Pracovný dokument Komisie - Správa o vykonávaní iniciatívy SBA /* KOM/2009/0680 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 15.12.2009 KOM(2009)680 v konečnom znení PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE Správa o vykonávaní iniciatívy SBA ÚVOD Dobrý stav MSP je kľúčom k budúcej zamestnanosti a prosperite v EÚ. Komisia preto v júni 2008 začala realizovať novú ambicióznu politickú iniciatívu „ Small Business Act“ pre Európu (ďalej len „SBA“), ktorej cieľom je, aby sa MSP dostali do popredia pri rozhodovaní, aby sa posilnil ich potenciál na vytváranie pracovných miest v EÚ a podporila ich konkurencieschopnosť na jednotnom trhu aj na svetových trhoch. Kľúčovým prvkom snáh v rámci iniciatívy SBA je premeniť zásadu „najskôr myslieť na malých“ na realitu pri politikách a rozhodovaní na všetkých úrovniach v EÚ. Finančná a hospodárska kríza ešte viac zdôraznila potrebu ďalekosiahlych a komplexných politických opatrení v prospech MSP. Pri prijímaní SBA Rada pre konkurencieschopnosť v decembri 2008 dospela aj k dohode o akčnom pláne opatrení, ktoré sa majú prednostne uskutočniť, aby sa lepšie reagovalo na potreby MSP počas celosvetovej krízy, s dôrazom na zlepšenie prístupu k financovaniu, prístupu na trhy a regulačného prostredia. Tento akčný plán bol v nadväznosti schválený na zasadnutí Európskej rady v decembri 2008. Európsky parlament podporil SBA a vyzval členské štáty, aby vykonávali SBA v celom rozsahu. V neposlednom rade potrebu úplne uvoľniť potenciál MSP prostredníctvom SBA výrazne podporil aj Výbor regiónov. Táto správa sumarizuje pokrok dosiahnutý v roku 2009, ktorý bol prvým celým rokom vykonávania SBA, pričom sa zameriava najmä na opatrenia obsiahnuté v akčnom pláne SBA a v európskom pláne na oživenie hospodárstva . Komisia aj členské štáty prijali významné opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť prístup MSP k financovaniu, uľahčiť ich prístup na trh EÚ a trhy tretích krajín a zlepšiť rámcové podmienky pre MSP, najmä prostredníctvom odstránenia zbytočného administratívneho zaťaženia. VYKONÁVANIE INICIATÍVY SBA V ROKU 2009 Komisia realizovala hlavné opatrenia oznámené v SBA. Prijala všetkých päť legislatívnych návrhov spojených s SBA. Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách (general ‘block exemption’ regulation, GBER) prijaté v júli 2008 umožnilo vládam ľahšie podporovať MSP prostredníctvom opatrení pomoci oslobodených od notifikačnej povinnosti. Návrh znížených sadzieb DPH nadobudol účinnosť 1. júna 2009 a poskytuje členským štátom rozsiahle možnosti na podporu hospodárskej činnosti, najmä v službách s vysokým podielom ľudskej práce. O ďalších troch legislatívnych návrhoch sa stále rozhoduje a Rada a Európsky parlament zohrávajú kľúčovú úlohu pri zabezpečení rýchleho prijatia návrhov s cieľom poskytnúť MSP ďalšiu pomoc a podporu. Navrhnuté prepracované znenie smernice o oneskorených platbách a návrh štatútu európskej súkromnej spoločnosti sú z hľadiska konkurencieschopnosti MSP veľmi dôležité. Návrh týkajúci sa faktúrovania DPH prijatý Komisiou v januári 2009 sa zameriava na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania s papierovými a elektronickými faktúrami a odhaduje sa, že v strednodobom horizonte má potenciál úspor vo výške 18,4 miliardy EUR, ak by všetky podniky zasielali všetky svoje faktúry elektronicky. Členské