[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 19.8.2005 KOM(2005) 377 v konečnom znení 2005/0157 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o financovaní európskej normalizácie {SEC(2005) 1050} (predložený Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Kontext Od osemdesiatych rokov minulého storočia umožnila európska normalizácia na jednej strane voľný pohyb priemyselných výrobkov v Európskom spoločenstve, na druhej strane vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a pracovníkov, najmä v oblasti legislatívy vnútorného trhu. Z týchto dôvodov Komisia neustále finančne podporovala rozvoj európskej normalizácie, bez čoho by sa táto oblasť nemohla rozvíjať tak rýchlo a s takým úspechom, ako o tom svedčí takmer dvadsať priemyselných odvetví. Katalóg troch európskych organizácií pre normalizáciu, ďalej uvádzaných ako „EON“ (CEN – Európsky výbor pre normalizáciu, CENELEC – Európsky výbor pre elektrotechnickú normalizáciu, ETSI – Európsky inštitút pre telekomunikačné normy)[1] obsahuje v súčasnosti vyše 15 000 noriem a ďalších európskych špecifikácií, z ktorých vyše 2 500 bolo vypracovaných s podporou legislatívy Spoločenstva a odkazy na ne boli publikované v Úradnom vestníku európskych spoločenstiev. Touto činnosťou v oblasti normalizácie sa Spoločenstvo môže vyhnúť vypracúvaniu podrobných právnych predpisov, dokonca ustanovení. Pre tento dôvod sa normalizácia zúčastňuje na súčasnom úsilí zlepšovania legislatívy v kontexte politiky rastu zamestnanosti. V súčasnosti sa finančná podpora normalizácii zakladá na viacerých aktoch o podmienkach financovania. Tieto akty poskytujú základ, ktorý umožňuje Komisii, aby od európskych organizácií pre normalizáciu (CEN, CENELEC, ETSI) žiadala vypracovanie európskych noriem, ktoré by podporovali jej politiku. Ide najmä o: - smernicu 98/34/ES[2], ktorá umožňuje Komisii, aby adresovala požiadavky týkajúce sa normalizácie na európske organizácie pre normalizáciu, - celok predpisov technickej harmonizácie potrebných na fungovanie vnútorného trhu, medzi ktoré sú zahrnuté aj smernice tzv. „nového prístupu“, - rozhodnutie Rady 87/95/EHS z 22. decembra 1986 o normalizácii v oblasti informačnej technológie a telekomunikácií[3]. Vo všeobecnosti sa finančná podpora európskej normalizácii zapisuje do rámca partnerských vzťahov stanovených medzi Komisiou, EZVO a európskymi organizáciami pre normalizáciu, ako boli upresnené vo Všeobecných smerovaniach spolupráce, podpísaných 28. marca 2003 medzi týmito subjektami[4]. Vo svojej rezolúcii z 28. mája 1999[5] Európsky parlament podporil správu Komisie o efektívnosti a legitimite v oblasti európskej normalizácie v rámci nového prístupu. Vo svojej rezolúcii z októbra 1999[6] a záveroch z marca 2002[7] o úlohe európskej normalizácie Rada potvrdila svoj zámer pokračovať vo financovaní európskej normalizácie zo strany Spoločenstva v rámci limitov stanovených rozpočtovým orgánom, ako doplnok k príspevkom priemyslu a EZVO. V súčasnosti sa financovanie činností európskej normalizácie vzťahuje najmä na: - zmluvy ročného hospodárenia s EON na zlepšenie prevádzky ich ústredných sekretariátov v oblasti koherentnosti, účinnosti, kvality a zviditeľnenia, - zlepšenie kvality európskej normalizácie prostredníctvom hodnotenia návrhov harmonizovaných noriem zo strany externých konzultantov a prekladu, ako potrebnej konečnej verzie, - vypracovanie európskych noriem alebo ďalších normalizačných produktov, ktoré podporujú politiku a legislatívu Spoločenstva, - podporu a zviditeľnenie európskeho systému normalizácie a európskych noriem. Môžu sa financovať aj ďalšie činnosti, napríklad v oblasti technickej pomoci alebo spolupráce s tretími krajinami. Nové nariadenie o rozpočtových pravidlách[8] stanovuje, že na čerpanie finančných prostriedkov zahrnutých do rozpočtu pre všetky činnosti Spoločenstva je potrebné vopred prijať základný právny akt, ktorý je v oblasti uplatňovania Zmluvy o ES aktom sekundárnej legislatívy