Plynárenská infraštruktúra je základným prvkom energetického dodávateľského reťazca od výrobcu až po koncového odberateľa. K fyzickým komponentom, ktoré zabezpečujú, aby sa plyn dodal zákazníkom vždy a všade, kde je to potrebné, patria prepravné plynovody, zásobníky a terminály na spätné splyňovanie LNG. V nasledujúcich rokoch bude potrebné plynárenskú infraštruktúru ďalej rozvíjať a posilňovať. Vybudovanie chýbajúcich prepojení medzi členskými štátmi pomôže zaistiť bezpečné dodávky a reagovať na nové a rastúce požiadavky flexibility.

Projekty realizujú prevádzkovatelia prenosových sústav (PPS) v každom členskom štáte alebo iní realizátori. Vyčlenila sa suma 2 267 574 462 EUR, z ktorej sa príjemcom do 30. júna 2016 vyplatilo 1 366 479 618 EUR. Platby sú podmienené pevným záväzkom príjemcov realizovať projekt prostredníctvom konečného investičného rozhodnutia.

Podstatný pokrok dosiahli realizátori integrácie veternej energie na mori (OWE) do elektrizačnej sústavy a vzhľadom na zvyšné projekty zachytávania a ukladania CO2 (CCS) sa získali viaceré objasnenia.

Situácia v oblasti plynárenskej a elektrickej infraštruktúry je úplne objasnená, šesť zvyšných projektov je na dobrej ceste, jeden projekt je momentálne pozastavený. Väčšina projektov je dokončená a očakáva sa, že realizátori predložia záverečnú žiadosť o platbu do konca tohto roka.

V tejto správe sa za každú časť programu EEPR uvádza, aký pokrok bol dosiahnutý pri realizácii projektov a realizácii Európskeho fondu pre energetickú efektívnosť (EEEF). Táto správa nadväzuje na správu, ktorá bola prijatá v roku 2015 . Týka sa realizácie projektov v období od 31. augusta 2015 do 30. júna 2016 a platieb realizovaných počas tohto obdobia.

– Projekty spätného toku plynu:

Počas krízy v dodávkach plynu medzi Ruskom a Ukrajinou z roku 2009 bola väčšina členských štátov strednej a východnej Európy odrezaná od dodávok plynu a nebolo možné plne pokryť dopyt po dovoze. Príčinou nebol nedostatok plynu v Európe, ale to, že existujúce infraštruktúry nemali technické vybavenie a kapacity na obrátenie tokov plynu zo západu na východ. Programom EEPR sa podporilo riešenie tohto problému a spätné toky plynu sú v súčasnosti v strednej a východnej Európe k dispozícii.

– Projekty elektrickej infraštruktúry:

Integrácia rastúceho objemu elektriny z rôznych obnoviteľných zdrojov si vyžaduje nezanedbateľné investície do novej infraštruktúry. Viaceré členské štáty možno okrem toho stále považovať za „energetické ostrovy“, pretože sú zle pripojené k svojim susedom a vnútornému trhu s energiou.

1.1. Doterajší pokrok

V súčasnosti je dokončených 33 zo 44 projektov infraštruktúry, šesť projektov prebieha a jeden je pozastavený.

V odvetví elektriny bolo dokončených desať z dvanástich projektov. Pri zvyšných dvoch projektoch je pokrok uspokojivý a očakáva sa, že jeden sa dokončí do konca roka 2016 a druhý do konca roka 2017.

V plynárenskom odvetví sa dokončilo 23 z 32 projektov, štyri napredujú podľa časového harmonogramu, jeden je pozastavený a štyri boli zrušené. Všetky projekty týkajúce sa spätného toku a prepojení v strednej a východnej Európe boli dokončené, s výnimkou spätného toku v Rumunsku, ktorý Komisia zrušila v septembri 2014.

Od poslednej správy EEPR o realizácii z roku 2015 sa pri projektoch v oblasti elektrickej a plynárenskej infraštruktúry dosiahol významný pokrok.