štáty prejavili aj pevnú politickú vôľu vykonávať SBA, existujú však medzi nimi rozdiely, pokiaľ ide o prijatý prístup a dosiahnuté výsledky. Viacero členských štátov „transponovalo“ SBA ako celok do svojich vnútroštátnych politických programov. Belgicko predstavilo v októbri 2008 svoj „ plán MSP“ , ktorý obsahuje 40 opatrení vzťahujúcich sa na hlavné ciele SBA. Vláda v Taliansku vytvorila pracovnú skupinu na monitorovanie vykonávania SBA, pričom v desiatich oblastiach boli navrhnuté opatrenia. Írska vláda postupovala podobne. Fínsko, Francúzsko, Holandsko, Rumunsko a Spojené kráľovstvo vo svojich vnútroštátnych správach o dosiahnutom pokroku za rok 2009 v kontexte lisabonského partnerstva pre rast a zamestnanosť jasne informovali o tom, ako vykonávajú SBA. Francúzsko prijalo opatrenia v oblasti troch priorít akčného plánu SBA. Spojené kráľovstvo predložilo vo veľmi podrobnej prílohe opatrenia, ktoré prijalo v súvislosti s každou z desiatich zásad SBA. SBA prijali okrem toho aj niektoré regióny, napríklad Katalánsko (Španielsko) alebo Severné Porýnie-Vestfálsko (Nemecko). Väčšinou však členské štáty prijali konkrétne opatrenia, ktoré boli v akčnom pláne SBA určené ako priority. Vykonávanie zásady „najskôr myslieť na malých“ Od januára 2009 Komisia systematicky uplatňuje „ test MSP “ s cieľom posúdiť vplyv všetkých jej hlavných legislatívnych a politických návrhov na MSP. Tento test sa stal súčasťou revidovaných usmernení Komisie k posúdeniu vplyvu a jeho používanie sa dôkladne monitoruje. Na základe testu MSP Komisia vo februári 2009 navrhla, aby členské štáty mali možnosť vyňať mikropodniky z pôsobnosti účtovných predpisov. Členské štáty by si mohli voľne vypracovať účtovné systémy, ktoré by najviac vyhovovali ich mikropodnikom. Tým by až 5,4 milióna mikropodnikov mohlo využívať systémy, ktoré sú lepšie prispôsobené ich potrebám, čo predstavuje potenciálne úspory pre hospodárstvo EÚ vo výške 6,3 miliardy EUR. Niekoľko členských štátov, napríklad Belgicko , Dánsko , Fínsko a Nemecko, začlenilo „test MSP“ aj do svojho vnútroštátneho rozhodovacieho prístupu. Komisia prijala dôležité opatrenia na dosiahnutie cieľa EÚ stanoveného v marci 2007, ktorým je 25 % zníženie administratívneho zaťaženia a z ktorého majú prospech najmä MSP. Očakáva sa, že opatrenia na zníženie administratívneho zaťaženia, ktoré už zákonodarca prijal, budú viesť k zníženiu nákladov o 7,6 miliardy EUR. Opatreniami, ktoré Rada a Parlament ešte neprijali, by sa uvedená suma mohla zvýšiť o 30,7 miliardy EUR. Celkovo by zníženie administratívneho zaťaženia, ktoré navrhla alebo v súčasnosti pripravuje Komisia, mohlo prekročiť počiatočný cieľ a dosiahnuť 33 % celkovej sumy zaťaženia s pôvodom v EÚ, ktorá sa odhaduje na 123,8 miliardy EUR. Komisia sa okrem toho zaviazala naďalej znižovať zbytočné administratívne zaťaženie, ako je uvedené v jej oznámení „Akčný program na zníženie administratívneho zaťaženia v EÚ: Plány na zníženie zaťaženia v jednotlivých odvetviach a opatrenia na rok 2009“ – KOM(2009) 544. Medzi príklady potenciálnych ďalších opatrení, ktoré sú prínosom pre MSP, patrí oznámené oslobodenie neprofesionálnych vodičov od povinnosti dodržiavať čas na prácu a odpočinok, a teda aj od povinnosti používať tachografy v prípade vzdialenosti do 100 km, spolu so zlepšenými usmerneniami k posudzovaniu rizika v