tvoriacim právny základ pre činnosť Spoločenstva a pre čerpanie príslušných výdavkov zahrnutých do rozpočtu. Existujúce akty sekundárneho práva o európskej normalizácii úplne nezodpovedajú týmto požiadavkám nariadenia o rozpočtových pravidlách. Preto Komisia považuje za potrebné prijať akt, ktorý by financovaniu európskej normalizácie dal explicitnejší, úplnejší a podrobnejší právny rámec a zabezpečil by trvalé potvrdenie tejto iniciatívy tvoriacej predmet hodnotenia (pozri prílohu návrhu). Návrh rozhodnutia Európske spoločenstvo využíva na podporu svojej politiky a legislatívy Spoločenstva vo veľkom rozsahu európske normy alebo ďalšie normalizačné produkty, ktoré vypracúvajú európske organizácie pre normalizáciu uvedené v prílohe I smernice 98/34/ES, t. j. CEN, CENELEC a ETSI, alebo v prípade potreby aj ďalšie technické organizácie, najmä pri prípravných prácach. Normalizačné práce sú zverené európskym organizáciám pre normalizáciu na základe požiadaviek normalizácie, ktoré sú stanovené po konzultácii s výborom smernice 98/34/ES v súlade s ustanoveniami uvedenými v tejto smernici a ustanoveniami rozhodnutia 87/95/EHS v oblasti informačných technológií a telekomunikácií (ITT). Tento návrh sa zakladá na článkoch 95 a 157 Zmluvy o ES. Pre zavedenie, fungovanie a konsolidáciu vnútorného trhu (technická harmonizácia) podporuje európska normalizácia na jednej strane zbližovanie legislatív, na druhej strane zlepšenie konkurencieschopnosti podnikov. Opatrenia technickej harmonizácie sa vzťahujú na celý rad oblastí, ako sú zdravotníctvo, bezpečnosť, ochrana životného prostredia a spotrebiteľov alebo aj interoperabilita. Okrem aspektu vnútorného trhu môže európska normalizácia podporiť širokú škálu cieľov Spoločenstva, ktoré sa vzťahujú na rast konkurencieschopnosti európskych podnikov, najmä v oblasti spoločnej obchodnej politiky, dopravy, životného prostredia, ITT, zabezpečenia cestovných dokumentov, služieb, inovácie, výskumu a technického rozvoja. Tento návrh by mal predstavovať špecifický akt poskytujúci explicitný, úplný a podrobný rámec umožňujúci Spoločenstvu financovať všetky normalizačné činnosti potrebné na uskutočnenie politiky Spoločenstva. Každoročné finančné rozhodnutia stanovené Komisiou osobitne určujú potreby, ktoré sa majú splniť, ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, ako aj objem finančných prostriedkov podľa typu činností a v prípade potreby aj výšky spolufinancovania. Tieto činnosti sú predmetom pravidelných sprostredkovaných hodnotení alebo hodnotení ex-post v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách v tejto oblasti. Článok 1 stanovuje predmet tohto nariadenia, t. j. príspevok Európskeho spoločenstva na financovanie európskej normalizácie podporujúcej politiku a legislatívu Spoločenstva. Podpora legislatívy Spoločenstva sa vzťahuje na vnútorný trh v oblasti výrobkov a služieb, ktoré v sebe zahŕňajú aj aspekty zdravotníctva, bezpečnosti, ochrany spotrebiteľov a pracovníkov, interoperabilitu a obchodné transakcie. Európska normalizácia môže mať ešte väčší význam a posilniť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu, najmä v oblasti dopravy, nových technológií, ITT, obranného priemyslu a výskumu vesmíru. Článok 2 určuje, že EON uvedené v prílohe I smernice 98/34/ES, t. j. CEN, CENELEC a ETSI, sú hlavnými príjemcami financovania európskej normalizácie. V oblasti prípravných alebo doplnkových normalizačných prác, ako sú výskumné práce, porovnávanie noriem, medzinárodné porovnávacie vzorky, analýzy, hodnotenia a odobrenia, majú aj ďalšie organizácie nárok na získanie finančnej podpory Spoločenstva. Článok 3 upresňuje rôzne typy normalizačných činností, ktoré majú nárok na financovanie zo strany Spoločenstva: ide o produkciu a revíziu európskych noriem, ktorú vykonávajú EON; normalizačné činnosti majúce nárok na financovanie môžu okrem toho zahŕňať aj všetky ostatné produkty normalizácie, ako sú predbežné normy, technické špecifikácie, technické