·Potvrdzuje sa tým, že prechod zo školy do zamestnania a udržateľná integrácia na trhu trvajú dlhšie z dôvodu meniacej sa povahy práce a požadovaných zručností. Návrh je aj v súlade s existujúcimi vnútroštátnymi postupmi: opatrenia a programy zamerané na mladých ľudí sú vo všeobecnosti dostupné pre mladých ľudí do 29 rokov a väčšina členských štátov už považuje mladých ľudí vo veku 25 – 29 rokov za cieľovú skupinu. Takisto zohľadňuje skutočnosť, že počas hospodárskeho poklesu v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 môže značná časť mladých ľudí vo veku od 25 do 29 rokov prísť o zamestnanie a vyžadovať podporu,

·zabezpečuje, aby všetci mladí ľudia vo veku do 30 rokov dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže, a to do štyroch mesiacov po strate zamestnania alebo ukončení formálneho vzdelávania. Tento ambiciózny hlavný cieľ záruky pre mladých ľudí je zachovaný, pričom vekové rozpätie sa rozširuje na mladých ľudí vo veku od 25 do 29 rokov.

Nové príležitosti prinesie navyše aj rozsiahlejšia dvojitá transformácia na digitálnejšie a zelenšie hospodárstvo, keďže v takýchto odvetviach budú pravdepodobne vznikať pracovné miesta. To však vyžaduje, aby mali mladí ľudia tie správne zručnosti a prispôsobili sa vyvíjajúcim sa požiadavkám pracovných miest. Očakáva sa, že narastie význam digitálnych zručností, zručností potrebných na zelenú transformáciu a mäkkých zručností, ako sú podnikateľské zručnosti a zručnosti v oblasti riadenia kariéry. Súčasná investícia do ľudského kapitálu mladých Európanov pomôže sociálnym trhovým hospodárstvam v Európe odolnej voči budúcim zmenám: aktívne, inovatívne a kvalifikované pracovné sily sú takisto predpokladom globálnej konkurencieschopnosti Európy.

Demografia v Európe sa mení. V dôsledku starnutia obyvateľstva počet obyvateľov v mnohých vidieckych oblastiach v Európe klesá. Hoci dvojitá transformácia môže prinášať príležitosti, nestane sa to automaticky a tieto príležitosti samy o sebe nemusia stačiť na to, aby prekonali priepasť medzi mladými ľuďmi z vidieckych oblastí a ich rovesníkmi z mesta. Mladí ľudia žijúci vo vidieckych a/alebo vzdialených oblastiach, najmä tí, ktorí už čelia znevýhodneniu v iných oblastiach, budú vyžadovať cielenú podporu, pričom sa bude musieť zlepšiť infraštruktúra a prístup k službám v týchto oblastiach. Tieto opatrenia poskytnú príležitosti v týchto oblastiach a pomôžu zabrániť úniku mozgov a úbytku obyvateľstva. Mladí ľudia žijúci v znevýhodnených mestských oblastiach súčasne čelia naďalej špecifickým prekážkam zabraňujúcim ich integrácii do trhu práce.

V priebehu týchto rokov sa medzi osobami NEET o niečo zvýšili rodové rozdiely. V priemere predstavoval tento rozdiel v roku 2013 v celej EÚ 3,2 percentuálneho bodu a do roku 2019 predstavoval 3,8 percentuálneho bodu. Neaktivita je v radoch NEET takisto oveľa bežnejšia u žien. V dôsledku toho sa bude posilňovať rodový rozmer. Cielené kampane na zvyšovanie informovanosti a komunikačné kampane môžu riešiť rodovú stereotypizáciu v mladom veku a podporovať mladé ženy, aby si vyberali zo širšej škály dráh vzdelávania a povolaní. Mladé ženy možno podporiť formou poradenstva, profesijnej orientácie a mentorstva s cieľom uistiť sa, že si nielen uvedomujú svoj potenciál, ale rozumejú aj svojim právam. Zahŕňa to aj obhajobu a riešenie rodovej stereotypizácie pri voľbe vzdelávania a kariéry. V tejto súvislosti sú súčasťou prípravnej fázy odporúčania partnerov, ktorí poskytujú podporné sociálne služby, ako sú starostlivosť o deti, zdravotná starostlivosť a psychologická podpora.

