EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 28.9.2011 
SEK(2011) 1103 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE SPRÁVY O POSÚDENÍ VPLYVU S NÁZVOM 
Sprievodný dokument 
Návrh smernice Rady 
o spoločnom systéme dane z finan čných transakcií, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 
2008/7/ES 
{KOM(2011) 594 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1102 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK Zhrnutie správy o posúdení vplyvu s názvom 
Nástroje zda ňovania finan čného sektora 
1. ÚVOD 
Vo svojom oznámení „Zda ňovanie finan čného sektora“ zo 7. októbra 2010 Komisia oznámila, 
že začne s komplexným posúdením vpl yvu, pri ktorom preskúma ďalšie možnosti zda ňovania 
finančného sektora a pripraví sa tak na vypracovanie príslušných politických návrhov. Toto 
posúdenie vplyvu preto analyzuje rozli čné daňové režimy a špecifikuje náležitú podobu dane 
z finančných transakcií a jej možný dosah.  
2. PROCEDURÁLNE OTÁZKY A KONZULTÁCI E SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Ako sa vyžaduje pod ľa usmernení o posúdení vplyvu, toto  posúdenie vplyvu sa opieralo o 
konzultácie so všetkými zainteresovanými stra nami. Vychádzalo aj z výsledkov externých ad 
hoc štúdií. 
3. VYMEDZENIE PROBLÉMU A SUBSIDIARITA  
3.1. Vymedzenie problému 
Náklady spojené s krízou Spoločnou požiadavkou vo verejných rozpravách je, aby finan čný sektor niesol svoj 
primeraný podiel na nákladoch spojených s finan čnou krízou. Členské štáty sa jednotlivo 
zaviazali, že finan čný sektor podporia celkovou sumou prib ližne 4,6 bilióna EUR (39 % HDP 
EÚ-27 v roku 2009). Tým sa vyostrila situácia verejných financií, kt orá je z fiškálneho 
hľadiska takmer neudržate ľná a kladie ťažké bremeno na sú časné a budúce generácie. 
Oslobodenie finan čných služieb od DPH 
Na základe článku 135 ods. 1 smernice o DPH sa vä čšina finan čných a pois ťovacích služieb 
oslobodzuje od DPH. V analýze sa predpokl adá, že oslobodenie od DPH vedie k da ňovým 
výhodám pre finan čný sektor v rozmedzí 0,15 % HDP . Výsledkom toho je zvýhodnené 
zaobchádzanie s finan čným sektorom v porovnaní s ostatným i sektormi hospodárstva, ako aj 
narúšanie cien. 
Zlyhanie trhu a systémové riziká vo finan čnom sektore 
Kríza vznikla v dôsledku komplexného vzáj omného pôsobenia zlyhaní trhu, globálnych 
finančných a menových nerovnováh, nevhodnej regulácie, slabého finan čného doh ľadu 
a nedostato čného makroprudenciálneho doh ľadu. Jedným z argumentov bolo, že dane by bolo 
možné používa ť ako regula čné nástroje na riešenie problémov, ako sú implicitné alebo 
explicitné záruky; automatizované obc hodovanie (a všeobecn ejšie krátkodobé h ľadanie 
výhod); odlišné zda ňovanie dlhov a vlastného imania; systémy nadmerného odme ňovania, 
ktoré podporujú riskantné správanie; ve ľké množstvo komplexných derivátov a existencia 
ekonomických rent, ktorá vedie v zás ade k mzdovým prémiám v sektore. 
 
