SK Úradný vestník Európskej únie C 182/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR)“

(2009/C 182/03)

Spravodajca: pán IULIANO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 8. júla 2008 rozhodol podľa článkom 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. decembra 2008. Spravodajcom bol pán IULIANO.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 450. plenárnom zasadnutí 14. a 15. januára 2009 (schôdza z 15. januára) prijal 115 hlasmi za, pričom nikto nehlasovali proti a 4 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Posilnenie hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv

EHSV vyzýva na posilnenie významu pripisovaného hospodárskym, sociálnym a kultúrnym právam (1) v rámci politík Európskej únie prostredníctvom využitia dostupných geografických a tematických nástrojov vrátane Európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva ako doplnkového nástroja.

Vzhľadom na nedávne prijatie Opčného protokolu k Medzinárodnému paktu Organizácie Spojených národov o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach EHSV žiada Európsku úniu, aby vyzvala na všeobecnú ratifikáciu a uplatňovanie paktu a jeho protokolu (pozri prílohu 1).

1.2 Sociálny dialóg a dôstojná práca – priority EIDHR

EHSV zdôrazňuje význam ochrany každého aspektu práce, ktorá je zásadnou súčasťou sociálnej identity každého jednotlivca a občianskeho práva, ako jedného zo spôsobov potvrdenia hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv ako predpokladov udržania mieru a demokratického vývoja v každej krajine (2). EHSV zdôrazňuje vzťah medzi ochranou práce a všetkými pridruženými právami, ktoré sú stanovené v základných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce (MOP) (právo na prácu, právo odborovo sa organizovať a kolektívne vyjednávať, zákaz detskej a nútenej práce) a uznáva ich ako základné ľudské práva. Z tohto dôvodu musia byť dôstojná práca (ako ju vymedzuje MOP) a sociálny dialóg, ktoré sú nevyhnutnou podmienkou na potvrdenie a zabezpečenie pracovných práv, primerane uznané za priority EIDHR.

1.3 Podpora sociálnych partnerov

Keďže sociálni partneri (organizácie pracovníkov a zamestnávateľov) sú aktérmi sociálneho dialógu, musia sa v tomto kontexte považovať za nenahraditeľné subjekty a partnerov EÚ. Sociálni partneri musia byť v plnej miere zapojení do politického dialógu a musia mať možnosť využívať výhody priamej podpory.

1.4 Posilnenie úlohy občianskej spoločnosti v procesoch konzultácií o ľudských právach

EHSV vyzýva, aby sa vo všeobecnosti v rámci opatrení vonkajšej politiky EÚ vždy do popredia stavali ciele podporovať demokraciu a ľudské práva, a najmä aby boli tematické programy a nástroje primárne zamerané na organizovanú občiansku spoločnosť, kdekoľvek to je možné.

EHSV preto vyzýva inštitúcie, aby preskúmali úlohu občianskej spoločnosti v rámci vonkajšej politiky Únie týkajúcej sa ľudských práv a možnosť jej priamejšieho zapojenia do tvorby a realizácie takejto politiky. S organizovanou občianskou spoločnosťou sa musí pred navrhnutím textu akéhokoľvek strategického dokumentu vrátane dokumentov jednotlivých tretích krajinách (dokumentov o stratégii krajiny) systematicky konzultovať.

1.5 Úloha EHSV: riadenie, monitorovanie a hodnotenie

EHSV žiada, aby bol formálne zapojený do vnútorného procesu konzultácií pred začatím programovania ročnej a viacročnej stratégie nástroja EIDHR. Takýmto spôsobom môže sprostredkovať výsledky práce, ktorú vykonáva so svojimi partnermi z radov občianskej spoločnosti v tretích krajinách, s ktorými má výsadné vzťahy (rokovania za okrúhlym stolom medzi Indiou a EÚ, európsko-stredomorská oblasť, krajiny AKT atď.). Rovnako žiada, aby sa s ním konzultovalo strednodobé prehodnotenie nástroja a všeobecné hodnotenie EIDHR.

