariadenie vychádzalo prevažne zo špeciálneho odporúčania VII o elektronických prevodoch prijatého Finančnou akčnou skupinou[2] (FATF) a jeho cieľom je zabezpečiť jednotnú transpozíciu tejto medzinárodnej normy v celej Únii, a najmä vylúčiť diskrimináciu medzi domácimi platbami v rámci členského štátu a cezhraničnými platbami medzi členskými štátmi. Vzhľadom na meniacu sa povahu hrozieb súvisiacich s praním špinavých peňazí a financovaním terorizmu, ktoré uľahčuje neustály vývoj technológií a prostriedky, ktoré majú páchatelia trestnej činnosti k dispozícii, FATF vykonala dôkladné preskúmanie medzinárodných noriem, ktoré vo februári 2012 vyústilo do prijatia nového súboru odporúčaní. Súbežne s týmto procesom vykonala svoje preskúmanie rámca EÚ aj Európska komisia. Toto preskúmanie zahŕňalo externú štúdiu o uplatňovaní nariadenia o prevodoch finančných prostriedkov, ktorú uverejnila Komisia, rozsiahle kontakty a konzultácie so zainteresovanými stranami zo súkromného sektora a organizáciami občianskej spoločnosti, ako aj so zástupcami regulačných a dozorných orgánov členských štátov EÚ. Z tejto práce vyplynulo, že rámec EÚ vrátane nariadenia o prevodoch finančných prostriedkov sa musí rozvíjať a prispôsobovať zmenám, pričom mimoriadny dôraz by sa mal klásť na a) účinnosť fungovania režimov pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, b) väčšiu zrozumiteľnosť a súdržnosť pravidiel v jednotlivých členských štátoch a c) širší rozsah pôsobnosti zameraný na riešenie nových hrozieb a nedostatkov. Existujúce ustanovenia v tejto oblasti Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/60/ES z 26. októbra 2005 o predchádzaní využívania finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu[3] (ďalej len „tretia smernica o boji proti praniu špinavých peňazí“) stanovuje rámec určený na ochranu dobrého stavu, integrity a stability úverových a finančných inštitúcií a ochranu dôvery vo finančný systém ako celok pred hrozbami prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. V smernici 2006/70/ES[4] („vykonávacia smernica“) sa stanovujú vykonávacie opatrenia k tretej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí, pokiaľ ide o vymedzenie pojmu „politicky exponovaná osoba“, a technické kritériá postupov zjednodušenej povinnej starostlivosti („due diligence“) vo vzťahu ku klientovi a výnimky na základe finančnej činnosti vykonávanej príležitostne alebo vo veľmi obmedzenom rozsahu. Uvedené opatrenia dopĺňa nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov tým, že zabezpečuje, aby mali príslušné orgány presadzovania práva a/alebo orgány zodpovedné za trestné stíhanie bezodkladne k dispozícii základné údaje o príkazcovi prevodov finančných prostriedkov, ktoré im pomáhajú pri odhaľovaní, vyšetrovaní a trestnom stíhaní teroristov alebo iných páchateľov trestných činov a pri vysledovaní majetku teroristov. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Návrh je v súlade s návrhom smernice Európskeho parlamentu a Rady o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu a uvedený návrh dopĺňa. Spoločným cieľom týchto dvoch legislatívnych nástrojov je revidovať existujúci rámec EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v záujme zvýšenia jeho účinnosti a zároveň zaistiť jeho súlad s medzinárodnými normami. Návrh je takisto v súlade s cieľmi Stratégie vnútornej bezpečnosti EÚ[5], v ktorej sa identifikujú najnaliehavejšie výzvy v oblasti bezpečnosti EÚ na nasledujúce roky a navrhuje päť strategických cieľov a konkrétnych krokov na roky 2011 až 2014, ktoré prispejú k posilneniu bezpečnosti EÚ. Okrem iného ide o riešenie otázky boja proti praniu špinavých peňazí a predchádzania terorizmu, a to najmä aktualizáciou rámca EÚ s cieľom zvýšiť transparentnosť údajov o skutočnom vlastníctve právnických osôb. Pokiaľ ide o ochranu údajov, navrhované objasnenia týkajúce sa spracovania osobných údajov sú v súlade s prístupom stanoveným v nedávnych návrhoch Komisie o ochrane údajov[6]. Pokiaľ ide o sankcie, návrh zaviesť súbor minimálnych pravidiel založených na zásadách na posilnenie administratívnych sankcií a opatrení je v súlade s politikou Komisie v zmysle jej oznámenia s názvom Posilňovanie sankčných režimov v odvetví finančných služieb[7]. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia v apríli 2012 prijala správu o uplatňovaní smernice 2005/60/ES a požiadala všetky zainteresované strany o vyjadrenie stanoviska[8]. Príloha k tejto správe bola zameraná najmä na cezhraničné elektronické prevody a hlavne na dve nové požiadavky – zahrnúť údaje o príjemcovi pri elektronických prevodoch a prijať opatrenie na zmrazenie aktív v súvislosti s rezolúciami OSN. Komisia dostala len štyri príspevky, ktoré sa výslovne týkali prílohy k správe. Respondenti žiadali o konzultáciu so zainteresovanými stranami zo všetkých krajín a území, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov, pričom zdôraznili potrebu primeranosti a splniteľnosti akýchkoľvek dodatočných požiadaviek alebo povinností uložených poskytovateľom platobných služieb. V rámci štúdie[9], ktorú pre Európsku komisiu vypracovali externí konzultanti, sa uskutočnili rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami, počas ktorých bolo oslovených 108 zúčastnených strán a ktoré zahŕňali telefonické rozhovory a vyplnenie štruktúrovaného dotazníka. Využívanie expertízy Počas roka 2012 vypracovali externí konzultanti pre Európsku komisiu štúdiu, ktorej cieľom bolo získať informácie, ako nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov funguje v členských štátoch, a zistiť problémy, ktoré sa vyskytli[10]. Štúdia zahŕňa najmä niekoľko odporúčaní, okrem iného: – zaviesť povinnosť pre poskytovateľov platobných služieb, aby pri elektronických prevodoch zabezpečili uchovávanie všetkých údajov o príkazcovi a príjemcovi, – vymedziť, ktoré údaje o príjemcovi treba overiť a kto ich má overiť, – zvážiť možnosť zaviesť „zjednodušený“ režim pre cezhraničné elektronické prevody nepresahujúce 1 000 EUR okrem prípadu, keď existuje podozrenie z prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, – bližšie objasniť ohlasovaciu povinnosť poskytovateľov platobných služieb, – výslovne zakázať vykonávanie elektronických prevodov, ak nespĺňajú potrebné požiadavky (úplnosť a presnosť údajov), – odporúčanie, aby poskytovatelia platobných služieb príjemcov zaviedli účinné politiky a postupy založené na zohľadňovaní rizík na určenie primeraných nadväzných opatrení, – zvážiť dosah na ochranu údajov. Posúdenie vplyvu Tento návrh sprevádza posúdenie vplyvu, v ktorom sa identifikujú hlavné problémy v súčasnom legislatívnom rámci EÚ pre boj proti praniu špinavých peňazí/financovaniu terorizmu[11]: i) nesúlad s nedávno zrevidovanými medzinárodnými normami; ii) odlišný výklad pravidiel v jednotlivých členských štátoch a