SK 3   SK Aspekty vnútorného trhu 
V situácii po finan čnej kríze reagovali členské štáty zavedením rozli čných daní a odvodov vo 
finančnom sektore. Takýto jednos tranný postup by mohol spôsobi ť premiestnenie a narušenie 
hospodárskej sú ťaže na jednotnom trhu a vyžaduje si koor dinovanejšie kroky. Koordinácia sa 
vyžaduje aj pre nebezpe čenstvo dvojitého zdanenia. 
3.2. Právo EÚ kona ť a subsidiarita 
Právo EÚ kona ť v súvislosti s da ňami vo finan čnom sektore by sa zakladalo na článkoch 113 
a 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFE Ú). Hlavným odôvodnením postupu EÚ je, že 
fungovanie vnútorného trhu by sa  oslabilo, ak by sa členské štáty rozhodli v tejto oblasti 
postupova ť jednostranne. Prinajmenšom 12 členských štátov zaviedlo bankové odvody pre 
finančné inštitúcie alebo zavedenie tejto možnosti analyzuje. Toto nekoordinované 
zavádzanie daní vo finan čnom sektore triešti finan čný trh EÚ, narúša hospodársku sú ťaž a 
zvyšuje nebezpe čenstvo premiestnenia finan čných činností tak v rámci EÚ, ako aj mimo nej. 
Zvýšilo by sa tým aj nebezpe čenstvo dvojitého zdanenia finan čného sektora, čo by zas bránilo 
uplatňovaniu základných slobôd, ktoré chráni ZFEÚ.  
Je preto nutné uzavrie ť, že opatrenia EÚ budú rešpektova ť zásadu subsidiarity, pretože ciele 
politiky nemožno uspokojivo dosiahnu ť na úrovni členských štátov a možno ich lepšie 
dosiahnuť na úrovni EÚ. 
4. CIELE  
Možno vymedzi ť tieto všeobecné ciele: 
• zvýšiť príjmy a náležité príspevky zo strany finan čného sektora do oblasti 
daňových príjmov, 
• obmedziť nežiaduce trhové správanie, a tým stabilizova ť trhy, 
• zabezpečiť fungovanie vnútorného trhu (zamedzi ť dvojitému zdaneniu 
a narúšaniu hospodárskej sú ťaže). 
Všeobecné problémy  Konkrétne problémy  Všeobecné ciele  Konkrétne ciele  
1) určiť nové zdroje 
príjmov  
2) získať späť náklady 
spôsobené nedávnou 
finančnou krízou  
3) kry ť rozpo čtové 
náklady prípadných budúcich finan čných kríz
 náklady spôsobené 
krízou (otázky fiškálnej 
konsolidácie) 
daňové výhody pre 
finančný sektor  podstatná verejná 
finančná podpora a iné 
rozpočtové dosahy 
finančnej krízy, čo viedlo 
k potrebe konsolidácie 
rozpočtu 
 
oslobodenie finan čných 
služieb od DPH  zvýšiť príjmy 
 primeraný (spravodlivý 
a podstatný) príspevok zo 
strany finan čného sektora
 
4) kompenzova ť 
oslobodenie finan čných 
služieb od DPH  
zlyhanie trhu a 1) nežiaduce trhové obmedzi ť nežiaduce obmedzi ť stimuly na 
 
SK 4   SK správanie v dôsledku 
implicitných záruk 
(morálny hazard)  podnecovanie 
nadmerného riskovania  
2) nenáležite riadené 
automatizované 
obchodovanie 
nepodliehajúce riadnemu 
dohľadu riešiť osobitné riziká 
vyplývajúce 
z automatizovaného 
obchodovania  
3) narušenia pri vo ľbe dlh 
– vlastné imanie pákový 
efekt 
4) systémy nadmerných 
manažérskych 
kompenzácií podporujú 
riskantné správanie  trhové správanie, a tak 
stabilizova ť trhy 
znížiť pákový efekt – 
pomer dlhu k vlastnému 
imaniu  
5) komplexné produkty a 
riziko protistrany  vyhnúť sa narušeniam 
v EÚ, zaru čiť efektívnos ť 
opatrení a zabezpe čiť 
relatívnu konkuren čnú 
pozíciu v EÚ  systémové riziká vo 
finančnom sektore 
 
6) ekonomické renty  zabezpečiť fungovanie 
vnútorného trhu 
koordináciou zavádzaných opatrení.
 
zamedziť dvojitému 
zdaneniu  
5. MOŽNOSTI POLITIKY  
Možnosti politiky analyzované v posúdení vplyvu ( čo sa týka dane z finan čných transakcií 
a dane z finan čných činností) sa posudzujú s oh ľadom na základný scenár.  
Základný scenár je scenár bez zavedenia daní. Jeho znakmi sú  oslobodenie se ktora od DPH, 
čo sa prejavuje ako základný rozdiel v zda ňovaní finan čného sektora a ostatných sektorov 
hospodárstva, vysoká úrove ň manažérskych kompenzácií vo finan čnom sektore, nedávne 
jednostranné opatrenia členských štátov, ktorými zavie dli bankové odvody, ako aj súbor 
vnútroštátnych daní, bu ď pre finan čný sektor, alebo pre finan čné transakcie, riziko dvojitého 
zdanenia a mnoho nedávnych iniciatív zameraných na reguláciu sektora. 
Tento základný scenár zoh ľadňuje aj niektoré regula čné opatrenia pre finan čný sektor, ktoré 
sa v súčasnosti navrhujú a ktoré zárove ň sledujú niektoré z vymedzených cie ľov. V posúdení 
vplyvu sa predpokladá najmä prijatie uvedených regula čných opatrení, ktorých cie ľom je 
znižovať jednotlivé, ako aj systémové riziká vo finan čnom sektore zvyšovaním kapitalizácie a 
kapitálových rezerv  tak pre finan čné inštitúcie, ako aj pre finan čný systém ako celok. 
Niektoré ďalšie možnosti politiky, ako sú ďalšia regulácia, zrušenie oslobodenia od DPH 
alebo odstránenie da ňových rozdielov v prípade dlhu a vl astného imania prostredníctvom 
zmien v systémoch dane z príjmov právnických osôb sa nezvažujú z toho dôvodu, že neriešia dostatočný počet zistených problémov. 
 
