e) Minimalizované blokovanie údajov: Spoločnosti ponúkajúce produkt alebo službu, ktorá generuje údaje ako vedľajší produkt, by mali umožniť a zjednodušiť v maximálnej možnej miere prenosnosť údajov . Ak je to možné a v súlade s vlastnosťami trhu, na ktorom pôsobia, takisto by mali zvážiť poskytovanie rovnakého produktu alebo služby bez dátových prenosov alebo len s obmedzenými dátovými prenosmi spolu s produktmi alebo službami, ktoré zahŕňajú tieto dátové prenosy.

c) Vzájomné rešpektovanie komerčných záujmov iných: V príslušných zmluvných dohodách by sa mala riešiť potreba ochrany komerčných záujmov, ako aj tajomstiev držiteľov údajov a používateľov údajov.

b)Speňaženie údajov na dátovom trhu: Speňaženie údajov alebo obchodovanie s nimi sa môže vykonávať prostredníctvom dátového trhu ako sprostredkovateľa na základe dvojstranných zmlúv za protihodnotu. To môže byť zaujímavé pre spoločnosti, ktoré nepoznajú potenciálnych používateľov svojich údajov a ich cieľom je podieľať sa na jednorazovom speňažení údajov. Tento mechanizmus je vhodný, ak 1. riziko nezákonného použitia predmetných údajov je obmedzené, 2. poskytovateľ údajov má dôvody na to, aby dôveroval používateľovi alebo 3. poskytovateľ údajov má technické mechanizmy na predchádzanie nezákonnému použitiu alebo na odhalenie nezákonného použitia. Modelové zmluvné podmienky môžu znížiť náklady na vypracovanie zmlúv o použití údajov.

a)Prístup otvorených dát: Prístup otvorených dát, pri ktorom poskytovateľ údajov sprístupní predmetné údaje v zásade otvorenej škále používateľov s čo najmenšími obmedzeniami, a to bezplatne alebo len za veľmi obmedzenú protihodnotu, sa môže zvoliť, ak má poskytovateľ údajov veľký záujem o opakované použitie údajov. Príkladom sú poskytovatelia služieb, ktorí by chceli využiť ekosystém vývojárov aplikácií tretej strany na získanie dosahu na konečného spotrebiteľa.

f) Transparentnosť a spoločenská účasť: Spolupráca medzi podnikmi a verejnou správou by mala byť transparentná, pokiaľ ide o zmluvné strany a ich ciele. Poznatky verejných orgánov a najlepšie postupy spolupráce medzi podnikmi a verejnou správou by mali byť zverejnené, pokiaľ to neohrozuje dôvernosť údajov.

e) Zmiernenie obmedzení údajov súkromného sektora: Na riešenie možných obmedzení údajov súkromného sektora vrátane potenciálnej vnútornej nevyváženosti by spoločnosti poskytujúce údaje mali ponúkať odôvodnenú a primeranú podporu na pomoc pri posudzovaní kvality údajov na uvedené účely, a to aj prostredníctvom možnosti vykonať audit alebo inak overiť údaje vždy, keď je to vhodné. Spoločnosti by nemali byť povinné zlepšovať kvalitu predmetných údajov. Verejné subjekty by zase mali zabezpečiť, aby údaje pochádzajúce z rôznych zdrojov boli spracované tak, aby sa predišlo možnému nevyváženému výberu.

Dohodami o spolupráci v oblasti údajov medzi podnikmi a verejnou správou by sa mala obmedziť potreba iných typov zberu údajov, napríklad prieskumov. Mala by sa tak znížiť celková záťaž občanov a spoločnosti.

Malo by sa to premietať najmä v úrovni dohodnutej kompenzácie, úrovni, ktorá by mohla súvisieť s presadzovaným účelom vo verejnom záujme.

d) Podmienky opakovaného použitia údajov: Cieľom dohôd o spolupráci v oblasti údajov medzi podnikmi a verejnou správou by mala byť vzájomná prospešnosť, pričom by sa mal uznávať cieľ vo verejnom záujme tým, že sa poskytne subjektu verejnej správy preferenčné zaobchádzanie pred inými zákazníkmi.

c) „Nespôsobovať škodu“: Spolupráca v oblasti údajov medzi podnikmi a verejnou správou musí zabezpečiť rešpektovanie oprávnených záujmov, najmä ochranu obchodných tajomstiev a komerčne citlivých informácií. Spolupráca v oblasti údajov medzi podnikmi a verejnou správou by mala spoločnostiam umožniť, aby boli aj naďalej schopné speňažovať svoje poznatky odvodené z predmetných údajov voči iným stranám, ktoré o ne majú záujem.

b) Obmedzenie účelu: Používanie údajov súkromného sektora by malo byť jasne obmedzené na jeden alebo niekoľko účelov, ktoré musia byť čo najjasnejšie stanovené v zmluvných ustanoveniach, na ktorých sa zakladá spolupráca medzi podnikmi a verejnou správou. Toto obmedzenie môže zahŕňať obmedzenie trvania používania týchto údajov. Spoločnosť súkromného sektora by mala dostať konkrétne uistenia o tom, že získané údaje nebudú použité na nesúvisiace správne ani súdne konania – ako vzor v tomto smere by mohli slúžiť prísne právne a etické ustanovenia, ktorými sa riadi dôvernosť štatistiky v európskom systéme štatistiky.

a) Proporcionalita v použití údajov súkromného sektora: Žiadosti o poskytnutie údajov súkromného sektora za preferenčných podmienok opakovaného použitia by mali byť odôvodnené jasným preukázateľným verejným záujmom. Žiadosť o údaje súkromného sektora by mala byť primeraná a relevantná na zamýšľaný účel vo verejnom záujme a primeraná z hľadiska miery podrobnosti, relevantnosti a ochrany údajov. Náklady a úsilie potrebné na poskytovanie a opakované použitie údajov súkromného sektora by malo byť primerané v porovnaní s očakávaným verejným prospechom.

-Čo najkonkrétnejšie a najpresnejšie opíšte údaje, ktoré si chcete vymieňať (napr. údaje z výskumu a vývoja, údaje o zákazníkoch, diagnostické údaje), vrátane úrovne aktualizácií, ktoré sa v budúcnosti očakávajú. Ak sa spolu so súbormi údajov vymieňajú aj zdroje výkladu, ktoré umožňujú analýzy (napr. metódy, modely), mali by sa uviesť.

Na tomto základe Komisia vyzýva spoločnosti v celej Európe, aby zvážili širšie využívanie otvorených, štandardizovaných a dobre zdokumentovaných aplikačných programovacích rozhraní. To by mohlo zahŕňať sprístupňovanie údajov v strojovo čitateľných formátoch a poskytovanie súvisiacich metaúdajov.

f)Zaraďte do zmluvy ustanovenia o zodpovednosti za poskytnutie nesprávnych údajov, prerušenie prenosu údajov, nízku kvalitu výkladu, ak sa výklad vymieňa spolu so súbormi údajov, alebo za zničenie/stratu alebo pozmenenie údajov (či už nezákonné alebo náhodné), ktoré môžu potenciálne spôsobiť škodu.

a)Darcovstvo údajov: Údaje medzi podnikmi a verejnou správou sa môžu poskytovať formou darcovstva údajov. Možno to považovať za formu spoločenskej zodpovednosti podnikov. Jedným z potenciálnych účinkov by bolo, že takýto program darcovstva údajov by mal podporu špecializovaného tímu pomáhajúceho každej potenciálnej strane so záujmom o používanie údajov.

a)Verejné subjekty by mali identifikovať účel vo verejnom záujme, údaje súkromného sektora a potrebnú úroveň podrobnosti. Príkladmi údajov súkromného sektora, ktoré slúžia účelom vo verejnom záujme, môžu byť údaje sociálnych médií, údaje o transakciách alebo údaje maloobchodných predajcov. Spoločnosti tiež môžu uvažovať o tom, že ich údaje by prispeli k plneniu účelu vo verejnom záujme, a začať proces rokovania.

Dátové partnerstvá medzi podnikmi a verejnou správou: Spolupráca medzi podnikmi a verejnou správou môže mať formu dátového partnerstva. Subjekty verejného sektora môžu uzatvárať dohody so súkromnými spoločnosťami, ktoré zahŕňajú vzájomnú výmenu údajov v súlade so smernicou o informáciách verejného sektora , pokiaľ ide o výmenu informácií verejného sektora so súkromným sektorom. To môže priniesť výhody aj súkromnej spoločnosti, keďže tá si bude môcť vytvoriť poznatky na základe korelácie medzi údajmi súkromného a verejného sektora.

b)Ceny: V rámci spolupráce medzi podnikmi a verejnou správou sa tiež môžu nastaviť ceny tak, aby motivovali jednotlivcov a spoločnosti so špecializáciou na dátovú analýzu k hľadaniu riešení konkrétneho problému vo verejnom záujme. Napríklad verejná organizácia by mohla riešiť určitý problém v spolupráci so spoločnosťou, ktorá by poskytla údaje súkromného sektora potrebné na vyriešenie tohto problému.

f)Zmluva by mala obsahovať ustanovenia o zodpovednosti za poskytnutie nesprávnych údajov, prerušenia prenosu údajov, nízku kvalitu výkladu, ak sa výklad vymieňa spolu so súbormi údajov, alebo za zničenie/stratu alebo pozmenenie údajov (či už nezákonné alebo náhodné), ktoré môžu spôsobiť škodu.

-Strany by mali stanoviť kompenzáciu. V tejto súvislosti existujú rôzne možnosti, napríklad obmedzenie protihodnoty na pomernú úhradu nákladov vzniknutých pri vypracovaní, ochrane a šírení údajov – iba výnimočne v kombinácii s umožnením primeranej návratnosti investície – a obmedzenie protihodnoty maximálne na náklady súvisiace so šírením údajov, s ohľadom na to, že náklady na vypracovanie a ochranu údajov, v závislosti od konkrétneho prípadu, mohli už byť vyrovnané z iných zdrojov príjmu. Výber možnosti by mohol byť spojený s presadzovaným účelom vo verejnom záujme a so špecifikami sociálnych potrieb, ktoré sa majú splniť.

-Verejné subjekty by mali zabezpečiť, aby ich požiadavka na konkrétne súkromné údaje bola v súlade so zásadou proporcionality a aby bola na dosiahnutie stanoveného účelu vo verejnom záujme nevyhnutná. V zmluve by malo byť uvedené, že po dosiahnutí stanoveného účelu alebo po uplynutí času trvania prenosu údajov sa prenesené údaje vymažú. V prípade použitia rovnakých údajov na iný účel by sa mala uzavrieť nová zmluva alebo zmeniť pôvodná zmluva o spolupráci.

g)V zmluve by malo byť uvedené uplatniteľné právo a mechanizmus urovnávania sporov.

Každá strana by mala mať právo vypovedať zmluvu, ak existuje právne alebo technické riziko, pokiaľ ide o zaobchádzanie s vymieňanými údajmi alebo o ich používanie.

h)Verejné subjekty by mali zverejňovať výsledky/poznatky vyplývajúce zo spolupráce medzi podnikmi a verejnou správou a zabezpečiť mechanizmy verejnej spätnej väzby vždy, keď je to potrebné alebo relevantné, bez ohrozenia dôvernosti údajov súkromného sektora.