Hoci sa počet nezamestnaných mladých ľudí až do začiatku roka 2020 v priemere znižoval, miera neaktívnych mladých ľudí sa vo väčšine členských štátov nemenila alebo sa dokonca zvýšila. Na rozdiel od nezamestnaných mladých ľudí neaktívni mladí ľudia zamestnanie ani nehľadajú. Môže to byť napríklad z dôvodu choroby alebo prekážok, na ktoré narážajú kvôli zdravotnému postihnutiu, z dôvodu opatrovateľských povinností voči deťom alebo závislým dospelým osobám, ako aj z dôvodu iných osobných alebo rodinných povinností.

V rámci získaných poznatkov musí záruka pre mladých ľudí osloviť širšiu cieľovú skupinu a stať sa inkluzívnejšou. Súhrnné výsledky pre EÚ ukazujú, že systémy záruky pre mladých ľudí ako celok zatiaľ neoslovujú väčšinu mladých ľudí, ktorí sú NEET, a u mnohých registrovaných trvá získanie ponuky dlhšie než plánované štyri mesiace. Príliš veľa mladých ľudí má stále problémy vyjsť s peniazmi alebo čelí prekážkam v súvislosti so zamestnateľnosťou. Mnohí mladí ľudia, často zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia, nemajú prístup ku kvalitnému vzdelávaniu a odbornej príprave, alebo čelia prekážkam v súvislosti s prechodom zo školy do zamestnania. Zisky v oblasti zamestnanosti nie sú rovnomerne rozložené medzi členskými štátmi a regiónmi a niektoré skupiny mladého obyvateľstva sú neúmerne znevýhodnené (napr. mladí ľudia s nízkou úrovňou zručností, osoby žijúce vo vidieckych alebo vzdialených oblastiach, mladí ľudia so zdravotným postihnutím, osoby s migrantským pôvodom alebo osoby patriace k rasovým a etnickým menšinám, ako sú napríklad Rómovia).

Sedem rokov po zavedení sa záruka pre mladých ľudí premietla do reality v celej EÚ, hoci problémy stále pretrvávajú. Každý rok viac ako 3,5 milióna mladých ľudí dostane v rámci záruky pre mladých ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže. Kľúčovým finančným zdrojom EÚ na podporu realizácie záruky pre mladých ľudí je Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí na roky 2014 – 2020 (s celkovým príspevkom EÚ takmer 9 miliárd EUR) spolu s dodatočnými investíciami z Európskeho sociálneho fondu. Miera nezamestnanosti mladých ľudí a miera mladých ľudí zo skupiny NEET sa značne znížila. Pred krízou spôsobenou pandémiou COVID-19 bola miera nezamestnanosti mladých ľudí (od 15 do 24 rokov) v priemere na úrovni 14,9 % v porovnaní s jej vrcholom v roku 2013, kedy dosiahla 24,4 %. Svoju úlohu určite zohral zlepšujúci sa makroekonomický kontext, nedávna štúdia však naznačuje, že záruka pre mladých spojená s európskym financovaním vytvorila príležitosti pre mladých ľudí a spustila štrukturálne reformy vo verejných službách zamestnanosti a vzdelávacích systémoch v členských štátoch.

V roku 2013 bolo prijaté odporúčanie Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí ako odpoveď na poslednú hospodársku krízu a ňou spôsobenú mieru nezamestnanosti mladých ľudí (vo veku od 15 do 24 rokov), ktorá dosiahla v EÚ veľmi vysokú priemernú úroveň 24,4 % a v niektorých členských štátoch viac ako 50 %. Okrem toho, že mladí ľudia boli nezamestnaní, 6,5 milióna mladých ľudí (vo veku od 15 do 24 rokov) nebolo zamestnaných, ani nebolo v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (ďalej len „NEET“).

