Predchádzanie radikalizácii, a to na miestnej úrovni aj na internete, je základným pilierom úsilia Únie v boji proti terorizmu. Komisia v júni 2016 predložila komplexné oznámenie o tom, ako môžu opatrenia na úrovni EÚ podporiť členské štáty pri predchádzaní radikalizácii, ktorá vedie k násilnému extrémizmu. Inštitúcie EÚ by mali urýchlene vykonať navrhované opatrenia. Komisia od prijatia kódexu správania v máji 2016 monitoruje plnenie záväzkov zo strany spoločností v oblasti informačných technológií, a to najmä záväzok odstraňovať nezákonné nenávistné prejavy za menej ako 24 hodín. Komisia podá 8. decembra 2016 správu o dosiahnutom pokroku Rade pre spravodlivosť a vnútorné veci. Členské štáty v nadväznosti na konferenciu na vysokej úrovni o reakcii trestného súdnictva na radikalizáciu, ktorá sa konala v októbri 2015, a na závery Rady z 20. novembra 2015 v súčasnosti predkladajú návrhy ako odpoveď na výzvu na predkladanie projektov zameraných na riešenie problému radikalizácie vo väzenských zariadeniach. Súčasne by členské štáty a ich miestne orgány mali v plnej miere využívať rôzne podporné opatrenia a nástroje spolupráce na predchádzanie radikalizácii a boj proti nej, a to najmä na základe podpory poskytovanej prostredníctvom siete na zvyšovanie povedomia o radikalizácii (sieť RAN). V septembri 2016 táto sieť spustila kampaň proti nenávistným vyjadreniam „Exit Hate“ s cieľom sprostredkovať príbehy, ktoré by boli alternatívou k extrémistickej propagande, založené na osobných výpovediach. Vďaka nedávnemu posilneniu môže táto sieť teraz pôsobiť aj v tretích krajinách. Sieť RAN zorganizovala návštevy miestnych mládežníckych pracovníkov a akademikov v Turecku a Jordánsku, aby zostavila zoznam konkrétnych opatrení, ktoré sa budú realizovať v spolupráci s miestnymi komunitami. Komisia 9. novembra 2016 organizuje konferenciu siete RAN na vysokej úrovni zameranú na radikalizáciu, na ktorej sa zídu tvorcovia politík na celoštátnej a lokálnej úrovni a terénni pracovníci s cieľom diskutovať o účinných spôsoboch boja s radikalizáciou. Komisia tiež pripravuje druhé zasadnutie internetového fóra EÚ na vysokej úrovni, ktoré je naplánované na 8. decembra 2016, aby umožnila členským štátom, odvetviu a zástupcom občianskej spoločnosti zhodnotiť dosiahnutý pokrok a usmerniť ďalšiu prácu zameranú na predchádzanie radikalizácii v online prostredí a na boj proti teroristickej propagande na internete. V Bratislavskom pláne sa zdôrazňuje význam, ktorý má podpora EÚ pre činnosť členských štátov pri predchádzaní radikalizácii.

Súčasne je nutné, aby sa neustále sa meniaci charakter tejto hrozby riešil aj prostredníctvom politických opatrení proti výbušninám. Komisia v spolupráci s členskými štátmi nedávno identifikovala ďalšie prekurzory vyvolávajúce obavy, ktoré by mali podliehať sprísneným kontrolám. V novembri Komisia prijme tri samostatné delegované akty, prostredníctvom ktorých sa tieto látky zaradia do prílohy II k nariadeniu o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní. Na základe týchto doplnení sa podozrivé transakcie, zmiznutia a krádeže, ktoré sa týkajú týchto látok, budú musieť nahlasovať orgánom presadzovania práva.

Komisia zrýchlila realizáciu svojho akčného plánu z decembra 2015 týkajúceho sa posilňovania operačnej spolupráce na úrovni EÚ proti nezákonnému obchodovaniu so strelnými zbraňami a výbušninami a ich nezákonnému používaniu. Väčšina opatrení v akčnom pláne sa už realizovala, resp. sa práve realizuje. Vyvíja sa úsilie o zrýchlenie a zintenzívnenie výmeny informácií o strelných zbraniach na európskej, ako aj na medzinárodnej úrovni. Okrem toho bol s krajinami Blízkeho východu a severnej Afriky a takisto aj s krajinami západného Balkánu nadviazaný dialóg s cieľom zlepšiť výmenu informácií a operačnú spoluprácu v oblasti boja proti obchodovaniu so strelnými zbraňami na týchto dvoch kľúčových trasách.