správy, príručky alebo ďalšie špecifikácie prijaté na pracovných poradách, ako aj služby poskytované v oblasti normalizácie. Financovanie zo strany Spoločenstva môže pokryť aj náklady na činnosť ústredných sekretariátov EON, verifikáciu kvality európskych noriem, preklady noriem, ako aj podporu európskeho systému normalizácie. Takisto návrhy na spoluprácu alebo technickú pomoc v oblasti normalizácie s tretími krajinami, ktoré majú uľahčiť prístup na trh, majú nárok na financovanie od Spoločenstva. Článok 4 upresňuje, že prostriedky pridelené na činnosti, financované podľa tohto rozhodnutia, každoročne schvaľuje rozpočtový orgán. Článok 5 určuje spôsoby financovania. Financovanie činností EON sa vykonáva vo všeobecnosti na základe grantov bez výzvy na predloženie návrhov v súlade s článkom 110 ods. 1 druhý pododsek nariadenia o rozpočtových pravidlách v spojení s článkom 168 ods. 1 písm. d) nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 ustanovujúceho spôsoby vykonávania nariadenia o rozpočtových pravidlách[9]. Je to potvrdené aj faktom, že ide o organizácie uvedené v smernici 98/34/ES, ktorých činnosť má mimoriadny európsky význam a ktoré na európskom rebríčku nekonkurujú žiadnej inej organizácii. Naopak financovanie prípravných alebo doplnkových činností spätých s normalizáciou, ktoré vykonávajú iné subjekty, sa poskytuje na základe grantov s výzvou na predloženie návrhov alebo na základe verejného obstarávania. Financovanie ústredných sekretariátov je stále možné na základe grantov na činnosť, alebo na základe prevádzkového grantu. V prípade prevádzkových grantov uvedených v článku 113 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách sa nesmie uplatňovať zníženie. Čo sa týka prispievania zainteresovaných strán a ich odborných expertíz k normalizácii, musí sa povoliť využívanie takmer pravidelných materiálnych príspevkov. Pre zjednodušenie finančného riadenia je potrebné zaviesť tarify jednotkových nákladov alebo paušálne sumy na financovanie noriem alebo ostatných normalizačných produktov. V záujme správneho a trvalého riadenia financovaných činností sa musia v rámcových partnerských dohodách medzi EON a Komisiou stanoviť spoločné ciele spolupráce, ako aj administratívne a finančné podmienky týkajúce sa grantov. Článok 6 definuje spôsoby riadenia, vykonávania a pozorovania zo strany Komisie. Aby sa zabezpečilo správne a účinné riadenie, Komisia bude môcť použiť potrebné prostriedky podpory, ako sú audity, hodnotenia, štúdie, schôdze, informačné a publikačné činnosti. Navyše je vhodné pristúpiť k pravidelnému hodnoteniu účinnosti a vplyvu financovaných opatrení. Článok 7 stanovuje prostriedky potrebné na zabezpečenie adekvátnej ochrany finančných záujmov Spoločenstva po zavedení tohto rozhodnutia. 2005/0157 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o financovaní európskej normalizácie EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95 a článok 157 ods. 3, so zreteľom na návrh Komisie[10], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[11], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy[12], keďže: (1) Európska normalizácia je dobrovoľnou činnosťou, ktorú vykonávajú zainteresované strany vo svojom záujme, s cieľom stanoviť pre svoje vlastné potreby normy a ďalšie normalizačné produkty. Tieto normalizačné produkty stanovuje Európsky výbor pre normalizáciu (CEN), Európsky výbor pre elektrotechnickú normalizáciu (CENELEC) a Európsky inštitút pre telekomunikačné normy (ETSI), organizácie uvedené v prílohe I smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, pre služby v oblasti informačnej spoločnosti[13], ďalej nazvané „európske organizácie pre normalizáciu“. (2) Smernica 98/34/ES stanovuje, že Komisia môže po konzultácii s výborom zriadeným na základe uvedenej smernice adresovať svoje žiadosti týkajúce sa normalizácie európskym organizáciám pre normalizáciu. Všeobecné smerovania spolupráce stanovujú partnerské vzťahy na jednej strane medzi