Ako súčasť Plánu obnovy pre Európu poskytne nástroj Next Generation EU prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti (navrhovaných 560 mld. EUR) a REACT-EU (navrhovaných 55 mld. EUR) dodatočnú finančnú podporu na opatrenia v oblasti zamestnanosti mladých ľudí. Tieto snahy doplní vo finančnom období 2021 – 2027 Európsky sociálny fond plus, a to navrhovaným rozpočtom 86 miliárd EUR. ESF+ podporí celú škálu opatrení zameraných na zamestnanosť, vzdelávanie a odbornú prípravu, ktoré sú zahrnuté do tohto návrhu. Európsky fond regionálneho rozvoja takisto prispeje investíciami do vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré budú odolné voči budúcim zmenám a prepojené s digitalizáciou a zelenou transformáciou. Členské štáty budú môcť pri príprave a implementácii štrukturálnych reforiem získať podporu aj z Nástroja technickej podpory, najmä v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj politík zameraných na trh práce.

·Prípravná fáza prebieha od momentu počiatočnej registrácie v rámci zodpovednej služby po samotný začiatok ponuky. V tejto fáze nastáva zlaďovanie potrieb a reakcií vytváraním prispôsobených individualizovaných, celostných prístupov, ktoré môžu pokryť širokú škálu služieb v závislosti od situácie daného mladého človeka. Najdôležitejšie je to, že akčné plány zahŕňajú poradenstvo, profesijnú orientáciu a mentorstvo (vrátane odporúčaní širším partnerom) a prípadné dodatočné zvyšovanie úrovne zručností, pričom náležitá pozornosť sa v nich venuje rodovým stereotypom a špecifickým stereotypom súvisiacim so zraniteľnou mládežou.

·zlepšuje monitorovanie a zber údajov formou väčšieho zamerania na podporu po nástupe do zamestnania a výzvy na lepšie sledovanie mladých ľudí po prijatí ponuky s cieľom zabezpečiť ich udržateľnú integráciu do trhu práce.

·zachováva kvalita ponúk tým, že sa prepájajú s Európskym pilierom sociálnych práv, európskym rámcom pre kvalitnú a účinnú učňovskú prípravu, rámcom kvality pre stáže, ktoré sa vyvíjajú od roku 2013, čím sa zaisťuje napríklad prístup k sociálnej ochrane, primerané trvanie skúšobných lehôt, jasná písomná zmluva alebo vymedzenie pracovného času a času odpočinku. Malo by to pomôcť tomu, aby boli prijaté ponuky z dlhodobého hľadiska stabilnejšie,

·naďalej podporuje zamestnateľnosť mladých ľudí z krátkodobého hľadiska prostredníctvom viacerých opatrení: dočasné režimy skráteného pracovného času, cielené dotácie na mzdy a podpora samostatnej zárobkovej činnosti. Takisto by sa mala podporovať učňovská príprava, ktorá pripravuje mladých ľudí na zamestnania, ktoré sú veľmi žiadané, a tak poskytuje stabilnú integráciu do trhu práce. Jej úloha musí byť počas hospodárskej recesie posilnená, aby mohlo viac mladých ľudí prijať takúto ponuku. Keďže u mladých ľudí s predčasne ukončenou školskou dochádzkou a mladých ľudí s nízkou úrovňou zručností existuje obzvlášť veľké riziko, že sa stanú dlhodobými NEET, mali by byť mladí ľudia navyše podporovaní v tom, aby dokončili vzdelávanie a odbornú prípravu, a tí, ktorí vzdelávanie a odbornú prípravu predčasne ukončili, by sa k nim mali vrátiť. V tomto prípade môžu byť užitočné menej formálne a flexibilnejšie formy vzdelávania a odbornej prípravy,