EHSV chce v tomto procese zohrávať aktívnu úlohu, vychádzajúc z vlastnej skúsenosti a vlastných konzultačných „sietí“ (hospodárski a sociálni partneri a hospodárske a sociálne rady).

EHSV navrhuje, aby sa preskúmala možnosť vytvorenia kontaktných miest na podporu zástancov ľudských práv, ktoré by inštitúciám a orgánom EÚ umožnili fungovať ako súčasť siete, pričom by každá pôsobila vo svojej oblasti právomocí.

EHSV môže zohrávať významnú úlohu aj vo vzťahu k občianskej spoločnosti v oblasti povolebných činností na účely upevnenia demokratických systémov.

EHSV navrhuje, aby sa rovnako ako v Európskom parlamente vytvoril výbor na monitorovanie EIDHR, ktorého úlohou by bolo na jednej strane reagovať na súrne žiadosti o konzultáciu v rámci nových postupov zavedených pre finančné nástroje a na druhej strane zabezpečiť monitorovanie programovania a uplatňovania EIDHR.

2. Európska únia a ľudské práva

2.1 Ochrana ľudských práv a základných slobôd je jedným zo základných cieľov Európskej únie v rámci Únie, ako aj v jej vzťahoch s tretími krajinami. V článku 6 Zmluvy o Európskej únii sa stanovuje, že Európska únia „je založená na zásadách slobody, demokracie, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd a právneho štátu, ktoré sú spoločné členským štátom“; v článku 7 sa stanovuje sankčný mechanizmus, ktorý sa uplatňuje v prípade závažného a nepretržitého porušovania týchto práv členskými štátmi.

2.2 V článku 11 zmluvy sa tiež venuje pozornosť ochrane ľudských práv v rámci vonkajších vzťahov EÚ. Zmluvou z Nice, ktorá bola prijatá v decembri 2000, sa cieľ presadzovania ľudských práv a základných slobôd rozširuje a začleňuje sa do kontextu opatrení rozvojovej spolupráce a všetkých ostatných foriem spolupráce s tretími krajinami (články 181 a 181a Zmluvy o ES). A na záver Charta základných práv Európskej únie, ktorá bola slávnostne vyhlásená na summite v Nice v roku 2000, je referenčným kritériom v záležitostiach týkajúcich sa ľudských práv v rámci EÚ, ako aj mimo nej (3).

2.3 Rapídne zrýchlenie procesu globalizácie, ku ktorému došlo počas uplynulých desiatich rokov, zväčšilo význam ochrany ľudských práv pre EÚ, a to najmä v prípade jej vzťahov s rozvojovými krajinami. Komisia a Rada po dohode s Európskym parlamentom (4) už istý čas zdôrazňujú vzťah medzi rozvojom (bojom proti chudobe) a ochranou ľudských práv, keďže sú to práve tieto skutočnosti, ktoré predstavujú základ reálneho a stabilného sociálno-ekonomického rozvoja krajiny a prispievajú k dosiahnutiu Rozvojových cieľov milénia.

2.4 „Ako hospodársky a politický subjekt, ktorý disponuje svetovým diplomatickým vplyvom a významným rozpočtom vyčleneným na vonkajšiu pomoc, má EÚ vplyv, ako aj prostriedky nátlaku, ktoré môže využiť v záujme demokratizácie a ľudských práv [v tretích krajinách]“ (5). Tento nátlak teraz Únia vykonáva prostredníctvom politických dialógov o ľudských právach s krajinami, s ktorými udržiava vzťahy. Patria sem napríklad štrukturálne dialógy venované výlučne ľudských právam (Čína), dialógy vedené na regionálnej úrovni s rozvojovými krajinami a na dvojstrannej úrovni s novými susedskými krajinami EÚ a dialógy vedené v rámci dohôd o partnerstve a pridružení s kandidátskymi krajinami.