iii) nedostatky a medzery v súvislosti s novými rizikami v oblasti prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. V dôsledku toho sa znižuje účinnosť fungovania režimu pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, čo má negatívne hospodárske a finančné vplyvy a poškodzuje dobrú povesť EÚ. V posúdení vplyvu sa analyzujú tieto tri scenáre: 1) základný scenár, keď Komisia neprijme žiadne opatrenia; 2) scenár úprav, ktorý prináša obmedzené zmeny nariadenia o prevodoch finančných prostriedkov potrebné buď na i) zosúladenie legislatívneho textu so zrevidovanými medzinárodnými normami, alebo na ii) zaistenie dostatočnej úrovne súladu vnútroštátnych pravidiel, alebo na iii) riešenie najvýznamnejších nedostatkov v súvislosti s novými vznikajúcimi hrozbami, a 3) scenár úplnej harmonizácie, ktorý prináša významné zmeny politiky a dodatočné prvky harmonizácie, pričom sa uznávajú všetky osobitosti EÚ. Z analýzy vykonanej v rámci posúdenia vplyvu vyplynulo, že pri zosúlaďovaní nariadenia o prevodoch finančných prostriedkov so zrevidovanými medzinárodnými normami a pri zaisťovaní dostatočnej úrovne súladu vnútroštátnych pravidiel a flexibility pri ich vykonávaní je najvyváženejšou možnosťou druhý scenár. Okrem toho sa v rámci posúdenia vplyvu analyzoval aj vplyv legislatívnych návrhov na základné práva. V súlade s Chartou základných práv je cieľom návrhu zabezpečiť najmä ochranu osobných údajov (článok 8 charty), pokiaľ ide o uchovávanie a výmenu osobných údajov. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Právny základ Článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Subsidiarita a proporcionalita Všetky zainteresované strany (najmä členské štáty a odvetvie platobných služieb) sa vo všeobecnosti zhodli na tom, že ciele návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov a možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ. Nekoordinovaný prístup jednotlivých členských štátov v oblasti cezhraničných prevodov finančných prostriedkov by mohol významným spôsobom ovplyvniť hladké fungovanie platobných systémov na úrovni EÚ, a teda by mohol poškodiť vnútorný trh v oblasti finančných služieb (pozri odôvodnenie 2 nariadenia o prevodoch finančných prostriedkov). Činnosť Únie by mala svojím rozsahom zabezpečiť jednotnú transpozíciu nového odporúčania FATF 16 v celej EÚ a najmä nediskriminačný prístup k domácim platbám v rámci členského štátu a cezhraničným platbám medzi členskými štátmi. Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity. Pokiaľ ide o zásadu proporcionality, v súlade s analýzou vykonanou v rámci posúdenia vplyvu sa návrhom transponuje zrevidované odporúčanie FATF týkajúce sa „elektronických prevodov“ tým, že sa zavádzajú minimálne požiadavky nevyhnutné na zaistenie vysledovateľnosti prevodov finančných prostriedkov bez toho, aby sa prekročil rámec nevyhnutný na dosiahnutie jeho cieľov. 4. VPLYV NA ROZPOČET Tento návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. 5. DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE Podrobné vysvetlenie návrhu V súlade s novým odporúčaním FATF 16 týkajúcim sa „elektronických prevodov“ a sprievodnou výkladovou poznámkou je cieľom navrhovaných zmien zamerať sa na oblasti, v ktorých stále existujú medzery v transparentnosti. Zámerom je posilniť vysledovateľnosť uložením týchto hlavných požiadaviek: – zahrnúť údaje o príjemcovi, – pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti nariadenia, objasniť, že ustanovenia nariadenia sa vzťahujú aj na kreditné alebo debetné karty či mobilné telefóny alebo iné digitálne zariadenie či zariadenie IT v prípade, že sa použijú na prevod finančných prostriedkov medzi osobami. Okrem toho objasniť, že v prípade prevodov finančných prostriedkov, ktoré smerujú mimo EÚ a nepresahujú 1 000 EUR, sa uplatňuje miernejší režim neoverených údajov o príkazcovi a príjemcovi [na rozdiel od prípadných výnimiek z rozsahu pôsobnosti ako v nariadení (ES) č. 1781/2006], – pokiaľ ide o povinnosti poskytovateľa platobných služieb príjemcu, uložiť požiadavku na overenie totožnosti príjemcu (ak už nebol identifikovaný predtým) v prípade platieb, ktoré pochádzajú z územia mimo EÚ a ktorých výška presahuje 1 000 EUR. Pokiaľ ide o poskytovateľa platobných služieb príjemcu a sprostredkovateľa platobných služieb, povinnosť zaviesť postupy založené na zohľadňovaní rizík s cieľom stanoviť, kedy vykonať, odmietnuť alebo pozastaviť prevod finančných prostriedkov, v prípade ktorého chýbajú požadované údaje, a aké primerané nadväzné opatrenia by sa mali prijať, – pokiaľ ide o ochranu údajov, zosúladiť požiadavky na uchovávanie záznamov o údajoch s normami FATF podľa nového režimu navrhovaného v smernici [xxxx/yyyy], – pokiaľ ide o sankcie, posilniť právomoci príslušných orgánov ukladať sankcie a požiadavka na koordináciu činnosti pri riešení cezhraničných prípadov; požiadavka na zverejnenie sankcií uložených za porušenie a požiadavka zaviesť účinné mechanizmy na podporu ohlasovania porušení ustanovení nariadenia. Európsky hospodársky priestor Navrhovaný akt sa týka záležitostí EHP, a preto by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky priestor. 2013/0024 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o údajoch, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[12], so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky[13], po porade s európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov[14], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Toky peňazí pochádzajúcich z nezákonnej činnosti prostredníctvom prevodov finančných prostriedkov môžu narušiť stabilitu a povesť finančného sektora a ohroziť vnútorný trh. Terorizmus otriasa samotnými základmi našej spoločnosti. Dobrý stav, integritu a stabilitu systému prevodov finančných prostriedkov a dôveru vo finančný systém ako celok by mohli vážne ohroziť snahy páchateľov trestnej činnosti a ich spoločníkov buď zatajiť pôvod príjmov z trestnej činnosti, alebo previesť finančné prostriedky na teroristické účely. (2) Pokiaľ sa neprijmú koordinačné opatrenia na úrovni Únie, mohli by sa tí, ktorí perú špinavé peniaze, a tí, ktorí financujú terorizmus, pokúsiť so zámerom jednoduchšie uskutočňovať svoju nezákonnú činnosť využiť voľný pohyb kapitálu v integrovanej finančnej oblasti. Činnosť Únie by mala svojím rozsahom zabezpečiť jednotnú transpozíciu odporúčania 16 Finančnej akčnej skupiny („FATF“) prijatého vo februári 2012 v celej Únii, a najmä vylúčiť diskrimináciu medzi domácimi platbami v rámci členského štátu a cezhraničnými platbami medzi členskými štátmi. Nekoordinovaný prístup jednotlivých členských štátov v oblasti cezhraničných prevodov finančných prostriedkov by mohol výrazne ovplyvniť plynulé fungovanie platobných systémov na úrovni Únie, a teda by mohol poškodiť vnútorný trh v oblasti finančných služieb. (3) V