Správa Komisie - O pokroku pri dosiahovaní cieľov Kjótskeho protokolu (požadovaná podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES o mechanizme sledovania emisií skleníkových plynov v spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu) {SEK(2006) 1412} /* KOM/2006/0658 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 27.10.2006 KOM(2006) 658 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE O POKROKU PRI DOSIAHOVANÍ CIEĽOV KJÓTSKEHO PROTOKOLU (požadovaná podľa rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady 280/2004/ES o mechanizme sledovania emisií skleníkových plynov v spoločenstve a uplatňovania Kjótskeho protokolu) {SEK(2006) 1412} OBSAH 1. Zhrnutie 3 2. Skutočný pokrok v období rokov 1990 - 2004 5 2.1. Vývoj v oblasti emisií SP 5 2.2. Intenzity emisií skleníkových plynov v roku 2004 5 2.3. Emisie SP v roku 2004 v porovnaní s rokom 2003 7 2.4. Vývoj v oblasti emisií v hlavných hospodárskych sektoroch 7 3. Predpokladaný pokrok v rokoch 1990 - 2008/2012 12 3.1. Predpoklady členských štátov 12 3.1.1. EÚ-25 12 3.1.2. EÚ-15 14 3.1.3. EÚ-10 14 3.1.4. Pristupujúce a kandidátske krajiny 14 3.2. Implementácia Európskeho programu klimatických zmien (ECCP). 14 3.3. Implementácia systému obchodovania s emisiami v EÚ (ETS) 16 3.4. Predpokladané využitie kjótskych mechanizmov 16 3.5. Predpokladané využívanie zachytávačov uhlíka 17 1. ZHRNUTIE Európske spoločenstvo (ES) sa podľa Kjótskeho protokolu dohodlo na znížení svojich emisií skleníkových plynov (SP) do roku 2008 až 2012 o 8 % od úrovní východiskového roka[1]. Na základe najnovších (2004) dostupných kontrolných údajov boli emisie SP v EÚ-15 bez využívania pôdy, zmien vo využívaní pôdy a činnosti lesníctva (LULUCF) o 0,9 % nižšie a s LULUCF o 3,0 % nižšie ako vo východiskovom roku. V porovnaní s rokom 2003 sa emisie SP v EÚ-15 v roku 2004 zvýšili o 0,3 %. Predpokladané údaje založené na údajoch predložených členskými štátmi (ČŠ) do 6. júna poukazujú na to, že ES dosiahne svoj kjótsky cieľ, ale iba pod podmienkou, že: - všetky dodatočné opatrenia, o ktorých sa v súčasnosti diskutuje[2] na európskej alebo vnútroštátnej úrovni, budú úplne uvedené do platnosti s dostatočným predstihom, aby mohli ovplyvniť emisie počas záväzného obdobia, - kjótske mechanizmy sa budú úplne využívať v plánovanej miere, - odstránenie SP z činností podľa článkov 3.3 a 3.4 (zachytávače uhlíka) budú prínosom v miere, ktorú predpokladajú ČŠ. Rozdiel medzi predpokladanými a skutočnými emisiami jasne poukazuje na to, že je nutné, aby ČŠ zvýšili svoje úsilie pri uplatňovaní politík a opatrení tak, ako sa plánovalo. Jedným zo základných kameňov politiky EÚ v oblasti klimatických zmien je systém obchodovania s emisiami v EÚ. ČŠ v súčasnosti predkladajú svoje druhé národné alokačné plány (NAP), ktoré sa budú týkať obdobia rokov 2008 - 2012. Menej ako dva roky pred začatím prvého záväzného obdobia Kjótskeho protokolu je veľmi dôležité, aby ČŠ využívali svoje NAP na zabezpečenie splnenia svojich záväzkov týkajúcich sa zníženia emisií. Obrázok 1: Skutočné a predpokladané emisie pre EÚ-25 a EÚ-15 [pic] Celkové emisie SP v EÚ-25[3] boli v roku 2004 7,3 % pod úrovňami východiskového roka bez emisií a odstránenia LULUCF. Emisie skleníkových plynov v EÚ-25 stúpli v roku 2004 druhýkrát po sebe o 0,4 % v porovnaní s rokom 2003 a sú teraz na najvyššej úrovni od roku 1997, keď bol prijatý Kjótsky protokol. Predpokladá sa, že pri zohľadnení všetkých existujúcich vnútroštátnych politík a opatrení, ktoré už boli schválené, do roku 