Príležitosti a výzvy spojené s prebiehajúcou digitalizáciou a politická reakcia Európy boli načrtnuté v stratégii Utváranie digitálnej budúcnosti Európy, v ktorej sa zdôrazňuje potreba investovať do vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj do digitálnych zručností pre všetkých Európanov. Komisia prijala novú priemyselnú stratégiu pre Európu na podporu priemyslu s cieľom stimulovať konkurencieschopnosť Európy v čase zvyšujúcej sa globálnej konkurencie, ako aj zabezpečiť jej vedúcu pozíciu v dvojitej zelenej a digitálnej transformácii. Veľký dôraz sa kladie na uvoľňovanie investícií, inovácií a zručností potrebných na dvojitú transformáciu. Dvojitá transformácia prinesie pracovné príležitosti, ktoré budú takisto užitočné pri realizácii súčasného návrhu.

Európska zelená dohoda je nová stratégia rastu EÚ, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktoré bude mať do roku 2050 nulovú bilanciu emisií skleníkových plynov, pričom jeho rast bude oddelený od využívania zdrojov. Dohoda stavia udržateľnosť, ako aj blaho občanov do centra našich aktivít. V akčnom plán pre obehové hospodárstvo zameranom na čistejšiu a konkurencieschopnejšiu Európu sa stanovujú opatrenia na dosiahnutie úplnej nezávislosti rastu od využívania zdrojov okrem iného zdôraznením potreby získavania správnych zručností, a to aj prostredníctvom odborného vzdelávania a prípravy. Transformácia na čisté a obehové hospodárstvo je príležitosťou na rozšírenie udržateľnej hospodárskej činnosti, ktorá vytvára pracovné miesta, a tým podporuje obnovu. Vzhľadom na to, že ekologizácia hospodárstva v mnohých smeroch určuje požiadavky na zručnosti, je mimoriadne dôležité zaviesť politiky, ktoré podporia mladých ľudí vo využívaní týchto nových príležitostí. Návrh bude dopĺňať tento prístup podporovaním zručností potrebných pre zelené hospodárstvo.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Body 20 až 26 zahŕňajú odporúčania pre členské štáty týkajúce sa partnerstiev, zberu údajov a monitorovania, ako aj využívania finančných prostriedkov. Členské štáty by mohli posilniť existujúce partnerstvá a vyzývajú sa, aby sformalizovali protokoly pre spoluprácu medzi poskytovateľmi záruky pre mladých ľudí (vrátane inštitúcií pre vzdelávanie a odbornú prípravu) a inými sociálnymi službami (napr. starostlivosť o deti, zdravotná starostlivosť, sociálne bývanie, služby dostupnosti). Je obzvlášť dôležité, aby sa zabezpečila aktívna účasť sociálnych partnerov na všetkých úrovniach. Členské štáty sa vyzývajú, aby ďalej rozvíjali modely integrovaných služieb, ako sú jednotné kontaktné miesta, spojené riadenie prípadov alebo multidisciplinárne tímy. Členské štáty sa takisto vyzývajú, aby zlepšili údaje o udržateľnej integrácii mladých ľudí do trhu práce a skúmali potenciál rozsiahlejšieho zdieľania údajov.

V bodoch 15 až 19 sa členským štátom odporúča, aby využívali cielené a dobre navrhnuté stimuly pre zamestnanosť a startupy, zosúladili ponuku so štandardmi pre kvalitu a rovnosť a rozšírili podporu po nástupe do zamestnania.

Body 5 až 7 obsahujú odporúčania pre členské štáty týkajúce sa zvyšovania informovanosti a zamerania komunikácie a zintenzívnenia oslovovania zraniteľných skupín. To by sa mohlo dosiahnuť využitím vhodných informačných kanálov zameraných na mladých ľudí a používaním rozpoznateľného vizuálneho štýlu na komunikačné účely.

