V súčasnosti EÚ nemá harmonizovaný a súdržný prístup k odstraňovaniu nezákonného obsahu. Existujú v nej rôzne metodiky v závislosti od členského štátu, kategórie obsahu či druhu online platformy. Ak sa má zefektívniť boj proti nezákonnému obsahu, potrebovali by sme jednotnejší prístup. Ten by bol prospešný aj pre budovanie digitálneho jednotného trhu a online platformám vrátane nových účastníkov by znížil náklady na dosahovanie súladu s množstvom pravidiel.

V článku 15 sa navyše členským štátom zakazuje „uložiť poskytovateľom všeobecnú povinnosť pri poskytovaní služieb, na ktoré sa [vzťahuje článok 14], aby monitorovali informácie, ktoré prenášajú alebo ktoré uložili, [alebo] všeobecnú povinnosť aktívne zisťovať skutočnosti alebo okolnosti, ktoré by naznačovali, že ide o nezákonnú činnosť“. Okrem toho sa v odôvodnení 47 smernice pripomína, že to sa týka len povinnosti monitorovať všeobecnej povahy, a nie „povinností monitorovať v špecifickom prípade, a najmä to nemá vplyv na nariadenia vnútroštátnych orgánov v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi“.

Nezákonný obsah na online platformách sa môže šíriť najmä online službami, ktoré umožňujú nahrávanie obsahu tretích strán. Na takéto hostingové služby sa za určitých podmienok vzťahuje článok 14 smernice o elektronickom obchode. V uvedenom článku sa stanovuje, že poskytovateľov hostingových služieb nemožno brať na zodpovednosť za informácie uchovávané na žiadosť tretích strán, a to pod podmienkou, že a) nič nevedia o nezákonnej činnosti alebo informáciách, a čo sa týka nárokov na náhradu škody, nie sú si vedomí skutočností alebo okolností, z ktorých by bolo zrejmé, že ide o nezákonnú činnosť alebo informácie, alebo b) po zistení alebo uvedomení si týchto skutočností konajú promptne, aby odstránili alebo znemožnili prístup k informáciám. Uvedenou smernicou by sa zároveň mal „vytvoriť vhodný základ pre rozvoj rýchleho a spoľahlivého postupu pre odstránenie a znemožnenie prístupu k nezákonným informáciám“.

Podľa nedávnych správ o niektorých z týchto odvetvových iniciatív došlo k istému pokroku. V prípade nezákonných nenávistných prejavov správy z júna 2017 naznačujú, že v niektorých krajinách EÚ sa počas obdobia šiestich mesiacov objem odstránených materiálov z vybranej vzorky nahláseného obsahu zvýšil z 28 percent na 59 percent, ale zároveň upozorňujú na značné rozdiely medzi platformami. V rovnakom období boli zaznamenané aj určité zlepšenia v rýchlosti odstraňovania, ale až 28 percent obsahu bolo odstráneného až po týždni. Z toho vyplýva, že neregulačný prístup môže priniesť výsledky, najmä keď ho doplnia opatrenia na uľahčenie spolupráce medzi všetkými dotknutými subjektmi. V rámci úsilia internetového fóra EÚ o boj proti teroristickému obsahu bolo od jeho vzniku odstráneného 80 až 90 percent obsahu označeného Europolom. Pokiaľ ide o detskú pornografiu, zo systému telefónnych horúcich liniek INHOPE bola už v roku 2015 nahlásená účinnosť odstraňovania vo výške 91 % do 72 hodín, pričom každá tretia položka bola odstránená do 24 hodín.

