NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 1 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia /* KOM/2011/0009 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 14.1.2011 KOM(2011) 9 v konečnom znení NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 1 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOVOddiel III – Komisia (predložený Komisiou) NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 1K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2011 VÝKAZ VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOVOddiel III – Komisia So zreteľom na: - Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 106a, - nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[1], a najmä na jeho článok 37, - všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2011 prijatý 15. decembra 2010, Európska Komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu návrh opravného rozpočtu č. 1 k rozpočtu na rok 2011. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú dostupné na internetovej stránke EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Anglické znenie zmien v týchto výkazoch je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH 1. Úvod 3 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ 3 2.1. Poľsko 3 2.2. Slovensko 4 2.3. Maďarsko 4 2.4. Česká republika 4 2.5. Chorvátsko 4 2.6. Rumunsko 4 2.7. Záver 4 3. Financovanie 4 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca 4 1. ÚVOD Predbežný návrh opravného rozpočtu č. 1 na rok 2011 sa týka mobilizácie Fondu solidarity EÚ vo výške 182 388 893 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch v súvislosti s následkami silných dažďov v Poľsku, na Slovensku, v Českej republike, Maďarsku, Chorvátsku a Rumunsku. 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ 2.1. Poľsko V máji a júni zasiahli väčšiu časť územia Poľska dve po sebe idúce záplavové vlny, ktoré sa presúvali z juhu na sever po prúde veľkých riek Vistula, Odra a Warta. Záplavy zasiahli takmer všetky poľské provincie (vojvodstvá) a spôsobili značné škody v poľnohospodárstve, verejnej infraštruktúre a na súkromnom majetku, poškodili dopravné siete a kultúrne pamiatky. 1. Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 23. júla 2010, t. j. v rámci lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 14. mája 2010. Poľské orgány predložili 29. septembra Komisii aktualizovaný odhad celkových škôd. 2. Podľa odhadu poľských orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 2,999 mld. EUR. Táto suma predstavuje 0,8468 % poľského hrubého národného dôchodku (HND) a presahuje bežnú hranicu pre mobilizáciu fondu solidarity, ktorá je 2,124 mld. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2008). Analýza útvarov Komisie označila metódy, ktoré Poľsko použilo na vypracovanie odhadu rozličných kategórií škôd, za veľmi vierohodné. 3. Ide o prírodnú katastrofu. Keďže odhadované celkové priame škody vo výške 2,999 mld. EUR presahujú hranicu pre mobilizáciu fondu solidarity uplatniteľnú na Poľsko v roku 2010, túto katastrofu možno označiť za „veľkú prírodnú katastrofu“, ktorá tak patrí do hlavnej oblasti pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. 4. Keďže obidve záplavové vlny boli dôsledkom tej istej dlhotrvajúcej meteorologickej situácie, možno ich pokladať za jednu katastrofu v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Záplavy spôsobili vážne škody na základnej infraštruktúre, súkromných obydliach, verejných budovách, podnikoch, poľnohospodárskej pôde, značne poškodili významné kultúrne pamiatky a ničivo postihli obyvateľstvo. Podľa informácií zostali záplavami nezasiahnuté iba 2 zo 16 poľských vojvodstiev. 