revidovanej stratégii Únie v oblasti boja proti financovaniu terorizmu zo 17. júla 2008[15] sa poukázalo na to, že je potrebné nepoľavovať v úsilí s cieľom zabrániť financovaniu teroristických činností a kontrolovať využívanie finančných zdrojov zo strany osôb podozrivých z teroristickej činnosti. Uznáva sa úsilie FATF neustále zlepšovať svoje odporúčania a pripraviť spoločnú interpretáciu ich vykonávania. V revidovanej stratégii Únie sa pripomína, že vykonávanie týchto opatrení všetkými členmi FATF a členmi regionálnych orgánov podobných FATF sa pravidelne hodnotí a že z tohto hľadiska je dôležitý spoločný prístup k vykonávaniu členskými štátmi. (4) S cieľom zabrániť financovaniu terorizmu boli prijaté opatrenia zamerané na zmrazenie finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov určitých osôb, skupín a subjektov, vrátane nariadenia (ES) č. 2580/2001 27. decembra 2001 o určitých obmedzujúcich opatreniach zameraných proti určitým osobám a subjektom s cieľom boja proti terorizmu[16] a nariadenia Rady (ES) č. 881/2002 z 27. mája 2002, ktoré ukladá niektoré špecifické obmedzujúce opatrenia namierené proti niektorým osobám spojeným so sieťou al-Káida[17]. Na ten istý účel sa prijali opatrenia zamerané na ochranu finančného systému pred prevádzaním finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov na teroristické účely. Smernica Európskeho parlamentu a Rady [xxxx/yyyy] o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu[18] zahŕňa niekoľko takýchto opatrení. Tieto opatrenia však úplne nezabraňujú teroristom a iným páchateľom trestnej činnosti v prístupe k platobným systémom umožňujúcom pohyb ich finančných prostriedkov. (5) S cieľom podporovať súdržný prístup v medzinárodnom kontexte v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by mali ďalšie opatrenia Únie zohľadňovať vývoj na tejto úrovni, a to medzinárodné normy boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a šíreniu zbraní prijaté FATF v roku 2012, a najmä odporúčanie 16 a zrevidovanú výkladovú poznámku na jeho vykonávanie. (6) Úplná vysledovateľnosť prevodov finančných prostriedkov môže byť obzvlášť dôležitým a hodnotným nástrojom na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ich vyšetrovanie a odhaľovanie. S cieľom zabezpečiť prenos údajov v rámci celého platobného reťazca je preto vhodné stanoviť systém, ktorým sa uloží povinnosť poskytovateľom platobných služieb, aby prevody finančných prostriedkov sprevádzali údaje o príkazcovi a príjemcovi. (7) Ustanovenia tohto nariadenia sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy na vykonávanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[19]. Napríklad osobné údaje zhromaždené na účely dosiahnutia súladu s týmto nariadením by sa už nemali spracúvať spôsobom, ktorý by bol v rozpore so smernicou 95/46/ES. Malo by sa prísne zakázať najmä ďalšie spracovanie na obchodné účely. Boj praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu uznávajú všetky členské štáty ako dôvod dôležitého verejného záujmu. Prenos osobných údajov do tretej krajiny, ktorá nezaisťuje adekvátnu úroveň ochrany v zmysle článku 25 smernice 95/46/ES, by sa mal pri uplatňovaní tohto nariadenia preto povoliť podľa článku 26 ods. 1 písm. d) uvedenej smernice. (8) Osoby, ktoré len transformujú papierové dokumenty na elektronické údaje a konajú na základe zmluvy s poskytovateľom platobných služieb, nepatria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. To isté platí pre všetky fyzické osoby alebo právnické osoby, ktoré pre poskytovateľov platobných služieb zabezpečujú výhradne systémy posielania správ alebo iné podporné systémy na prevod finančných prostriedkov alebo systémy zúčtovania a vyrovnania. (9) Je vhodné vyňať z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia prevody finančných prostriedkov, ktoré predstavujú malé riziko prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. Tieto výnimky by sa mali vzťahovať na kreditné karty alebo debetné karty, mobilné telefóny alebo iné digitálne zariadenia či zariadenia informačných technológií (IT), výbery z bankomatov, platbu daní, pokút alebo iných poplatkov a prevody finančných prostriedkov, v prípade ktorých sú príkazca aj príjemca poskytovateľmi platobných služieb konajúcimi vo svojom vlastnom mene. Okrem toho by mali mať členské štáty možnosť vyňať elektronické sporožírové platby, aby sa zohľadnili špecifiká vnútroštátnych platobných systémov, pod podmienkou, že vždy možno vysledovať príkazcu prevodu finančných prostriedkov. Výnimka sa však nesmie udeliť, ak sa debetná alebo kreditná karta, mobilný telefón alebo iné digitálne zariadenie či predplatené zariadenie IT alebo zariadenie IT platené následne použije na vykonanie prevodu medzi osobami. (10) Aby sa neoslabila efektívnosť platobných systémov, mali by sa oddeliť požiadavky na overovanie týkajúce sa prevodov finančných prostriedkov z účtu na účet od požiadaviek, ktoré sa týkajú prevodov finančných prostriedkov, ktoré sa nerealizujú z účtu. S cieľom vyvážiť riziko presunu vykonávania transakcií mimo bežného platobného styku v dôsledku uplatňovania príliš striktných požiadaviek na identifikáciu a riziko potenciálnej hrozby terorizmu, ktorú predstavujú malé prevody finančných prostriedkov, by sa povinnosť overovať presnosť údajov o príjemcovi v prípade prevodov finančných prostriedkov, ktoré sa nerealizujú z účtu, mala uložiť len pre jednotlivé prevody finančných prostriedkov presahujúce 1 000 EUR. V rámci prevodov finančných prostriedkov z účtu na účet by sa od poskytovateľov platobných služieb nemalo vyžadovať, aby overovali údaje o príkazcovi, ktoré sprevádzajú každý prevod finančných prostriedkov, ak boli splnené povinnosti podľa smernice [xxxx/yyyy]. (11) Na základe právnych predpisov Únie v oblasti platieb – nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 924/2009 zo 16. septembra 2009 o cezhraničných platbách v Spoločenstve[20], nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 260/2012 zo 14. marca 2012, ktorým sa ustanovujú technické a obchodné požiadavky na úhrady a inkasá v eurách[21], a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES z 13. novembra 2007 o platobných službách na vnútornom trhu[22] – je postačujúce, aby prevody finančných prostriedkov v rámci Únie sprevádzali zjednodušené údaje o príkazcovi. (12) S cieľom umožniť orgánom zodpovedným za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu v tretích krajinách vysledovať zdroj finančných prostriedkov využívaných na tieto účely by prevody finančných prostriedkov z Únie, ktoré smerujú mimo Únie, mali sprevádzať úplné údaje o príkazcovi a príjemcovi. Uvedeným orgánom by sa mal udeliť prístup k úplným údajom o príkazcovi iba na účely predchádzania praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu, ich vyšetrovania a odhaľovania. (13) Aby