Komisia vo svojich oznámeniach z rokov 2016 a 2017 zdôraznila, že online platformy musia konať zodpovednejšie a posilniť samoregulačné úsilie o odstraňovanie nezákonného obsahu v celej EÚ. Okrem toho sa Komisia zaviazala zlepšiť koordináciu rôznych odvetvových dialógov s platformami a preskúmať potrebu usmernení o formálnych postupoch oznamovania a prijímania opatrení. To by sa malo diať v synergii s už prebiehajúcimi dialógmi a prácou začatou v iných oblastiach a bez toho, aby boli narušené. Príkladom je Európsky program v oblasti bezpečnosti alebo doména nezákonných nenávistných prejavov.

Tie online platformy, ktoré sprostredkúvajú prístup k obsahu väčšine používateľov internetu, nesú významnú spoločenskú zodpovednosť za ochranu používateľov a spoločnosti ako celku a zabraňovanie zločincom a iným osobám zapojeným do protiprávnych činností online vo využívaní ich služieb. Otvorené digitálne priestory, ktoré poskytujú, sa nesmú stať semenišťom terorizmu, nezákonných nenávistných prejavov, zneužívania detí alebo obchodovania s ľuďmi či priestormi mimo dosahu právnych predpisov. Šírenie nezákonného obsahu online pochopiteľne môže jednak narušiť dôveru občanov v digitálne prostredie, jednak ohroziť ďalší hospodársky rozvoj ekosystémov platforiem a digitálny jednotný trh. Online platformy by mali výrazne zintenzívniť opatrenia na riešenie tohto problému ako súčasť zodpovednosti, ktorá vyplýva z ich ústrednej úlohy v spoločnosti.

Európska rada, znepokojená sériou teroristických útokov v EÚ a šírením teroristickej propagandy na internete, na zasadnutí 22. a 23. júna 2017 vyhlásila, že „od tohto odvetvia očakáva, že (...) vyvinie nové technológie a nástroje, ktoré zlepšia automatické odhaľovanie obsahu, ktorý podnecuje na páchanie teroristických činov, a jeho odstraňovanie. Dopĺňať by to v prípade potreby mali príslušné legislatívne opatrenia na úrovni EÚ.“ Tieto výzvy zopakovali aj lídri G7 a G20 na nedávnych samitoch. Podobne aj Európsky parlament vo svojom uznesení o online platformách v júni 2017 vyzval tieto platformy, „aby posilnili opatrenia na boj proti nezákonnému a škodlivému obsahu“, a zároveň požiadal Komisiu, aby predložila návrhy na riešenie týchto otázok.

Online platformy by mali systematicky posilňovať spoluprácu s príslušnými orgánmi v členských štátoch, zatiaľ čo členské štáty by mali zabezpečiť, aby súdy mohli účinne konať proti nezákonnému obsahu online, a mali by ďalej rozvíjať cezhraničnú spoluprácu medzi orgánmi.

Online platformy by preto mali mať potrebné zdroje na pochopenie právnych rámcov, v ktorých pôsobia. V prípade potreby by tiež mali úzko spolupracovať s orgánmi presadzovania práva a inými príslušnými orgánmi, a to najmä tak, že sa budú dať rýchlo a účinne kontaktovať so žiadosťou o urýchlené odstránenie nezákonného obsahu a že prípadne dokážu orgány presadzovania práva upozorniť na známky trestnej činnosti na internete. S cieľom zabrániť duplicite úsilia a oznámení a zníženiu efektívnosti a účinnosti procesu odstraňovania by orgány presadzovania práva a iné príslušné orgány mali takisto vynaložiť maximálne úsilie, aby vzájomne spolupracovali pri definovaní účinných digitálnych rozhraní, ktoré uľahčujú rýchle a spoľahlivé podávanie oznámení, a aby zabezpečili efektívne odhaľovanie a oznamovanie nezákonného obsahu. Dôležitým predpokladom pre fungovanie tejto spolupráce je to, aby si platformy a orgány vytvorili kontaktné miesta.