2.5 Jedným konkrétnym príkladom je doložka o ľudských právach, ktorú EÚ zaviedla do dvojstranných dohôd s tretími krajinami, v ktorej sa potvrdzuje, že dodržiavanie ľudských práv a demokracie je „zásadným prvkom“ dohody. Táto doložka je súčasťou dvojstranných dohôd, ktoré EÚ uzatvorila od roku 1992 a v súčasnosti sa vzťahuje na viac než sto krajín (6). Porušenie jedného zo zásadných prvkov môže viesť k začatiu uplatňovania série opatrení na rôznych úrovniach vrátane pozastavenia vykonávania zmlúv na politickej úrovni alebo zmien v rámci programov spolupráce. EÚ disponuje aj iným nástrojom: doložkou o tzv. „sociálnom stimule“ v rámci systému všeobecných colných preferencií (VSP a VSP+), v ktorom sa stanovujú dodatočné preferencie v prípade krajín, ktoré dodržiavajú konkrétne dohovory organizácie MOP (7).

2.6 Napriek tomu existujú v rámci európskej politiky v oblasti ľudských práv isté nedostatky a nezrovnalosti. V roku 2005 prijal Európsky parlament uznesenie (8), v ktorom zdôrazňuje, že „doložka o ľudských právach“ v mnohých dohodách EÚ týkajúcich sa jednotlivých odvetví vrátane textilného priemyslu, rybolovu a poľnohospodárskeho odvetvia, chýba. Vo všeobecnosti s poľutovaním poukazuje na nejasnosť pojmov a postupov, ktoré sa uplatňujú v rámci súčasných dohôd, ktoré zabraňujú účinnému vykonávaniu doložiek. Konkrétne zdôrazňuje obmedzenú úlohu (monitorovanie a pozastavenie) Parlamentu v rámci rokovaní o samotných dohodách, čo Rade a Komisii poskytuje veľký priestor na rozhodovanie.

2.7 Podobne je to aj v prípade dohôd o hospodárskom partnerstve (DHP) (9) so skupinou afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) a dohôd o voľnom obchode s regiónom Stredozemia (Európska susedská politika), kde sa EÚ primárne zameriava na obchodné aspekty. Existuje riziko, že rozvojová pomoc bude vnímaná ako prostriedok vytvárania nátlaku na južných partnerov a dohody môžu v oblasti rozvoja (a tým aj v oblasti ochrany ľudských práv) v prijímajúcich krajinách stratiť účinnosť.

2.8 EHSV opätovne zdôrazňuje potrebu koherentných a komplementárnych opatrení zo strany EÚ zameraných na podporu ľudských práv a demokratizácie, ktoré zabezpečia rovnakú úroveň priorít v rôznych odvetviach zahraničnej, obchodnej a rozvojovej politiky. Rovnako považuje za potrebný proces konzultácií s občianskou spoločnosťou zameraný na zabezpečenie primeraného dodržiavania tohto súladu. Organizácie občianskej spoločnosti by mohli v dostatočnej miere prispieť v rôznych štádiách procesu od rokovaní o dohodách až po monitorovanie a hodnotenie v štádiu vykonávania.

3. Úvodné poznámky k EIDHR (Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva)

3.1 Nástroj EIDHR je finančný nástroj EÚ určený na podporu činností zameraných na ochranu ľudských práv a demokracie v tretích krajinách. Je preto nutné ho vnímať ako doplnkový nástroj k iným prostriedkom vykonávania spomínaných politík týkajúcich sa demokracie a ľudských práv, ktorými sú politický dialóg, diplomatická ofenzíva, dohody o obchode a nástroje a programy geografickej a tematickej spolupráce.

3.2 Tento nástroj bol vytvorený v rámci finančného výhľadu EÚ na roky 2007 – 2013, ktorým sa začal zdĺhavý proces prepracovania programov zahraničnej pomoci Únie. Do tohto nového rámca dnes patria geografické nástroje IPA (nástroj predvstupovej pomoci, ktorý sa vzťahuje na kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny), ENPI (nástroj pre susedské krajiny, kaukazské štáty, strednú Európu a Stredozemie), DCI (nástroj rozvojovej spolupráce) a ICI (nástroj pre spoluprácu s priemyselnými krajinami) a tematické nástroje EIDHR (ľudské práva), SI (nástroj stability) a INSC (spolupráca v oblasti jadrovej bezpečnosti). Na realizáciu tematických nástrojov sa nevyžaduje súhlas orgánov tretích krajín.

