SK Úradný vestník Európskej únie C 246/11

Akčný program podpory výskumu a analýzy otázok týkajúcich sa európskej hospodárskej a menovej únie

(2006/C 246/11)

1. Úvod

Správa Rady Ecofin pre Európsku radu, ktorá zasadala 11. a 12. decembra 1999 v Helsinkách, s názvom „Koordinácia hospodárskej politiky“ (13123/1/99 Rev 1) obsahovala výzvu na efektívne monitorovanie hospodárskej politiky v tretej etape hospodárskej a menovej únie (EMU). Za najvýznamnejší predpoklad splnenia tohto cieľa Rada považuje zlepšenie pochopenia hospodárskeho vývoja a otázok hospodárskej politiky týkajúcich sa EMU.

Európska komisia podľa zmluvy zohráva dôležitú úlohu pri informovaní orgánov EÚ, členských štátov a rôznych hospodárskych subjektov o hospodárskej situácii a perspektívach a o vplyve opatrení hospodárskej politiky na fungovanie EMU. Z hľadiska poskytovania informovaného poradenstva o hospodárskom vývoji a otázkach hospodárskej politiky v EMU je najdôležitejšia dôkladná ekonomická analýza a výskum. Zatiaľ čo podstatná časť tejto analýzy a výskumu sa vykonáva v rámci Komisie a jej útvarov, veľkú škálu významných príspevkov vytvárajú iné inštitúcie, ako sú medzinárodné organizácie a výskumná obec ako celok. Hlavným cieľom akčného programu podpory výskumu a analýzy otázok týkajúcich sa EMU je vytvoriť platformu, cez ktorú budú výsledky tohto externého výskumu efektívnejšie smerovať do politických rozhovorov v rámci inštitúcií Spoločenstva.

2. Potreba komplexného a integrovaného prístupu na podporu výskumu a analýzy v súvislosti s EMU

Vytvorenie EMU vyžaduje posilnenie analytickej základne pri rozhodovaní v oblasti hospodárskej politiky. Okrem toho je v členských štátoch potrebné zlepšiť znalosť politických požiadaviek EMU na zvýšenie porozumenia pre lepšiu koordináciu hospodárskej politiky.

Pre čo najlepšie využitie výsledkov externej analýzy a výskumu otázok týkajúcich sa EMU je potrebný komplexný a integrovaný prístup k riadeniu vzťahov, kontaktov a komunikácie s inštitúciami, ktoré túto analýzu vytvárajú. Na jednej strane je to nevyhnutné, pokiaľ ide o vhodné poskytnutie výsledkov tohto výskumu rôznym kruhom, ktoré sa zaoberajú záležitosťami hospodárskej politiky v rámci európskych inštitúcií. Na druhej strane to umožňuje spätnú väzbu od Európskej komisie a iných fór EÚ, ktorou sa môže tento výskum riadiť a smerovať do tých oblastí, ktoré sú najdôležitejšie a najviac plodné pre prácu tvorcov politiky EÚ.

Európska komisia reagovala na potrebu komplexného a integrovaného prístupu vytvorením akčného programu na širokom základe, ktorý uplatňuje Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (1). Zatiaľ čo niektoré z týchto opatrení sa prijali na výslovnú žiadosť členských štátov, iné vznikli z iniciatívy Európskej komisie. Medzi tieto opatrenia patrí, napríklad, založenie externej skupiny odborníkov na analýzu a prognózovanie makroekonomického vývoja v eurozóne („Európska prognostická sieť“); organizovanie výskumných konferencií, pracovných stretnutí a seminárov, a to pravidelne alebo ad hoc; vytvorenie programu stáží v rámci útvarov Komisie; alebo vytvorenie študijného programu výskumu vo vzťahu k EMU s návrhom požiadaviek na osobitne zamerané príspevky od externých výskumníkov.

3. Implementácia programu

Ďalej sa uvádza podrobný opis rôznych prvkov, ktoré tvoria program, a podporných aktivít.

a) Európska prognostická sieť

Vytvorenie Európskej prognostickej siete (European Forecasting Network, EFN) bolo navrhnuté z iniciatívy Francúzska a Nemecka v roku 2001. Cieľom tejto iniciatívy bolo skvalitniť analýzu hospodárskych podmienok a politických možností v eurozóne prostredníctvom pravidelných nezávislých hodnotení hospodárskej perspektívy a politických úloh, ktoré by vykonávala sieť hlavných výskumných ústavov v EÚ.