SK 5   SK 6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ POLITIKY  
6.1. Zvýšiť príjmy a náležité príspevky zo strany finan čného sektora do oblasti 
daňových príjmov 
Určenie nových zdrojov príjmov 
Oba daňové nástroje – da ň z finančných transakcií a da ň z finančných činností – by sa mohli 
stať novými zdrojmi príjmov, pretože v ďaka nim možno pre verejné rozpo čty získať značné 
príjmy z da ňových zdrojov. Ale so zrete ľom na mnohé neznáme premenné a odhady 
predpokladov skuto čný potenciál príjmov vôbec nie je istý.  
Pokiaľ ide o daň z finančných činností, príjmy pri názornej da ňovej sadzbe 5 % dosahujú 9,3 
miliardy EUR až 30,3 miliardy EUR v závislosti od predpokladov o premiestnení a podobe dane.  
Pri dani z finan čných transakcií sa prejavuje vyšší pot enciál príjmov. Odhady sa môžu rôzni ť 
od 16,4 miliardy EUR do 400 miliárd EUR v závi slosti od predpokladov o znížení objemu 
činnosti, rozsahu pokrytých produktov a da ňových sadzieb (0,01 % pre prvý odhad, 0,1 % pre 
druhý odhad). Predpoklad o premiestnení by sa vz ťahoval na migráciu tran sakcií a zníženie 
objemu činnosti, najmä pokia ľ ide o transakcie vysokorýchlostného obchodovania. 
Spätné získanie nákladov spôsobených nedávnou finan čnou krízou a budúcimi finan čnými 
krízami 
Uloženie nových daní vo finan čnom sektore by pomohlo spätne získa ť rozpočtové náklady 
súvisiace s nedávnou krízou za predpokladu, že celý sektor mal nepriamo prospech z 
finančnej pomoci pre ur čité finančné inštitúcie. Tzv. zásada zne
čisťovateľ platí by okrem toho 
oprávnila požiadavku, aby finan čný sektor na ďalej prispieval do vládneho rozpo čtu, a to 
v záujme krytia nákladov na budúce krízy, ktoré presahujú rámec mechanizmov riešenia kríz.  
6.2. Kompenzácia oslobodenia finan čných služieb od DPH 
Hoci by sú čtová metóda výpo čtu dane z finan čných činností čiastočne riešila otázku 
oslobodenia finan čného sektora od DPH, v posúdení vp lyvu sa dospelo k záveru, že túto 
otázku treba v ideálnom prípade rieši ť v kontexte zelenej knihy o DPH. 
6.3. Obmedziť nežiaduce trhové správanie, a tak stabilizova ť trhy 
Obmedziť stimuly na podnecovanie nadmerného riskovania  
Vhodnejším spôsobom na zamedzenie nadmerného riskovania by mohli by ť regulačné 
opatrenia vo vä čšej miere spojené so zdrojmi systémového rizika.  
Daň z finančných transakcií však môže by ť vhodný nástroj na obmedzenie nadmerného 
riskovania do tej miery, že krátkodobé obchodovani e a obchodovanie s derivátmi, ktoré vo 
vysokej miere využíva pákový efekt, vytvárajú systémové riziká. Da ň z finančných činností 
by bola iba nepriamym opatrením  na zabránenie riskovaniu.  
Riešiť osobitné riziká vyplývajúce z automatizovaného obchodovania 
 