oblasti zdravia a bezpečnosti, z ktorých budú mať prospech najmä malé spoločnosti. Komisia víta skutočnosť, že všetky členské štáty už prijali vnútroštátne ciele na zníženie administratívneho zaťaženia a že pokračujú v zjednodušovaní administratívneho prostredia pre MSP. Napríklad priemerný čas na založenie spoločnosti s ručením obmedzeným je teraz 8 dní (v porovnaní s 9 dňami v roku 2008) a priemerné náklady na jej založenie predstavujú 417 EUR (v porovnaní so 463 EUR v roku 2008). Osemnásť krajín zriadilo operačné jednotné kontaktné miesto, ktoré môže slúžiť na založenie spoločností s ručením obmedzeným, a vypracovalo aspoň niekoľko vopred vymedzených postupov (registrácia spoločnosti, daňová registrácia atď.). Bulharsko skonsolidovalo zjednodušenie postupov na začatie podnikania, ktoré sa začalo v roku 2008 a v rámci ktorého sa deväť postupov na začatie podnikania zlúčilo a zjednodušilo iba na jeden postup. Nemecko úspešne zmenilo a doplnilo právne predpisy vzťahujúce sa na spoločnosti s ručením obmedzeným, ktoré nielen zjednodušujú postup, ale môžu byť aj prínosom pri podpore vytvárania ďalších podnikov. Zjednodušenie postupov v Maďarsku , na Malte a na Slovensku prispelo aj k skráteniu času v týchto krajinách. Systém elektronického jednotného kontaktného miesta v Slovinsku dokáže zaregistrovať všetky formy spoločností do troch dní alebo skôr, čoho výsledkom sú úspory slovinských MSP vo výške 10,2 milióna EUR za rok. V rámci iniciatívy SBA boli členské štáty vyzvané aj k tomu, aby umožnili dokončiť všetky právne postupy na ukončenie podnikania v prípade nepodvodného bankrotu do jedného roka (alebo skôr). Na túto výzvu doteraz reagovalo päť krajín: Belgicko, Fínsko, Írsko, Spojené kráľovstvo a Španielsko . Komisia napokon rozhodla aj o predĺžení pilotnej akcie týkajúcej sa dátumov spoločného začatia , ktorá bola pôvodne naplánovaná na jeden rok, na dva roky: 2010 – 2011. Prvé ročné vyhlásenie uvádzajúce budúce akty, ktoré sa majú prijať v pevne stanovených lehotách, by sa malo uverejniť v roku 2010 spolu s dokumentom Strategické preskúmanie lepšej právnej regulácie. Medzi odvetvia, ktoré sa zúčastňujú na tejto činnosti, patrí automobilový priemysel, odvetvie výroby výbušnín, detergentov a prekurzorov drog. Prístup k financovaniu Komisia zjednodušila pravidlá štátnej pomoci a jasne poukázala na potrebu lepšieho zohľadnenia potrieb MSP na úrovni členského štátu. Novým všeobecným nariadením o skupinových výnimkách (general ‘block exemption’ regulation, GBER) prijatým ako súčasť SBA sa do podoby jedného textu konsolidujú a harmonizujú pravidlá, ktoré sa nachádzali v piatich samostatných nariadeniach, a rozširujú sa kategórie štátnej pomoci, na ktoré sa výnimka vzťahuje. Týmto GBER sa zaviedli nové pravidlá o intenzitách pomoci pre MSP (t. j. o 20 % vyšší podiel pomoci v prípade malých podnikov a o 10 % vyšší podiel v prípade stredných podnikov), ako aj o stimuloch na vytváranie začínajúcich podnikov a podporu podnikateliek. Pomoc v rámci skupinovej výnimky pre MSP dosiahla v roku 2008 výšku 2,8 miliardy EUR, čo predstavuje v porovnaní s rokom 2007 zvýšenie o 0,3 miliardy EUR. Komisia prijala aj Príručku pravidiel štátnej pomoci, ktorá poskytuje stručný prehľad o možnostiach pomoci pre MSP povolených v rámci pravidiel Spoločenstva o štátnej pomoci. Komisia okrem toho prijala dočasný rámec