3.3 Nariadenie o nástroji EIDHR (10) nadobudlo účinnosť 1. januára 2007 a vytvorilo nástroj so samostatným rozpočtom. Jeho prijatie nebolo jednoduché, keďže ľudské práva a demokracia sa v pôvodnom návrhu objavili ako tematická kapitola nástroja DCI, čím prišli o autonómiu vo vzťahu k iným opatreniam rozvojovej spolupráce. Vďaka nátlaku Európskeho parlamentu a organizácií občianskej spoločnosti bolo nakoniec nariadenie venované ľudským právam a demokracii schválené.

3.4 Týmto nástrojom sa nahrádza Európska iniciatíva pre demokraciu a ľudské práva, program, ktorý sa uplatňoval v rokoch 2000 až 2006. Nový nástroj je reakciou na kritiku vyslovenú voči európskej iniciatíve, ktorá bola považovaná za neprimerane neflexibilnú na administratívnej a finančnej úrovni a nevhodnú pre občiansku spoločnosť v krajinách, v ktorých sú demokracia a ľudské práva ohrozené.

3.5 Existuje množstvo aspektov revízie tohto nástroja. Jedným z nich je programovanie viacročnej stratégie, v rámci ktorej sa stanovuje rámec pomoci EÚ a určujú sa priority a indikatívne objemy vyčlenených finančných prostriedkov. Príslušný strategický dokument vypracúva Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre vonkajšie vzťahy na základe konzultácií s inými zainteresovanými stranami vrátane zástupcov občianskej spoločnosti. Druhým aspektom je ročný akčný program, ktorý naopak vychádza zo strategického dokumentu a svoje ciele, oblasti zásahu, riadiace postupy a úroveň financovania stanovuje podrobnejším spôsobom. Tento ročný akčný program vypracúva úrad EuropeAid.

3.6 Malo by sa uviesť, že bola zavedená právna kontrola zo strany Európskeho parlamentu v prípade strategických dokumentov, ktoré vypracovala Európska komisia a ktoré prijali členské štáty. Európska komisia zohľadňuje pri vykonávaní opatrení pripomienky Parlamentu.

3.7 Päť cieľov nástroja EIDHR v súčasnosti predstavuje (11):

— posilňovanie dodržiavania ľudských práv a základných slobôd v krajinách a regiónoch, v ktorých sú najviac ohrozené;

— posilňovanie úlohy občianskej spoločnosti pri presadzovaní ľudských práv a demokratickej reformy, pri pokojnom zmierovaní sporov medzi záujmami jednotlivých skupín a pri upevňovaní politickej účasti a zastúpenia;

— podpora činností týkajúcich sa ľudských práv a demokracie v oblastiach, na ktoré sa vzťahujú usmernenia EÚ vrátane dialógov o ľudských právach, o zástancoch ľudských práv, o treste smrti, o mučení a o deťoch a ozbrojených konfliktoch;

— podpora a posilňovanie medzinárodného a regionálneho rámca na ochranu ľudských práv, spravodlivosti, právneho štátu a na presadzovanie demokracie;

— vytváranie dôvery v demokratické volebné procesy a posilňovanie ich dôveryhodnosti a transparentnosti, najmä prostredníctvom volebných pozorovateľských misií.

3.8 Nástroj EIDHR je zásadným významným nástrojom na realizáciu konkrétnych činností na podporu ľudských práv, ako aj dôležitým nástrojom, najmä pre organizácie občianskej spoločnosti, pre ktoré predstavuje základný odrazový mostík pre vlastné iniciatívy.