Pokiaľ ide o financovanie terorizmu, ako bolo oznámené v akčnom pláne boja proti financovaniu terorizmu z februára 2016, Komisia prijala 5. júla 2016 návrh na cielené zmeny štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí. Cieľom navrhovaných zmien je riešiť nové spôsoby financovania terorizmu (napr. virtuálne meny, predplatené karty) a zvýšiť transparentnosť na účely boja proti praniu špinavých peňazí. Európsky parlament a Rada začali pracovať na svojej pozícii k návrhu a táto práca by mala rýchlo napredovať smerom k trialógom, ku ktorým by malo dôjsť začiatkom roka 2017. Komisia 14. júla 2016 prijala zoznam tretích krajín, ktoré majú strategické nedostatky vo svojich režimoch v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a boja proti financovaniu terorizmu. Banky budú teraz musieť vykonávať dodatočné kontroly (tzv. opatrenia hĺbkového preverovania) finančných tokov z týchto 11 krajín.

Komisiou predložený návrh smernice o boji proti terorizmu má za cieľ urýchlene vykonávať medzinárodné normy a záväzky a zároveň zabezpečiť, aby revidovaný trestnoprávny rámec na úrovni EÚ primerane riešil vznikajúce výzvy vrátane výziev, ktoré predstavuje návrat zahraničných teroristických bojovníkov. Poskytovanie ubytovania, možností dopravy alebo materiálnej podpory teroristom, resp. verejné podnecovanie k páchaniu teroristických trestných činov sú takisto trestné činy súvisiace s terorizmom, ktoré by mali byť prísne trestané. Od septembra 2016 sa uskutočnili k tomuto návrhu tri zasadnutia trialógu, kde sa podarilo vytvoriť spoločný základ vo viacerých kľúčových otázkach. Komisia víta skutočnosť, že spoluzákonodarcovia majú spoločný cieľ, ktorým je dosiahnutie dohody o návrhu smernice do konca tohto roka.

Posilnenie boja proti terorizmu si vyžaduje účinné opatrenia na to, aby sa teroristom prestalo dostávať podpory, ktorú využívajú, ako aj opatrenia na to, aby teroristi boli zbavení prostriedkov na spáchanie útokov.

Členské štáty by pri využívaní posilnenej podpory zo strany agentúr EÚ mali naplno využívať existujúce mechanizmy na úrovni EÚ na zabezpečenie cezhraničnej operačnej spolupráce. Kľúčovú úlohu zohráva Eurojust; po nedávnych teroristických útokoch vo Francúzsku a Belgicku Eurojust poskytuje podporu francúzskym a belgickým prokurátorom prostredníctvom poradenstva a koordinácie v rámci zložitých vyšetrovaní.

Aktuálny Politický cyklus 2013 až 2017, ktorého cieľom je riešenie najväčších kriminálnych hrozieb súdržným spôsobom prostredníctvom spolupráce medzi príslušnými službami členských štátov, inštitúciami a agentúrami EÚ, ako aj s príslušnými tretími krajinami a organizáciami, sa chýli ku koncu. Vzhľadom na jeho pozitívny vplyv na posilnenú cezhraničnú spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva by mal byť obnovený a posilnený. Orgány presadzovania práva z členských štátov a partnerských krajín napríklad zadržali podozrivé osoby, ktoré disponovali letenkami zakúpenými pomocou ukradnutých alebo falošných údajov z kreditných kariet. V prípade mnohých z týchto podozrivých osôb sa tiež zistilo, že boli zapojené do iných foriem trestnej činnosti vrátane obchodovania s ľuďmi, pašovania drog, počítačovej kriminality a terorizmu. Páchatelia závažnej a organizovanej cezhraničnej trestnej činnosti neustále hľadajú nové príležitosti, či už ide o využívanie potenciálnych migrantov prostredníctvom obchodovania s ľuďmi alebo nezákonné obchodovanie s voľne žijúcimi druhmi alebo iné trestné činy proti životnému prostrediu. Naša reakcia sa musí takisto vyvíjať.