2010 budú celkové emisie SP v EÚ-25 asi 4,6 % pod úrovňami východiskového roku. Predpokladané zníženie predstavuje 8,1 % v prípade dodatočných vnútroštátnych politík a opatrení, o ktorých sa už diskutuje, a 10,8 % v prípade zohľadnenia kjótskych mechanizmov a zachytávačov uhlíka. Dva ČŠ z EÚ-15, Spojené kráľovstvo a Švédsko, sú na ceste k dosiahnutiu svojich cieľov do roku 2010 iba pomocou existujúcich vnútroštátnych politík a opatrení. Šesť ČŠ okrem toho predpokladá, že dosiahne svoje ciele dodatočnými vnútroštátnymi politikami a opatreniami, o ktorých sa už diskutuje, využitím kjótskych mechanizmov a zachytávačov uhlíka. Sedem ČŠ (Belgicko, Dánsko, Írsko, Portugalsko, Rakúsko, Španielsko a Taliansko) predpokladajú, že nedosiahnu svoje ciele využitím všetkých zahrnutých opatrení. Budú musieť stanoviť ďalšie politiky a opatrenia na zníženie emisií[4]. Všetkých osem nových ČŠ predpokladá, že do roku 2010 splní svoje kjótske ciele alebo ich dokonca prekročí pomocou existujúcich vnútroštátnych politík a opatrení. Vo väčšine krajín však emisie v období od roku 2004 do roku 2010 vzrastú. Slovinsko predpokladá, že splní svoj kjótsky cieľ dodatočnými politikami a opatreniami, o ktorých sa diskutuje, a zachytávačmi uhlíka 2. Skutočný pokrok v období rokov 1990 - 2004 2.1. Vývoj v oblasti emisií SP Podľa mechanizmu sledovania EÚ všetky ČŠ EÚ-15 poskytli kontrolné údaje o SP za obdobie rokov 1990 až 2004 pre všetky plyny. U troch ČŠ sa vyskytli nedostatky súvisiace s niekoľkými rokmi alebo plynmi (Grécko, Írsko, Luxembursko). Väčšina nových členských štátov poskytla kontrolné údaje o SP za obdobie rokov 1990 - 2004. U mnohých z nich sa vyskytujú nedostatky v uvádzaní údajov o fluórovaných plynoch. ČŠ vykazujú veľké rozdiely vo vývoji emisií SP. Pokiaľ ide o celkové emisie SP v ES, dominujú dvaja najväčší producenti emisií, Nemecko a Spojené kráľovstvo, ktorí produkujú asi jednu tretinu celkových emisií SP v EÚ-25. Tieto dva ČŠ dosiahli v porovnaní s rokom 1990 celkové zníženie emisií SP o 316 miliónov ton. Taliansko a Francúzsko sú tretím a štvrtým najväčším producentom emisií s podielmi 12 % a 11 %. Emisie SP v Taliansku boli v roku 2004 asi 12 % nad úrovňami roku 1990. Emisie SP v Taliansku vzrástli od roku 1990 najmä v dôsledku cestnej dopravy, výroby elektrickej energie a tepla a rafinácie benzínu. Emisie vo Francúzsku boli v roku 2004 o 1% pod úrovňami roku 1990. Vo Francúzsku sa dosiahlo výrazné zníženie emisií N2O z výroby kyseliny adipovej, ale v období rokov 1990 až 2004 výrazne vzrástli emisie CO2 z cestnej dopravy. Španielsko a Poľsko sú piatym a šiestym najväčším producentom emisií prispievajúcim asi 9 % a 8 % celkových emisií SP v EÚ-25. V Španielsku sa v období rokov 1990 – 2004 zvýšili emisie o 48 %. Bolo to najmä v dôsledku zvýšenia emisií z cestnej dopravy, výroby elektrickej energie a tepla a výrobných odvetví. Poľsko znížilo emisie SP v období rokov 1990 až 2004 o 16 % (-32 % od východiskového roka, ktorým je v prípade Poľska rok 1988). Hlavným faktorom, ktorý prispel k zníženiu emisií v Poľsku — podobne ako v iných nových ČŠ — bol pokles energeticky neefektívneho ťažkého priemyslu a celková reštrukturalizácia hospodárstva koncom osemdesiatych a začiatkom deväťdesiatych rokov 20. storočia. Výraznou výnimkou bola doprava (najmä cestná doprava), v prípade ktorej vzrástli emisie o asi 16 %. V roku 2004 boli emisie SP v 10 ČŠ nad úrovňami východiskového roku, zatiaľ čo v zostávajúcich 13 ČŠ boli emisie pod úrovňami východiskového roku (Cyprus a Malta nemajú kjótsky cieľ). Percentuálne odchýlky emisií SP v roku 2004 od východiskového roka sa pohybujú od –60 % (Litva) po +48 % (Cyprus a Španielsko). Podiel nových ČŠ na celkových emisiách v roku 2004 bol 15 %. 