4. Všeobecné pripomienky

4.1 EHSV sa vo všeobecnosti domnieva, že nový nástroj EIDHR je veľmi dobrý. Neexistujú pochybnosti o jeho význame pre udržanie politiky EÚ v oblasti ľudských práv vo svete. Rovnako za dobré považuje zvýšenie objemu finančných prostriedkov vyčlenených pre tento nástroj. Vzhľadom na svoju konkrétnu skúsenosť je EHSV pripravený podporiť občiansku spoločnosť v tretích krajinách, ktoré musia byť aj naďalej prvotným prijímateľom zdrojov z tohto nástroja. A na záver sa EHSV domnieva, že medzi záležitosťami, ktorým sa venuje nástroj a strategickými prioritami, ktoré presadzuje jeho vlastná sekcia pre vonkajšie vzťahy existuje mnoho spoločných bodov.

4.2 Napriek tomu však EHSV nastoľuje dve otázky a zdôrazňuje dve požiadavky: 1) v rámci celkovej štruktúry nástroja EIDHR vo väčšej miere uprednostniť ochranu hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv, najmä medzinárodného práva na prácu (hospodárske, sociálne a kultúrne práva by mohli predstavovať prvý krok pri následnej podpore občianskych a politických práv, najmä v prípadoch krajín, ktoré sa ocitli v zložitej situácii); a 2) poskytnúť priestor EHSV a organizovanej občianskej spoločnosti na aktívnejšie zapojenie sa do rôznych procesov konzultácií s európskymi inštitúciami venovaným problematike ľudských práv (12).

4.3 Ako sa stanovuje v nariadení o nástroji EIDHR „cieľ vytvárania a udržiavania kultúry ľudských práv a fungovania demokracie“ nemožno dosiahnuť bez úplného dodržiavania hospodárskych a sociálnych práv. Ochrana práce a všetkých jej práv zakotvená v dohovoroch organizácie MOP je dnes kľúčovým pilierom rozvoja tretích krajín. Ako vyhlasuje Európska komisia: „EÚ sa domnieva, že dodržiavanie sociálnych práv a pracovných noriem vedie k udržateľnému a spravodlivému sociálnemu a hospodárskemu rozvoju“a teda „kľúčovými subjektmi sú sociálni partneri (spoločnosti, odborové zväzy) […]. Odborové zväzy sú často najväčšími masovými členskými organizáciami v partnerských krajinách a dohliadajú na dodržiavanie medzinárodných pracovných noriem“ (13).

4.4 Bolo už povedané, že organizovaná občianska spoločnosť by mohla byť vo väčšej miere zapojená počas rokovaní o dohodách medzi EÚ a tretími krajinami. Avšak toto nepostačuje. Bolo by tiež dobré, aby sa organizovaná občianska spoločnosť vo väčšej miere zapojila do rozhodovacieho procesu v prípadoch, kde sa rozhoduje o strategickom a ročnom programovaní zahraničnej pomoci. V skutočnosti Komisia v súčasnosti plánuje otvoriť konzultácie o ľudských právach s organizáciami občianskej spoločnosti. Napriek tomu by však tento postup mal byť transparentnejší a mal by byť formalizovaný v inštitucionálnom programe.

4.5 Konzultácie s delegáciami EÚ v prijímajúcich krajinách sú osobitne dôležité na zabezpečenie účinného vyčlenenia pomoci na skutočné potreby danej spoločnosti (14).

4.6 EHSV zdôrazňuje, že systematická konzultácia s občianskou spoločnosťou je dôležitá aj na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. EHSV preto vyzýva predstaviteľov na všetkých úrovniach, aby zapojili občiansku spoločnosť do politického rozhodovania ešte pred vypracovaním strategických dokumentov alebo prijatím strategických rozhodnutí. Vzhľadom na skutočnosť, že v tejto oblasti neexistujú žiadne referenčné kritériá, EHSV navrhuje posilniť konzultačný proces s občianskou spoločnosťou prostredníctvom pravidelného monitorovania a hodnotenia týchto konzultácií a na základe zistených faktov vypracovať hodnotenie prijatých metód.

4.7 S týmto cieľom EHSV zdôrazňuje potrebu obnovenia skutočného dialógu medzi organizovanou občianskou spoločnosťou a delegáciami EÚ. Z tohto dôvodu by si EHSV prial, aby sa všetky delegácie EÚ vo väčšej miere zapojili do realizácie projektov a aby boli vybavené odborníkmi, ktorých poslaním je plnenie tejto úlohy, ako je to v prípade úradníkov občianskej spoločnosti, ktorých už dnes existuje niekoľko.