o štátnej pomoci na roky 2009 – 2010, ktorý poskytuje členským štátom väčšie možnosti čeliť účinkom obmedzenia dostupnosti úverov na reálnu ekonomiku. Členské štáty môžu predovšetkým poskytnúť dotované pôžičky, záruky za pôžičky pri zníženom poplatku, rizikový kapitál pre MSP a priamu štátnu pomoc do výšky 500 000 EUR bez oznamovania jednotlivých prípadov. Skupina Európskej investičnej banky (EIB) zohrala rozhodujúcu úlohu pri zjednodušení prístupu MSP k finančným prostriedkom v roku 2009. Značne zvýšila svoju činnosť v oblasti poskytovania pôžičiek MSP z 8,1 miliardy EUR v roku 2008 na približne 11,5 miliardy EUR v roku 2009. Komisia okrem toho úzko spolupracovala aj s EIF. Okrem nepretržitej implementácie nástrojov MSP plánovaných v rámcovom programe pre konkurencieschopnosť a inovácie (suma 1,13 miliardy EUR vyčlenená na roky 2007 – 2013) poskytla EIB 200 miliónov EUR na mezanínové financovanie na rok 2009. V septembri 2009 sa zrealizovala prvá investícia (vo výške 1,85 milióna EUR) v rámci iniciatívy JASMINE , ktorú Komisia začala v roku 2008 realizovať na podporu rozvoja inštitúcií poskytujúcich mikrofinancovanie v Európe. EIF očakáva, že v roku 2009 sa zrealizujú ďalšie dve investície, každá vo výške 2 – 3 milióny EUR. Okrem toho Komisia zintenzívnila svoje úsilie, pokiaľ ide o poskytovanie informácií členským štátom a ďalším zainteresovaným stranám o prístupe MSP k financovaniu prostredníctvom pravidelných prieskumov. Veľmi dobrý pokrok sa dosiahol aj pri iniciatíve JEREMIE . Plánovanie politiky súdržnosti na obdobie rokov 2007 – 2013 viedlo k 85 operačným programom, buď vnútroštátnym alebo regionálnym, v ktorých sa počíta s možnosťou, že z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) sa budú spolufinancovať nástroje typu JEREMIE na podporu MSP a začínajúcich podnikov. Do októbra 2009 sa iniciatíva JEREMIE vykonávala v 13 členských štátoch, buď na vnútroštátnej alebo na regionálnej úrovni. Z operačných programov EFRR bola na holdingové fondy JEREMIE vyčlenená celková suma 3,069 miliardy EUR. Väčšina členských štátov v reakcii na finančnú a hospodársku krízu a často s využitím dočasného rámca o štátnej pomoci prijala aj politické opatrenia na posilnenie prístupu MSP k likvidite, najmä k pôžičkám z bánk, prostredníctvom vytvorenia a rozšírenia systémov poskytovania pôžičiek a záruk MSP ( Belgicko, Česká republika , Dánsko , Estónsko , Fínsko , Francúzsko, Grécko , Holandsko, Litva, Luxembursko, Maďarsko , Nemecko, Rakúsko, Spojené kráľovstvo, Španielsko a Taliansko ). Balík EIB vo výške 30 miliárd EUR určený na pôžičky pre MSP umožňuje niektorým členským krajinám využívať aj systém záruk druhej úrovne. Belgicko a Francúzsko okrem toho vytvorili „úverového mediátora“ pôsobiaceho ako kontaktné miesto pre MSP a podnikateľov, ktorí majú problémy so svojou bankou. Viacero členských štátov pri čakaní na prepracovanie smernice o oneskorených platbách prijalo opatrenia na zníženie počtu oneskorených platieb a v niektorých prípadoch prekročili rámec jej rozsahu pôsobnosti. Minister financií v Bulharsku oznámil, že ako preventívne opatrenie zvýši zákonný úrok v prípade oneskorenej platby o 10 alebo 20 bodov. Vo Francúzsku sa podľa zákona prijatého v auguste 2008, ktorého cieľom je zmodernizovať hospodárstvo, vyžaduje, aby sa najneskôr do 1. júla 2010 lehota verejných platieb znížila na 30 dní. V Nemecku nový zákon v účinnosti od 1. januára 2009 zlepšuje postavenie veriteľa v zmluvách upravujúcich vzťah podniku k spotrebiteľovi (napríklad zálohy, odmietnutie služby, ak sa neposkytuje záruka, ručenie). Vláda v Portugalsku schválila program „Pagar a Tempo e Horas“ na obmedzenie oneskorených platieb stanovením dlhodobého cieľa v dĺžke 30 až 40 dní. Ústredná vláda v Spojenom kráľovstve sa zaviazala zaplatiť všetky svoje účty do 10 dní . Skrátenie platobných lehôt a oneskorení má naďalej osobitný význam pre MSP pôsobiace v Grécku, Portugalsku, Španielsku a Taliansku. Tieto členské štáty majú najväčší priestor na zlepšenie, pokiaľ ide o platobné lehoty verejných orgánov (v priemere približne 150 dní). Komisia zjednodušila aj pravidlá riadenia v rámci politiky súdržnosti s cieľom podporiť vykonávanie 455 programov politiky súdržnosti plánovaných na obdobie rokov 2007 – 2013, čo predstavuje celkovú investíciu 347 miliárd EUR, a tým urýchliť investičné toky určené najmä organizátorom projektov, medzi ktorých patria MSP. Stimulujú sa aj investície do odvetví, ktoré súvisia s energetickou účinnosťou a s využívaním obnoviteľných zdrojov energie v oblasti bývania, vzhľadom na ich významný potenciál z hľadiska rastu a zamestnanosti. Napredovalo aj zjednodušenie 7. rámcového programu pre výskum a technologický rozvoj (FP7) a pred koncom roka 2009 Komisia prijme návrh, ktorým sa umožní, aby si rastúci MSP zúčastňujúci sa na projekte FP7 zachoval výhodu zaobchádzania ako s MSP v rámci daného projektu, a to aj vtedy, ak počas trvania projektu prekročí stropy stanovené pre MSP. Napokon Komisia rozhodla o vnútorných opatreniach na zlepšenie plnenia rozpočtu, ktoré by mohli pomôcť pri oživení hospodárstva. Skrátili sa najmä cieľové lehoty na schválenie správ a uskutočnenie platieb s pravidlom, že platby by sa mali uskutočniť do 30 dní (20 dní v prípade predbežného financovania). Prístup na trhy S cieľom stimulovať cezhraničné operácie s jednotným trhom sa Komisia a členské štáty spoločne dohodli na ďalšom znižovaní poplatkov za práva ochrannej známky platné v celej EÚ o 40 % a na zjednodušení postupu registrácie od 1. mája 2009. Komisia zdôrazňujúca význam zabezpečenia rovnakých podmienok pre všetky hospodárske subjekty, pokiaľ ide o prístup k verejným súťažiam, vyzvala členské štáty, aby využili „Európsky kódex osvedčených postupov“ s cieľom uľahčiť prístup MSP k verejným zákazkám („ Kódex MSP “) , ktorý bol prijatý ako súčasť SBA v júni 2008. V nadväznosti na uverejnenie uvedeného kódexu prijali viaceré členské štáty opatrenia. Vo Francúzsku zákonodarca objasnil v zákone o všeobecnom verejnom obstarávaní („Code des Marchés Publics“), že stanovenie minimálnych úrovní spôsobilosti pre verejné súťaže je nepovinné. V Maďarsku sa zákon o verejnom obstarávaní upravil v apríli 2009 a obsahuje niektoré nové prvky, napríklad rozdelenie zákaziek na časti, pokiaľ je to vhodné. Vnútroštátne orgány v Írsku pripravujú všeobecné usmernenie s cieľom pomôcť verejným orgánom pri stanovení primeraných úrovní finančnej spôsobilosti uchádzačov z hľadiska osobitných požiadaviek. Orgány v Poľsku propagovali Kódex MSP prostredníctvom webovej stránky a jeho distribúciou medzi zástupcami verejných obstarávateľov, ktorí sa zúčastňujú na odbornej príprave. Vo Švédsku je od januára 2009 za poskytovanie praktickej