4.3. Technické prostriedky na nadviazanie spolupráce medzi podnikmi a verejnou správou

V rámci každej spolupráce medzi podnikmi a verejnou správou je potrebné prijať rozhodnutie, ako sa na účely vo verejnom záujme odvodia poznatky z údajov súkromného sektora. Môže to znamenať skutočný presun údajov súkromného sektora do IT prostredia príslušného verejného subjektu. Nie je to však jediná možnosť a je potrebné zvážiť aj iné mechanizmy. V tomto oddiele je uvedený prehľad technických prostriedkov, ktoré predstavujú alternatívu k presunu údajov súkromného sektora do IT prostredia verejného subjektu. Tieto technické mechanizmy môžu zabezpečovať pravidlá prístupu k údajom a ich používania a zároveň poskytovať dôveryhodné a bezpečné prostredie na výmenu súborov údajov.

a)Dátové platformy: Vytváranie dátových platforiem môže poskytnúť bezpečné prostredie na uloženie a výmenu údajov medzi spoločnosťami a verejnými subjektmi. Také platformy môžu poskytovať verejným subjektom štandardizované údaje na vytváranie spoločných zdrojov údajov alebo poznatkov o údajoch v spolupráci so spoločnosťami.

Centrum pre štatistiku veľkých dát, Holandsko Centrum pre štatistiku veľkých dát je partnerom rôznych organizácií zo súkromného sektora s cieľom zhromažďovať potrebné údaje súkromného sektora na vytváranie vysokokvalitných vizualizácií údajov. Keďže Centrum pre štatistiku veľkých dát je organizáciou verejného sektora, má prístup aj do veľkého holandského registra údajov verejného sektora a údajov zo snímačov, ktoré je možné spájať s týmito novými zdrojmi údajov, aby sa získali nové poznatky.

b)Algoritmus k údajom: Zavedenie algoritmu k údajom môže byť riešením problémov s bezpečnosťou, ochranou údajov a súkromím. Zohľadnil by sa ním jeden z hlavných aspektov zabezpečenia ochrany osobných údajov a súkromia, ktorým je čo najmenej presúvať údaje. Použitie tohto riešenia znamená, že algoritmus sa inštaluje do IT prostredia súkromnej spoločnosti a tam sa vykonáva analýza. Späť k subjektu verejného sektora sa prenášajú iba anonymné poznatky odvodené týmto algoritmom. Rozhranie na vyhľadávanie údajov a možnosti analýz môže navrhnúť spoločnosť a/alebo príslušná verejná organizácia (alebo dôveryhodný sprostredkovateľ).

Otvorené algoritmy (OPAL) Projekt je sociálno-technologickou inováciou, ktorú vypracovali think-tank Data-Pop Alliance, Imperial College London, výskumné laboratórium MIT Media Lab, spoločnosť Orange a Svetové ekonomické fórum s cieľom využívať údaje súkromného sektora na účely verejného dobra pomocou zadávania kódu na prístup k údajom, a to spôsobom ochraňujúcim súkromie, predvídateľným, participatívnym, nastaviteľným a udržateľným. Na príprave algoritmov sa podieľali miestne poradné výbory pre orientáciu rozvoja a etiky (CODE), aby tieto algoritmy slúžili miestnym potrebám a predstavovali miestne štandardy, namiesto uplatňovania externých pohľadov a odborných znalostí.

c) Výpočet s ochranou súkromia: V uplynulých rokoch boli vyvinuté viaceré výpočtové modely umožňujúce vykonávanie operácií s údajmi, ktoré musia zostať dôvernými. Také modely umožňujú získať požadované výstupné informácie bez odhalenia vstupných údajov. Výpočet údajov sa preto môže vykonávať v rámci spolupráce medzi rôznymi administratívnymi doménami (verejnými alebo súkromnými) bez potreby presúvať údaje mimo spoločnosti. Takéto modely znamenajú zásadný posun paradigmy od „výmeny údajov“ k „výmene výpočtu“. Medzi existujúcimi metódami výpočtu s ochranou súkromia sa trieda bezpečného viacstranného výpočtu zdá byť osobitne vhodná v kontexte spolupráce pri výmene údajov medzi podnikmi a verejnou správou. Niektoré jednoduché techniky bezpečného viacstranného výpočtu sú dobre nastaviteľné a výkonné. Niektoré spoločnosti už poskytujú túto technológiu a príslušné platformy. Vykonali sa viaceré štúdie, pri ktorých sa využila táto technika v rámci spolupráce medzi podnikmi a verejnou správou.