4.8 EHSV vyzýva, aby boli ľudské zdroje a finančné prostriedky, ktoré sú vyčlenené na vykonávanie nástroja EIDHR, prispôsobené špecifickej povahe projektov realizovaných s občianskou spoločnosťou a z nich vyplývajúcim obmedzeniam, pokiaľ ide o čas, personálne obsadenie a finančné riziko na delegáciách Komisie v tretích krajinách, ako aj v Bruseli (15). K pozitívnym krokom, ku ktorým už pristúpila Komisia, je nutné pridať osobitný zásah zameraný na výber a školenie zamestnancov.

4.9 EHSV vyzýva najmä na analýzu zdrojov, ktoré má Únia skutočne k dispozícii na podporu iniciatív na vytváranie kapacít pre organizácie organizovanej občianskej spoločnosti, ktoré sú zapojené už dnes a pre malé nezávislé a neformálne organizácie občianskej spoločnosti vzhľadom na potrebu schopnosti poskytnúť im zacielenú priamu pomoc (hlavné financovanie), ktorou sú veľmi často nízke sumy.

5. Konkrétne pripomienky

5.1 Cieľ 1:

EHSV víta osobitné začlenenie práva združovania a organizovania sa do odborových zväzov alebo právo na členstvo v týchto zväzoch ako základu pre prioritný zásah v rámci tohto cieľa.

Rovnako by malo byť spresnené právo na kolektívne vyjednávanie, ktoré právo združovania dopĺňa a ktoré je tiež zakotvené v dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce (MOP).

EHSV zdôrazňuje, že tieto otázky sú pre mnohé krajiny dôležité a zásadné (16). V takýchto situáciách bývajú základné slobody prejavu a združovania popierané; niektorí členovia odborových zväzov za boj za svoje práva často platia vlastným životom. V tejto súvislosti sú potrebné medzinárodná solidarita a pomoc, do ktorých sa, kde je to možné, zapájajú všetci, na poskytnutie podpory miestnym organizáciám (17).

EHSV v každom prípade zdôrazňuje význam slobody podnikať, ktorá prispieva k hospodárskemu rozvoju a v rôznych krajinách je táto sloboda často obmedzovaná.

5.2 Cieľ 2:

Tento cieľ sa zameriava na demokratické reformy, podporuje zmierenie protichodných záujmov rôznych skupín a upevňuje účasť a zastúpenie. EHSV poukazuje na skutočnosť, že medzi prioritami uvedenými v akčnom pláne chýba sociálny dialóg.

Napriek tomu, že sa opätovne potvrdzuje sloboda združovania, mal by sa osobitne spomenúť sociálny dialóg ako samostatný prioritný nástroj na účasť a zastúpenie záujmových skupín, v tomto prípade sociálnych partnerov (zamestnávateľov a pracovníkov) a na zmierenie ich protichodných záujmov. Sociálny dialóg je prostriedkom na zmierenie protichodných záujmov jednotlivých strán, čo im často umožňuje dosiahnuť vlastnú vnútornú dohodu. Zásada rovnosti v zastúpení a potvrdenie základných zásad demokracie je preto súčasťou tohto procesu. Takto predstavuje sociálny dialóg konkrétny dôkaz o uplatňovaní slobody prejavu a združovania, ktoré sú ako stanovuje aj v nariadení o EIDHR „predpokladmi politického pluralizmu a demokratického procesu.“

V tretích krajinách by mala byť posilnená aj realizácia sociálneho dialógu, zavedeného ako model dosiahnutia dohody medzi sociálnymi partnermi v EÚ, keďže v týchto krajinách musí byť uplatňovaná a posilňovaná práve dynamika demokracie. Nemalo by sa zabúdať na skutočnosť, že sociálny dialóg je tiež v podstate nástrojom prevencie konfliktov, ako aj ich riešenia.