bolo možné uskutočniť prevody finančných prostriedkov individuálneho príkazcu niekoľkým príjemcom cenovo výhodným spôsobom v hromadných prevodoch, pre jednotlivé prevody z Únie, ktoré smerujú mimo Únie a ktoré sú obsiahnuté v týchto hromadných prevodoch, by sa malo umožniť, aby ich sprevádzalo iba číslo účtu príkazcu alebo jeho jedinečný identifikačný kód transakcie, za predpokladu, že hromadný prevod zahŕňa úplné údaje o príkazcovi a príjemcovi. (14) Aby bolo možné skontrolovať, či požadované údaje o príkazcovi a príjemcovi sprevádzajú prevody finančných prostriedkov, a s cieľom jednoduchšie zistiť podozrivé transakcie by poskytovateľ platobných služieb príjemcu a sprostredkovateľ platobných služieb mali mať zavedené účinné postupy s cieľom zistiť, či údaje o príkazcovi a príjemcovi chýbajú. (15) Vzhľadom na možnú hrozbu financovania terorizmu, ktorú predstavujú anonymné prevody, je vhodné poskytovateľovi platobných služieb uložiť povinnosť požadovať údaje o príkazcovi a príjemcovi. V súlade s prístupom založeným na zohľadňovaní rizík a vypracovaným FATF je vhodné identifikovať oblasti vyššieho a nižšieho rizika s cieľom lepšie sa zamerať na riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Poskytovateľ platobných služieb príjemcu a sprostredkovateľ platobných služieb by preto mali zaviesť účinné postupy založené na zohľadňovaní rizík pre prípad, že prevod finančných prostriedkov nesprevádzajú požadované údaje o príkazcovi a príjemcovi, aby sa mohli rozhodnúť, či daný prevod vykonať, odmietnuť alebo pozastaviť a aké primerané nadväzné opatrenia by mali prijať. V prípade, že je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený mimo územia Únie, mali by sa uplatniť opatrenia zvýšenej povinnej starostlivosti vo vzťahu ku klientovi v súlade so smernicou [xxxx/yyyy] so zreteľom na cezhraničné korešpondenčné vzťahy v oblasti bankovníctva s týmto poskytovateľom platobných služieb. (16) Poskytovateľ platobných služieb príjemcu a sprostredkovateľ platobných služieb by mali vynaložiť osobitnú opatrnosť pri hodnotení rizika, ak zistia, že údaje o príkazcovi a príjemcovi chýbajú alebo nie sú úplné, a podozrivé transakcie by mali oznámiť príslušným orgánom v súlade s ohlasovacou povinnosťou stanovenou v smernici [xxxx/yyyy] a vnútroštátnymi vykonávacími opatreniami. (17) Ustanovenia týkajúce sa prevodov finančných prostriedkov, pri ktorých chýbajú údaje o príkazcovi alebo príjemcovi alebo sú neúplné, sa uplatňujú bez toho, aby boli dotknuté akékoľvek povinnosti poskytovateľov platobných služieb a sprostredkovateľov platobných služieb vzťahujúce sa na pozastavenie a/alebo odmietnutie prevodov finančných prostriedkov, ktoré sú v rozpore s ustanoveniami občianskeho, správneho alebo trestného práva. (18) Pokiaľ sa neodstránia technické obmedzenia, ktoré môžu sprostredkovateľom platobných služieb zabrániť v splnení povinnosti postúpiť ďalej všetky prijaté údaje o príkazcovi, títo sprostredkovatelia platobných služieb by mali uchovávať záznamy o takýchto údajoch. Takéto technické obmedzenia by sa mali odstrániť bezodkladne po modernizácii platobných systémov. (19) Keďže pri vyšetrovaní trestných činov je niekedy možné identifikovať požadované údaje alebo zainteresovaných jednotlivcov až niekoľko mesiacov alebo dokonca rokov po vykonaní pôvodného prevodu finančných prostriedkov a aby bolo možné získať prístup k nevyhnutným dôkazom v rámci vyšetrovania, je vhodné požadovať, aby poskytovateľ platobných služieb uchovával záznamy o údajoch o príkazcovi a príjemcovi na účely predchádzania praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu, ich vyšetrovania a odhaľovania. Toto obdobie uchovávania by malo byť časovo obmedzené. (20) S cieľom umožniť urýchlené prijatie opatrení v rámci boja proti terorizmu by poskytovatelia platobných služieb mali rýchlo reagovať na žiadosti o údaje o príkazcovi od orgánov, ktoré sú zodpovedné za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu v členských štátoch, v ktorých sú usadené. (21) Počet dní na odpoveď na žiadosť o údaje o príkazcovi je určený počtom pracovných dní v členskom štáte poskytovateľa platobných služieb príkazcu. (22) S cieľom zlepšiť dodržiavanie požiadaviek tohto nariadenia a na základe oznámenia Komisie z 9. decembra 2010 s názvom Posilňovanie sankčných režimov v odvetví finančných služieb[23] by sa mali posilniť právomoci prijímať opatrenia týkajúce sa dohľadu a právomoci príslušných orgánov ukladať sankcie. Mali by sa navrhnúť administratívne sankcie a vzhľadom na dôležitosť boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by členské štáty mali stanoviť sankcie, ktoré sú účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty by ich mali oznámiť Komisii, ako aj európskemu orgánu dohľadu (Európskemu orgánu pre bankovníctvo, ďalej len „EBA“) zriadenému na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre bankovníctvo) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/78/ES, európskemu orgánu dohľadu (Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov, ďalej len „EIOPA“) zriadenému na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1094/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/79/ES, a európskemu orgánu dohľadu (Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy, ďalej len „ESMA“) zriadenému na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1095/2010 z 24. novembra 2010, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán dohľadu (Európsky orgán pre cenné papiere a trhy) a ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie č. 716/2009/ES a zrušuje rozhodnutie Komisie 2009/77/ES. (23) S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania článkov XXX tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[24]. (24) Viaceré krajiny a územia, ktoré nie sú súčasťou územia Únie, sa spoločne podieľajú na menovej únii s členským štátom, tvoria súčasť menového priestoru členského štátu alebo podpísali s Úniou zastúpenou členským štátom menový dohovor a majú poskytovateľov platobných služieb, ktorí sa priamo alebo nepriamo zúčastňujú na činnosti platobných systémov a systémov vyrovnania daného členského štátu. S cieľom vyhnúť sa značnému negatívnemu vplyvu na hospodárstvo týchto krajín alebo území, ktorý by mohol byť spôsobený uplatňovaním tohto nariadenia na prevody finančných prostriedkov medzi dotknutými členskými štátmi a týmito krajinami alebo územiami, je vhodné, aby sa s takýmito prevodmi finančných prostriedkov umožnilo zaobchádzať ako s prevodmi finančných prostriedkov v rámci dotknutých členských štátov. (25) Vzhľadom na zmeny a doplnenia nariadenia (ES) č. 1781/2006 z 15. novembra 2006 o údajoch o príkazcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov, ktoré by bolo potrebné vykonať, je v záujme prehľadnosti vhodné uvedené nariadenie zrušiť. (26) Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (27) Toto nariadenie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie, najmä právo na rešpektovanie súkromného a rodinného života (článok 7), právo na ochranu osobných údajov (článok 8) a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces (článok 47) a zásadu ne bis in idem. (28) V záujme zaistenia hladkého zavedenia nového rámca pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu je vhodné stanoviť dátum začatia uplatňovania tohto nariadenia tak, aby sa zhodoval s koncom lehoty na transpozíciu smernice [xxxx/yyyy], PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I PREDMET ÚPRAVY, VYMEDZENIE POJMOV A ROZSAH PÔSOBNOSTI Článok 1 Predmet úpravy V tomto nariadení sa stanovujú pravidlá týkajúce sa údajov o príkazcovi a príjemcovi, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov na účely predchádzania praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ich vyšetrovania a odhaľovania pri prevode finančných prostriedkov. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1) „financovanie terorizmu“ znamená financovanie terorizmu v zmysle vymedzenia v článku 1 ods. 4 smernice [xxxx/yyyy]; 2) „pranie špinavých peňazí“ znamená pranie špinavých peňazí v zmysle vymedzenia v článku 1 ods. 2 alebo 3 smernice [xxxx/yyyy]; 3) „príkazca“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá vykonáva prevod finančných prostriedkov zo svojho vlastného účtu alebo ktorá dáva príkaz na prevod finančných prostriedkov; 4) „príjemca“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá je zamýšľaným príjemcom prevedených finančných prostriedkov; 5) „poskytovateľ platobných služieb“ znamená fyzickú alebo právnickú osobu, ktorá poskytuje službu prevodu finančných prostriedkov v rámci svojej odbornej spôsobilosti; 6) „sprostredkovateľ platobných služieb“ znamená poskytovateľa platobných služieb, ktorý nie je poskytovateľom platobných služieb príkazcu ani príjemcu a ktorý vykonáva prevod finančných prostriedkov v mene poskytovateľa platobných služieb príkazcu alebo príjemcu alebo iného sprostredkovateľa platobných služieb; 7) „prevod finančných prostriedkov“ znamená každú transakciu vykonanú elektronickými prostriedkami v mene príkazcu prostredníctvom poskytovateľa platobných služieb, ktorej cieľom je sprístupniť príjemcovi finančné prostriedky prostredníctvom poskytovateľa platobných služieb bez ohľadu na to, či je príkazca a príjemca tá istá osoba; 8) „hromadný prevod“ znamená zoskupenie niekoľkých jednotlivých prevodov finančných prostriedkov, ktoré sa spájajú na účely prenosu; 9) „jedinečný identifikačný kód transakcie“ znamená kombináciu písmen alebo znakov, ktorú stanoví poskytovateľ platobných služieb v súlade s protokolmi k platobným systémom a systémom vyrovnania alebo k systémom posielania správ používaným na vykonanie prevodu finančných prostriedkov a ktorá umožňuje vysledovať transakciu späť k príkazcovi a príjemcovi; 10) „prevod finančných prostriedkov medzi osobami“ znamená transakciu medzi dvomi fyzickými osobami. Článok 3 Rozsah pôsobnosti 1. Toto nariadenie sa vzťahuje na prevody finančných prostriedkov v akejkoľvek mene, ktoré odosiela alebo prijíma poskytovateľ platobných služieb usadený v Únii. 2. Toto nariadenie sa nevzťahuje na prevody finančných prostriedkov vykonané s použitím kreditnej alebo debetnej karty či mobilného telefónu alebo iného digitálneho zariadenia alebo zariadenia informačných technológií (IT), ak sú splnené tieto podmienky: a) karta alebo zariadenie sa použije na zaplatenie tovaru a služieb; b) všetky prevody vyplývajúce z transakcie sprevádza číslo uvedenej karty alebo zariadenia. Toto nariadenie sa však uplatňuje, ak sa debetná alebo kreditná karta či mobilný telefón alebo iné digitálne zariadenie či zariadenie IT použije na vykonanie prevodu finančných prostriedkov medzi osobami. 3. Toto nariadenie sa nevzťahuje na prevody finančných prostriedkov, ak: a) prevod finančných prostriedkov zahŕňa výber hotovosti príkazcom z jeho vlastného účtu; b) sa finančné prostriedky prevádzajú verejným orgánom ako platby daní, pokút alebo iných poplatkov v rámci členského štátu; c) sú príkazca aj príjemca poskytovateľmi platobných služieb konajúcimi vo svojom vlastnom mene. KAPITOLA II POVINNOSTI POSKYTOVATEĽOV PLATOBNÝCH SLUŽIEB Oddiel 1 Povinnosti poskytovateľa platobných služieb príkazcu Článok 4 Údaje, ktoré sprevádzajú prevody finančných prostriedkov 1. Poskytovateľ platobných služieb príkazcu zabezpečuje, aby prevod finančných prostriedkov sprevádzali tieto údaje o príkazcovi: a) meno príkazcu; b) číslo účtu príkazcu, ak sa takýto účet používa na spracovanie prevodu finančných prostriedkov, alebo jedinečný identifikačný kód transakcie, ak sa na tento účel takýto účet nepoužíva; c) adresa príkazcu alebo národné identifikačné číslo alebo identifikačné číslo zákazníka alebo dátum a miesto narodenia. 2. Poskytovateľ platobných služieb príkazcu zabezpečuje, aby prevody finančných prostriedkov sprevádzali tieto údaje o príjemcovi: a) meno príjemcu a b) číslo účtu príjemcu, ak sa takýto účet používa na spracovanie transakcie, alebo jedinečný identifikačný kód transakcie, ak sa na tento účel takýto účet nepoužíva. 3. Pred tým, ako poskytovateľ platobných služieb príkazcu prevedie finančné prostriedky, overí presnosť údajov uvedených v odseku 1 na základe dokumentov, údajov alebo informácií získaných zo spoľahlivého a nezávislého zdroja. 4. Ak sa finančné prostriedky prevádzajú z účtu príkazcu, overenie uvedené v odseku 3 sa považuje za vykonané v týchto prípadoch: a) totožnosť príkazcu bola overená v súvislosti s otvorením účtu v súlade s článkom 11 smernice [xxxx/yyyy] a údaje získané prostredníctvom tohto overenia sa uchovávajú v súlade s článkom 39 uvedenej smernice alebo b) ak sa na príkazcu vzťahuje článok 12 ods. 5 smernice [xxxx/yyyy]. 5. Odchylne od odseku 3 v prípade prevodov finančných prostriedkov, ktoré sa nerealizujú z účtu, však poskytovateľ platobných služieb príkazcu neoveruje údaje uvedené v odseku 1, ak výška finančných prostriedkov nepresahuje 1 000 EUR a ak sa nezdá, že je spojená s inými prevodmi finančných prostriedkov, ktorých výška by spolu s predmetným prevodom presiahla sumu 1 000 EUR. Článok 5 Prevody finančných prostriedkov v rámci Únie 1. Odchylne od článku 4 ods. 1 a 2 v prípade, že sú poskytovatelia platobných služieb príkazcu aj príjemcu usadení v Únii, sa pri prevode finančných prostriedkov poskytuje iba číslo účtu príkazcu alebo jeho jedinečný identifikačný kód transakcie. 