2.2. Intenzity emisií skleníkových plynov v roku 2004 Ročné emisie SP pripadajúce na hlavu sa v EÚ-25 znížili v období rokov 1990 až 2004 o 1 tonu, čo zodpovedá poklesu o 9 %. Emisie SP pripadajúce na hlavu sa v EÚ-15 znížili asi o 6 %, najmä v dôsledku zníženia v Nemecku a Spojenom kráľovstve. Napriek výraznému zníženiu emisií, ktoré prekračuje zníženie v EÚ-15, zostávajú emisie pripadajúce na HDP v nových ČŠ EÚ výrazne nad priemerom EÚ-15. To poukazuje na potenciál hospodárskeho rastu v nových ČŠ pri ďalšom znižovaní emisií SP. Emisie SP pripadajúce na HDP v EÚ-15 sa v období rokov 1990 – 2004 znížili o 25 %. Tento nepretržitý pokles poukazuje na oddelenie emisií SP od hospodárskeho rastu. Obrázok 2: Emisie SP, HDP, spotreba energie a emisie CO v EÚ-15 [pic] 2.3. Emisie SP v roku 2004 v porovnaní s rokom 2003 Zvýšenie emisií SP v období rokov 2003 - 2004 bolo spôsobené najmä: a) vyššími emisiami CO z cestnej dopravy (+1,5 %), výroby železa a ocele (+5,4 %) a rafinácie ropy (+3,3 %) a b) vyššími emisiami HFC z chladiacich a klimatizačných zariadení (+12,1%). V cestnej doprave bol výrazný nárast emisií CO2 zo spotreby nafty (+5 %) iba čiastočne kompenzovaný poklesom emisií CO2 zo spotreby benzínu (-3,2 %). Výrazný pokles SP v období rokov 2003 - 2004 bol okrem iného zaznamenaný v oblasti: a) emisií CO2 z domácností a služieb (-1,4 %), výroby elektrickej energie a tepla (-0,3 %) a b) emisií CH4 zo skládok (-4,3 %), ťažby a spracovania uhlia (-16,5 %). V období medzi rokmi 2003 a 2004 zaznamenalo Španielsko a Taliansko najväčšie zvýšenie emisií v absolútnom vyjadrení. V Španielsku bolo zvýšenie emisií spôsobené najmä emisiami CO2 z výroby elektrickej energie a tepla, zo spotreby energie v iných výrobných odvetviach, cestnej dopravy a výroby železa a ocele. Výrazný nárast emisií pochádzajúcich z výroby elektrickej energie a tepla je odrazom značného nárastu tepelnej výroby elektrickej energie, čiastočne v dôsledku nízkej výroby hydroelektrárňami. Zvýšenie emisií CO2 v Taliansku spôsobila najmä rafinácia ropy a cestná doprava. Pozitívnou skutočnosťou je to, že v roku 2004 došlo k zníženiu emisií v Nemecku, Dánsku a Fínsku. K zníženiu emisií v Nemecku došlo najmä v dôsledku zníženia emisií CO2 z domácností a služieb a výroby elektrickej energie a tepla pre domácnosti, zatiaľ čo emisie CO2 z výroby železa a ocele sa zvýšili. K zníženiu emisií v Dánsku a Fínsku došlo najmä v dôsledku zníženia emisií CO2 z výroby elektrickej energie a tepla, čo poukazuje na vyššiu výrobu energie v hydroelektrárňach na severskom trhu s elektrickou energiou. 2.4. Vývoj v oblasti emisií v hlavných hospodárskych sektoroch Najdôležitejším sektorom je energetický sektor (zahŕňajúci dopravu), ktorý v roku 2004 vyprodukoval 80 % celkových emisií v EÚ-15, čo znamenalo nárast o 3,8 % v porovnaní s rokom 1990. Doprava je zodpovedná za 24 % emisií súvisiacich s energiou. Po nej nasleduje poľnohospodárstvo zodpovedné za 9 % emisií a priemyselné procesy zodpovedné za 8 %. K zvýšeniu emisií v EÚ-15 v roku 2004 došlo najmä v dôsledku vyšších emisií CO2 z cestnej dopravy, výroby železa a ocele a rafinácie ropy, ako aj v dôsledku zvýšených emisií fluórovaných uhľovodíkov (HFC) z chladiacich a klimatizačných zariadení. Pozitívnou skutočnosťou je to, že došlo k zníženiu emisií metánu zo skládok a z ťažby