Keďže rýchle odstránenie nezákonných materiálov má často zásadný význam pre obmedzenie rozsiahlejšieho šírenia a ujmy, online platformy by mali tiež môcť prijímať rýchle rozhodnutia o možných opatreniach v súvislosti s nezákonným obsahom na internete bez toho, aby potrebovali súdny príkaz alebo administratívne rozhodnutie, a to najmä vtedy, ak údajný nezákonný obsah odhalí orgán presadzovania práva a informuje ich o ňom. Zároveň by pri plnení svojich úloh v tomto smere mali zaviesť primerané záruky s cieľom zabezpečiť používateľom právo na účinný prostriedok nápravy.

Usmernenia a zásady uvedené v tomto oznámení sa teda nezameriavajú len na odhaľovanie a odstraňovanie nezákonného obsahu; ich cieľom je tiež riešenie obáv z toho, že sa bude odstraňovať aj legálny obsah (tzv. nadmerné odstraňovanie), čo má zase vplyv na slobodu prejavu a pluralitu médií. Preto by sa mali zabezpečiť primerané záruky, ktoré by sa mali prispôsobiť konkrétnemu druhu daného nezákonného obsahu.

V EÚ súdy a vnútroštátne príslušné orgány vrátane orgánov presadzovania práva majú právomoc stíhať trestné činy a ukladať trestné sankcie podľa riadneho postupu v súvislosti s nezákonnosťou danej činnosti alebo informácií na internete. Online platformy majú zároveň právo brániť tomu, aby sa ich infraštruktúra a podnikateľská činnosť používali na páchanie trestných činov, nesú zodpovednosť za ochranu svojich používateľov a predchádzanie nezákonnému obsahu na svojej platforme a zvyčajne majú k dispozícii technické prostriedky na identifikáciu a odstraňovanie takéhoto obsahu. Je to o to dôležitejšie, že online platformy investujú nemalé prostriedky do vývoja pokročilých technológií na proaktívne zhromažďovanie informácií o obsahu, ktorý sa šíri v ich prostredí, a o správaní spotrebiteľov. Hoci promptné rozhodnutia o odstraňovaní nezákonného obsahu sú dôležité, treba uplatňovať aj primerané záruky. To si vyžaduje aj rovnováhu úloh medzi verejnými a súkromnými subjektmi.

Treba zdôrazniť, že týmto právnym rámcom sa nevymedzuje, tobôž neharmonizuje, definícia „nezákonného“ obsahu. To, čo je nezákonné, určujú osobitné právne predpisy na úrovni EÚ, ako aj vnútroštátne právne predpisy. Zatiaľ čo napríklad povaha a špecifiká materiálov spojených s terorizmom, nezákonných nenávistných prejavov, detskej pornografie či obchodovania s ľuďmi, ako aj škody, ktoré tento obsah spôsobuje, sú veľmi odlišné od porušovania práv duševného vlastníctva, pravidiel bezpečnosti výrobkov, nezákonných obchodných praktík online alebo online činností hanlivého charakteru, všetky tieto rôzne druhy nezákonného obsahu patria pod rovnaký všeobecný právny rámec, ktorý predstavuje smernica o elektronickom obchode. Vzhľadom na značné podobnosti pri postupoch odstraňovania spomínaných rôznych druhov obsahu sa toto oznámenie vzťahuje na celé spektrum nezákonného obsahu na internete, pričom tam, kde je to vhodné a opodstatnené, dbá na odvetvové rozdiely.

V porovnaní s bežnými používateľmi od dôveryhodných oznamovateľov možno očakávať odbornosť a prácu na vysokej úrovni, čo by malo viesť ku kvalitnejším oznámeniam a rýchlejšiemu odstraňovaniu. Online platformy sa vyzývajú na využívanie existujúcich sietí dôveryhodných oznamovateľov. Napríklad pokiaľ ide o teroristický obsah, jednotka Europolu pre nahlasovanie internetového obsahu má potrebné odborné znalosti na posúdenie, či daný online obsah má teroristický a násilný charakter, a popri svojej úlohe v oblasti presadzovania práva využíva túto odbornosť na pôsobenie v úlohe dôveryhodného oznamovateľa. Ďalším príkladom dôveryhodného oznamovateľa je európska sieť horúcich liniek na nahlasovanie detskej pornografie INHOPE. V prípade nezákonných nenávistných prejavov sa na identifikáciu a nahlasovanie nezákonného rasistického a xenofóbneho obsahu na internete špecializujú organizácie občianskej spoločnosti či poloverejné orgány.