pomoci a usmernenia obstarávateľom aj uchádzačom v celej krajine zodpovedná Agentúra pre právne, finančné a administratívne služby. Komisia okrem toho v roku 2010 začne realizovať kampaň na podporu používania Kódexu MSP a štúdiu na aktualizáciu údajov o prístupe MSP k verejným ponukovým konaniam. S cieľom podporiť využívanie noriem malými a strednými podnikmi a na základe požiadavky Komisie teraz CENELEC na svojej webovej stránke zdarma uverejňuje oblasti európskych noriem so zámerom pomôcť MSP pri identifikácii tých noriem, ktoré majú vplyv na ich podnikanie. Čoraz viac členov CEN v súlade so stratégiou CEN na rok 2010 uverejňuje tieto oblasti vo svojich vnútroštátnych katalógoch. Komisia zvýšila aj finančnú podporu z EÚ na 2,1 milióna EUR v roku 2009 s cieľom podporiť účasť MSP na procese vytvárania noriem, chrániť ich záujmy v tomto procese a zlepšiť informovanosť MSP o európskych normách a ich používanie. Komisia zdôraznila aj význam úplnej a včasnej transpozície smernice o službách, ktorá významne uľahčí zakladanie podnikov a cezhraničné poskytovanie služieb. Vedie to najmä k zjednodušeniu administratívnych postupov v členských štátoch a umožňuje spoločnostiam a jednotlivcom vybaviť elektronicky prostredníctvom jednotného kontaktného miesta všetky potrebné formality, ako napríklad povolenia, oznámenia, environmentálne licencie. Komisia vyčlenila značné finančné prostriedky s cieľom monitorovať a koordinovať v spolupráci s členskými štátmi vykonávanie smernice, ktoré sa skončí 28. decembra 2009. Hlavným jadrom práce bolo vytvorenie jednotných kontaktných miest a vypracovanie praktických riešení na uľahčenie cezhraničného používania elektronických podpisov. Táto činnosť bude v budúcnosti pokračovať, okrem iného rozsiahlym pilotným projektom (single points of contact, SPOCs), ktorého cieľom je ďalej podporovať jednotné kontaktné miesta aj po roku 2010. Pokiaľ ide o externý rozmer, na 30 kľúčových vývozných trhoch boli zriadené tímy pre prístup na trh . Delegácie EÚ, členské štáty a podnikateľské organizácie EÚ takto úzko koordinujú svoje úsilie, aby sa navzájom informovali o prekážkach brániacich obchodu a aby ich odstraňovali. S cieľom pomôcť MSP v prístupe na rýchlo rastúce trhy mimo EÚ Komisia okrem toho zriaďuje na vybranom počte týchto trhov podnikateľské centrá . Tieto centrá pomôžu MSP v EÚ, ktoré si chcú založiť podnik a obchodovať v týchto krajinách, a to poskytnutím služieb zameraných na podporu podnikania, akými sú napríklad pomoc v oblasti prístupu na trh, nájdenie obchodných partnerov, logistická podpora a poradenstvo v oblastiach, medzi ktoré patria práva duševného vlastníctva a normalizácia. Činnosti Európskeho podnikateľského centra v Indii sa začali v novembri 2008. V Číne sa centrum otvorí v roku 2010. Uvažuje sa o zriadení centier v ďalších krajinách. Okrem toho sa v značnom počte krajín ( Česká republika, Dánsko, Holandsko, Luxembursko, Nemecko, Rakúsko, Slovinsko, Španielsko a Taliansko ) posilnila verejná pomoc na podporu a financovanie vývozov. Okrem toho funguje sieť Enterprise Europe Network ako sieť na podporu podnikania s 567 partnerskými organizáciami pôsobiacimi v 44 krajinách. Služby poskytuje približne 3 000 odborných pracovníkov, ktorí sa zaoberajú približne 3 miliónmi MSP. Počas prvých 18 mesiacov fungovania zorganizovala táto sieť viac než 10 000 