SK 6   SK Daň z finančných transakcií, de facto zvyšujúca transak čné náklady na finan čných trhoch, by 
sa mohli využi ť ako opatrenie na zníženie auto matizovaného obchodovania, a najmä jeho 
podskupiny vysokofrekven čného obchodovania Ú činky ďalších transak čných nákladov by 
mohli byť osobitne silné pri niektorých trhovýc h segmentoch, ktorých znakom je ve ľmi malá 
marža. 
Daň z finančných činností nemá priamy vplyv na  obchodné správanie na finan čných trhoch. 
Znížiť pákový efekt – pomer dlhu k vlastnému imaniu 
Ani daň z finančných transakcií ani da ň z finančných činností neodstra ňujú narušenia pri 
rozhodnutiach o financovaní a podnecovanie k na dmernému pákovému efektu, ktoré vznikajú 
v dôsledku rôzneho zaobchádzania s dlhom a vlastným imaním v rámci sú časných systémov 
dane z príjmov právnických osôb. Regula čné opatrenia sú na tieto ú čely vhodnejšie. 
Zdaniť ekonomické renty – zavies ť opatrenia na zdanenie pridanej hodnoty vo finan čnom 
sektore?  
Daň z finančných transakcií by mala obmedzený význam ako da ň z ekonomickej renty. Da ň z 
finančných činností možno osobitne navrhnú ť tak, aby sa ňou zdaňovali ekonomické renty, 
hoci jej účinok bude závisie ť od uplatnite ľnosti pojmu bežných výnosov k da ňovému základu.  
6.4. Zabezpečiť fungovanie vnútorného trhu  
Aby sa zaru čilo fungovanie vnútorného trhu a mi nimalizovali narušenia fungovania 
hospodárstva v EÚ, v ideálnom prípade by sa mali zavies ť oba daňové nástroje s vysokou 
mierou harmonizácie da ňových základov a da ňových sadzieb. Konkrétne da ň z finančných 
transakcií aj da ň z finančných činností by sa mali zavies ť harmonizovaným spôsobom, aby sa 
zamedzilo dvojitému zdaneniu alebo nezdaneniu. 
6.5. Kumulatívne ú činky 
Hoci kumulatívny ú činok dane s regula čnými zmenami možno ľahšie mera ť v prípade dane 
z finančných činností ako dane z finan čných transakcií, je pravdepodobné, že  dosah oboch 
uvedených typov daní na vä čšinu ekonomických premenných (náklady spojené s úverom, 
makroekonomické premenné a premenné  na úrovni sektora) len posil ňuje účinky regula čných 
opatrení navrhovaných v sú časnosti.  
6.6. Zhrnutie a závere čné poznámky 
Analýza ukázala, že oba nástroje – da ň z finančných transakcií a da ň z finančných činností – 
sú technicky možné, ale vo ľba medzi jednou a druhou da ňou v zásade súvisí s dosiahnutím 
kompromisu medzi rozli čnými presadzovanými cie ľmi a súčasne by závisela od osobitných 
charakteristických čŕt dane.  
Zdá sa, že obe dane majú potenciál získa ť značné daňové príjmy z finan čného sektora, hoci v 
prípade dane z finan čných transakcií v potenciálne vä čšej miere. 
Daň z finančných transakcií predstavuje vyššie riziko premiestnenia alebo úbytku transakcií, 
najmä pokia ľ ide o časté krátkodobé transakcie. Do tej miery by mohlo by ť automatizované 
obchodovanie na finan čných trhoch zasiahnuté rastom transak čných nákladov spôsobeným 
 
SK 7   SK daňou, takže tieto náklady by výra zne znížili marginálny zisk, čím by sa narušil obchodný 
model vysokofrekven čného obchodovania 
Očakáva sa, že obe dane by mali malé, nie však zanedbate ľné účinky na HDP a 
zamestnanos ť, pritom by však nepriaznivé ú činky dane z finan čných transakcií boli asi o čosi 
väčšie. Dôvodom tohto nepriaznivého vplyvu by bolo zvýšenie kapitálových nákladov, 
pretože zda ňované subjekty by sa usilovali presunú ť daň na svojich klientov, čo by potom 
negatívne ovplyvnilo investície. Distribu čné dôsledky dane vo finan čnom sektore sú spravidla 
progresívne, t. j. takéto dane viac za ťažujú bohatšiu časť spoločnosti ako chudobnejšiu, 
pretože bohatšia časť viac využíva služby, kt oré poskytuje finan čný sektor, a má z nich vä čší 
prospech. Platí to predovšetkým pre da ň z finančných transakcií v pr ípade, že sa da ň 
obmedzuje na transakcie s finan čnými nástrojmi, ako sú dlho pisy a podiely a ich deriváty. 
29. júna 2011 Európska komisia predložila návrh viacro čného finan čného rámca na obdobie 
rokov 2014 – 2020. V tejto súvislosti navrhla ako prvý krok zavies ť v EÚ da ň z finančných 
transakcií a vzia ť pritom do úvahy poten ciál tejto dane z h ľadiska príjmov a jej vplyv na 
nadmerné riskovanie v špecifickej oblas ti. V pracovnom dokument e útvarov Komisie1 
pripojenom k návrhu sa uvádzajú viaceré faktory, ktoré treba vzia ť do úvahy, aby sa znížilo 
riziko premiestnenia pri zavedení dane z finan čných transakcií na úrovni EÚ, a ktoré sa 
rozoberajú v nadchádzajúcej časti.  
7. POSÚDENIE VPLYVU ROZLI ČNÝCH VARIANTOV DANE Z  FINANČNÝCH TRANSAKCIÍ  
7.1. Zahrnuté produkty a transakcie 
Možnosti politiky rozlišujú medzi da ňou z i) menových spotových transakcií a transakcií 
s menovými derivátmi, da ňou z ii) transakcií s cennými  papiermi na primárnych a 
sekundárnych trhoch a da ňou z iii) transakcií na trhu s derivátmi, ale bez derivátov z 
prepočtov výmenných kurzov. Pri všetkých dotknutých trhoch ide o regulované 
devízové trhy, ako aj o obch odovanie na mimoburzovom trhu.  
Daň z menových transakcií 
Daň by sa vyberala centrálne v rámci systémov prepo čtov výmenných kurzov, najmä systému 
hrubého zú čtovania platieb v reálnom čase. Pri transakciách, kt oré sú zaregistrované v 
takýchto systémoch, by sa mohla da ň vyberať centrálne. Treba však uvies ť, že táto možnos ť 
spôsobuje zna čné právne ťažkosti. Rozlišujeme preto me dzi trhmi s menovými spotovými 
transakciami a trhmi s transakciami s menovými derivátmi. 
Daň z transakcií s cennými papiermi okrem tr ansakcií s derivátmi a menových transakcií 
Táto daň zodpovedá dani z transakcií s úzkym základom, ktorá by zda ňovala iba spotové 
transakcie s akciami a dlhopismi (na primárnych a sekundárnych trhoch). Táto možnos ť je 
podobná kolkovej dani v Spojenom krá ľovstve, ak sa zlú či so zásadou domácej emisie. 
Alternatívnou možnos ťou by mohlo by ť vylúčenie primárnych trhov, aby sa zamedzilo 
zdraženiu takéhoto zvyšovania ka pitálu. Potom by sa takáto da ň z transakcií s cennými 
papiermi vyberala iba pri obchodovaní s podiel mi a dlhopismi na sekundárnych trhoch. 
                                                 