EHSV upozorňuje na skutočnosť, že sloboda združovania a sociálny dialóg sú základnými prvkami vykonávania politík zameraných na podporu dôstojnej práce, ktorú Komisia a Rada prijali a presadzujú od roku 2006 (18). Rovnako zdôrazňuje, že strategický dokument nástroja EIDHR vyslovene odkazuje na podporu podmienok na dôstojnú prácu. Preto by sme si priali, aby sa tieto pripomienky pretransformovali na skutočné a pravé ciele nástroja pre ľudské práva.

5.3 Cieľ 3: Zástancovia ľudských práv

EHSV vyzýva, aby sa venovala väčšia pozornosť ľuďom, ktorí presadzujú pracovné práva a navrhuje rozšírenie podpory zameranej na prenasledovaných zástancov ľudských práv v spolupráci so sieťami organizácií občianskej spoločnosti (19).

EHSV navrhuje, aby sa preskúmala možnosť vytvorenia kontaktných miest na podporu zástancov ľudských práv, ktoré by inštitúciám a orgánom EÚ umožnili fungovať ako súčasť siete, pričom každá by fungovala v rámci vlastnej oblasti právomocí.

A na záver navrhuje spoluprácu s Výborom regiónov a jeho priame začlenenie do iniciatív týkajúcich sa tejto problematiky (pozri napríklad iniciatívu „les villes refuges“ – sieť miest, kde môžu prenasledovaní spisovatelia požiadať o azyl (20)).

5.4 Špecifická úloha EHSV

EHSV požaduje, aby s ním Európska komisia pravidelne o nástroji EIDHR konzultovala. Ako poradný orgán európskych inštitúcií, v ktorom sú zastúpení sociálni partneri a iné organizácie občianskej spoločnosti, ktorý následne aktívne pracuje v partnerstve s organizáciami občianskej spoločnosti v tretích krajinách, môže EHSV vo výraznej miere prispieť k strategickému programovaniu nástroja, ako aj k jeho hodnoteniu.

EHSV navrhuje, aby sa rovnako ako v Európskom parlamente vytvoril výbor na monitorovanie EIDHR, ktorého úlohou by bolo na jednej strane reagovať na súrne žiadosti o konzultáciu v rámci nových postupov zavedených pre finančné nástroje a na druhej strane zabezpečiť monitorovanie programovania a uplatňovania EIDHR.

A na záver EHSV môže zohrávať úlohu pri podpore občianskej spoločnosti v krajinách, ktoré sa ocitli v zložitej situácii, napríklad v rámci povolebného monitorovania zameraného na upevnenie demokratických systémov (zriadenie demokratických inštitúcií, najmä inštitúcií, ktoré zabezpečujú dialóg medzi sociálnymi partnermi).

V Bruseli 15. januára 2009 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Mario SEPI

(1) V článkoch 6 až 15 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach sa uznávajú: rovnaké práva mužov a žien pri využívaní všetkých ľudských práv a zaväzuje štáty, aby uplatňovanie tejto zásady umožnili. (článok 3)

— právo na prácu;

— právo na spravodlivé a uspokojivé pracovné podmienky;

— právo na zakladanie odborových organizácií a právo na pristúpenie k nim;

— právo na sociálne zabezpečenie vrátane sociálneho poistenia;

— právo na čo najširšiu ochranu a pomoc poskytované rodinám, matkám, deťom a mladým ľuďom;

— právo na primeranú úroveň bývania;

— právo na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň fyzického a duševného zdravia;

— právo na vzdelanie a

— právo zúčastniť sa na kultúrnom živote.

(2) Článok 23 Všeobecnej deklarácie ľudských práv o dôstojnej práci prevzatý v článkoch 6, 7, 8 Medzinárodného paktu o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach z roku 1966.

(3) Je však potrebné poukázať na Európsku sociálnu chartu z roku 1961 ako prvý právny zdroj na európskej úrovni, v ktorej boli kodifikované hospodárske a sociálne práva. Charta, ktorá nadobudla platnosť v roku 1965, bola revidovaná v roku 1996. Jej platné znenie je z roku 1999. Spomenúť treba aj Chartu základných sociálnych práv pracovníkov Spoločenstva z roku 1989.