V záujme účinného boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti musí byť EÚ pripravená prispôsobovať sa novým trendom v oblasti kriminality a zvýšenému využívaniu počítačových technológií na páchanie trestnej činnosti. Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite v rámci Europolu už podporuje medziodvetvovú a cezhraničnú spoluprácu v oblasti boja proti počítačovej kriminalite. V júli 2016 Európske centrum boja proti počítačovej kriminalite spolu s holandskou štátnou políciou a spoločnosťami Intel Security a Kaspersky Lab spustili iniciatívu proti vydieraniu s názvom „NoMoreRansom“. Toto partnerstvo verejného a súkromného sektora je zamerané na boj proti ransomvéru – čo je druh škodlivého počítačového programu (malvéru), ktorý infikuje počítače tak, že zašifruje súbory a odšifruje ich až po zaplatení výkupného. Nateraz pomohli pri dešifrovaní súborov bez zaplatenia výkupného 2400 používateľom. Komisia vzhľadom na rastúci význam elektronických dôkazov pri vyšetrovaní trestnej činnosti zvyšuje efektívnosť súčasných mechanizmov na získanie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom, akým je napr. vzájomná právna pomoc. V súlade so závermi Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci z júna 2016 Komisia začala konzultácie s odborníkmi o spoločnom prístupe EÚ k používaniu vyšetrovacích opatrení na internete. V období júl až október 2016 sa uskutočnili tri zasadnutia skupiny odborníkov z oblasti presadzovania práva, akademickej obce a poskytovateľov internetových služieb. Štvrtý seminár sa uskutoční v novembri 2016 s cieľom posúdiť uskutočniteľnosť platformy ako riešenia pre prenos žiadostí týkajúcich sa elektronických dôkazov. Výsledky týchto stretnutí odborníkov budú zahrnuté do priebežnej správy, ktorá sa má predložiť Rade pre spravodlivosť a vnútorné veci v decembri 2016.

III. POSILŇOVANIE NAŠEJ OBRANYSCHOPNOSTI A ODOLNOSTI

a) Zlepšenie výmeny informácií

Výmena informácií je kľúčovým prvkom pre posilnenie našej obranyschopnosti voči terorizmu. Prvou úlohou je čo najlepšie využiť existujúce nástroje a systémy. Musia byť plne implementované a uplatňované.

Názorným príkladom je prümský rámec týkajúci sa výmeny DNA, odtlačkov prstov a údajov z vnútroštátnej evidencie vozidiel. Ide o úspešný nástroj na identifikáciu páchateľov trestných činov pôsobiacich cezhranične. Tento rámec však ešte neimplementovali všetky členské štáty, čo je na úkor jeho prínosov z pohľadu zlepšenia bezpečnosti. Komisia v záujme odstránenia tohto problému začala konanie o porušení povinnosti voči Grécku, Chorvátsku, Írsku, Portugalsku a Taliansku z dôvodu nedosiahnutia súladu s prümskými rozhodnutiami. Ide o prvé konania o porušení povinnosti začaté v súvislosti s tzv. nástrojom patriacim do bývalého tretieho piliera v oblasti policajnej spolupráce a justičnej spolupráce v trestných veciach. Komisia popritom naďalej podporuje členské štáty pri úplnom vykonávaní prümského rámca a v januári 2017 zorganizuje konferenciu s cieľom výmeny najlepších postupov.