Navrhuje sa, aby Komisia naďalej monitorovala realizáciu záruky pre mladých ľudí v spolupráci s členskými štátmi v kontexte európskeho semestra. Preskúmania všetkých členských štátov by sa mali vykonávať každé dva roky v rámci Výboru pre zamestnanosť. Každoročne by sa malo vykonávať kvantitatívne monitorovanie vnútroštátnych systémov záruky pre mladých ľudí na základe spoločne dohodnutého rámca ukazovateľov. Okrem toho by sa koordinátori záruky pre mladých ľudí zo všetkých členských štátov mali naďalej pravidelne stretávať, aby diskutovali o pokroku a výzvach vo vykonávaní, prebiehajúcich politických reformách a príslušných projektoch, a zapájať sa do činností vzájomného učenia.

(1)Európsky parlament, Rada a Komisia v novembri 2017 oznámili Európsky pilier sociálnych práv, v ktorom sa stanovuje 20 kľúčových zásad a práv na podporu dobre fungujúcich a spravodlivých trhov práce a systémov sociálneho zabezpečenia. Stanovuje sa v ňom právo na spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie v súvislosti s pracovnými podmienkami, prístupom k sociálnej ochrane a odbornej príprave. Takisto sa v ňom uvádza, že skúšobné lehoty by mali mať primerané trvanie, a zakazuje sa v ňom zneužívanie atypických zmlúv. V zásade 4 „aktívna podpora zamestnanosti“ sa uvádza, že „mladí ľudia majú právo na ďalšie vzdelávanie, učňovskú prípravu, stáž alebo ponuku kvalitného pracovného miesta do štyroch mesiacov od straty zamestnania alebo ukončenia vzdelávania“.

(12)Európska komisia s cieľom pomôcť napraviť hospodárske a sociálne škody spôsobené pandémiou ochorenia COVID-19, naštartovať európsku obnovu a chrániť a vytvárať pracovné miesta navrhla významný Plán obnovy pre Európu a nástroj Únie na obnovu s názvom Next Generation EU založený na využití plného potenciálu rozpočtu EÚ. Tieto zdroje budú kľúčové aj pri podpore krátkodobých opatrení na podporu zamestnanosti vrátane zamestnanosti mladých ľudí, ako aj investícií do dlhodobých politických reforiem týkajúcich sa trhu práce, sociálneho systému a systému vzdelávania a odbornej prípravy.

(13)V roku 2013 počas predchádzajúcej hospodárskej recesie bola v EÚ miera nezamestnanosti mladých ľudí (od 15 do 24 rokov) 24,4 % a v niektorých členských štátoch viac ako 50 %, pričom počet osôb NEET vo veku od 15 do 24 rokov dosahoval 6,5 milióna. Ako reakcia bolo v apríli 2013 prijaté odporúčanie Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí – rozsiahly koordinovaný aktívny politický zásah do trhu práce na úrovni EÚ.

(14)Pandémia ochorenia COVID-19 priviedla EÚ do bezprecedentnej hospodárskej recesie, ktorá pravdepodobne opäť prinesie dramaticky vysokú mieru nezamestnanosti mladých ľudí a mieru NEET. Očakáva sa, že v roku 2020 dôjde k hospodárskemu poklesu EÚ o 7,4 % a najhlbšej recesii v jej histórii, a mladí ľudia, ktorých situácia na trhu práce je už neistá, budú najviac zasiahnutí, pričom pre mladých ľudí prichádzajúcich na trh práce v tomto čase bude ťažšie zaistiť si svoju prvú prácu. Vzhľadom na súčasnú krízu je preto nevyhnutné posilniť záruku pre mladých ľudí.