Tento návrh získal širokú podporu Hospodárskeho a finančného výboru a skupiny Eurogroup a Komisia dostala za úlohu iniciovať vytvorenie takejto siete. Komisia na túto požiadavku reagovala kladne a vybrala konzorcium ôsmich výskumných ústavov v šiestich rôznych členských štátoch na obdobie rokov 2002 – 2004.

Táto výskumná sieť vytvorila svoju prvú správu na jar 2002. Potom predložila päť správ v polročných intervaloch, poslednú na jeseň 2004. Správy sa okrem pravidelnej konjunkturálnej analýzy a makroekonomických prognóz pre eurozónu zaoberali širokou škálou tém významných pre EMU. Medzi témy patril vývoj ceny práce a produktivity v eurozóne, absorpcia makroekonomických otrasov v eurozóne, cyklická konvergencia v EMU či hospodárske účinky rozšírenia na EMU.

Skúsenosti s EFN v období rokov 2002 – 2004 boli celkovo dobré. Správy EFN poskytovali cenný doplnkový príspevok k internej analýze útvarov Komisie v oblasti hospodárskeho vývoja eurozóny a politických otázok. Vzhľadom na toto celkové priaznivé hodnotenie Komisia spustila na jar 2005 postup na vytvorenie novej EFN na obdobie rokov 2005 – 2007. Vybraná sieť pozostáva z výskumných ústavov z deviatich členských štátov. Nová sieť predložila svoju prvú správu v marci 2005. Osobitnou témou tejto správy boli otázky premiestňovania v hospodárstve eurozóny, ktoré tvorili vstup pre Hodnotenie výsledkov hospodárstva 2005. Osobitnou témou jarnej správy z roku 2006 bola konvergencia a integrácia nových členských štátov.

Správy sa zvyčajne predkladajú v termíne, ktorý si spoločne dohodne Komisia so sieťou, na tlačovej konferencii organizovanej EFN. Správy sa zasielajú komisárovi pre hospodárske a menové záležitosti a predsedovi Hospodárskeho a finančného výboru, Výboru pre hospodársku politiku a Výboru pre hospodárske a menové záležitosti Európskeho parlamentu. Správy sú k dispozícii na internetovej stránke EFN, na ktorú sa pristupuje cez linku na internetovej stránke Komisie

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/efn_en.htm.

V rámci celkového hodnotenia rámca a výsledkov ekonomického výskumu Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti nezávislé výskumné ústavy EÚ v roku 2006 vyhodnocujú, či iniciatíva EFN splnila svoje ciele, a to konkrétne podporu hodnotenia ekonomickej perspektívy a politických úloh eurozóny. Výsledky tohto hodnotenia budú dôležitým aspektom pri rozhodovaní o tom, či má iniciatíva EFN pokračovať aj po roku 2007, alebo či sa môže ukončiť.

b) Ekonomické výskumné konferencie a pracovné stretnutia a program ekonomických seminárov

Cieľom ekonomických výskumných konferencií a pracovných stretnutí a programu ekonomických seminárov je posilniť dialóg medzi útvarmi Komisie a výskumnou obcou. Hlavným účelom týchto programov je upriamiť pozornosť zamestnancov Komisie na významný pôvodný výskum záležitostí týkajúcich sa EMU, ktorý bol vykonaný na akademickej pôde a v iných výskumných inštitúciách. I keď sa tento program zameriava najmä na zamestnancov Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti, zamestnanci iných generálnych riaditeľstiev sú informovaní o vykonávaných aktivitách a majú možnosť sa na týchto konferenciách a seminároch zúčastňovať.

Ekonomické výskumné konferencie

Ekonomické výskumné konferencie a pracovné stretnutia, ako aj program ekonomických seminárov, sú naplánované tak, aby sa skvalitnením vzťahov s ekonomickou výskumnou obcou zlepšila celková kvalita práce, ktorú vykonávajú útvary Komisie. Popredným ekonómom je preto v akademickom svete, v medzinárodných organizáciách a vo výskumných inštitúciách adresovaná výzva, aby vyjadrili svoje názory a diskutovali o pôvodných výskumných prácach súvisiacich s vytváraním a fungovaním EMU v rámci výskumných konferencií a pracovných seminárov. Okrem toho, že zamestnanci Komisie získajú lepší prístup k prebiehajúcim pôvodným výskumným prácam, cieľom týchto programov je zvýšiť orientáciu na nové prístupy a podať nové pohľady na otázky významné pre Komisiu. Na druhej strane, externí účastníci programu majú príležitosť prediskutovať výsledky svojho výskumu so zamestnancami Komisie a s inými úradníkmi z inštitúcií EÚ, a tým prispieť k rozvoju vlastného vnímania politického významu svojej výskumnej činnosti.

V posledných rokoch sa viaceré konferencie organizovali v rámci programu výskumných konferencií. Vo všeobecnosti tieto konferencie organizovali zamestnanci Komisie, ale v niektorých prípadoch boli konferencie organizované v spolupráci s inými inštitúciami. V závislosti od konferencie sa účasť pohybovala medzi 50 a 300 účastníkmi a témy predstavovali široké spektrum otázok, napríklad internacionalizácia vlastníctva aktív v EÚ, štatistické nástroje v analýze obchodného cyklu, hospodárske a rozpočtové dôsledky globálneho starnutia a analýza obchodných cyklov a rastu v Európe.

Osobitné konferencie boli organizované na prerokovanie hlavných analytických dokumentov, ktoré uverejnili útvary Komisie, napríklad „Správa o verejných financiách“ alebo správa „Päť rokov EMU“. Spolupráca s akademickým svetom a tvorcami politiky prispieva k zlepšovaniu vzájomného pochopenia politických obmedzení a teoretického poradenstva. O takých otázkach, ako je ekonomické riadenie, sa musí diskutovať otvorene, aby sa zvýšila dôveryhodnosť príslušného politického rámca.

Program ekonomických seminárov

Novonavrhnutý program ekonomických seminárov (Economic Seminar Programme, ESP) bol zavedený v roku 2003 s cieľom zvýšiť účinok súčinnosti medzi výskumom EMU v Komisii a mimo nej. Týmto novým prístupom sa Komisia snaží pritiahnuť významných ekonómov z akademickej obce, medzinárodných organizácií, vlád a zo špičkových výskumných inštitúcií. Komisia vyzýva vybraných výskumníkov na účasť na seminároch a na diskusiu o pôvodných výskumných prácach týkajúcich sa vytvárania a fungovania Európskej hospodárskej a menovej únie z makroekonomického i mikroekonomického hľadiska.

Všeobecným cieľom tohto programu je zlepšiť celkovú kvalitu prác vykonaných útvarmi Komisie, posilniť interné know-how zlepšením kontaktov s ekonomickou výskumnou obcou. Tento program umožňuje zamestnancom Komisie získať lepší prístup k prebiehajúcej výskumnej práci a konfrontáciu s novými prístupmi a pohľadmi na otázky dôležité pre Komisiu. Naopak, program ponúka prednášajúcim na seminári príležitosť oboznámiť sa s prostredím tvorby politiky, v ktorom pôsobia útvary Komisie.

Tento program riadia hlavne členovia poradnej skupiny Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti. Poradcovia sú v úzkom kontakte s výskumnou obcou, čo im umožňuje hodnotiť hranice ekonomického výskumu a odovzdávať tieto informácie zamestnancom Komisie. Tento program tvorí aj významnú súčasť vzdelávacej stratégie útvarov Komisie.

Počas svojej jednodňovej návštevy v útvaroch Komisie prednášajúci prezentujú svoj výskum na seminári v trvaní jeden a pol hodiny, po ktorom sú zamestnancom Komisie k dispozícii na ďalšiu diskusiu o svojom výskume. Podkladové materiály, z ktorých takýto seminár vychádza, sú obvykle k dispozícii pred akciou. V roku 2003 v rámci tohto programu uskutočnilo seminár 15 prednášajúcich, v roku 2004 ich bolo 24. V roku 2005 hosťovalo ďalších 17 prednášajúcich. Spolu so seminármi, ktoré organizovali stážisti, a inými beznákladovými seminármi sa koná približne jeden seminár týždenne.

c) Program stáží

V rámci programu stáží (Visiting Fellows Programme, VFP) sa Európska komisia snaží posilniť interné znalosti o aktuálnych otázkach tým, že pozýva významných ekonómov z akademických kruhov, medzinárodných organizácií, vlád a špičkových výskumných inštitúcií na krátke návštevy útvarov Komisie. Tieto návštevy trvajú zväčša jeden týždeň alebo dva týždne, ak majú získať prínos z hlbšej analýzy, môžu trvať až šesť týždňov. Toto obdobie by sa lepšie spájalo s tradičnými vedeckými dovolenkami v akademických výskumných inštitúciách, a tým by sa zvýšil záujem potenciálnych účastníkov.

Počas svojho pobytu v Komisii sa od stážistov žiada aktívna účasť na práci, ktorú vykonávajú útvary Komisie, najmä ich zapojenie sa v oblastiach týkajúcich sa ich vlastného výskumného programu, do diskusií so zamestnancami Komisie, ktorí pracujú v tej istej oblasti, a do poskytovania poradenstva týmto zamestnancom. Okrem toho sa od stážistov žiada, aby uskutočnili jeden seminár alebo viac seminárov na témy, ktoré sú súčasťou ich výskumného programu. Nakoniec sa od stážistov vyžaduje, aby pripravili materiály na semináre k svojej najnovšej pôvodnej práci, ktoré sa neskôr môžu uverejniť v sérii pracovných materiálov „Ekonomické dokumenty“ Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti.

Pokiaľ ide o program ekonomických seminárov, všeobecným cieľom tohto programu je zlepšiť celkovú kvalitu práce útvarov Komisie, posilniť interné know-how skvalitnením kontaktov s ekonomickou výskumnou obcou. Program má poskytnúť zamestnancom Komisie lepší prístup k prebiehajúcej výskumnej práci, zvýšiť orientáciu na nové prístupy a pohľady na otázky významné pre útvary Komisie. Stážisti budú mať príležitosť oboznámiť sa s prostredím tvorby politiky, v ktorom útvary Komisie pracujú.

VFP bol spustený v októbri 2001. Počet pozvaných návštevníkov sa zvýšil zo 6 v roku 2002 na 10 v roku 2003 a 11 v roku 2004. V roku 2005 hosťovalo ďalších 8 stážistov. Návštevníci sa zaoberali širokou škálou výskumných tém súvisiacich s otázkami makroekonomickej politiky v EMU.

VFP dokázal pritiahnuť množstvo stážistov s vysokou odbornosťou. Semináre mali obvykle dobrú sledovanosť a prezentácie mali vysokú kvalitu. Väčšina materiálov, ktoré dodali stážisti, spĺňala štandardné kritériá na uverejnenie vo vedeckých alebo politicky orientovaných ekonomických časopisoch a niektoré z nich boli uverejnené aj v sérii „Ekonomické dokumenty“ Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti.

Vo väčšine prípadov sa úspešne zaviedla komunikácia, efektívna spolupráca a v niektorých prípadoch dokonca konkrétne pracovné vzťahy s operačnými oddeleniami v rámci útvarov Komisie. Stážisti sa zúčastňovali na diskusiách o konkrétnych pracovných programoch a projektoch, priamo prispievali k tvorbe konceptov kapitol pre Ročné hodnotenie výsledkov hospodárstva a obvykle ich podrobné návrhy a komentáre boli začlenené do poznámok zamestnancov Komisie.

d) Program ekonomických štúdií

Program ekonomických štúdií je ďalší nástroj na zapojenie externých odborníkov do práce útvarov Komisie. V rámci tohto programu sa štúdie financujú pre najlepšie kvalifikovaných odborníkov z akademických inštitúcií a iných výskumných orgánov (2).

Štúdie spúšťajú operačné riaditeľstvá/oddelenia a dohliadajú na ne kvalifikovaní zamestnanci. Vzhľadom na decentralizovaný charakter týchto štúdií sú ich témy rôzne v súlade s rôznymi požiadavkami. Tieto môžu tvoriť teoretické analýzy a/alebo empirická analýza konkrétnych ekonomických otázok, napr. odhadov účinkov ďalšej hospodárskej integrácie (integrácia finančných trhov atď.). Štúdie slúžia hlavne ako podkladový materiál pre prebiehajúce práce zamestnancov Komisie, ale keď sú zaujímavé pre širšiu verejnosť, uverejňujú sa v sérii „Európske hospodárstvo“ alebo v sérii „Ekonomické dokumenty“ Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti. V nedávnej minulosti tieto štúdie slúžili pri príprave Hodnotenia výsledkov hospodárstva EÚ (napr. ukazovatele rastu produktivity v EÚ, účinky globalizácie) a Správy o verejných financiách alebo pomáhali analyzovať otázky dohľadu EMU, ako je reforma Paktu stability a rastu, alebo politiku hospodárskej reformy v EÚ, ako je lisabonská agenda.

4. Podporné činnosti

a) Externé údajové základne a iné informácie na podporu programu

Analýza otázok týkajúcich sa EMU vyžaduje komplexný súbor zodpovedajúcich, spoľahlivých a včasných informácií štatistického a iného všeobecnejšieho charakteru. Tieto informácie sa majú zvyčajne poskytovať pre hodnotenie na vnútroštátnej, európskej a globálnej úrovni. Informačné požiadavky v zásade pokrývajú makroekonomický vývoj, finančné údaje (o finančných štruktúrach, finančných aktívach, cenách aktív a objemoch emisií) a osobitné údaje o riadení finančného rizika. Posledne uvedené údaje sa týkajú všetkých druhov informácií o finančných inštitúciách (predovšetkým bilancií, výkazov príjmov a majetkových informácií).

Veľký objem oficiálnych makroekonomických štatistických informácií o EÚ sa vytvára prostredníctvom Európskeho štatistického systému a pre používateľov v Komisii je ľahko prístupný cez oficiálne zdroje. Požiadavky používateľov však ďaleko presahujú túto množinu verejne prístupných údajov.

Makroekonomické údaje za neeurópske krajiny sa musia získavať z iných zdrojov. Pre hlavné priemyselné krajiny mimo EÚ k nim patrí najmä i) kompletný rad štátnych výkazov za celé hospodárstvo a všetky inštitucionálne sektory (firmy, všeobecná vláda, domácnosti, neziskové inštitúcie, zvyšok sveta), ii) ukazovatele týkajúce sa hospodárskych činností (kvalitatívne obchodné a spotrebiteľské prieskumy, indexy výroby, ceny, knihy zákaziek atď.) a iii) ukazovatele trhu práce (obyvateľstvo, zamestnanosť, nezamestnanosť, mzdy atď.).

Pokiaľ ide o finančné údaje, komplexný prehľad za EÚ-25 a USA je absolútne nutný a nie je všeobecne dostupný z oficiálnych zdrojov. To zahŕňa všetky periodicity i) štatistických údajov týkajúcich sa finančnej štruktúry (menové a finančné agregované údaje, bankové pôžičky, údaje o finančných sprostredkovateľoch, kapitalizácia burzového trhu atď.), ii) cien finančných aktív (sadzby na peňažných trhoch, výmenné kurzy, bankové refinančné sadzby, trhové výnosy z dlhopisov, kapitálové trhy, ceny bývania) a iii) údajov o emisiách finančných aktív (záznam o emisii dlhopisov s informáciami o emitentovi, sume, splatnosti, type kupónovej sadzby atď.; a pre kapitálové trhy ponuky na počiatočné umiestnenie a ďalšie ponuky).

Podobne ako finančné údaje, väčšina údajov na riadenie finančného rizika sa musí získať z komerčných údajových základní. Existuje niekoľko vysoko špecializovaných firiem, ktoré poskytujú informácie o potenciálnych rizikách pôžičiek, finančných investícií a finančných inštitúcií na celom svete. Tieto údaje sa týkajú hlavne bilancií a výkazov príjmov finančných inštitúcií a informácií o majetku finančných inštitúcií a veľké uplatnenie majú porovnania so skupinami rovnocenných jednotiek pomocou špecializovaných analytických nástrojov.

Zatiaľ čo štatistické informácie tvoria základ kvalifikovanej analýzy hospodárskeho vývoja v EMU, existuje súbor analytických informácií, ktoré môžu veľmi uľahčiť prácu ekonomického analytika. Používanie takýchto informácií môže byť často efektívnym nástrojom na rýchle odhady hlavných charakteristík hospodárskeho a finančného vývoja. I keď sa tieto informácie niekedy poskytujú ako súčasť prístupu ku komerčne ponúkaným údajovým základniam, tieto produkty sa často ponúkajú aj samostatne. Z toho dôvodu sa na potrebu široko koncipovaných a rýchlych informácií o hospodárskom a finančnom vývoji dá najlepšie reagovať predplatením takýchto špecializovaných produktov.

b) Program uverejňovania záležitostí EMU

Ročný plán uverejňovania záležitostí týkajúcich sa EMU je významnou súčasťou externej komunikačnej politiky útvarov Komisie. Cieľom tohto plánu je efektívne uverejňovanie súčasných a aktuálnych poznatkov o záležitostiach súvisiacich s EMU. Medzi najdôležitejšie cieľové skupiny patria národné a medzinárodné ekonomické inštitúcie a akademická obec, politici, špecializované médiá a multiplikátori. Program sa stanovuje každý rok a začleňuje sa do Programu riadnych publikácií (Programme ordinaire de publications, POP) Európskej komisie.