a spracovania uhlia. K nárastu emisií v roku 2004 v energetickom sektore došlo v dôsledku cestnej dopravy, zatiaľ čo emisie CO2 z domácností a služieb a z výroby elektrickej energie a tepla sa znížili. Nárast v energetickom sektore v roku 2004 bol kompenzovaný poklesom vo všetkých ostatných kategóriách zdrojov emisií: emisie z priemyselných procesov sa v porovnaní s rokom 1990 znížili o 16 %, emisie z poľnohospodárstva o 10 %, emisie z odpadu o 33 % a emisie z rozpúšťadiel a využívania iných výrobkov o 20 %. Obrázok 3: Zmena emisií skleníkových plynov EÚ-15 podľa sektorov východiskový rok - 2004, predpoklady pre sektory s existujúcimi a dodatočnými opatreniami, východiskový rok - 2010 a podiel sektorov v roku 2004 [pic][pic] Zdroj: EHS. Dodávka a využitie energie, okrem dopravy - V období rokov 1990 až 2004 vzrástli emisie CO2 z výroby elektrickej energie a tepla pre domácnosti o 6 % v dôsledku 35 % zvýšenia výroby elektrickej energie tepelnými elektrárňami. - V období rokov 1990 až 2004 prekročil nárast dopytu po energii zvýšenie emisií vo všetkých členských štátoch EÚ-15. Francúzsko a Spojené kráľovstvo boli najúspešnejšími krajinami v dosiahnutí oddelenia úrovní emisií od dopytu. V Nemecku a Spojenom kráľovstve došlo k zníženiu emisií najmä v dôsledku zlepšenej účinnosti nemeckých elektrární spaľujúcich uhlie a v dôsledku prechodu od uhlia k plynu ako paliva pri výrobe energie v Spojenom kráľovstve. K pozoruhodnému oddeleniu výroby tepla od emisií CO2 vo Švédsku došlo najmä v dôsledku prechodu na biomasu. - Pri súčasných trendoch elektrina z obnoviteľných zdrojov energie do roku 2010 pravdepodobne dosiahne 19 % podiel. Cieľ obnoviteľnej energie pre EÚ-15 je 22 % hrubej spotreby elektrickej energie a pre EÚ-25 21 % hrubej spotreby elektrickej energie. - Podiel kombinovanej výroby elektrickej energie a tepla (CHP) v EÚ-15 na celkovej výrobe elektrickej energie poklesol z 10 % v roku 2000 na 9 % v roku 2002. - Emisie CO2 z domácností vzrástli v období rokov 1990 – 2004 o 3 %, zatiaľ čo počet domácností sa do roku 2000 zvýšil o 12 %. To poukazuje na určité oddelenie. Je pozoruhodné, že Dánsko, Fínsko a Švédsko znížili používanie paliva v domácnostiach v dôsledku zvýšenia diaľkového vykurovania. K zníženiu CO2 z domácností v Nemecku výrazne prispelo zlepšenie účinnosti pomocou tepelnej izolácie budov a zmena paliva najmä v domácnostiach vo východnom Nemecku, solárna výroba tepelnej energie a diaľkové vykurovanie biomasou. Doprava - V období rokov 1990 až 2004 sa emisie SP z vnútroštátnej dopravy v EÚ-15 zvýšili o 26 % v dôsledku emisií z cestnej dopravy, ktoré za to isté obdobie vzrástli tiež o 26 %. Len Fínsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo a Švédsko zaznamenali malý nárast emisií z dopravy. - Predpokladá sa, že pri využití len existujúcich vnútroštátnych politík a opatrení emisie SP z vnútroštátnej dopravy v EÚ-15 vzrastú do roku 2010 o 35 % v porovnaní s úrovňami v roku 1990[5]. - Osobná cestná doprava vzrástla v období rokov 1990 – 2004 o 27 % a nákladná cestná doprava vzrástla v období rokov 1990 – 2003 o 51 %. - Priemerné emisie CO2 z nových osobných áut sa v období rokov 1995 – 2004 znížili asi o 12 %, ale v rovnakom období sa predalo o 21 % viac áut. Nárast sa takto kompenzuje prínosmi účinnosti nových áut. - Emisie CO2 z medzinárodnej leteckej a námornej dopravy v EÚ-15 (ktorými sa Kjótsky protokol nezaoberá) sa v období rokov 1990 – 2004 zvýšili o 59 %. - Emisie z dopravy sa v EÚ-10 v období od východiskového roku po rok 1995 znížili