2. Bez ohľadu na odsek 1 poskytovateľ platobných služieb príkazcu na žiadosť poskytovateľa platobných služieb príjemcu alebo sprostredkovateľa platobných služieb sprístupní údaje o príkazcovi alebo príjemcovi v súlade s článkom 4, a to do troch pracovných dní od doručenia takejto žiadosti. Článok 6 Prevody finančných prostriedkov, ktoré smerujú mimo Únie 1. V prípade hromadných prevodov od jedného príkazcu, pri ktorých sú poskytovatelia platobných služieb príjemcov usadení mimo Únie, sa článok 4 ods. 1 a 2 nevzťahujú na jednotlivé prevody zoskupené v hromadnom prevode za predpokladu, že hromadný prevod zahŕňa údaje stanovené v uvedenom článku a jednotlivé prevody sprevádza číslo účtu príkazcu alebo jeho jedinečný identifikačný kód transakcie. 2. Odchylne od článku 4 ods. 1 a 2 v prípade, že je poskytovateľ platobných služieb príjemcu usadený mimo Únie, prevody finančných prostriedkov nepresahujúce 1 000 EUR sprevádzajú len tieto údaje: a) meno príkazcu; b) meno príjemcu; c) číslo účtu príkazcu aj príjemcu alebo jedinečný identifikačný kód transakcie. Presnosť týchto údajov netreba overovať okrem prípadu, keď existuje podozrenie z prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. Oddiel 2 Povinnosti poskytovateľa platobných služieb príjemcu Článok 7 Zistenie chýbajúcich údajov o príkazcovi a príjemcovi 1. Poskytovateľ platobných služieb príjemcu zisťuje, či v systéme posielania správ alebo v systéme platieb a vyrovnania používanom na prevod finančných prostriedkov boli v súvislosti s údajmi o príkazcovi a príjemcovi vyplnené všetky kolónky s použitím znakov alebo vstupov, ktoré sú prípustné podľa pravidiel daného systému. 2. Poskytovateľ platobných služieb príjemcu má zavedené účinné postupy, aby mohol zistiť, či chýbajú tieto údaje o príkazcovi a príjemcovi: a) ak ide o prevody finančných prostriedkov, v prípade ktorých je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený v Únii, údaje požadované podľa článku 5; b) ak ide o prevody finančných prostriedkov, v prípade ktorých je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený mimo Únie, údaje o príkazcovi a príjemcovi uvedené v článku 4 ods. 1 a 2 a prípadne údaje požadované podľa článku 14 a c) ak ide o hromadné prevody, v prípade ktorých je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený mimo Únie, údaje uvedené v článku 4 ods. 1 a 2 v súvislosti s hromadným prevodom. 3. Ak ide o prevody finančných prostriedkov presahujúce 1 000 EUR, v prípade ktorých je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený mimo Únie, poskytovateľ platobných služieb príjemcu overuje totožnosť príjemcu, ak ešte nebola overená. 4. Ak ide o prevody nepresahujúce 1 000 EUR, v prípade ktorých je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený mimo Únie, poskytovateľ platobných služieb príjemcu nemusí overovať údaje týkajúce sa príjemcu, okrem prípadu, keď existuje podozrenie z prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. Článok 8 Prevody finančných prostriedkov s chýbajúcimi alebo neúplnými údajmi o príkazcovi a príjemcovi 1. Poskytovateľ platobných služieb príjemcu zavedie účinné postupy založené na zohľadňovaní rizík s cieľom určiť, kedy vykonať, odmietnuť alebo pozastaviť prevod finančných prostriedkov, v prípade ktorého chýbajú požadované údaje o príkazcovi a príjemcovi, a aké primerané nadväzné opatrenia by sa mali prijať. Ak poskytovateľ platobných služieb príjemcu pri prijímaní prevodov finančných prostriedkov zistí, že údaje o príkazcovi a príjemcovi požadované podľa článku 4 ods. 1 a 2, článku 5 ods. 1 a článku 6 chýbajú alebo nie sú úplné, prevod buď odmietne, alebo požiada o úplné údaje o príkazcovi a príjemcovi. 2. Ak poskytovateľ platobných služieb pravidelne neposkytuje požadované údaje o príkazcovi, poskytovateľ platobných služieb príjemcu prijme opatrenia, ktoré môžu zahŕňať najprv vydanie upozornení a stanovenie lehôt, pred tým než buď odmietne všetky budúce prevody finančných prostriedkov od tohto poskytovateľa platobných služieb, alebo rozhodne o tom, či obmedzí, alebo ukončí obchodný vzťah s daným poskytovateľom platobných služieb. Poskytovateľ platobných služieb príjemcu oznamuje tieto skutočnosti orgánom zodpovedným za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu. Článok 9 Posudzovanie a ohlasovanie Poskytovateľ platobných služieb príjemcu zohľadňuje chýbajúce alebo neúplné údaje o príkazcovi a príjemcovi ako faktor pri posudzovaní toho, či sú prevody finančných prostriedkov alebo akékoľvek súvisiace transakcie podozrivé a či sa musia ohlásiť finančnej spravodajskej jednotke. Oddiel 3 Povinnosti sprostredkovateľov platobných služieb Článok 10 Uchovávanie údajov o príkazcovi a príjemcovi pri prevode Sprostredkovatelia platobných služieb zabezpečujú, aby sa všetky prijaté údaje o príkazcovi a príjemcovi, ktoré sprevádzajú prevod finančných prostriedkov, uchovali pri prevode. Článok 11 Zistenie chýbajúcich údajov o príkazcovi a príjemcovi 1. Sprostredkovateľ platobných služieb zisťuje, či v systéme posielania správ alebo v systéme platieb a vyrovnania používanom na prevod finančných prostriedkov boli v súvislosti s údajmi o príkazcovi a príjemcovi vyplnené všetky kolónky s použitím znakov alebo vstupov, ktoré sú prípustné podľa pravidiel daného systému. 2. Sprostredkovateľ platobných služieb má zavedené účinné postupy, aby mohol zistiť, či chýbajú tieto údaje o príkazcovi a príjemcovi: a) ak ide o prevody finančných prostriedkov, v prípade ktorých je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený v Únii, údaje požadované podľa článku 5; b) ak ide o prevody finančných prostriedkov, v prípade ktorých je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený mimo Únie, údaje o príkazcovi a príjemcovi uvedené v článku 4 ods. 1 a 2 alebo prípadne údaje požadované podľa článku 14 a c) ak ide o hromadné prevody, v prípade ktorých je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený mimo Únie, údaje uvedené v článku 4 ods. 1 a 2 v súvislosti s hromadným prevodom. Článok 12 Prevody finančných prostriedkov s chýbajúcimi alebo neúplnými údajmi o príkazcovi a príjemcovi 1. Sprostredkovateľ platobných služieb zavedie účinné postupy založené na zohľadňovaní rizík s cieľom určiť, kedy vykonať, odmietnuť alebo pozastaviť prevod finančných prostriedkov, v prípade ktorého chýbajú požadované údaje o príkazcovi a príjemcovi, a aké primerané nadväzné opatrenia by sa mali prijať. Ak sprostredkovateľ platobných služieb pri prijímaní prevodov finančných prostriedkov zistí, že údaje o príkazcovi a príjemcovi požadované podľa článku 4 ods. 1 a 2, článku 5 ods. 1 a článku 6 chýbajú alebo nie sú úplné, prevod buď odmietne, alebo požiada o úplné údaje o príkazcovi a príjemcovi. 