(15)Mladí ľudia môžu čeliť ťažkostiam na trhu práce, pretože prechádzajú rôznymi obdobiami života a nemajú žiadnu alebo majú len obmedzenú odbornú prax. Ako ukazujú minulé recesie, mladí ľudia sú zasiahnutí výraznejšie ako starší, skúsenejší pracujúci. Počas predchádzajúcej krízy sa nezamestnanosť mladých ľudí zvýšila zo 16,0 % v roku 2008 na 24,4 % v roku 2013, kedy dosiahla vrchol. U mladých žien je takisto vyššia pravdepodobnosť, že sa stanú neaktívne v dôsledku opatrovateľských povinností (mladé ženy, ktoré sa starajú o deti alebo závislé dospelé osoby, ako aj mladé ženy s inými osobnými alebo rodinnými povinnosťami). Opatrovateľské povinnosti ako dôvod neaktivity sa vyskytujú viac ako päťkrát častejšie u mladých žien než u mladých mužov. Môže to viesť k zväčšovaniu rozdielov v zamestnanosti žien a mužov s trvalými následkami v živote žien.

(16)Nezamestnanosť a neaktivita mladých ľudí môže mať trvalé následky, ako je napríklad vyššie riziko budúcej nezamestnanosti, nižšia úroveň budúcich zárobkov, strata ľudského kapitálu a prenos chudoby z generácie na generáciu. Tieto účinky sa pretavujú do individuálnych ťažkostí a predstavujú priame a nepriame náklady pre spoločnosť ako celok. Takisto prispievajú k regionálnym nerovnostiam, keďže mladí ľudia napríklad nie sú schopní zabezpečiť si udržateľnú integráciu do trhu práce vo vidieckych alebo vzdialených oblastiach a snažia sa nájsť príležitosti inde.

(17)Aktuálny vývoj, ako je automatizácia a digitalizácia výroby a služieb, naďalej pretvára svet práce. Mladí ľudia sú nadmerne zastúpení v neštandardných zamestnaniach, ako je práca pre platformy alebo jednorazová práca, v ktorých môže chýbať prístup k náležitej sociálnej ochrane. Mladým ľuďom hrozí v porovnaní s inými skupinami väčšie riziko straty práce v dôsledku automatizácie, keďže na nástupných pozíciách je zvyčajne väčší počet úloh, ktoré je možné automatizovať. Digitálne technológie zároveň vytvárajú nové pracovné miesta a zvyšujú dopyt po zručnostiach potrebných na digitalizáciu v mnohých odvetviach hospodárstva.

(18)Súčasná investícia do ľudského kapitálu mladých Európanov pomôže sociálnym trhovým hospodárstvam v Európe odolnej voči budúcim zmenám zaistiť potreby spojené s demografickými zmenami a zároveň plne využiť digitálny vek a nárast počtu pracovných miest v zelenom hospodárstve. Únia bude schopná v plnej miere zužitkovať výhody aktívnej, inovatívnej a kvalifikovanej pracovnej sily a zároveň sa vyhne príliš vysokým nákladom na mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy.

(19)Posilnená záruka pre mladých ľudí môže prispieť k tvorbe zamestnanosti mladých ľudí vo procese zotavovania sa z hospodárskeho dosahu pandémie a pomôcť využiť príležitosti, ktoré prináša digitalizácia a zelená transformácia. Môže pomôcť zmenšiť pretrvávajúce stigmatizujúce účinky vážneho spomalenia tým, že bude podporovať firmy, aby zamestnávali nezamestnaných mladých ľudí, a poskytovať odbornú prípravu, ktorá uľahčí prepájanie nezamestnaných a neaktívnych mladých ľudí s voľnými pracovnými miestami.