o 6 %, ale potom prudko vzrástli. Do roku 2004 tieto emisie prekročili úrovne východiskového roku o 28 %. Poľnohospodárstvo - Celkové emisie SP z poľnohospodárstva v EÚ-25 poklesli v období rokov 1990 – 2004 o 13 % napriek skutočnosti, že k ich zvýšeniu došlo v Španielsku, Portugalsku, na Cypre, na Malte a v Poľsku. Hlavými príčinami poklesu emisií z poľnohospodárstva bolo zníženie počtu dobytka a znížené používanie hnojív a hnoja. - Na základe existujúcich vnútroštátnych politík a opatrení sa predpokladá, že emisie SP z poľnohospodárstva v EÚ-15 sa v roku 2010 znížia na 16 % pod úroveň roku 1990. Priemysel (okrem energetického priemyslu) - Emisie SP z priemyselných procesov (oxid uhličitý, oxid dusný a fluórované plyny) sa v EÚ-15 znížili o 16 % v porovnaní s úrovňami vo východiskovom roku. Predpokladá sa, že v roku 2010 sa pomocou existujúcich vnútroštátnych politík a opatrení opäť zvýšia na 4 % pod úrovne východiskového roku a pomocou dodatočných vnútroštátnych opatrení zostanú iba mierne nad úrovňami roku 2004. - Nárast emisií v roku 2004 v porovnaní s rokom 2003 bol spôsobený nárastom výroby cementu vo Francúzsku, Nemecku a Taliansku a nárastom spotreby HFC chladiacimi a klimatizačnými zariadeniami v Nemecku a Taliansku. - Emisie fluórovaných uhľovodíkov z chladiacich a klimatizačných zariadení v EÚ-15, ktoré v súčasnosti predstavujú 1 % z celkových emisií SP v EÚ-15, vzrástli v období od východiskového roka po rok 2004 deväťnásobne. - Emisie oxidu dusného z chemického priemyslu sa v EÚ-15 znížili v období rokov 1990 – 2004 o 55 %. Odpadové hospodárstvo - Emisie CH4 zo skládok sa v EÚ-15 znížili v období rokov 1990 – 2004 o 38 %. - Väčšina členských štátov EÚ-15 znížila v období rokov 1990 – 2004 emisie SP z odpadového hospodárstva; iba Írsko, Portugalsko Španielsko a Taliansko vykázali nárast emisií. Zníženie emisií z odpadového hospodárstva sa čiastočne dosiahlo v dôsledku uplatňovania smernice o odpade na skládkach a podobných právnych predpisov v členských štátoch. - Predpokladá sa, že emisie SP zo sektora odpadov budú do roku 2010 v EÚ-15 viac ako 40 % pod úrovňami roku 1990 (pri existujúcich politikách a opatreniach). 3. PREDPOKLADANÝ POKROK V ROKOCH 1990 - 2008/2012 Toto hodnotenie obsahuje informácie o 25 ČŠ EÚ, ale je najpodrobnejšie v prípade EÚ-15. Hodnotenie, či ČŠ sú na ceste k dosiahnutiu svojich cieľov, je založené najmä na analýze vnútroštátnych politík a opatrení na úrovni EÚ, ktoré už boli dohodnuté. Aktualizované predpoklady boli k dispozícii od 18 ČŠ. Informácie o využívaní flexibilných mechanizmov podľa Kjótskeho protokolu boli k dispozícii v prípade 19 ČŠ (Maďarsko, Poľsko, Lotyšsko a Litva nepredložili žiadne informácie). Tento rok boli po prvýkrát zaradené činnosti týkajúce sa LULUCF („zachytávače uhlíka“) podľa článkov 3.3 a 3.4 Kjótskeho protokolu, tak ako ich oznámilo celkove 14 ČŠ. Informovanie o používaní zachytávačov uhlíka sa výrazne zlepšilo, čiastočne v dôsledku oznamovacej povinnosti voči UNFCCC v roku 2006. 