2. Ak poskytovateľ platobných služieb pravidelne neposkytuje požadované údaje o príkazcovi, sprostredkovateľ platobných služieb prijme opatrenia, ktoré môžu zahŕňať najprv vydanie upozornení a stanovenie lehôt, pred tým než buď odmietne všetky budúce prevody finančných prostriedkov od tohto poskytovateľa platobných služieb, alebo rozhodne o tom, či obmedzí, alebo ukončí obchodný vzťah s daným poskytovateľom platobných služieb. Sprostredkovateľ platobných služieb oznamuje tieto skutočnosti orgánom zodpovedným za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu. Článok 13 Posudzovanie a ohlasovanie Sprostredkovateľ platobných služieb zohľadňuje chýbajúce alebo neúplné údaje o príkazcovi a príjemcovi ako faktor pri posudzovaní toho, či sú prevody finančných prostriedkov alebo akékoľvek súvisiace transakcie podozrivé a či sa musia ohlásiť finančnej spravodajskej jednotke. Článok 14 Technické obmedzenia 1. Tento článok sa uplatňuje, ak je poskytovateľ platobných služieb príkazcu usadený mimo Únie a sprostredkovateľ platobných služieb je usadený v Únii. 2. Pokiaľ sprostredkovateľ platobných služieb pri prijímaní prevodu finančných prostriedkov nezistí, že údaje o príkazcovi požadované podľa tohto nariadenia chýbajú alebo sú neúplné, na uskutočnenie prevodu finančných prostriedkov poskytovateľovi platobných služieb príjemcu môže použiť platobný systém s technickými obmedzeniami, ktoré zabraňujú, aby prevod finančných prostriedkov sprevádzali údaje o príkazcovi. 3. Ak sprostredkovateľ platobných služieb pri prijímaní prevodu finančných prostriedkov zistí, že chýbajú údaje o príkazcovi požadované podľa tohto nariadenia alebo sú tieto údaje neúplné, použije platobný systém s technickými obmedzeniami iba v prípade, keď môže o tejto skutočnosti informovať poskytovateľa platobných služieb príjemcu, a to buď prostredníctvom systému posielania správ, alebo platobného systému, ktorý umožňuje informovať o tejto skutočnosti, alebo v rámci iného postupu za predpokladu, že spôsob oznámenia akceptujú alebo sa na ňom dohodnú obaja poskytovatelia platobných služieb. 4. Ak sprostredkovateľ platobných služieb použije platobný systém s technickými obmedzeniami, poskytne poskytovateľovi platobných služieb príjemcu na jeho žiadosť všetky prijaté údaje o príkazcovi bez ohľadu na to, či sú úplné alebo nie, a to do troch pracovných dní od doručenia takejto žiadosti. KAPITOLA III SPOLUPRÁCA A UCHOVÁVANIE ZÁZNAMOV Článok 15 Povinnosť spolupracovať Poskytovatelia platobných služieb odpovedajú v plnom rozsahu, bezodkladne a v súlade s procesnými požiadavkami stanovenými vo vnútroštátnych právnych predpisoch členského štátu, v ktorom sú usadení, na otázky orgánov zodpovedných za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu daného členského štátu, ktoré sa týkajú údajov požadovaných podľa tohto nariadenia. Článok 16 Uchovávanie záznamov Poskytovateľ platobných služieb príkazcu a poskytovateľ platobných služieb príjemcu uchovávajú záznamy o údajoch uvedených v článkoch 4, 5, 6 a 7 počas piatich rokov. Sprostredkovateľ platobných služieb musí v prípadoch uvedených v článku 14 ods. 2 a 3 uchovávať záznamy o všetkých prijatých údajoch počas piatich rokov. Po skončení tohto obdobia sa osobné údaje musia vymazať, ak sa nestanovuje inak vo vnútroštátnych právnych predpisoch, v ktorých sa určí, za akých okolností poskytovatelia platobných služieb môžu alebo musia uchovávať údaje aj po skončení uvedeného obdobia. Členské štáty môžu povoliť alebo požadovať uchovávanie údajov aj po skončení uvedeného obdobia len v prípade, že je to potrebné na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ich vyšetrovanie alebo odhaľovanie. Maximálne obdobie uchovávania údajov po vykonaní prevodu finančných prostriedkov nesmie presiahnuť desať rokov. KAPITOLA IV SANKCIE A MONITOROVANIE Článok 17 Sankcie 1. Členské štáty stanovia pravidlá týkajúce sa administratívnych opatrení a sankcií uplatniteľných na porušenia ustanovení tohto nariadenia a prijmú všetky potrebné opatrenia na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. 2. Ak sa povinnosti vzťahujú na poskytovateľov platobných služieb, členské štáty zaistia, aby sa v prípade ich porušenia mohli uplatňovať sankcie na členov riadiaceho orgánu a na akýchkoľvek iných jednotlivcov, ktorí sú podľa vnútroštátneho práva zodpovední za porušenie. 3. Členské štáty do [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia] oznámia pravidlá uvedené v odseku 1 Komisii a Spoločnému výboru EBA, EIOPA a ESMA. Komisiu a Spoločný výbor EBA, EIOPA a ESMA bezodkladne informujú o všetkých následných zmenách a doplneniach uvedených pravidiel. 4. Príslušné orgány musia mať všetky vyšetrovacie právomoci potrebné na vykonávanie svojich funkcií. Príslušné orgány pri vykonávaní svojich právomocí ukladať sankcie úzko spolupracujú s cieľom zaistiť, aby sankcie alebo opatrenia priniesli želané výsledky, a koordinujú svoju činnosť pri riešení cezhraničných prípadov. Článok 18 Osobitné ustanovenia 1. Tento článok sa vzťahuje na tieto porušenia: a) opakované neposkytnutie požadovaných údajov o príkazcovi a príjemcovi v rozpore s článkami 4, 5 a 6; b) závažné porušenie povinnosti poskytovateľov platobných služieb uchovávať záznamy v súlade s článkom 16; c) porušenie povinnosti poskytovateľa platobných služieb zaviesť účinné politiky a postupy založené na zohľadňovaní rizík požadované podľa článkov 8 a 12. 2. V prípadoch uvedených v odseku 1 uplatniteľné administratívne opatrenia a sankcie zahŕňajú aspoň: a) verejné vyhlásenie, v ktorom sa uvádza fyzická alebo právnická osoba a povaha porušenia; b) príkaz, aby fyzická alebo právnická osoba upustila od konania a zdržala sa opakovania tohto konania; c) v prípade poskytovateľa platobných služieb odobratie povolenia poskytovateľa; d) dočasný zákaz vykonávať funkcie u poskytovateľa platobných služieb uložený ktorémukoľvek členovi riadiaceho orgánu poskytovateľa platobných služieb alebo akejkoľvek inej fyzickej osobe, ktorí sú zodpovední za porušenie; e) v prípade právnickej osoby administratívne peňažné sankcie do výšky 10 % celkového ročného obratu tejto právnickej osoby v predchádzajúcom hospodárskom roku; v prípade, že právnická osoba je dcérskou spoločnosťou materskej spoločnosti, relevantným celkovým ročným obratom je celkový ročný obrat vyplývajúci z konsolidovanej účtovnej závierky hlavnej materskej spoločnosti za predchádzajúci hospodársky rok; f) v prípade fyzickej osoby administratívne peňažné sankcie do 5 000 000 EUR alebo v členských štátoch, v ktorých euro nie je oficiálnou menou, zodpovedajúca hodnota v národnej mene k dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia; g) administratívne peňažné sankcie do výšky dvojnásobku sumy ziskov, ktoré dotknutá osoba porušením získala, alebo strát, ktorým sa vyhla, ak ich možno vyčísliť. Článok 19 Zverejňovanie sankcií Administratívne sankcie a opatrenia uložené v prípadoch uvedených v článku 17 a článku 18 ods. 1 sa zverejnia bez zbytočného odkladu vrátane informácií o druhu a povahe porušenia a totožnosti osôb zodpovedných za porušenie, okrem prípadu, keď by takéto zverejnenie vážne ohrozilo stabilitu finančných trhov. Ak by zverejnenie spôsobilo dotknutým stranám neprimeranú škodu, príslušné orgány zverejňujú sankcie