S cieľom zabezpečiť vysokú kvalitu oznámení a rýchlejšie odstraňovanie nezákonného obsahu by sa odvetvie mohlo dohodnúť na celoúnijných kritériách založených najmä na dodržiavaní základných práv a demokratických hodnôt. To možno dosiahnuť samoregulačnými mechanizmami alebo v normalizačnom rámci EÚ, na základe ktorého určitý subjekt možno považovať za dôveryhodného oznamovateľa, čo umožní dostatočnú flexibilitu na to, aby sa zohľadnili obsahové špecifiká a úloha dôveryhodného oznamovateľa. Takéto kritériá by mohli okrem iného zahŕňať aj interné normy odbornej prípravy, procesné štandardy a postupy zabezpečovania kvality, ako aj právne záruky, pokiaľ ide o nezávislosť a konflikt záujmov, ochranu súkromia a osobných údajov. Tieto záruky sú obzvlášť dôležité v obmedzenom počte prípadov, v ktorých platformy môžu odstrániť obsah na základe oznámenia od dôveryhodného oznamovateľa bez toho, aby si samy ďalej overovali jeho legálnosť. V týchto obmedzených prípadoch by dôveryhodní oznamovatelia mohli takisto podliehať auditom na základe spomínaných kritérií a ich dôveryhodnosť by sa mohla potvrdzovať certifikáciou. Každopádne by mali byť k dispozícii dostatočné záruky, aby sa zabránilo zneužívaniu systému, ako sa uvádza v oddiele 4.3.

Na mechanizmoch nahlasovania obsahu zo strany dôveryhodných oznamovateľov by sa v prípade potreby mali môcť zúčastňovať aj príslušné orgány.

Musí sa dosiahnuť primeraná rovnováha medzi zabezpečením vysokej kvality oznámení od dôveryhodných oznamovateľov, rozsahom dodatočných opatrení, ktoré by spoločnosti prijali vo vzťahu k dôveryhodným oznamovateľom, a záťažou pri zabezpečovaní týchto štandardov kvality. Ak sa mechanizmy nahlasovania z pozície dôveryhodného oznamovateľa zneužijú a porušia sa stanovené štandardy, status dôveryhodného oznamovateľa by sa mal odňať.

Komisia podporuje úzku spoluprácu medzi online platformami a dôveryhodnými oznamovateľmi. Platformy by mali oznámenia od dôveryhodných oznamovateľov dokázať rýchlejšie spracovať. Touto spoluprácou by sa mala zabezpečiť vzájomná výmena informácií, aby sa proces odstraňovania dal priebežne hodnotiť a zlepšovať. Komisia bude ďalej skúmať možnosť dohody o celoúnijných kritériách uplatňujúcich sa na dôveryhodných oznamovateľov, a to najmä v dialógu s príslušnými zainteresovanými stranami.

7.Oznámenia od používateľov

V záujme účinného boja proti nezákonnému obsahu na internete by bežní používatelia mali mať možnosť upozorňovať online platformy na nezákonný obsah a môcť sa spoľahnúť na to, že odôvodnené oznámenia sa posúdia a že sa na ne bude rýchlo reagovať.

Online platformy by mali zriadiť ľahko prístupný a používateľsky ústretový mechanizmus, vďaka ktorému by ich používatelia mohli informovať, ak určitý obsah, ktorému platformy poskytujú priestor, považujú za nezákonný.