3.1. Predpoklady členských štátov 3.1.1. EÚ-25 Predpokladá sa, že do roku 2010 budú celkové emisie SP v EÚ-25 asi 4,9 % pod úrovňami východiskového roku. Tento predpoklad je založený na vlastných odhadoch ČŠ, ktoré zohľadňujú všetky existujúce vnútroštátne politiky a opatrenia. Predpokladané zníženie predstavuje 8,1 % v prípade dodatočných vnútroštátnych politík a opatrení, o ktorých sa už diskutuje, a 10,8 % v prípade zohľadnenia kjótskych mechanizmov a zachytávačov uhlíka. Očakáva sa, že bez uplatnenia dodatočných vnútroštátnych politík a opatrení emisie v období rokov 2004 – 2010 vzrastú. Obrázok 4: Vzdialenosť od kjótskeho cieľa naznačujúca relatívny rozdiel (prekročené splnenie alebo nesplnenie) medzi predpokladmi SP na rok 2010 a príslušnými cieľmi na rok 2010 založenými na „existujúcich“ a „dodatočných“ politikách a opatreniach, vrátane využitia kjótskych mechanizmov a zachytávačov uhlíka [pic] 3.1.2. EÚ-15 Celkové predpoklady založené na existujúcich vnútroštátnych politikách a opatreniach poukazujú na to, že emisie SP budú v EÚ-15 v roku 2010 iba o 0,6 % pod úrovňami východiskového roku (7,4 % vzdialenosť od kjótskeho cieľa). Dodatočné opatrenia, o ktorých sa, podľa oznámení ČŠ, diskutuje, sú opatrenia, ktoré podporujú výrobu elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov energie, kogeneráciu a energetickú účinnosť. Tieto dodatočné vnútroštátne opatrenia majú potenciál znížiť rozdiel o 4,0 % na 3,4 %. Zníženie emisií dosiahnuté iba prostredníctvom vnútroštátnych opatrení nebude stále stačiť na dosiahnutie kjótskeho cieľa. Očakáva sa, že využívanie kjótskych mechanizmov prinesie zníženie emisií o ďalších 2,6 %. Odhaduje sa, že v EÚ-15 sa v dôsledku činností podľa článkov 3.3 a 3.4 celkove odstráni asi 32,6 miliónov ton ekvivalentov CO2 za rok, čo zodpovedá ďalším 0,8 %. Ak sa zohľadnia všetky opatrenia, predpokladá sa, že EÚ-15 zníži svoje emisie o 8,0 % a splní svoj kjótsky cieľ. 3.1.3. EÚ-10 Predpokladá sa, že celkové emisie zo všetkých nových ČŠ (okrem Cypru a Malty, v prípade ktorých neboli k dispozícii údaje) sa po roku 2004 zvýšia, ale do roku 2010 budú stále 12 % pod úrovňou roku 1990. Iba Česká republika a Estónsko predpokladajú zníženie emisií v období rokov 2004 - 2010. Predpokladá sa, že emisie SP v Maďarsku a Poľsku budú v roku 2010 výrazne nad úrovňami emisií v roku 2004. Predpoklady uvádzané v tomto dokumente pre nové ČŠ sú o 2 % nižšie ako predpoklady oznámené minulý rok. Všetky krajiny zaviedli politiky a opatrenia na zníženie emisií SP a šesť krajín určilo dodatočné politiky a opatrenia. Slovinsko je jedinou krajinou z EÚ-8, ktorá zamýšľa využiť kjótske mechanizmy ako investorská krajina, ešte však nerozhodlo o ich prínose k svojmu kjótskemu cieľu. S existujúcimi a dodatočnými opatreniami, ako aj činnosťami Slovinska podľa článkov 3.3 a 3.4 sa očakáva, že EÚ-10 prekročí svoje príslušné ciele v roku 2010 s celkovým množstvom 163 miliónov ton ekvivalentu CO2, čo zodpovedá 16 %. 3.1.4. Pristupujúce a kandidátske krajiny Emisie SP pripadajúce na hlavu sa v období od roku 1990 do roku 2004 výrazne znížili v Bulharsku, Rumunsku a iba mierne v Turecku a Chorvátsku. Pri 4,2 tonách za rok predstavujú emisie pripadajúce na hlavu v Turecku menej ako polovicu priemeru emisií, ktorý pripadá na hlavu v EÚ-25. Vo všetkých krajinách sa znížila aj úroveň emisií pripadajúca na HDP, čo poukazuje na oddelenie hospodárskeho rastu od spotreby zdrojov. V roku 2004 boli Bulharsko, Chorvátsko a Rumunsko na ceste k splneniu svojich kjótskych cieľov. Predpoklady na rok 2010, ktoré zohľadňujú vnútroštátne politiky a opatrenia, poukazujú na to, že Bulharsko a Rumunsko prekročia svoje kjótske ciele. V prípade Chorvátska neboli k dispozícii žiadne predpoklady. 