5. Záplavy z mája a júna postihli obzvlášť silno tieto tri provincie v južnom Poľsku: Dolné Sliezsko (Dolnośląskie) a Opolské vojvodstvo (Opolskie) – obidve sú v povodí rieky Odra, a Malopoľsko či Malopoľské vojvodstvo (Małopolskie), ktoré takmer celé leží v povodí rieky Vistula. Podľa informácií prišlo o život viac ako 20 ľudí. Záplavy zasiahli 66 660 rodín, pričom 14 563 rodín bolo evakuovaných. Celkovo záplavy postihli 811 obcí, škody zaznamenalo 1 387 podnikov, zaplavených bolo 683 000 ha pôdy a viac ako 18 000 budov. Okamžitú opravu potrebuje viac ako 55,6 km železničných tratí, pričom počas záplav bolo viac ako 400 km tratí uzavretých alebo na nich bola obmedzená doprava. Je potrebné opraviť protizáplavové valy v dĺžke okolo 1 300 km. Boli poškodené verejné budovy (napr. 802 škôl, 160 škôlok). Dve pamiatky patriace k svetovému dedičstvu UNESCO (kostol sv. Filipa a kostol sv. Jakuba v Sękowe) si vyžadujú realizáciu rozsiahlych konzervačných a opravných prác. Poľsko požiadalo o podporu prostredníctvom mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany. Poskytnuté informácie umožňujú bez akýchkoľvek pochýb dospieť k záveru, že záplavy závažným spôsobom ovplyvnili životné podmienky, životné prostredie a hospodárstvo. Poľská žiadosť obsahuje podrobnú analýzu dosahu záplav a prehľad odhadovaných celkových škôd podľa sektorov. 6. Poľské orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na podporu podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 2,195 mld. EUR a rozdelili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (vyše 1,248 mld. EUR) sa týka nákladov na bezprostredné obnovenie infraštruktúry. Na základe informácií získaných od poľských orgánov je zrejmé, že náklady na oprávnené operácie značne presahujú sumu prípadného finančného grantu z fondu solidarity. Druhy operácií, ktoré sa majú účinne financovať z fondu, budú vymedzené vo vykonávacej dohode. 7. Postihnuté regióny sú ako „konvergenčné regióny“ oprávnené na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013). 8. Poľské orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.2. Slovensko Slovensko bolo v máji a júni 2010 zasiahnuté rekordnými zrážkami. Celé plochy boli zaplavené, zosunuli sa svahy a rozsiahle záplavy vážne poškodili verejnú a súkromnú infraštruktúru, cestnú a železničnú sieť, spôsobili škody v poľnohospodárstve a podnikom. 9. Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 16. júla 2010, t. j. v rámci lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 9. mája 2010. Slovenské orgány poskytli 27. septembra Komisii ďalšie podrobnosti a aktualizovaný odhad celkových škôd. 10. Podľa odhadu slovenských orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 561 133 594 EUR. Táto suma predstavuje 0,8902 % slovenského hrubého národného dôchodku (HND) a presahuje bežnú hranicu pre mobilizáciu fondu solidarity uplatniteľnú na Slovensko v roku 2010, ktorá je 378,205 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2008). 11. Ide o prírodnú katastrofu. Keďže odhadované celkové priame škody presahujú hranicu pre mobilizáciu fondu solidarity, túto katastrofu možno označiť za „veľkú prírodnú katastrofu“, ktorá tak patrí do hlavnej oblasti pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. Analýza útvarov Komisie označila metódy, ktoré Slovensko použilo na vypracovanie odhadu rozličných kategórií škôd, za veľmi vierohodné. 12. Záplavy a zosuvy pôdy zasiahli prevažne stredné a východné regióny Slovenska, ktoré sa pokladajú za hospodársky menej rozvinuté oblasti. Najväčšie škody boli zaznamenané v regiónoch Prešov a Košice. V žiadosti je opísaný dosah záplav: 306 domov bolo postihnutých zosuvom pôdy (v krajine bolo zaznamenaných asi 235 prípadov zosuvu pôdy), 45 894 domácností bolo zasiahnutých záplavami a 150 obytných budov bolo poškodených alebo zničených. Bolo poškodených niekoľko verejných budov, došlo k stratám na životoch a bolo zaznamenané značné poškodenie dopravnej infraštruktúry v krajine. V oblasti poľnohospodárstva (poľnohospodárskych výrobkov) bolo zaznamenaných najviac škôd, ich predbežná výška škôd bola vyčíslená na 149,9 mil. EUR. V dôsledku tohto veľkého dosahu záplav požiadalo Slovensko o podporu prostredníctvom mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany. Možno konštatovať, že záplavy a zosuvy pôdy vážne a dlhodobo ovplyvnili životné podmienky, životné prostredie a hospodárstvo, a to v tých regiónoch krajiny, ktoré sa pokladajú za hospodársky menej rozvinuté oblasti. Slovenská žiadosť obsahuje podrobnú analýzu dosahu záplav a prehľad odhadovaných celkových škôd podľa sektorov. 