(4) Spoločné vyhlásenie Rady a Komisie o politike rozvoja Európskeho spoločenstva z 10.11.2000: http://europa.eu.int/comm/development/lex/en/council20001110_en.htm.; Politika rozvoja Európskej únie – „Európsky konsenzus“ KOM (2005) 311 v konečnom znení.

(5) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Úloha Európskej únie pri presadzovaní ľudských práv a demokracie v tretích krajinách KOM (2001) 252 v konečnom znení.

(6) Oznámenie Komisie o zahrnutí dodržiavania demokratických zásad a ľudských práv do dohôd medzi Spoločenstvom a tretími krajinami KOM (1995) 216 v konečnom znení.

(7) Nariadenie Rady (ES) č. 2820/98 z 21. decembra 1998, ktorým sa uplatňuje viacročný systém všeobecných colných preferencií na obdobie od 1. júla 1999 do 31. decembra 2001, Ú. v. ES L 357, 30.12.1998, s. 1 – 112.

(8) Uznesenie Európskeho parlamentu o doložke o ľudských právach a demokracii v dohodách Európskej únie (2005/2057 INI).

(9) Rokovania o uzatvorení takýchto dohôd vychádzajúcich z dohody z Cotonou z roku 2000, začali v roku 2002. V týchto dohodách sa stanovuje vytvorenie priestoru voľného obchodu medzi EÚ a jej partnermi z AKT.

(10) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č.1889/2006 z 20. decembra 2006 o zavedení nástroja financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete. Ú. v. EÚ L 386/1, 29.12.2006.

(11) Strategický dokument o EIDHR 2007 – 2010, GR RELEX/B/1 JVK 70618, internetová stránka úradu EuropeAid.

(12) EHSV poznamenáva, že organizovaná občianska spoločnosť je významná nielen pre nástroj EIDHR, ale aj pre nástroje zahraničnej pomoci EÚ. Napríklad vyzýva na zameranie tematického programu pre azyl a migráciu, ktorý je súčasťou nástroja DCI na podporu iniciatív občianskej spoločnosti zameraných na podporu hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv migrantov, prostredníctvom čoho sa zohľadnia priority Výboru stanovené v jeho stanoviskách k migračnej politike EÚ v júli 2008. Pozri tiež stanovisko na tému „Migrácia a rozvoj: príležitosti a výzvy“, spravodajca: Sukhdev Sharma, Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 82.

(13) Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Úloha Európskej únie pri presadzovaní ľudských práv a demokracie v tretích krajinách KOM (2001) 252 v konečnom znení.

(14) Je osobitne dôležité, aby bola distribúcia finančných zdrojov medzi rôznymi krajinami a geografickými oblasťami koherentná, pričom sa zohľadňujú skutočný stav vecí a reálne potreby.

(15) Zdroje vyčlenené na nástroj EIDHR v súčasnosti dosahujú 10 % z celkového objemu dostupných finančných prostriedkov vyčlenených pre programy spolupráce. Zvyšné prostriedky sú prijímajúcim krajinám vyčleňované prostredníctvom dvojstranných dohôd a dohôd o rozpočtovej pomoci. Znamená to, že vzhľadom na to, že najdôležitejšie vyčlenenie prostriedkov býva na vládnej úrovni spochybňované, zamestnanci delegácie musia venovať väčšiu pozornosť a byť k dispozícii pre programy, ktoré môžu mať z finančného hľadiska vyššiu prioritu.

(16) Pozri internetovú stránku Rady OSN pre ľudské práva.

(17) Pozri stanovisko CESE na tému „Sloboda združovania v krajinách stredomorskej oblasti“, spravodajca Juan Moreno, Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 77.

(18) Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Podpora dôstojnej práce pre všetkých, KOM (2006) 249.

(19) Do tejto oblasti patrí koordinácia a vykonávanie opatrení v prípade porušení ľudských práv a práv odborových zväzov zastrešených Oddelením pre ľudské práva a práva odborových zväzov Medzinárodnej konfederácie odborových zväzov (ITUC).

(20) Napr.: http://www.icorn.org.