3.2. Implementácia Európskeho programu klimatických zmien (ECCP). V júni 2001 bolo v Európskom programe klimatických zmien (ECCP) stanovené množstvo spoločných a koordinovaných politík a opatrení (CCPM) pre celú EÚ. Teraz sa implementuje prevažná väčšina týchto politík a opatrení podľa ECCP I. Komisia začala realizovať ECCP II konferenciou zainteresovaných strán, ktorá sa konala v októbri 2005 v Bruseli. ECCP II sa zameriava na preskúmanie ECCP I, energetickú účinnosť, dodávky energie, letectvo, poľnohospodárstvo a lesníctvo, iné skleníkové plyny ako CO2, zachytávanie a uloženie uhlíka, CO2 a autá, letectvo a úlohu EÚ v znižovaní zraniteľnosti a podpore prispôsobenia v Európe. Tabuľka 1: Účinnosť politík a opatrení ECCP I Súčasný stav | EÚ-15: Odhadovaný potenciál zníženia (Mt CO2 ekv.) | Plne implementované (Mt CO2 ekv.) | Dokončuje sa (Mt CO2 ekv.) | Dodávka energie | 236-278 | - | 200-230 | Dopyt po energii | 194-239 | 86 – 106 | 85-110 | Doprava | 152-185 | 75-80 | 72-95 | Iné SP ako CO2 | 59-62 | 41 | 18-21 | Poľnohospodárstvo a lesníctvo | 133 | 45 | 0 | CELKOM | 774–897 | 247–272 | 375-456 | Množstvo CCPM je prijatých alebo sa nachádzajú v pokročilom štádiu prípravy a mohli by, ako ukazuje tabuľka 1, v nasledujúcich rokoch zabezpečiť zníženie emisií o takmer 272 Mt CO2 ekv. V niekoľkých ČŠ už boli zavedené podobné vnútroštátne politiky a opatrenia. 3.3. Implementácia systému obchodovania s emisiami v EÚ (ETS) Smernica o obchodovaní s emisiami je základným kameňom ECCP, keďže sa od 1. 1. 2005 na jej základe vytvoril trh s emisnými kvótami. Pomáha zabezpečiť, aby k zníženiu emisií došlo tam, kde je to ekonomicky najúčinnejšie. Spojenie systému obchodovania s emisiami v EÚ s kjótskymi mechanizmami je zamerané na zníženie nákladov tých spoločností, ktoré sa zúčastňujú na transfere environmentálne vhodnej technológie do krajín s hospodárstvom v prechodnom štádiu a do rozvojových krajín a podporujú tento transfer. ETS pôsobil v prvom roku svojej existencie v EÚ ako katalyzátor trhu CDM a JI a v súčasnosti existuje omnoho viac takýchto projektov, ako v predchádzajúcich rokoch. Tabuľka 5 v prílohe obsahuje prehľad o množstve zariadení, o ich overených emisiách v roku 2005 a príslušné udelené kvóty pre prvý rok pôsobenia ETS v EÚ, ktoré boli zaznamenané v registri CITL (Community Independent Transaction Log) 5. septembra 2006. NAP pre prvé záväzné obdobie rokov 2008 – 2012 sa hodnotia v druhom polroku 2006. Komisia zabezpečí, aby NAP výrazne prispeli k dosiahnutiu kjótskeho cieľa EÚ, a umožní ČŠ, aby splnili svoje ciele zníženia emisií. 3.4. Predpokladané využitie kjótskych mechanizmov Devätnásť ČŠ – všetky krajiny EÚ-15 plus Česká republika, Estónsko, Slovensko a Slovinsko – poskytli informácie o zamýšľanom využití kjótskych mechanizmov (spoločná implementácia (JI = Joint Implementation), mechanizmu čistého rozvoja (CDM = Clean Development Mechanism)) a medzinárodného obchodu s emisiami na dosiahnutie svojich cieľov v záväznom období rokov 2008 – 2012). V prípade EÚ-15 predstavuje zamýšľané využitie kjótskych mechanizmov desiatimi ČŠ 110,6 milióna ton CO2 ekv. za rok záväzného obdobia. Toto množstvo zodpovedá viac ako 30 % celkového požadovaného zníženia emisií v EÚ15, čo predstavuje asi 342 miliónov ton ekvivalentov CO2 za rok v prvom záväznom období. Desať ČŠ už pridelilo finančné zdroje na využitie kjótskych mechanizmov: Belgicko, Dánsko, Fínsko, Holandsko, Írsko, Nemecko[6], Rakúsko, Španielsko, Švédsko a Taliansko. Rakúsko, Taliansko, Holandsko a Španielsko pridelili na päťročné záväzné obdobie najväčšie rozpočty: 288 miliónov EUR, 1 320 miliónov EUR, 600 miliónov EUR a 250 miliónov EUR. Celkový rozpočet pridelený desiatimi ČŠ predstavuje asi 2 830 miliónov EUR. 3.5. Predpokladané využívanie zachytávačov uhlíka Okrem politík a opatrení, ktoré sa zameriavajú na zdroje emisií SP, môžu ČŠ využiť zachytávače uhlíka. 