13. Slovenské orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na podporu podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 78 419 054 EUR a rozdelili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (vyše 40 mil. EUR) sa týka nákladov na bezprostredné obnovenie infraštruktúry. Na základe informácií získaných od slovenských orgánov je zrejmé, že skutočné náklady na oprávnené operácie značne presahujú sumu prípadného finančného grantu z fondu solidarity. Druhy operácií, ktoré sa majú účinne financovať z fondu, budú vymedzené vo vykonávacej dohode. 14. Tri slovenské regióny sú oprávnené na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013) ako „konvergenčné regióny“ a jeden región ako región, na ktorý sa vzťahuje cieľ „regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“. 15. Slovenské orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.3. Maďarsko V dôsledku mesiac trvajúceho takmer nepretržitého dažďa v máji a júni 2010 došlo v Maďarsku k veľkým záplavám, ktoré spôsobili vážne škody v poľnohospodárstve, na obytných budovách a podnikoch, poškodili cestné siete a iné druhy infraštruktúry, pričom zvlášť zasiahnuté boli severovýchodné a centrálne oblasti krajiny. 16. Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 24. júla 2010, t. j. v rámci lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 15. mája 2010. 17. Podľa odhadu maďarských orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 719 343 706 EUR. Táto suma predstavuje 0,7307 % maďarského hrubého národného dôchodku (HND) a presahuje bežnú hranicu pre mobilizáciu fondu solidarity uplatniteľnú na Maďarsko v roku 2010, ktorý je 590,710 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2008). 18. Ide o prírodnú katastrofu. Keďže odhadované celkové priame škody presahujú bežnú hranicu pre mobilizáciu fondu solidarity, túto katastrofu možno označiť za „veľkú prírodnú katastrofu“, ktorá tak patrí do hlavnej oblasti pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. Analýza útvarov Komisie označila metódy, ktoré Maďarsko použilo na vypracovanie odhadu rozličných kategórií škôd, za veľmi podrobné a primerané a výsledky za realistické. Vlastne sa zdá, že odhad celkových priamych škôd je umiernený. 19. Extrémne počasie, ktoré panovalo v Karpatskej kotline, a následné zrážky, víchrice, mimoriadne nárazové vetry, ktorých rýchlosť presahovala 160 km/h, vyvolali rozsiahle záplavy. Núdzové opatrenia boli zavedené v 11 z 19 žúp. Maďarská žiadosť obsahuje podrobné informácie o rozsahu škôd a možno ju zhrnúť takto: Dve veľké rieky v Maďarsku, Dunaj a Tisa, sa vyliali z brehov a musel byť vyhlásený najvyšší – tretí stupeň povodňovej aktivity pre celkovo 3 088 km. 5 259 ľudí bolo donútených opustiť svoje domovy, núdzové opatrenia sa dotkli takmer 780 000 osôb (takmer 8 % obyvateľstva) a asi pol milióna ľudí sa ocitlo v priamom nebezpečenstve. Bolo zničených 317 domov, viac ako 5 600 obytných budov v 105 obciach si vyžaduje opravu. Záplavy spôsobili značné škody na železničnej infraštruktúre (bolo hlásených 612 prípadov mimoriadnych udalostí na 25 tratiach). Denne musela byť odklonená doprava týkajúca sa 50 000 vozidiel. Škody hlásili verejné školy, škôlky a iné vzdelávacie inštitúcie. Najväčšie škody boli zaznamenané v poľnohospodárstve. V dôsledku tohto veľkého dosahu záplav požiadalo Maďarsko o podporu prostredníctvom mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany. Možno vyvodiť záver, že záplavy vážne a dlhodobo ovplyvnili životné podmienky, životné prostredie a hospodárstvo, najmä poľnohospodárstvo. Maďarská žiadosť obsahuje podrobnú analýzu dosahu záplav a prehľad odhadovaných celkových škôd podľa sektorov. 20. Maďarské orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na podporu podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 194 195 242 EUR a rozdelili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (viac ako 85,754 mil. EUR) sa týka činnosti záchranných služieb. Na základe informácií získaných od maďarských orgánov je zrejmé, že skutočné náklady na oprávnené operácie značne presahujú sumu prípadného finančného grantu z fondu solidarity. Druhy operácií, ktoré sa majú účinne financovať z fondu, budú vymedzené vo vykonávacej dohode. 21. Šesť maďarských regiónov je oprávnených na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013) ako „konvergenčné regióny“ a jeden región ako „začleňujúci sa región“. 22. Maďarské orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.4. Česká republika Územie Českej republiky bolo v máji a júni 2010 zasiahnuté prudkými dažďami. Tieto dažde vyústili do dvoch vzájomne súvisiacich vĺn záplav, ktoré zasiahli severovýchodnú oblasť územia a spôsobili škody na obytných budovách a podnikoch, cestnej a inej infraštruktúre. 23. Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 23. júla 2010, t. j. v rámci časovej lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 18. mája 2010. 24. Ide o prírodnú katastrofu. Podľa odhadu českých orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 204 456 041 EUR. Keďže je táto suma nižšia než hranica 824,029 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND Českej republiky), túto katastrofu nemožno klasifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“ v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Česká republika však bola zasiahnutá tými istými záplavami, ktoré spôsobili veľké škody v Poľsku a na Slovensku. Preto sa dospelo k záveru, že bola splnená podmienka stanovená v článku 2 ods. 2 druhý pododsek nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002, podľa ktorého krajina, ktorá bola ako susedná krajina postihnutá tou istou veľkou katastrofou, môže výnimočne získať pomoc z fondu solidarity. 25. Najviac zasiahnutá oblasť sa nachádza v severovýchodnej časti Českej republiky a zahŕňa štyri regióny (Moravskosliezsky, Olomoucký, Zlínsky a Juhomoravský kraj) hraničiace s Poľskom, Slovenskom a Rakúskom. V dôsledku záplav zahynulo päť ľudí, zaplavené a zničené boli stovky domov, došlo k poškodeniu verejného majetku a cestnej siete. V dôsledku dopravných problémov museli niektoré spoločnosti znížiť výrobu. Zasiahnuté regióny patria navyše k hospodársky slabým regiónom s dosť negatívnym vývojom v oblasti zamestnanosti. 26. České orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na podporu podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 136 945 071 EUR a rozdelili ich podľa druhu jednotlivých operácií. 27. České orgány uviedli, že na odstraňovanie okamžitých následkov záplav neboli použité žiadne iné prostriedky pochádzajúce od Spoločenstva. Česká republika neuvažuje o využití prostriedkov štrukturálnych fondov na odstraňovanie škôd spôsobených záplavami. 2.5. Chorvátsko Na konci mája a počas takmer celého júna 2010 muselo Chorvátsko čeliť intenzívnym dažďom s krúpami a búrkam, ktoré mali za následok veľké záplavy, ktoré zasiahli východnú a centrálnu oblasť krajiny. Katastrofa spôsobila značné škody v sektore poľnohospodárstva, na verejnom a súkromnom majetku a v dopravnej infraštruktúre. 28. Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 9. augusta 2010, t. j. v rámci lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 31. mája 2010. 29. Ide o prírodnú katastrofu. Podľa odhadov chorvátskych orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 153 039 303 EUR. Keďže je táto suma nižšia než hranica 275,804 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND Chorvátska), túto katastrofu nemožno klasifikovať ako „veľkú prírodnú katastrofu“ v zmysle nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Chorvátsko však bolo zasiahnuté tými istými záplavami, ktoré spôsobili veľké škody v Maďarsku. Preto sa dospelo k záveru, že bola splnená podmienka stanovená v článku 2 ods. 2 druhý pododsek nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002, podľa ktorého krajina, ktorá bola ako susedná krajina postihnutá tou istou veľkou katastrofou, môže výnimočne získať pomoc z fondu solidarity. Chorvátsko je ako krajina nachádzajúca sa v procese rokovania o pristúpení k EÚ oprávnené na získanie pomoci z Fondu solidarity EÚ. 30. Pokiaľ ide o dosah a následky záplav, chorvátske orgány oznámili, že 427 domov bolo zaplavených, 682 domov poškodených a viac ako sto rodín muselo byť evakuovaných. Značné poškodenie cestnej infraštruktúry spôsobilo uzavretie ciest, čo sťažovalo okamžitú reakciu. Väčšina škôd bola zaznamenaná v sektore poľnohospodárstva, a to vo výške viac ako 141 mil. EUR, čo predstavuje 92 % celkových škôd. 31. Chorvátske orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na podporu podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 11 670 861 EUR a rozdelili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Chorvátske orgány uviedli, že na odstraňovanie okamžitých následkov záplav neboli použité žiadne iné prostriedky pochádzajúce od Spoločenstva. 