1 Európska Komisia. SEK(2011) 876 v kone čnom znení, s. 29 – 30. 
 
SK 8   SK Finančná daň z derivátov 
Táto daň by sa vz ťahovala na všetky finan čné deriváty odvodené pria mo alebo nepriamo od 
produktov, s ktorými sa obchoduje na regul ovaných devízových trhoch alebo na 
mimoburzovom trhu. Môže to zah ŕňať finančné deriváty založené na  menových transakciách 
s cennými papiermi alebo deriváty odvodené od komodít, deriváty založené na riziku alebo 
úrokovej sadzbe alebo všetky ostatné finan čné deriváty, ktoré nie sú čisté spotové transakcie, 
a transakcie zamerané na zvyšovanie kap itálu, ako sú dlhopisy a podielové listy. 
 
SK 9   SK Daň z finančných transakcií 
Táto možnos ť by zahrnula všetky uvedené finan čné transakcie alebo ich podskupinu. Z tejto 
podskupiny by sa napr. mohlo vylú čiť zdaňovanie čistých spotových transakcií na menových 
trhoch a zda ňovanie zvyšovania kapitálu prostrední ctvom emisie dlhopisov alebo podielových 
listov. 
Výhody a nevýhody rozli čných možností 
Smernica o trhoch s finan čnými nástrojmi už obsahuje ustálenú klasifikáciu finan čných 
nástrojov a produktov, z ktorej  sa vychádza pri vymedzova ní rozsahu pôsobnosti návrhu o 
dani z finan čných transakcií so zrete ľom na produkty, na ktoré sa bude návrh vz ťahovať.  
Všetky produkty, ktor é definujú finan čné trhy a finan čné transakcie a ktoré by mohli by ť 
blízkymi substitútmi, by mali by ť súčasťou dotknutého súboru produktov. Užšie vymedzenie 
pojmov by mohlo podnieti ť rozsiahle aktivity na vyhnutie sa zdaneniu. Da ň z finančných 
transakcií pokrývajúca všetky druhy cenných papierov a všetky druhy ich derivátov sa teda 
javí ako najvhodnejší s pôsob pokrytia zdanite ľných produktov v rámci dane z finan čných 
transakcií. 
Čo sa týka menových transakcií, mohlo by dôjs ť ku konfliktu medzi cie ľom zvýši ť ďalšie 
príjmy a cie ľom nezavies ť obmedzenia vo ľného pohybu kapitálu. Týka sa to predovšetkým 
spotových menových transakcií. Najmä zdanenie menových transakcií zah ŕňajúcich rozli čné 
meny EÚ sa spravidla pokladá za porušenie článku 63 ZFEÚ, zatia ľ čo zdanenie menových 
transakcií, ktoré zahrnujú meny mimo  EÚ, by sa prípadne mohlo sta ť kompatibilným, ak sa 
tak Rada rozhodne urobi ť pri uplatňovaní článku 64 ods. 3 ZFEÚ, ktorý to umož ňuje. 
7.2. Zdaniteľná udalos ť 
Zdaniteľná udalos ť by sa mohla zaklada ť buď na akruálnom princípe , alebo na hotovostnom 
princípe. Pri niektorých transakciách by mohol by ť takýto rozdiel nepodstatný, pretože obe 
tieto udalosti sa vys kytujú v rovnakom čase, najmä ke ď sa transakcie vykonávajú 
elektronicky. Ide o typický prípad na finan čných trhoch. Ale v prípade,  že si subjekt zvolí 
výlučne hotovostný prístup, môže ho to podnieti ť k oneskoreniu platby, aby získal prospech z 
podstatných výhod, ktoré prináša pe ňažný tok. Zdanite ľná udalos ť by sa vyskytla aj vtedy, 
keď nedochádza k žiadnej výmene nástrojov .. V prípade derivátov by tak zdanite ľná udalos ť 
začala spravidla v okamihu, ke ď sa dospeje k dohode o zmluve. V posúdení vplyvu sa 
navrhuje, že v závislosti od posudz ovaných produktov by najlepšou možnos ťou bola 
kombinácia hotovostného a akruálneho princípu. 
7.3. Miesto zdanenia 
S cieľom vymedzi ť finančné transakcie, ktoré by bola každá jurisdikcia oprávnená zda ňovať v 
rámci dane z finan čných transakcií, by bolo možné použi ť rozličné zásady (miesto pobytu 
strán, miesto transakcie a miesto emisie finan čného nástroja). Tieto prístupy prinášajú 
rozličné výzvy, pokia ľ ide o mechanizmy výberu daní, presadzovanie a rozde ľovanie príjmov. 
V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že zása da miesta pobytu sa navrhuje ako najlepšia 
možnosť, pri ktorej sa zoh ľadňuje potreba zníži ť riziko premiestnenia a požiadavky 
zabezpečiť jednoduchú da ňovú správu. 
 