(20)Posilnená záruka pre mladých ľudí by mala zabezpečiť, aby všetci mladí ľudia dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže, a to do štyroch mesiacov po strate zamestnania alebo ukončení formálneho vzdelávania. Na dosiahnutie tejto ambície by mala poskytnúť mladým ľuďom cestu k stabilnej integrácii do trhu práce v čase krízy a zároveň osloviť a aktivovať väčší počet mladých ľudí bez ohľadu na ich prostredie, aby sa zabezpečilo, že sa na nikoho nezabudne. Jej snahou by mala byť podpora mladých ľudí pri získavaní pracovných skúseností a rozvíjaní tých správnych zručností pre meniaci sa svet práce, najmä zručností týkajúcich sa zelenej a digitálnej transformácie. V tejto súvislosti hrá dôležitú úlohu učňovská príprava. Je potrebné zvýšiť jej ponuku a kvalitu, aby sa posilnila jej úloha vo fáze obnovy. Učňovská príprava pripravuje mladých ľudí na zamestnania, ktoré sú veľmi žiadané, a preto im ponúka cestu k stabilnej integrácii do trhu práce, a to aj na sociálnej úrovni.

(21)V odporúčaní Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí z roku 2013 sa členské štáty zaviazali, že zabezpečia, aby všetci mladí ľudia vo veku do 25 rokov dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže, a to do štyroch mesiacov po strate zamestnania alebo ukončení formálneho vzdelávania. Rozšírením vekového rozpätia na mladých ľudí vo veku od 25 do 29 rokov sa uznáva, že prechod zo školy do zamestnania a udržateľná integrácia do trhu trvajú dlhšie v dôsledku meniacej sa povahy práce a žiadaných zručností. Zároveň sa pripúšťa, že počas hospodárskeho poklesu spôsobeného pandémiou ochorenia COVID-19 bude viac mladých ľudí vo veku od 25 do 29 rokov nezamestnaných a títo ľudia budú potrebovať podporu. Takisto sa zosúlaďuje s opatreniami a programami členských štátov týkajúcimi sa mladých ľudí, ktoré sú vo všeobecnosti dostupné pre mladých ľudí vo veku od 15 do 29 rokov.

(22)NEET sú rôznorodou skupinou. U niektorých mladých ľudí môže byť skutočnosť, že sú NEET, príznakom viacerých zakorenených nevýhod a môže naznačovať dlhodobé stiahnutie sa zo spoločnosti. Niektorí mladí ľudia sú zvlášť zraniteľní, a to napríklad z dôvodu nedostatočného vzdelania alebo odbornej prípravy, často obmedzenej sociálnej ochrany, obmedzeného prístupu k finančným zdrojom, neistých pracovných podmienok alebo preto, že sú obeťami diskriminácie. U iných predstavuje skutočnosť, že sú NEET, zvyčajne dočasný stav, keďže čelia menším prekážkam zabraňujúcim vstupu na trh práce a nemajú žiadne prirodzené slabé miesta (napr. mladí ľudia s vysokou úrovňou zručností alebo tí, ktorí už majú značné a stále relevantné pracovné skúsenosti). V rámci posilnenej záruky pre mladých ľudí by sa malo takisto zohľadňovať to, že niektorí NEET môžu vyžadovať ľahší prístup v porovnaní s intenzívnejšími, zdĺhavejšími a komplexnejšími zásahmi, ktoré si zvyčajne vyžadujú iní, zraniteľnejší NEET, aby sa tak predišlo nerovnomernému negatívnemu dosahu na mladých ľudí.

(23)Viac ako jeden z piatich mladých ľudí v EÚ nedosiahne základnú úroveň digitálnych zručností, pričom u mladých ľudí s nízkou úrovňou vzdelania je viac ako trikrát väčšia pravdepodobnosť, že nedosiahnu potrebnú úroveň digitálnych zručností, než u ich rovesníkov s vyššou úrovňou vzdelania. Keďže obnova po kríze spôsobenej ochorením COVID-19 urýchľuje digitalizáciu, chýbajúce digitálne zručnosti sa stávajú kľúčovým determinantom v súvislosti so zamestnateľnosťou mladých ľudí a ich schopnosťou využiť príležitosti vyplývajúce z tohto prechodu. Cielené zvyšovanie úrovne zručností pomáha mladým ľuďom reagovať na rastúci dopyt po digitálnych zručnostiach.