organizáciami a na druhej strane medzi Spoločenstvom a Európskym združením voľného obchodu (EZVO)[14], ktoré takisto prispieva k podpore európskej normalizácie. (3) Je preto potrebné, aby Spoločenstvo prispievalo k financovaniu európskej normalizácie, keďže si uvedomuje jej významnú úlohu v podpore legislatívy a cieľov Spoločenstva. Na jednej strane európska normalizácia prispieva k fungovaniu a konsolidácii vnútorného trhu práve vďaka smerniciam nazvaným „nový prístup“ v oblastiach zdravotníctva, bezpečnosti, ochrany životného prostredia a spotrebiteľov alebo tiež v oblasti zabezpečenia interoperability, napríklad v doprave. Na druhej strane európska normalizácia umožňuje zlepšiť konkurencieschopnosť podnikov tým, že uľahčuje najmä voľný pohyb výrobkov a služieb, interoperabilitu sietí, komunikačných prostriedkov, technologický rozvoj a inováciu v činnostiach, akými sú napr. informačné technológie. Preto treba do tohto rozhodnutia zahrnúť aj financovanie činností európskej normalizácie v oblasti informačných technológií a telekomunikácií, ktoré sú uvedené v smernici Rady 87/95/EHS z 22. decembra 1986 o normalizácii v oblasti informačných technológií a telekomunikácií[15]. (4) Je potrebné, aby toto rozhodnutie poskytlo explicitný, úplný a podrobný právny základ Európskemu spoločenstvu na financovanie všetkých činností európskej normalizácie potrebných na uskutočňovanie jeho politík a legislatívy. (5) Cieľom financovania zo strany Spoločenstva je stanoviť normy alebo ďalšie normalizačné produkty a uľahčiť ich používanie v podnikoch práve prostredníctvom prekladov do rozličných jazykov Spoločenstva, posilniť súdržnosť európskeho systému normalizácie a nakoniec zabezpečiť podporu tohto celého systému. (6) Prostriedky pridelené na činnosti európskej normalizácie by mal každoročne stanoviť rozpočtový orgán v rámci limitov finančných perspektív, pričom každoročne o nich rozhoduje Komisia, ktorá určí výšku sumy a v prípade potreby maximálnu úroveň spolufinancovania podľa typu činnosti. (7) Práve pre mimoriadne veľký vplyv európskej normalizácie na podporu politík a legislatívy Spoločenstva a rozličné typy normalizačných činností je potrebné stanoviť rôzne spôsoby financovania. Ide hlavne o granty bez výzvy na predloženie návrhov pre európske organizácie pre normalizáciu v súlade s ustanoveniami článku 110 ods. 1 druhý pododsek nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[16], ďalej iba „rozpočtové nariadenie“ a článku 168 ods. 1 písm. d) nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002 ustanovujúceho spôsoby vykonávania nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[17]. (8) Keďže európske organizácie pre normalizáciu stálym spôsobom podporujú činnosti Spoločenstva, je potrebné, aby mali k dispozícii účinné a stále ústredné sekretariáty. Komisia by preto mala poskytnúť týmto organizáciám sledujúcim ciele všeobecného európskeho záujmu granty, ktoré v prípade prevádzkových grantov neuplatňujú princíp zníženia uvedený v článku 113 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Účinné fungovanie európskych organizácií pre normalizáciu predpokladá, že národní členovia týchto organizácií sa podieľajú na financovaní európskeho systému normalizácie. (9) Financovanie normalizačných činností by malo takisto pokrývať prípravné alebo doplnkové činnosti potrebné na zavedenie noriem alebo ďalších normalizačných produktov. Ide najmä o výskumné práce, vypracovanie prípravných legislatívnych dokumentov, riadenie medzilaboratórnych pokusov, potvrdenie alebo hodnotenie noriem. Navyše podpora normalizácie v európskom i medzinárodnom meradle by mala v sebe zahŕňať aj uskutočňovanie programov spolupráce a technickej pomoci tretím krajinám. S cieľom zlepšiť prístup na trhy a posilniť konkurencieschopnosť podnikov, je potrebné už odteraz stanoviť možnosť poskytovať granty iným subjektom na základe výzvy na predloženie návrhov, alebo v prípade potreby prostredníctvom verejného obstarávania. (10) Medzi Komisiou a európskymi organizáciami pre normalizáciu sa pravidelne podpisujú partnerské dohody, ktoré stanovujú administratívne a finančné pravidlá týkajúce sa financovania normalizačných činností v súlade s ustanoveniami nariadenia o rozpočtových pravidlách. (11) S ohľadom na špecifickosť normalizačných prác, najmä na významnú účasť rozličných zainteresovaných strán, hlavne podnikov na procese normalizácie prostredníctvom expertov, ktorí sú k dispozícii, je potrebné dodať, že spolufinancovanie činností spätých s produkciou európskych noriem alebo ďalších normalizačných produktov, ktoré sú predmetom grantov zo strany Spoločenstva, je takmer pravidelne možné aj prostredníctvom materiálnych príspevkov. (12) Na zabezpečenie účinného vykonávania tohto rozhodnutia je potrebné využívať potrebné odborné posudky, najmä v oblasti auditu a finančného riadenia, ako aj vhodné prostriedky administratívnej podpory na uľahčenie tohto vykonávania a pravidelne hodnotiť relevantnosť činností tvoriacich predmet financovania zo strany Spoločenstva, aby sa zabezpečila jeho užitočnosť a vplyv. (13) S cieľom zabrániť nezrovnalostiam a podvodom a znovu nadobudnúť stratené alebo nesprávne vyplatené alebo použité finančné prostriedky, by sa mali prijať vhodné opatrenia v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[18], nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou za účelom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[19] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[20], ROZHODLI TAKTO: Článok 1 Účel Toto rozhodnutie stanovuje pravidlá týkajúce sa príspevku Spoločenstva na financovanie európskej normalizácie s cieľom podpory vykonávania politík a legislatívy Spoločenstva. Článok 2 Subjekty majúce nárok na financovanie od Spoločenstva Financovanie zo strany Spoločenstva sa môže poskytovať európskym organizáciám pre normalizáciu uvedeným v prílohe I smernice 98/34/ES, ďalej nazvaným „európske organizácie pre normalizáciu“, na vykonávanie činností uvedených v článku 3 tohto rozhodnutia. Financovanie zo strany Spoločenstva sa môže takisto poskytovať aj ďalším subjektom na vykonávanie prípravných alebo doplnkových prác uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b), ako aj na programy uvedené v článku 3 ods. 2. Článok 3 Normalizačné činnosti majúce nárok na financovanie od Spoločenstva 1. Spoločenstvo môže financovať tieto činnosti európskej normalizácie: a) produkciu a revíziu európskych noriem alebo všetkých ďalších príslušných normalizačných produktov, potrebných na vykonávanie politík a legislatívy Spoločenstva; b) vykonávanie prípravných a doplnkových prác pre európsku normalizáciu, ako sú štúdie, programy, hodnotenia, porovnávacie analýzy, výskumné práce, laboratórne práce, medzilaboratórne pokusy a hodnotiace zosúlaďovacie práce; c) činnosti ústredných sekretariátov európskych organizácií pre normalizáciu; d) verifikáciu kvality a zosúladenia európskych noriem alebo všetkých ďalších normalizačných produktov; e) nevyhnutné preklady európskych noriem alebo všetkých ďalších normalizačných produktov, ktoré sa používajú na podporu politík a legislatívy Spoločenstva, do jazykov Spoločenstva, iných ako sú pracovné jazyky európskych organizácií pre normalizáciu; f) podporu a valorizáciu európskeho systému normalizácie a európskych noriem u zainteresovaných strán v Spoločenstve a na medzinárodnom poli. 2. Činnosti uvedené v odseku 1 písm. f) môžu zahŕňať aj realizáciu programov spolupráce a technickej pomoci tretím krajinám. 3. Činnosti uvedené v odseku 1 písm. a) majú nárok na financovanie od Spoločenstva, len ak sa s výborom zriadeným podľa článku 5 smernice 98/34/ES konzultovalo o požiadavkách, ktoré sa majú adresovať európskym organizáciám pre normalizáciu. Článok 4 Financovanie Prostriedky pridelené na činnosti, ktoré sú uvedené v článku 3, každoročne schvaľuje rozpočtový orgán v limitoch finančných perspektív. Článok 5 Spôsoby financovania 1. Financovanie zo strany Spoločenstva sa vykonáva poskytovaním grantov bez výzvy na predloženie návrhov týmto organizáciám alebo subjektom: a) európskym organizáciám pre normalizáciu na vykonávanie činností uvedených v článku 3; b) subjektom uvedeným v základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách na vykonávanie prác uvedených v článku 3 ods. 1 písm. b) tohto rozhodnutia v spolupráci s európskymi organizáciami pre spoluprácu. Vykonáva sa na základe poskytovania grantov po výzve na predloženie návrhov alebo prostredníctvom verejného obstarávania pre normalizačné práce uvedené v článku 3 ods. 1 písm. b) alebo pre programy uvedené v článku 3 ods. 2. 2. Financovanie činností ústredných sekretariátov európskych organizácií pre normalizáciu uvedených v článku 3 ods. 1 písm. c) sa môže vykonať buď na základe grantov na činnosť, alebo prevádzkových grantov. Prevádzkové granty sa v prípade predĺženia nebudú znižovať. 3. Komisia určí spôsoby financovania uvedené v odsekoch 1 a 2, ako aj výšku sumy a v prípade potreby aj maximálne percentuálne sadzby financovania podľa typu činnosti. 4. Spolufinancovanie vo forme materiálnych príspevkov sa akceptuje. Valorizácia materiálnych príspevkov sa vykonáva v podmienkach stanovených nariadením (ES, Euratom) Ú. v. ES č. 2342/2002. 5. Spoločné ciele spolupráce a administratívne a finančné podmienky týkajúce sa grantov prideľovaných európskym organizáciám pre normalizáciu sú uvedené v partnerských rámcových dohodách, podpísaných medzi Komisiou na jednej strane a organizáciami na druhej strane, v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a s nariadením (ES, Euratom) Ú. v. ES 2342/2002. Článok 6 Riadenie, vykonávanie a monitoring 1. Prostriedky, ktoré schválil rozpočtový orgán na financovanie normalizačných činností, môžu pokrývať aj administratívne výdavky súvisiace s prípravnými činnosťami, monitoringom, kontrolou, auditom a hodnotením, nevyhnutnými na vykonávanie cieľov tohto rozhodnutia, ako sú najmä štúdie, schôdze, informačné a vydavateľské činnosti, výdavky spojené s počítačovými sieťami potrebnými na výmenu informácií, ako aj všetky ostatné výdavky súvisiace s administratívnou a technickou pomocou, ktorú Komisia využíva na normalizačné činnosti. 2. Komisia pravidelne hodnotí účinnosť normalizačných činností, ktoré sú financované Spoločenstvom, so zreteľom na politiky a legislatívu Spoločenstva. Článok 7 Ochrana finančných záujmov Spoločenstva 1. Komisia dbá na to, aby pri vykonávaní činností financovaných podľa tohto rozhodnutia boli finančné záujmy Spoločenstva chránené pomocou uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a ostatným nezákonným činnostiam, prostredníctvom vykonávania účinných kontrol a vymáhania neoprávnene vyplatených čiastok, a v prípade zistenia nezrovnalostí prostredníctvom účinných, primeraných a odstrašujúcich sankcií v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením (ES) č. 1073/1999. 2. Pre činnosti Spoločenstva financované podľa tohto rozhodnutia sa pod pojmom nezrovnalosť uvedeným v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumie akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho subjektu, ktoré ako neopodstatnená výdavková položka má alebo by mohlo mať negatívny vplyv na všeobecný rozpočet európskych spoločenstiev alebo na nimi riadené rozpočty. 3. Dohody a zmluvy vyplývajúce z tohto rozhodnutia stanovujú monitoring alebo finančnú kontrolu zo strany Komisie alebo jej splnomocneného zástupcu a audity Dvora audítorov, ktoré sa v prípade potreby môžu uskutočniť na mieste. Článok 8 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Marché intérieur et compétitivité des entreprises Activité(s): Normalisation européenne | DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA NORMALISATION EUROPÉENNE | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 020304 – Normalisation et rapprochement des législations – ainsi que le cas échéant d’autres lignes budgétaires pertinentes pour d’autres politiques. 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 134 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: 2006-2010 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) Année 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Total | Crédits d'engagement | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | 134 | Crédits de paiement | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | 133,6 | b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2) (inclus dans les budgets annuels en tant que de besoin) CE | - | - | - | - | - | - | - | CP | - | - | - | - | - | - | - | Sous-total a+b | CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 | CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 | c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement : maintien du statu-quo (2A+3B+2C). (cf. points 7.2 et 7.3) CE/CP | - | - | - | - | - | - | - | TOTAL a+b+c | CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 | CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 | 2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières X La proposition est compatible avec la programmation financière existante pour 2006. Pour les années 2007 à 2010, la proposition est compatible au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004) 101] de la Commission de février 2004. Cette proposition nécessite une re-programmation de la rubrique concernée des perspectives financières, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financière sur les recettes X Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en œuvre d'une mesure). 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | DO | CND | NON | OUI | NON | N° 3 (en 2006) N° 1a (à partir de 2007) | 4. BASE JURIDIQUE Article 95 et 157 du traité instituant la Communauté européenne 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis La présente proposition a pour objectif de rationaliser, consolider et sécuriser dans la durée et dans le contexte du nouveau règlement financier les dépenses existantes en matière d’activités de normalisation européenne réalisées en soutien des politiques communautaires, notamment pour l’amélioration du marché intérieur et de la compétitivité des entreprises dans le cadre d’un développement durable. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Une évaluation d’impact préliminaire a été réalisée qui a conclu à un impact neutre de cette mesure qui consiste à renforcer, consolider, sécuriser et éventuellement simplifier une situation existante dans le cadre d’une nouvelle législation financière et de l’élargissement de la Communauté européenne (voir point 2 de la présente annexe). Comme prévu, une consultation a été menée auprès des parties intéressées (normalisateurs, industrie, Etats membres et AELE). L’ensemble des parties consultées a reconnu le bien fondé d’une telle proposition et la continuation des actions existantes telles que décrites au point 5.2. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Actuellement, le financement des activités de la normalisation européenne vise essentiellement: - des contrats de performance annuels avec CEN, CENELEC et ETSI pour améliorer le fonctionnement de leurs secrétariats centraux en terme de cohérence, d’efficacité, de qualité et de visibilité, - l’amélioration de la qualité de la normalisation européenne, via l’évaluation par des consultants externes des projets de normes harmonisées et la traduction en tant que de besoin de leur version finale, - l’élaboration de normes européennes ou autres produits de normalisation élaborés en soutien des politiques communautaires, - la promotion et la visibilité du système européen de normalisation et des normes européennes. D’autres activités peuvent être financées par exemple dans les domaines de l’assistance ou de la coopération technique vis-à-vis des pays tiers. L’intervention budgétaire se fait essentiellement sur base de subventions sans appel à proposition pour les organismes européens de normalisation reconnus dans la directive 98/34/CE ou encore via l’appel au marché ou par le biais des subventions avec appel à proposition vis-à-vis d’autres entités. 5.3 Modalités de mise en œuvre La gestion du budget de normalisation est de la responsabilité de la Commission. Ce budget est essentiellement exécuté sur la base des activités telles que décrites dans l’article 3 de la proposition. Une assistance technique et administrative n’est pas exclue ; elle est partie intégrante des budgets annuels. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) La ventilation par type d’actions se fait chaque année sur la base des estimations indiquées au point 2.3 et dans le cadre des Décisions annuelles de financement de la Commission qui fixe les montants, les taux de co-financement par type d’activité. 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES Aucune incidence car maintien de la situation existante en matière de ressources humaines et de dépenses administratives (2A+3B+2C). 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Des évaluations récurrentes sont réalisées régulièrement par la Commission sur les différents types d’activités faisant l’objet d’un soutien financier communautaire (voir point 6.2 relatif à l’évaluation ex-ante). 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Des évaluations ex-post sont prévues pour chaque type de financement chaque année. A titre d’exemple, le programme esap a fait l’objet d’une évaluation en 2003 ; en 2005, les contrats consultants seront évalués par des évaluateurs externes. 9. MESURES ANTIFRAUDE Les dispositions de la réglementation financière relatives à l’exécution du budget, et plus particulièrement celles concernant les mesures de contrôle sont d’ores et déjà mises en œuvre. Des mesures de contrôles systématiques des subventions sont prévues dans les conventions cadre de partenariat signées entre la Commission et les organismes européens de normalisation telles que des obligations de rapports, de décomptes financiers avec la possibilité d’exiger toutes pièces justificatives pour les dépenses pendant 5 ans après paiement de la facture finale relative à toute convention spécifique. Des rapports d’audit sont requis de la part des bénéficiaires conformément aux dispositions du règlement financier. Des contrôles sur pièces et sur place sont réalisés régulièrement par la Commission notamment pour s’assurer que le système d’enregistrement du nombre d’hommes/jours utilisés pour les activités de normalisation est fiable. [1] CEN: Európsky výbor pre normalizáciu, CENELEC: Európsky výbor pre elektrotechnickú normalizáciu, ETSI: Európsky inštitút pre telekomunikačné normy. [2] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37, zmenená a doplnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady 96/48/ES, Ú. v. ES L 217, 5.8.1998, s. 18. [3] Ú. v. ES L 36, 7.2.1987, s. 31. [4] Ú. v. EÚ C 91, 16.4.2003, s. 7. [5] Ú. v. ES C 150, 28.5.1999, s. 624. [6] Ú. v. ES C 141, 19.5.2000, s. 1. [7] Ú. v. ES C 66, 15.3.2002, s. 1. [8] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25.6.2002, Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [9] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1. [10] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [11] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [12] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [13] Ú. v. ES L 204, 21.7.1998, s. 37. Smernica naposledy zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003. [14] Ú. v. EÚ C 91, 16.4.2003, s. 7. [15] Ú. v. ES L 36, 7.2.1987, s. 31. Rozhodnutie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 807/2003 (Ú. v. EÚ L 122, 16. 5. 2003, s. 36). [16] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [17] Ú. v. ES L 357, 31.12.2002, s. 1. [18] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1. [19] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [20] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.