SK 10   SK 7.4. Daňovník 
Z rozličných diskutovaných možností by sa da ň z finančných transakcií mohla uplatni ť v 
prípade finan čných inštitúcií, ktoré sú stranou ale bo konajú v mene strany. Z uvedeného by 
vyplývala výhoda, že právny dosah  by sa zameral na finan čný sektor a nevznikol by problém 
potenciálne vysokých administratí vnych nákladov súvisiacich s da ňou z finan čných 
transakcií, ktoré by vzni kli pre aktérov z nefinan čnej sféry. Aby sa pokrylo aj 
vnútroskupinové financovanie a tzv. tie ňové bankové aktivity navrhuje sa, aby sa da ň z 
finančných transakcií vz ťahovala aj na všetky podni ky, ktorých objem finan čných činností 
prekračuje určitú hraničnú hodnotu. 
Podľa posúdenia vplyvu je vhodným spôsobom boja proti da ňovým únikom možnos ť, aby 
strany transakcie, ktoré majú sídlo v EÚ, podliehali dani aj vtedy, ke ď obchodujú s 
finančnými inštitúciami so sídlom mimo EÚ.  
7.5. Zdaniteľný základ 
Vymedzenie pojmu zdanite ľný základ pre spotové transakcie by nemalo spôsobova ť žiadne 
vážne problémy. Hoci niektoré deriváty ma jú vlastnú hodnotu v okamihu uzavretia zmluvy, 
pre mnohé deriváty je jedi nou pružne dostupnou referen čnou hodnotou, ktorá by mohla slúži ť 
ako daňový základ, hodnota podkladového nástroja alebo aktíva. V pos údení vplyvu sa 
odporúča použiť i) v prípade spotových transakcií hrubú hodnotu transakcie a ii) hodnotu 
podkladového aktíva derivátovej zm luvy (t. j. nominálna hodnota). 
7.6. Sadzba dane 
Predpokladá sa, že nízka zákonná paušálna  sadzba dane má zásadný význam z h ľadiska 
vyhnutia sa silným nepriaznivým vplyvom na trhy a zaru čenia získania príjmov v ur čitej 
miere, pretože podnety na da ňové úniky sa zvyšujú spolu so sadzbou dane. V posúdení 
vplyvu sa takisto navrhuje, že vhodným spôsobom zmier ňovania rizík premiestnenia by bola 
aj sadzba diferencovaná pod ľa kategórie produktov, ktorá zárove ň zabezpečí náležité príjmy. 
7.7. Závery o podobe dane z finan čných transakcií 
V záujme ú činného uplat ňovania ktorejko ľvek verzie dane z finan čných transakcií v EÚ sú 
nevyhnutné spolo čné vymedzenie rozsahu dane, sadzby dane, ako aj presných da ňových 
základov a ostatných zásadných prvkov dane. Po prvé jestvujú vážne ekonomické dôvody pre 
vysoký stupe ň harmonizácie a koordinácie, aby sa zamed zilo substitúcii a nedostatkom. Po 
druhé existujú technické argumenty. Niekto ré vnútroštátne burzy sa v posledných rokoch 
zlúčili a používajú rovnakú technickú infraš truktúru. Tieto systémy sú vo vysokej miere 
integrované a odporú ča sa koordinácia da ňovej administratívy a presadzovania da ňových 
právnych predpisov medzi jednotlivými štátmi. U ľahčiť riešenie týchto otázok by mohlo 
uplatňovanie spomenutej zásady miesta pobytu. Uprednost ňovaná možnos ť pre 
harmonizovanú da ň z finančných transakcií je preto da ň z obchodovania s finan čnými 
nástrojmi a ich derivátmi zo strany finan čných inštitúcií, ktorá sa vz ťahuje na podielové listy, 
dlhopisy a súvisiace deriváty – v nominálnej hodnote – a ktor ej základom je zásada miesta 
pobytu. Zahrnutie spotových menových tr ansakcií závisí od právnej uskuto čniteľnosti. 
Primárne trhy s dlhopismi a podielovými listami by boli oslobodené, aby sa zmiernil priamy dosah na financovanie spolo č
ností v reálnej ekonomike.  
 