podujatí, na ktorých sa zúčastnilo približne 400 000 MSP, a uzatvorila viac ako 1 400 dohôd o partnerstve v oblasti obchodu a technológie. Podpora podnikania Dve významné podujatia v roku 2009, Prvý európsky týždeň MSP, ktorý sa konal v 36 európskych krajinách, a Konferencia o SBA/Európskej charte pre malé podniky, prispeli k podpore podnikania medzi širokou verejnosťou, pričom sa podnikateľom ponúkol priestor na predstavenie ich profesijnej dráhy a poskytla príležitosť na nadviazanie kontaktov. Treba poznamenať, že kandidátske krajiny, ako aj krajiny z európskeho susedstva prejavujú zvyšujúci sa záujem o rozvíjanie politík priaznivých pre MSP a o zapojenie sa do procesu vzájomnej výmeny skúseností. Výmena osvedčených postupov a proces učenia sa jedného od druhého funguje dobre aj mimo hraníc EÚ. Napríklad Nórsko stanovilo akčný plán na podporu podnikania žien, ktorého cieľom je dosiahnuť, aby ženy do roku 2013 tvorili 40 % všetkých podnikateľov. V posledných desiatich rokoch účastnícke krajiny navrhli celkovo viac ako 600 osvedčených postupov . Európske podnikateľské ceny podnietili verejné orgány v členských štátoch do vytvorenia politík priaznivých z hľadiska MSP. Na jeseň 2009 Európsky výbor regiónov začal novú iniciatívu „Európsky podnikateľský región“. Európska sieť vyslankýň pre podnikanie žien sa začala realizovať v spolupráci so švédskym predsedníctvom v Štokholme v októbri 2009 s cieľom „preklenúť rodové rozdiely“ a zvýšiť v Európe počet žien, ktoré začínajú podnikať. Túto sieť tvorí 100 vyslankýň, ktoré v súčasnosti pôsobia v desiatich krajinách. Ako súčasť podpory zameranej na preniknutie malých podnikov na vnútorný trh sa v rámci iniciatívy Komisie ERASMUS pre mladých podnikateľov podporujú mladí podnikatelia, aby strávili určitý čas v inom členskom štáte EÚ pozorovaním skúseného podnikateľa. Schválilo sa prvých 100 vzťahov medzi novými podnikateľmi a hostiteľskými podnikateľmi a bolo zaregistrovaných 1 200 nových a hostiteľských podnikateľov, ktorí sa majú zúčastniť na tomto programe. Okrem toho viaceré krajiny zaviedli do svojich učebných osnov vzdelávanie v oblasti podnikania (Cyprus, Fínsko, Írsko, Poľsko, Spojené kráľovstvo a Španielsko) alebo sa rozhodli, že tak urobia v budúcnosti. Vzdelávanie v oblasti podnikania je v súčasnosti predmetom novej vnútroštátnej stratégie alebo akčného plánu v Dánsku, Rakúsku a vo Švédsku alebo prebiehajúcej prípadne plánovanej reformy učebných osnov v Českej republike, Estónsku, na Malte a v Nemecku . Je dôležité uviesť, že ako všeobecný trend sa vnútroštátne učebné osnovy presúvajú od obsahu ku spôsobilostiam: tým sa posilňuje zavedenie podnikateľskej činnosti ako kľúčovej spôsobilosti. Výzvou je prekročiť rámec vedomostnej zložky a spojiť zmeny v učebných osnovách s inovačnými učebnými metódami. Napokon je potrebné, aby sa vo väčšine členských štátov ešte ďalej zlepšila spolupráca medzi rôznymi oddeleniami a s príslušnými zainteresovanými stranami, medziiným so spoločenstvom MSP. Ďalšie kroky V roku 2009 sa dosiahol značný pokrok. Naďalej je však veľmi dôležité pokračovať v aktívnom vykonávaní akčného plánu SBA na všetkých úrovniach a nestratiť zo zreteľa dlhodobú perspektívu, ktorou je vytvoriť malým a stredným podnikom prvotriedne prostredie na svetovej úrovni ako dôležitý prvok realizácie pripravovanej stratégie EÚ na rok 2020.