(24)Súčasťou posilnenej záruky pre mladých ľudí by malo byť prípravné školenie počas prvej fázy pred prijatím ponuky zamerané na špecifickú oblasť zručností, ako sú digitálne alebo zelené zručnosti. Takáto praktická odborná príprava môže byť krokom ku komplexnému kurzu odbornej prípravy, ukážkou zo sveta práce alebo doplnkom k absolvovanému vzdelávaniu alebo pracovnej skúsenosti pred začiatkom ponuky v rámci záruky pre mladých ľudí. Krátkodobou a neformálnou povahou sa takáto príprava, ktorou by sa nemalo predĺžiť obdobie štvormesačnej prípravnej fázy, odlišuje od ponuky.

(25)Účinná koordinácia a partnerstvá v rôznych oblastiach politiky (zamestnanosť, vzdelávanie, mládež, sociálne záležitosti atď.) sú rozhodujúce pre zvyšovanie kvalitnej zamestnanosti, ako aj príležitostí na vzdelávanie a odbornú prípravu, učňovského vzdelávania a stáží. Integrované služby (ako napríklad jednotné kontaktné miesta alebo iné modely) ponúkajú jednoduchší prístup k službám a výhodám a dokážu mladým ľuďom s viacrozmernými problémami jednoduchšie poskytnúť flexibilné a pohotovejšie riešenia šité na mieru. Integrované služby si vyžadujú zmenu pracovnej kultúry tak, aby boli mladí ľudia stredobodom zásahov a aby sa rozbili administratívne štruktúry.

(26)Posilnená záruka pre mladých ľudí by sa mala realizovať ako systém pozostávajúci z podporných opatrení a mala by byť prispôsobená národným, regionálnym a miestnym okolnostiam. Takéto systémy by mali zohľadňovať rôznorodosť členských štátov z hľadiska miery nezamestnanosti a neaktivity mladých ľudí, inštitucionálneho usporiadania a kapacity rôznych účastníkov na trhu práce. Rovnako by mali zohľadňovať aj odlišnú situáciu, pokiaľ ide o verejné rozpočty a finančné obmedzenia z hľadiska rozdelenia zdrojov, a mal by sa nepretržite monitorovať a zlepšovať.

(27)Podporné opatrenia možno podporiť z fondov Únie. Iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí na roky 2014 – 2020 (s príspevkom EÚ takmer 9 miliárd EUR) spolu s dodatočnými investíciami z Európskeho sociálneho fondu je kľúčovým finančným zdrojom EÚ na podporu realizácie záruky pre mladých ľudí. Ako súčasť Plánu obnovy pre Európu a nástroja Next Generation EU sa prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a REACT-EU poskytne dodatočná finančná podpora na opatrenia v oblasti zamestnanosti mladých ľudí. Tieto snahy doplní vo finančnom období 2021 – 2027 Európsky sociálny fond plus, ktorý bude podporovať celú škálu opatrení týkajúcich sa zamestnanosti, vzdelávania a odbornej prípravy v rámci posilnenej záruky pre mladých ľudí.

ODPORÚČA ČLENSKÝM ŠTÁTOM:

1.zabezpečiť, aby všetci mladí ľudia vo veku do 30 rokov dostali kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže, a to do štyroch mesiacov po strate zamestnania alebo ukončení formálneho vzdelávania v súlade so zásadou 4 Európskeho piliera sociálnych práv.

Východiskový bod pre realizáciu ponuky pre mladú osobu v rámci záruky pre mladých ľudí by mala byť registrácia u poskytovateľa záruky pre mladých ľudí.

Systémy záruky pre mladých ľudí by sa mali zakladať na nasledujúcich usmerneniach, ktoré sa skladajú zo štyroch fáz (mapovanie, oslovenie, príprava a ponuka) a sú organizované v súlade s národnými, regionálnymi a miestnymi okolnosťami, pričom sa v nich zohľadňuje pohlavie a rozmanitosť mladých ľudí, ktorým sú určené: