Tri prioritné oblasti, konkrétne „rozvoj bezpečných a plynulých obchodných trás“, „podpora riadenia rizika a boja proti podvodom“ a „investície do modernizácie colnej správy v regióne“, boli dohodnuté na seminároch na vysokej úrovni o colnej spolupráci na východnej hranici EÚ, ktoré sa konali 14. a 15. apríla 2011 v Budapešti a 20. a 21. októbra 2011 v Krakove, a určené v záveroch Rady o colnej spolupráci s východnými susednými krajinami (prijatých na zasadnutí Rady v Bruseli 5. decembra 2011).

Vzťahy s Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou sa dostali na novú úroveň v roku 2014 podpísaním dohôd o pridružení/prehĺbených a komplexných zón voľného obchodu (Deep and Comprehensive Free Trade Area, DCFTA). Cieľom týchto dohôd je postupné politické pridruženie a hospodárska integrácia s EÚ prostredníctvom vykonávania reforiem a plnenia záväzkov. Politický vývoj v regióne, t. j. konflikt na Ukrajine a napätie medzi EÚ a Ruskom, a vznik a rozširovanie Eurázijskej hospodárskej únie (EAHU) ovplyvnili úroveň spolupráce EÚ s krajinami v regióne.

Napokon, Rada vyzvala Komisiu, aby spoločne s členskými štátmi zhodnotila pokrok dosiahnutý v prioritných oblastiach colnej spolupráce s východnými susednými krajinami, pri zohľadnení, okrem iného, iniciatív a najlepších postupov členských štátov. Komisiu tiež vyzvala, aby podala Rade správu o tomto pokroku, tak aby Rada mohla do konca roka 2015 navrhnúť kroky nadväzujúce na uvedené opatrenia.

4.pokračovania diskusií s ruskými colnými orgánmi o hodnotení pilotného projektu zameraného na výmenu informácií a mechanizmus včasného varovania, ktoré by slúžili ako prostriedky na predbežné oznámenie situácií, ktoré môžu narúšať obchodné toky medzi EÚ a Ruskom, a na navrhovanie praktických riešení;

posilnením operačnej spolupráce, organizovaním ďalších spoločných colných operácií so zapojením východných susedných krajín, na základe najlepších postupov a odporúčaní, okrem iného, zo spoločnej colnej operácie ROMOLUK (2013).

3.1.Colná spolupráca s Gruzínskom, Moldavskou republikou a Ukrajinou

Spolupráca s Gruzínskom a Moldavskou republikou sa pozitívne rozvíjala od začiatku predbežného vykonávania dohody o pridružení/prehĺbenej a komplexnej zóny voľného obchodu (DCFTA) 1. septembra 2014, zatiaľ čo v prípade Ukrajiny bolo predbežné vykonávanie tejto časti dohody odložené na koniec roka 2015.

Colná spolupráca s Moldavskou republikou, Ukrajinou a Gruzínskom je založená na strategických rámcoch, pričom v prípade Moldavskej republiky bol schválený v októbri 2011, v prípade Ukrajiny v máji 2012 a s Gruzínskom bol podpísaný v marci 2015. Praktické vykonávanie spoločne dohodnutých činností a podpory sa organizovalo na základe programu Colníctvo 2020. S cieľom načrtnúť strategickú víziu sa uskutočňoval pravidelný dialóg o otázkach colnej správy.

Na základe nových dohôd boli zriadené podvýbory pre clá, ktorým bola zverená rozhodovacia právomoc pri monitorovaní zbližovania právnych predpisov a postupov podľa záväzkov v rámci DCFTA. Cieľom je dosiahnuť vysokú úroveň spolupráce a regulačnej aproximácie medzi zmluvnými stranami. Súdiac podľa výsledkov prvých zasadnutí podvýborov s Gruzínskom a Moldavskou republikou (marec a máj 2015), obe krajiny pokračujú v dodržiavaní záväzkov týkajúcich sa oblasti colnej správy podľa časových harmonogramov dohodnutých v nových dohodách.

Colná spolupráca s Ukrajinou bola ovplyvnená politickým vývojom v krajine a organizačným vývojom v ukrajinskej colnej správe. Počas tohto obdobia sa v rámci projektov podporovaných Komisiou a členskými štátmi dá hovoriť o určitom pokroku.