anonymne. Článok 20 Uplatňovanie sankcií príslušnými orgánmi Pri rozhodovaní o druhu administratívnych sankcií alebo opatrení a výške administratívnych peňažných sankcií príslušné orgány zohľadňujú všetky relevantné okolnosti vrátane: a) závažnosti a dĺžky trvania porušenia; b) miery zodpovednosti zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby; c) finančnej sily zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby podľa celkového obratu zodpovednej právnickej osoby alebo ročného príjmu zodpovednej fyzickej osoby; d) rozsahu ziskov, ktoré zodpovedná fyzická alebo právnická osoba získala, alebo strát, ktorým sa vyhla, ak ich možno vyčísliť; e) strát tretích strán spôsobených porušením, ak ich možno vyčísliť; f) miery spolupráce zodpovednej fyzickej alebo právnickej osoby s príslušným orgánom; g) predchádzajúcich porušení, ktorých sa dopustila zodpovedná fyzická alebo právnická osoba. Článok 21 Ohlasovanie porušení 1. Členské štáty zavedú účinné mechanizmy, aby podporili ohlasovanie porušení ustanovení tohto nariadenia príslušným orgánom. 2. Mechanizmy uvedené v odseku 1 zahŕňajú aspoň: a) konkrétne postupy prijímania hlásení o porušeniach a nadväzné opatrenia; b) primeranú ochranu osôb, ktoré ohlásia možné alebo skutočné porušenia; c) ochranu osobných údajov týkajúcich sa osoby, ktorá ohlási porušenie, a fyzickej osoby, ktorá je údajne zodpovedná za porušenie, v súlade so zásadami stanovenými v smernici 95/46/ES. 3. Poskytovatelia platobných služieb zavedú primerané postupy, v rámci ktorých ich zamestnanci ohlasujú porušenia interne prostredníctvom osobitného kanála. Článok 22 Monitorovanie Členské štáty vyžadujú od príslušných orgánov, aby účinne monitorovali súlad s požiadavkami tohto nariadenia a prijímali potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť tento súlad. KAPITOLA V VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI Článok 23 Postup výboru 1. Komisii pomáha Výbor pre predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ďalej len „výbor“. Výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. KAPITOLA VI VÝNIMKY Článok 24 Dohody s územiami alebo krajinami uvedenými v článku 355 zmluvy 1. Komisia môže povoliť ktorémukoľvek členskému štátu, aby uzavrel dohody s krajinou alebo územím, ktoré nie sú súčasťou územia Únie a ktoré sú uvedené v článku 355 zmluvy, pričom uvedené dohody obsahujú výnimky z tohto nariadenia, aby bolo možné zaobchádzať s prevodmi finančných prostriedkov medzi danou krajinou alebo územím a dotknutým členským štátom ako s prevodmi finančných prostriedkov v rámci daného členského štátu. Takéto dohody možno povoliť len v prípade splnenia všetkých týchto podmienok: a) dotknutá krajina alebo dotknuté územie sa podieľajú na menovej únii s dotknutým členským štátom, tvoria súčasť menového priestoru daného členského štátu alebo podpísali menový dohovor s Úniou zastúpenou členským štátom; b) poskytovatelia platobných služieb v dotknutej krajine alebo na dotknutom území sa priamo alebo nepriamo podieľajú na platobných systémoch a systémoch vyrovnania v danom členskom štáte a c) dotknutá krajina alebo dotknuté územie vyžadujú od poskytovateľov platobných služieb, ktorí patria do ich jurisdikcie, aby uplatňovali rovnaké pravidlá ako pravidlá stanovené podľa tohto nariadenia. 2. Členský štát, ktorý chce uzavrieť dohodu uvedenú v odseku 1, zašle Komisii žiadosť a poskytne jej všetky potrebné údaje. Po doručení žiadosti členského štátu Komisii sa s prevodmi finančných prostriedkov medzi daným členským štátom a dotknutou krajinou alebo dotknutým územím dočasne zaobchádza ako s prevodmi finančných prostriedkov v rámci daného členského štátu, až kým sa neprijme rozhodnutie v súlade s postupom stanoveným v tomto článku. Ak Komisia zistí, že nemá všetky potrebné údaje, obráti sa do dvoch mesiacov od doručenia žiadosti na dotknutý členský štát a bližšie určí požadované dodatočné údaje. Keď má Komisia všetky údaje, ktoré považuje za potrebné na posúdenie žiadosti, do jedného mesiaca to oznámi členskému štátu predkladajúcemu žiadosť a žiadosť postúpi ostatným členským štátom. 3. Do troch mesiacov od oznámenia uvedeného v štvrtom pododseku odseku 2 Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 23 ods. 2 rozhodne, či povolí dotknutému členskému štátu uzavrieť dohodu uvedenú v odseku 1 tohto článku. V každom prípade Komisia prijme rozhodnutie podľa prvého pododseku do 18 mesiacov od doručenia žiadosti Komisii. KAPITOLA VII ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 25 Zrušenie Nariadenie (ES) č. 1781/2006 sa zrušuje. Odkazy na zrušené nariadenie sa považujú za odkazy na toto nariadenie a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe. Článok 26 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od [dátum sa zhoduje s dátumom transpozície smernice xxxx/yyyy]. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Štrasburgu Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA Tabuľka zhody uvedená v článku 25. Nariadenie (ES) č. 1781/2006 || Toto nariadenie článok 1 || článok 1 článok 2 || článok 2 článok 3 || článok 3 článok 4 || článok 4 ods. 1 článok 5 || článok 4 článok 6 || článok 5 článok 7 || článok 7 článok 8 || článok 7 článok 9 || článok 8 článok 10 || článok 9 článok 11 || článok 16 článok 12 || článok 10 || článok 11 || článok 12 || článok 13 článok 13 || článok 14 článok 14 || článok 15 článok 15 || články 17 až 22 článok 16 || článok 23 článok 17 || článok 24 článok 18 || - článok 19 || - || článok 25 článok 20 || článok 26 [1] Ú. v. EÚ L 345, 8.12.2006, s. 1. [2] FATF je medzinárodný orgán zriadený v rámci samitu G7 v roku 1989 a považuje sa za svetovú normu v boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. [3] Ú. v. EÚ L 309, 25.11.2005, s. 15. [4] Ú. v. EÚ L 214, 4.8.2006, s. 29. [5] KOM(2010) 673 v konečnom znení. [6] COM(2012) 10 final a COM(2012) 11 final. [7] KOM(2010) 716 v konečnom znení. [8] Správa Komisie, odpovede zainteresovaných strán a spätná väzba sú k dispozícii na adrese http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm [9] Štúdia je k dispozícii na adrese http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm. [10] Tamtiež. [11] Posúdenie vplyvu je k dispozícii na adrese http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm. [12] Ú. v. EÚ C , , s. . [13] Ú. v. EÚ C , , s. . [14] Ú. v. EÚ C , , s. . [15] http://register.consilium.europa.eu/pdf/sk/08/st11/st11778-re01.sk08.pdf [16] Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 70. [17] Ú. v. ES L 139, 29.5.2002, s. 9. [18] Ú. v. EÚ L , , s. . [19] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. [20] Ú. v. EÚ L 266, 9.10.2009, s. 11. [21] Ú. v. EÚ L 94, 30.3.2012, s. 22. [22] Ú. v. EÚ L 319, 5.12.2007, s. 1. [23] KOM(2012) 716 v konečnom znení. [24] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.