SK 11   SK 7.8. Vplyv dane z finan čných transakcií 
Odhady príjmov Odhady príjmov z dane z finan čných transakcií pri sadzbe dane  napr. 0,01 % sú v rozmedzí 
16,4 miliardy EUR (s elasticitou – 2 a zna čným znížením objemu) až 43,4 miliardy EUR (s 
elasticitou 0 a miernym znížením objemu) (0,13 % až 0,35 % HDP), ke ď sa zohľadnia všetky 
zdroje a ak sa ako zdanite ľná suma vezme do úvahy hodnota podkladového aktíva transakcie. 
Ak sa sadzba zvýši na 0,1 %, celkové odhadované príjmy sú v rozmedzí od 73,3 miliardy EUR (s elasticitou – 2 a s vysokým znížením objemu) do 433,9 miliardy EUR (s elasticitou 0 
a s miernym znížením objemu) (0,60 % až 3,54 % HDP).  
Premiestnenie 
Odhady príjmov v prípade rozli čných variantov dane z finan čných transakcií v zna čnej miere 
závisia od predpokladov o zn ížení objemu a o fiškálnej elasticite zostávajúcich 
obchodovaných objemov. V posúdení vplyvu sa vyc hádza z dvoch pracovných predpokladov 
o znížení objemu (vrátane premiestnenia a úb ytku), prvý (70 % zníž enie) je v súlade s 
existujúcimi štúdiami o reakcii na trhoch s de rivátmi, druhý (90 % zníženie) predpokladá o 
čosi väčšie zníženie a zakladá sa na švédsk ej skúsenosti. Tieto predpoklady zárove ň 
vychádzajú aj z rozvoja vysokofrekven čného obchodovania, ktoré ter az predstavuje asi 40 % 
na kapitálových trhoch a ktoré by da ň z finančných transakcií ťažko zasiahla. Pod ľa 
posúdenia vplyvu sú niektoré char akteristiky dane, ako je miesto  zdanenia založené na zásade 
miesta pobytu a úrove ň sadzieb, najs ľubnejšie prvky na zmiernenie rizika premiestnenia. 
So zavedením ďalších daní hrozí riziko plynúce zo samo tnej podstaty týchto daní, že aktéri 
budú svoje činnosti premiest ňovať, aby znížili da ňovú záťaž. Premiestnenie sa môže 
uskutočniť presunutím príslušných činností do jurisdikcií, v rámci ktorých sú tieto činnosti 
zdaňované v menšej miere, alebo vylú čením produktov/dodávate
ľov z rozsahu zda ňovania v 
rámci tej istej jurisdikcie. Ri ziko fyzického premiestnenia trhov/trhových aktérov a migrácia 
smerom k nezda ňovaným produktom sa samozrejme znižujú, čím väčšia je oblas ť pokrytia a 
rozsah pôsobnosti daní. 
Makroekonomické vplyvy a zamestnanos ť 
Model využívaný na analýzu makroekonomických  vplyvov predpokladá, že pri sadzbe 0,1 % 
by mohla da ň z transakcií s cennými papiermi bez uplatnenia zmier ňujúcich ú činkov zníži ť 
budúci rast HDP z dlhodobého h ľadiska o 1,76 % HDP a o 0,17 % pri sadzbe 0,01 %. Tieto 
výsledky by sa však vzh ľadom na niektoré obmedzen ia podkladových modelov mali 
vysvetľovať obozretne. Model je obmedze ný tým, že berie do úvahy iba ú činky dane z 
finančných transakcií iba na jeden zdroj financovania, konkrétne  na emisiu kapitálu. Do 
úvahy sa neberie dosah na náklady na dlhové financovanie. V dôsledku tohto obmedzenia by 
model mohol preceni ť negatívne ú činky dane na HDP. Sú časne žiaden z modelov, ktoré sú k 
dispozícii, neumož ňuje posúdi ť navrhované zmier ňujúce účinky vyplývajúce z podoby 
návrhu (napr. vylú čenie primárnych trhov, vylú čenie väčšiny transakcií, ktoré nezah ŕňajú 
aspoň jednu finan čnú inštitúciu, at ď.) ani spôsoby, ktorými ovplyv ňujú makroekonomické 
premenné. Jediný dostupný prístup preto zah ŕňa stanovenie odhadov s ve ľkými rezervami a 
neistotou, ktoré môže takýto prístup prinies ť. Za predpokladu, že sa všetky zmier ňujúce 
účinky prejavia v plnej miere, mohli by sa pod ľa scenára bez zmier ňujúcich ú činkov zníži ť 
straty v produkcii z 1,76 % na 0,53 % rast u HDP. V modelových s cenároch by dane z 
 