14 ČŠ poskytlo predbežné odhady týkajúce sa zamýšľaného využitia zachytávačov uhlíka na dosiahnutie svojich cieľov: Belgicko, Česká republika, Dánsko, Fínsko, Holandsko, Írsko, Luxembursko, Portugalsko, Rakúsko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko, Švédsko a Taliansko. Predpokladané využitie zachytávačov uhlíka na dosiahnutie kjótskeho cieľa EÚ-15 je doteraz pomerne nízke, je však dôležité pre dosiahnutie kjótskeho cieľa. V prípade EÚ-15 existujú do určitej miery plány do rokov 2008 – 2012 dosiahnuť čisté množstvo asi 18 miliónov ton CO2 za rok prostredníctvom zalesňovania a opätovného zalesňovania. Tieto odhady sú pomerne neisté aj kvôli chýbajúcim podrobnostiam o používaných spôsoboch zachytávania uhlíka. Tento údaj sa od odhadu v minulom roku znížil o asi 13 Mt CO2 za rok v dôsledku opráv, ktoré vykonalo Írsko a Spojené kráľovstvo. Predpokladá sa, že ďalšie zníženie emisií SP z činností v lesnom hospodárstve bude predstavovať okolo 14,2 milióna ton CO2 za rok. Portugalsko okrem toho predpokladá, že dosiahne odstránenie 0,5 Mt/rok prostredníctvom správy poľnohospodárskej pôdy a pasienkov. Celkové odstránenie v dôsledku činností podľa článkov 3.3 a 3.4 Kjótskeho protokolu počas kjótskeho záväzného obdobia sa teda odhaduje na 32,6 Mt CO2 za rok alebo celkove na asi 0,8 % vo vzťahu k cieľu EÚ-15, ktorý predstavuje –8 %. Slovinsko okrem toho očakáva čisté odstránenie predstavujúce asi 0,4 milióna ton ekvivalentov CO2 za rok. [1] V rozhodnutí Rady (2002/358/ES), ktoré sa vzťahuje iba na členské štáty EÚ-15, sú rôzne záväzky ČŠ vyjadrené ako percentuálna odchýlka od východiskového roka. V roku 2006 budú príslušné úrovne emisií vyjadrené v tonách CO2 ekv. V tejto súvislosti sa Rada ministrov životného prostredia a Komisia v spoločnom vyhlásení dohodli, že okrem iného zohľadnia predpoklady uvedené v stanovisku Dánska k záverom Rady zo 16. – 17. júna 1998 týkajúce sa emisií vo východiskovom roku. [2] Existujúcimi politikami a opatreniami sú tie, pre ktoré platí jedna alebo viac týchto skutočností: (a) vnútroštátne právne predpisy sú v platnosti; (b) bola uzatvorená jedna alebo viac dobrovoľných dohôd; (c) boli pridelené finančné zdroje; (d) boli zmobilizované ľudské zdroje; (e) bolo prijaté oficiálne vládne rozhodnutie a existuje jasný záväzok pokračovať v implementácii. Dodatočné (plánované) politiky a opatrenia sú prejednávané možnosti s reálnou pravdepodobnosťou, že budú prijaté a uplatňované včas, aby ovplyvnili emisie počas záväzného obdobia. [3] Emisie vo východiskovom roku sú pre analýzu v tejto správe vypočítané sčítaním emisií 23 členských štátov vo východiskovom roku, keďže Malta a Cyprus nemajú žiadne ciele podľa dohody EÚ o zdieľaní záťaže ani podľa Kjótskeho protokolu. Tieto emisie EÚ-23 vo východiskovom roku nemajú podľa Kjótskeho protokolu ani súčasných právnych predpisov EÚ žiadny právny štatút. [4] Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii k 6. júnu 2006. V druhom národnom alokačnom pláne podľa ETS EÚ uvedú členské štáty aktualizované predpoklady a plány týkajúce sa politík a opatrení, ktoré musia implementovať, aby splnili svoje ciele. [5] Predpoklady týkajúce sa emisií SP z dopravy v EÚ-15 chýbajú v prípade Nemecka a emisií z poľnohospodárstva, priemyselných procesov a odpadového hospodárstva v prípade Nemecka a Luxemburska. [6] Finančné prostriedky poskytnuté Nemeckom sú určené na pilotné programy. Nemecko nemá v úmysle využívať na dosiahnutie svojho cieľa kjótske mechanizmy.