Popri zosúlaďovaní colných predpisov s colným acquis EÚ sa Únia zameriava na:

rozvoj systémov riadenia rizika vrátane programu pre schválené hospodárske subjekty a na podporu výmeny colných informácií,

pomoc v otázke pristúpenia k Dohovoru o spoločnom tranzitnom režime, čím sa ponúka neprerušovaný tranzit do celej EÚ,

pomoc v úsilí o pristúpenie k Regionálnemu dohovoru o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu, čím sa podporí regionálna hospodárska integrácia pre obchod s tovarom.

Rozvoj koncepcie schváleného hospodárskeho subjektu v súlade s právnymi predpismi EÚ je jedným zo záväzkov, ktoré prijali Gruzínsko, Moldavská republika a Ukrajina v rámci nových dohôd o pridružení. V súčasnosti sa pozornosť sústreďuje na porovnávaciu analýzu príslušných právnych predpisov týkajúcich sa schváleného hospodárskeho subjektu, ktorú vykonávajú odborníci Komisie a členských štátov. Výmenu skúseností a najlepších postupov umožní účasť na zasadnutiach siete schválených hospodárskych subjektov a absolvovanie študijných pobytov v členských štátoch EÚ.

Okrem toho sa 1. júla 2015 začal na jednom z hraničných priechodov na moldavsko-rumunskej hranici realizovať pilotný projekt uznávania schválených hospodárskych subjektov EÚ, spočiatku na obdobie 6 mesiacov. Cieľom pilotného projektu je poskytnúť schváleným hospodárskym subjektom EÚ doplnkové výhody na hraničnom priechode Leuseni (skrátenie času vybavovania, posilnenie zamerania na riziká, menej fyzických kontrol a kontrol dokladov).

S cieľom zlepšiť riadenie rizika a uľahčiť obchod medzi EÚ a jej východnými susedmi bolo rozhodnuté o začatí pilotného projektu s Moldavskom a Ukrajinou, ktorý sa týka posielania tranzitných údajov do týchto krajín, s perspektívou realizovať projekt v roku 2016.

Budúce pristúpenie východných susedov k spoločnému tranzitnému režimu by predstavovalo významný krok vpred v regionálnej integrácii tranzitných systémov. Prinieslo by zjednodušenie, zrýchlilo by hraničné kontroly a posilnilo riadenie rizika. Hlavným cieľom krátkodobého projektu týkajúceho sa tranzitu, ktorý sa začal realizovať na Ukrajine v januári 2015, bolo poskytovať podporu a konzultačné služby Štátnemu daňovému úradu pri príprave na pristúpenie k dohovoru. Ako následný krok sa odporúčal twinningový projekt. Pre Moldavskú republiku sa vypracováva návrh informačného listu twinningového projektu na zosúladenie s novým počítačovým tranzitným systémom (NCTS).

Semináre venované Dohovoru o spoločnom tranzitnom režime sa uskutočnili v septembri 2013 vo Varšave, v apríli 2015 v Kyjeve a v júni 2015 v Tbilisi. Tieto semináre boli doplnené študijnými pobytmi v členských štátoch. Gruzínsko, Moldavská republika a Ukrajina majú štatút neformálneho pozorovateľa v pracovnej skupine EÚ a Európskeho združenia voľného obchodu (EZVO) pre spoločný tranzitný režim a zjednodušenie formalít pri obchodovaní s tovarom, kde pravidelne poskytujú aktualizované informácie o dosiahnutom pokroku.

Dohovor o paneuro-stredomorských preferenčných pravidlách pôvodu, ako zóna kumulácie výrobných procesov s EÚ a ďalšími zmluvnými stranami dohovoru, podporuje regionálnu hospodársku integráciu pre obchod s tovarom. Moldavská republika ratifikovala dohovor 28. mája 2015 a zmluvnou stranou dohovoru sa stala 1. septembra 2015. Gruzínsko požiadalo o pristúpenie k dohovoru v októbri 2015. Ukrajina informovala Komisiu o vnútorných diskusiách týkajúcich sa jej pristúpenia k dohovoru. Pre tieto tri krajiny sa v rokoch 2014 a 2015 organizovali viaceré semináre o pravidlách pôvodu (Kyjev 5. júna 2014, Kišiňov 3. novembra 2014, Tbilisi 17. marca 2015).

Vysokou prioritou EÚ vo vzťahu k východným susedom zostáva boj proti pašovaniu cigariet a iným formám nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami. Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi aktívne vykonáva akčný plán stanovený v oznámení o posilnení boja proti pašovaniu cigariet a iným formám nezákonného obchodu s tabakovými výrobkami.