Napríklad projekt Halle/Saale – Schweinfurt zabezpečujúci prepojenie severovýchodnej s juhovýchodnou časťou Nemecka je takmer ukončený. Umožní prenos elektriny vyrábanej z obnoviteľných zdrojov v severnom Nemecku a oblasti Severného mora do zvyšku nemeckej elektrizačnej sústavy. Prvý elektrický systém dvojitého 400 kV nadzemného vedenia je v súčasnosti už v prevádzke a kompenzačné práce na ochranu prírody – predovšetkým opatrenia zamerané na les – prebiehajú.

Na juhozápade Európy bolo vo februári 2015 slávnostne otvorené prepojenie medzi Francúzskom a Španielskom (Baixas – Santa Llogaia). Pripája do elektrizačnej siete obnoviteľné zdroje a predstavuje prínos k integrácii francúzskeho a španielskeho trhu s elektrickou energiou, pričom zároveň posilňuje bezpečnosť dodávok elektrickej energie na regionálnej, národnej a európskej úrovni.

Ďalším dokončeným projektom je prepojenie Sicílie a talianskej pevniny (Sorgente – Rizziconi). Financovaním zo zdrojov EEPR sa podporila výstavba rozvodní, 380 kV nadzemného vedenia a 150 kV podzemného vedenia, stavba 380 kV vedenia (podzemné a 38 km podmorské), ako aj jedného tunela. Projekt zvýši bezpečnosť dodávok energie a zintenzívni využívanie obnoviteľných zdrojov energie na Sicílii, pričom zároveň zabezpečí väčšiu spoľahlivosť elektrizačnej sústavy na Sicílii i talianskej pevnine (v Kalábrii).

Projekt Nordbalt 01 (podmorské prepojenie Litvy a Švédska) vykázal dobrý pokrok a bol 14. decembra 2015 inaugurovaný. Zo zdrojov EEPR sa podporila výstavba a inštalácia podmorského vedenia a meniarne vo Švédsku a v Litve, ako aj ich uvedenie do prevádzky. Skúšobná prevádzka meničov bola úspešne dokončená, už treba vykonať a schváliť len niekoľko testov. Cieľom projektu je zmierniť izoláciu pobaltských štátov od vnútorného trhu s energiou a úplne ich začleniť do trhu s energiou Nord Pool.

Dokončenie systému energetickej infraštruktúry na úrovni EÚ napreduje aj vďaka odstráneniu prekážok a pokroku v integrácii „energetických ostrovov“, akými sú napríklad tri pobaltské štáty, Pyrenejský polostrov, Írsko, Sicília a Malta.

V súčasnosti sa očakáva, že zo šiestich prebiehajúcich projektov by sa tri mali dokončiť v roku 2016, dva by sa mali uviesť do prevádzky v roku 2017 a jeden v roku 2018.

Z EEPR sa podporuje rozvoj projektov kľúčovej európskej energetickej infraštruktúry v rámci súčasných priorít energetickej politiky. V usmerneniach pre transeurópsku energetickú infraštruktúru sa uvádzajú opatrenia na včasné vypracovanie projektov spoločného záujmu v ôsmich určených prioritných koridoroch, ktoré sa týkajú elektrickej a plynárenskej infraštruktúry. Pri projektoch spoločného záujmu možno uplatniť zjednodušené postupy na získanie povolení (max. tri a pol roka), regulačné stimuly na uľahčenie realizácie cezhraničných projektov a môžu byť oprávnené na podporu z Nástroja na prepájanie Európy (NPE) .

Z celkového rozpočtu 30,44 miliardy EUR na obdobie rokov 2014 až 2020 na oblasť dopravy, energetiky a telekomunikácií na energetiku pripadá 5,35 miliardy EUR. Komisia odhaduje, že na modernizáciu a rozšírenie energetickej infraštruktúry Európy sú do roku 2020 potrebné investície do infraštruktúry prenosu elektrickej energie a prepravy a skladovania plynu na úrovni 200 miliárd EUR. Z toho by približne dve tretiny mali pripadnúť na elektrickú infraštruktúru a infraštruktúru inteligentných sietí.

2. Projekty veternej energie na mori