Ak je obsah verejne dostupný, takéto nahlasovacie mechanizmy by mali byť k dispozícii aj širokej verejnosti, a to bez toho, aby používatelia museli byť zaregistrovaní. S cieľom zlepšiť efektívnosť a správnosť posúdení potenciálne nezákonného obsahu by takýto mechanizmus mal umožniť jednoduché oznamovanie elektronickými prostriedkami.

Zámerom návrhu Komisie na revíziu smernice o audiovizuálnych mediálnych službách je uložiť poskytovateľom platforiem na zdieľanie videí povinnosť, aby zriadili a prevádzkovali mechanizmy, vďaka ktorým by používatelia mohli nahlasovať alebo označovať audiovizuálny obsah, ktorý môže narušiť telesný, duševný alebo morálny vývin maloletých, ako aj obsah s prvkami podnecujúcimi k násiliu alebo nenávisti.

8.Zabezpečenie vysokej kvality oznámení

Online platformy by mali zaviesť účinné mechanizmy na uľahčenie zasielania oznámení, ktoré sú dostatočne presné a náležite odôvodnené, aby sa platformám umožnilo prijať rýchle a kvalifikované rozhodnutie o následných opatreniach. Malo by tak byť ľahšie predkladať oznámenia, ktoré by zahŕňali vysvetlenie dôvodov, prečo sa oznamovateľ domnieva, že obsah je nezákonný, a jasný údaj o umiestnení potenciálne nezákonného obsahu (napr. internetovú adresu).

Takéto nahlasovacie mechanizmy by mali byť viditeľné, ľahko dostupné, používateľsky ústretové a kontextuálne. Takisto by mali umožňovať jednoduché nahlasovanie rôznych druhov obsahu, napr. výberom zo zoznamu kategórií dôvodov, pre ktoré sa obsah považuje za nezákonný. Ak je to technicky zrealizovateľné, mohli by sa využívať také prvky, ako je napríklad možnosť oznámenia hneď pri prvom kontakte s materiálom alebo ponúkanie rovnakých prihlasovacích údajov.

Takéto dostatočne podložené a podrobné oznámenia platformám umožnia potenciálne nezákonný obsah rýchlo nájsť, fundovane posúdiť jeho nezákonnosť a v prípade potreby rýchlo konať. Presná miera podrobnosti, ktorú platformy potrebujú na urýchlené prijatie fundovaných rozhodnutí, sa môže značne líšiť v závislosti od druhu obsahu.

Používatelia by pri nahlasovaní obsahu, ktorý považujú za nezákonný, nemali byť v zásade povinní identifikovať sa, okrem prípadov, keď sú tieto informácie potrebné na určenie zákonnosti obsahu (napr. uplatnenie práv duševného vlastníctva). To platí najmä v prípade, ak môže byť ohrozená ich bezpečnosť alebo ak by odhalenie ich identity mohlo mať právne dôsledky. Ak si používatelia chcú zachovať anonymitu vo vzťahu k platformám, mali by sa vyzývať k tomu, aby na sprostredkovanie oznámení využili dôveryhodných oznamovateľov.

Predkladatelia oznámení by však spolu s nimi zároveň mali mať možnosť dobrovoľne predložiť svoje kontaktné údaje, aby ich online platformy mohli požiadať o dodatočné informácie alebo informovať o zamýšľaných následných opatreniach. V takom prípade by poskytovateľ oznámenia mal dostať potvrdenie o prijatí a správu o opatreniach prijatých na základe oznámenia.

Úlohou potvrdenia o prijatí nie je len zabrániť tomu, aby predkladateľ oznámenia musel sám zisťovať, či sa na jeho žiadosť reagovalo, ale môže slúžiť aj ako dôkaz v súdnych alebo mimosúdnych konaniach v súlade s pravidlami, ktoré sa na ne vzťahujú.

9.Proaktívne opatrenia online platforiem

10.Proaktívne opatrenia a výnimka zo zodpovednosti