SK 12   SK transakcií s cennými papiermi so sadzbou 0,01 % a 0,1 % mali obmedzené nepriaznivé ú činky 
na zamestnanos ť, a to v miere – 0,03 % a – 0,20 %. 
Účinky na riskovanie a behaviorálne ú činky 
Aspekty analýzy ú činkov dane z finan čných transakcií na riskovanie a behaviorálnych 
účinkov sa týkajú toho, že da ň z finančných transakcií môže obmedzi ť špekulácie, noise 
trading  a technický obchod a zníži ť volatilitu trhov. Zatia ľ čo v ekonomickej literatúre sa 
uvádza, že dosah dane z finan čných transakcií na volatilitu je vo ve ľkej miere 
nepreukázate ľný a závisí od štruktúry trhu, bol by to ve ľmi účinný nástroj na obmedzenie 
automatizovaného vysokofrekven čného obchodovania a obchodovania s derivátmi, ktoré vo 
vysokej miere využíva pákový efekt. 
Vplyv na kapitálové náklady a rast 
Skúmali sa ú činky daní z transakcií na kapitálové náklady (a tak na investi čné správanie 
podnikov). Všeobecným teoretickým výsledkom je, že vyššie transak čné náklady vrátane 
tých, ktoré vyplývajú z daní z transakcií, súvisia s nižšími cenami aktív, v dôsledku čoho sa 
môžu podnikom zvýši ť kapitálové náklady. Vplyv na ceny cenných papierov a kapitálové 
náklady narastá úmerne s da ňovou sadzbou a zmenšuje sa v dôsledku dlhších lehôt držby. 
Empirické štúdie vplyvu dane na finan čné trhy vo všeobecnosti potvrdzujú teoretický 
výsledok. Pod ľa posúdenia vplyvu by vylú čenie primárnych trhov s dlhopismi a podielmi z 
rozsahu pôsobnosti dane mohlo by ť sľubným spôsobom zmiernenia dosahu na kapitálové 
náklady. 
Výskyt a vplyv na rozdelenie  
Veľkú mieru zá ťaže by pocítili priami a nepriami vlastníci obchodovaných finan čných 
nástrojov. Osobitné črty dane z finan čných transakcií, ako sú naprík lad tie, ktoré sú navrhnuté 
v definícii da ňovníka, by mohli zmierni ť vplyv zvýšenia kapitál ových nákladov na nefinan čné 
sektory. 
Vplyv na štruktúry trhu a ú činky na konkurencieschopnos ť 
Dosah dane z transakcií závisí od štr uktúry trhu. Táto štruktúra je rozli čná v prípade rôznych 
trhových segmentov a v prípade jednotlivých štát ov. Ak je táto štruktúra heterogénna, da ň by 
mohla ovplyvni ť príslušné trhy ve ľmi odlišným spôsobom. Empirick á literatúra teda dospieva 
pri posudzovaní ú činkov daní z transakcií k rozli čným výsledkom. Vo vä čšine štúdií sa 
uvádza, že zatia ľ čo sa objem obchodu zmenšuje, ú činky na volatilitu a ceny nie sú až také 
výrazné, hoci sa javí, že výsledky založené na  panelových údajoch a metódach odhadu, ktoré 
lepšie určujú účinky nákladov na transakcie, častejšie poukazujú na pozitívny vz ťah medzi 
nákladmi na transakcie a volatilitou.  
Dosah daní na konkurencieschopnos ť reálnej ekonomiky (priemysel a služby) závisí vo 
veľkej miere od charakteristík dane. Posúdenie vplyvu nazna čuje, že obmedzenie 
zdaniteľných produktov na finan čné nástroje, ako definuje smernica o trhoch s finan čnými 
nástrojmi, a teda vylú čenie každodenných finan čných transakcií (napr.  platby faktúr alebo 
miezd) a transakcií, ako sú úvery, ktoré poskytujú banky podnikom alebo súkromným 
domácnostiam (napr. hypotekárne úvery alebo spotrebite ľské úvery) smeruje k tomu, že 
reálna ekonomika sa vy člení z priameho vplyvu vyberania uvedenej dane. 
 
SK 13   SK 8. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Hodnotenie makroekonomických a mikroekonomických dôsledkov uplat ňovania 
legislatívnych opatren í by sa mohlo uskuto čniť tri roky po tom, ako nadobudnú ú činnosť 
legislatívne opatrenia na implementáciu smernice. Komi sia by potom mohla predloži ť 
Európskemu parlamentu a Rade správu o technickom fungovaní smernice.