Hlavnou sériou publikácií útvarov Komisie o záležitostiach týkajúcich sa EMU je séria „Európske hospodárstvo“. Po reforme v roku 2002 bolo nakoniec pridaných niekoľko dodatočných sérií s cieľom doplniť a ďalej rozvíjať jej vydavateľský rad a záber flexibilným spôsobom. Jej ťažiskovými vydavateľskými počinmi sú „Všeobecné zásady hospodárskej politiky“, výročná správa „Verejné financie v EMU“, „Makroekonomické prognózy“ a každoročné „Hodnotenie výsledkov hospodárstva EÚ“, ku ktorým sú pripojené aktuálne analýzy hospodárskej politiky. Podobné predchádzajúce série, ako „Euro Papers“, napísané počas hlavnej etapy zavádzania eura, boli ukončené, lebo vznikli nové produkty z diskusií o hospodárskej politike, napríklad „Country Focus“, Štvrťročná správa o eurozóne a Ročná správa o eurozóne. V tejto súvislosti publikačné činnosti útvarov Komisie zostávajú prispôsobivé a flexibilné, s cieľom vhodne zapracúvať budúce výsledky a nové zámery vyplývajúce z ekonomického výskumu, čo za určitých okolností vedie aj k spolupráci s niektorými komerčnými vydavateľmi.

Na uľahčenie akademickej diskusie a na zabezpečenie širokého prístupu k prebiehajúcim pôvodným výskumným prácam aj pre širšie skupiny záujemcov, všetky série v papierovej podobe sú k dispozícii aj na internete:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications_en.htm

5. Hodnotenie

S cieľom merať efektívnosť a účinnosť programu Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti zahrnulo do svojho viacročného hodnotiaceho programu na obdobie rokov 2005 až 2010 externé hodnotenie ekonomických výskumných činností generálneho riaditeľstva. Testovanie bude na jednej strane zamerané na používanie výstupov z týchto činností pri tvorbe politiky v rámci Komisie a na ich príspevok k udržaniu a skvalitneniu duševného kapitálu v rámci generálneho riaditeľstva. Na druhej strane sa budú skúmať účinky programu na jeho externých používateľov. Predpokladá sa, že ako súčasť tohto testovania by sa mohol vykonať určitý druh referenčného testovania práce výskumných oddelení podobných organizácií. Toto hodnotenie sa začalo v roku 2005 a záverečná správa bude predložená v lete 2006.

6. Záver

Akčný program podpory výskumu v oblastiach týkajúcich sa EMU je dobre implementovaný v rámci útvarov Komisie. Zamestnanci Komisie tak môžu zabezpečiť, aby ich ekonomické analýzy zodpovedali najnovšiemu štandardu ekonomického výskumu. Rozšírenie skutočného výskumu v súvislosti so 6. rámcovým programom výskumu umožňuje útvarom Komisie takisto prispieť k základným aktivitám ekonomického výskumu.

Výskumné činnosti nie sú jednosmerné. Prostredníctvom zlepšenej spolupráce s výskumnou obcou a širokej diskusie o otázkach hospodárskej politiky je akademická obec, ako aj široká verejnosť informovaná o strategických politických rozhodnutiach a o koordinácii politiky s cieľom dosiahnuť, aby EMU bola úspešná. Na druhej strane sa posilňuje politický rámec a získava si dôveru akademickej obce a politikov.

Výskumné a analytické činnosti sa ukázali ako nenahraditeľný nástroj v procese posilňovania hospodárskeho dohľadu v EMU. Tam, kde je to potrebné, by sa preto mali udržiavať a skvalitňovať.

(1) Tento akčný program je súčasťou ročného plánu práce Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti a schvaľuje sa rozhodnutím o financovaní, ktoré prijíma Komisia.

(2) Tento akčný program je súčasťou ročného plánu práce Generálneho riaditeľstva pre hospodárske a finančné záležitosti a schvaľuje sa rozhodnutím o financovaní, ktoré prijíma Komisia.