2.6. Rumunsko Na konci júna a v júli bolo Rumunsko silno zasiahnuté veľkými záplavami a zosuvom pôdy na väčšine jeho územia. Katastrofa spôsobila značné škody v infraštruktúre, v sektore poľnohospodárstva a na verejnom a súkromnom majetku. 32. Žiadosť o finančnú pomoc z Fondu solidarity Európskej únie bola Komisii predložená 31. augusta 2010, t. j. v rámci lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 23. júna 2010. 33. V tomto prípade ide o prírodnú katastrofu, takže je možné použiť prostriedky fondu solidarity. 34. Podľa odhadu rumunských orgánov dosahujú celkové priame škody výšku 875 757 770 EUR. Táto suma predstavuje 0,6669 % rumunského HND a presahuje bežnú hranicu pre mobilizáciu fondu solidarity, ktorá je 787,935 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2008). Analýza útvarov Komisie označila metódy, ktoré Rumunsko použilo na vypracovanie odhadu rozličných kategórií škôd, za veľmi vierohodné. 35. Keďže odhadované celkové priame škody vo výške 875 757 770 EUR presahujú hranicu pre mobilizáciu fondu solidarity (787,935 mil. EUR) uplatniteľnú na Rumunsko v roku 2010, túto katastrofu možno označiť za „veľkú prírodnú katastrofu“, ktorá tak patrí do hlavnej oblasti pôsobnosti nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002. Celkové priame škody tvoria základ pre výpočet výšky finančnej pomoci. Túto finančnú pomoc možno použiť iba na základné núdzové operácie v zmysle článku 3 nariadenia. 36. V júni a počas nasledujúceho mesiaca Rumunsko čelilo veľkým záplavám, ktoré spôsobili značné škody v poľnohospodárstve, na infraštruktúre a súkromných domoch. V žiadosti je opísaný dosah záplav: Postihli 37 (zo 41) žúp a viac ako 6,7 milióna obyvateľov. Muselo byť evakuovaných 15 000 ľudí, záplavy zasiahli 3 936 súkromných domov, z nich bolo 3 073 poškodených a 863 úplne zničených. Opravu si vyžaduje 147 verejných budov. Poškodených bolo 443 km ochranných línií, 293 km hrádzí a 35 priehrad, 5 257 km cestnej infraštruktúry, ako aj mosty, priepuste a mosty pre chodcov. Najzávažnejšie škody boli hlásené v poľnohospodárstve. Bolo zaplavených 110 585 ha ornej pôdy, 31 088 ha pasienkov a lúk a viac ako 2 000 ha iných polí, vinohradov a sadov. V lesníckom sektore boli hlásené značné straty, pokiaľ ide o sadbu, poškodenie lesných škôlok, mnohých úžitkových stromov a iných druhov stromov. V dôsledku tohto veľkého dosahu záplav požiadalo Rumunsko o podporu prostredníctvom mechanizmu Spoločenstva v oblasti civilnej ochrany. Možno vyvodiť záver, že záplavy vážne a dlhodobo ovplyvnili životné podmienky, životné prostredie a hospodárstvo, a najmä poľnohospodárstvo. Rumunská žiadosť obsahuje podrobnú analýzu dosahu záplav a prehľad odhadovaných celkových škôd podľa sektorov. 37. Rumunské orgány odhadli výšku nákladov na základné núdzové operácie oprávnené na podporu podľa článku 3 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002 na 715 029 944 EUR a rozdelili ich podľa druhu jednotlivých operácií. Rumunské orgány však nemohli poskytnúť žiadne informácie o nákladoch na bezprostredné vyčistenie oblastí zasiahnutých katastrofou. Na základe informácií získaných od rumunských orgánov je zrejmé, že skutočné náklady na oprávnené operácie značne presahujú sumu prípadného finančného grantu z fondu solidarity. Druhy operácií, ktoré sa majú účinne financovať z fondu, budú vymedzené vo vykonávacej dohode. 38. Postihnuté regióny sú ako „konvergenčné regióny“ oprávnené na financovanie zo štrukturálnych fondov (2007 – 2013). 39. Rumunské orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.7. Záver Z uvedených dôvodov sa navrhuje akceptovať žiadosti predložené Poľskom, Slovenskom, Maďarskom, Českou republikou, Chorvátskom a Rumunskom týkajúce sa záplav z mája, júna a júla 2010 a navrhnúť v tejto súvislosti mobilizáciu fondu solidarity. 3. Financovanie Na fond solidarity sú ročne vyčlenené finančné prostriedky v celkovej výške 1 mld. EUR. Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje hranicu (0,6 % HND alebo 3 mld. EUR v cenách z roku 2002, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanovenou hranicou. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd, ak sa táto výška nachádzala pod hranicou na mobilizáciu fondu, a sadzba 6 % v prípade škôd, ktorých výška túto hranicu presahovala. Metodika na výpočet pomoci z fondu solidarity bola stanovená vo výročnej správe o fonde solidarity za obdobie rokov 2002 – 2003 a následne schválená Radou a Európskym parlamentom. Aj v týchto prípadoch sa navrhuje uplatniť rovnakú percentuálnu sadzbu a poskytnúť pomoc v nasledujúcej výške: (v EUR) | Priame škody | Hranica (v mil.) | Suma pri sadzbe 2,5 % | Suma pri sadzbe 6 % | Celková výška navrhovanej pomoci | Poľsko – záplavy 2010 „veľká katastrofa“ | 2 998 989 248 | 2 124,920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 | Slovensko – záplavy 2010 „veľká katastrofa“ | 561 133 594 | 378,205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 | Maďarsko – záplavy 2010 „veľká katastrofa“ | 719 343 706 | 590,710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 | Česká republika – záplavy 2010 „susedná krajina“ | 204 456 041 | 824,029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 | Chorvátsko – záplavy 2010 „susedná krajina“ | 153 039 303 | 275,804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 | Rumunsko – záplavy 2010 „veľká katastrofa“ | 875 757 770 | 787,935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 | Spolu | 182 388 893 | 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov finančného rámca Finančný rámec Okruh/podokruh | Finančný rámec 2011 | Rozpočet 2011 | NOR č. 1/2011 | Rozpočet 2011 (vrátane NOR č. 1/2011) | |VRP |PRP |VRP |PRP |VRP |PRP |VRP |PRP | | 1. UDRŽATEĽNÝ RAST | | | | | | | | | | 1a. Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Súdržnosť pre rast a zamestnanosť |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Spolu | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Rezerva[2] | | |-27 160 054 | | | |-27 160 054 | | | 2. OCHRANA A RIADENIE PÍRODNÝCH ZDROJOV | | | | | | | | | | Z toho výdavky súvisiace s trhom a priame platby |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Spolu | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Rezerva | | |1 678 751 611 | | | |1 678 751 611 | | | 3. OBČIANSTVO, SLOBODA, BEZPEČNOSŤ A SPRAVODLIVOSŤ | | | | | | | | | | 3a. Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Občianstvo |683 000 000 | |682 897 000 |645 969 000 |+178 562 910 |+178 562 910 |861 459 910 |824 531 910 | | Spolu | 1 889 000 000 | |1 821 851 740 |1 459 246 345 |+178 562 910 |+178 562 910 |2 000 414 650 |1 637 809 255 | | Rezerva[3] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. EÚ AKO GLOBÁLNY AKTÉR[4] | 8 430 000 000 | | 8 754 299 377 |7 237 527 520 |+3 825 983 |+3 825 983 | 8 758 125 360 |7 241 353 503 | | Rezerva | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRATÍVA[5] | 8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Rezerva | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | SPOLU | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |141 909 398 849 |126 527 133 762 |+182 388 893 |+182 388 893 |142 091 787 742 |126 709 522 655 | | Rezerva | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | [1] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) nie ja zahrnutý do výpočtu rezervy v rámci okruhu 1a (500 mil. EUR). Suma 34 mil. EUR, ktorá prekračuje strop, je financovaná prostredníctvom mobilizácie nástroja flexibility. [3] Suma z Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) je zahrnutá mimo rámca príslušných okruhov, ako sa stanovuje v medziinštitucionálnej dohode zo 17. mája 2006 (Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006). [4] Rezerva okruhu 4 na rok 2010 nezahŕňa rozpočtové prostriedky týkajúce sa rezervy na pomoc v prípade mimoriadnych udalostí (253,9 mil. EUR). Suma 71 mil. EUR, ktorá prekračuje strop, je financovaná prostredníctvom mobilizácie nástroja flexibility. [5] Vo výpočte rezervy v rámci stropu okruhu 5 je zohľadnená poznámka pod čiarou č. 1 finančného rámca na roky 2007 – 2013 týkajúca sa sumy 82 mil. EUR na príspevky zamestnancov do systému dôchodkového zabezpečenia.