Vykonávanie dohodnutých opatrení je takisto kľúčovou výzvou, ktorej čelíme v súvislosti so smernicou EÚ o osobných záznamoch o cestujúcich (PNR). Po spolupráci medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou s cieľom prijať smernicu hrozí, že dosiahnutý pokrok bude zmarený nedostatkom spracovateľskej kapacity vo väčšine členských štátov, pokiaľ ide o zhromaždené údaje. Členské štáty teraz musia urýchlene vybudovať svoje útvary informácií o cestujúcich. Zatiaľ takýto plne funkčný útvar zriadil len jeden členský štát (Spojené kráľovstvo), pričom ďalšie dva členské štáty (Francúzsko a Maďarsko) by tento cieľ mali dosiahnuť do konca roka 2016, v ostatných členských štátoch projekty prebiehajú. Z informácií poskytnutých Komisii však vyplýva, že jedenásť členských štátov s budovaním takéhoto útvaru ešte ani nezačalo. Komisia je pripravená poskytovať ďalšiu právnu pomoc, odborné znalosti a finančnú podporu na dosiahnutie tohto cieľa. Komisia do novembra 2016 predloží plán vykonávania s čiastkovými cieľmi, ktoré budú musieť členské štáty splniť, aby ich útvary informácií o cestujúcich boli zriadené a fungovali do konečného termínu pre úplnú implementáciu smernice, ktorým je máj 2018. S cieľom podporiť zakladanie takýchto útvarov Komisia navrhla rozpočtovému orgánu, aby na obdobie rokov 2017 – 2020 poskytol dodatočnú sumu vo výške 70 miliónov EUR. Okrem toho Komisia poskytne 3,8 milióna EUR na uľahčenie výmeny osobných záznamov o cestujúcich medzi členskými štátmi a Europolom. Po konzultáciách s členskými štátmi a združeniami leteckých spoločností Komisia predloží aj vykonávacie pravidlá týkajúce sa formátov údajov a prenosových protokolov na prenos týchto záznamov. Komisia je pripravená prijať tieto vykonávacie predpisy ešte pred koncom tohto roka. Leteckí dopravcovia by potom mali začať používať štandardné formáty údajov a prenosové protokoly stanovené týmto vykonávacím rozhodnutím v lehote jedného roka od jeho prijatia.

Pri podpore výmeny informácií medzi vnútroštátnymi orgánmi zohrávajú dôležitú agentúry EÚ, pričom táto podpora by sa mala zintenzívniť. V kontexte nového právneho základu Europolu, ktorý bol prijatý v máji 2016 a nadobudne účinnosť v máji 2017 sa táto agentúra posilní o ďalších 90 pracovných miest. V tejto súvislosti a v nadväznosti na prejav o stave Únie za rok 2016, v ktorom sa oznámilo posilnenie Europolu, Komisia v súčasnosti vykonáva dôkladné posúdenie potrieb založené na informáciách poskytnutých Europolom. Na základe výsledkov tohto posúdenia Komisia prijme potrebné kroky, ktoré umožnia Európskemu centru pre boj proti terorizmu v rámci Europolu poskytovať potrebnú podporu členským štátom 24 hodín denne, sedem dní v týždni.

V Bratislavskom pláne sa vyzýva na zintenzívnenie spolupráce a výmeny informácií medzi bezpečnostnými informačnými službami členských štátov. To je v súlade s oznámením Komisie zo 14. septembra 2016, v ktorom sa zdôraznila dôležitosť nájdenia praktického riešenia s cieľom umožniť posilnenú spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva a spravodajskými službami. Komisia vyzvala členské štáty, aby si na vnútroštátnej úrovni vymieňali najlepšie postupy a aby na tento účel vytvorili štruktúry pre výmenu informácií medzi orgánmi činnými v trestnom konaní a vnútroštátnymi bezpečnostnými informačnými službami; 28. septembra 2016 sa uskutočnila prvá výmena názorov na pôde Stáleho výboru Rady pre operačnú spoluprácu v oblasti vnútornej bezpečnosti (COSI). Komisia osloví jednotlivé členské štáty s cieľom podporiť túto výmenu.

b) Posilnenie informačných systémov a odstránenie nedostatkov v prístupe k informáciám

Okrem zavádzania existujúcich systémov je potrebné zlepšiť celkovú architektúru informácií v oblasti bezpečnosti. Súčasný systém správy údajov v EÚ v oblasti bezpečnosti je roztrieštený. To umožnilo zločincom a teroristom využívať rôzne totožnosti a vyhnúť sa odhaleniu. Pri plnom rešpektovaní zásad ochrany údajov a najmä obmedzenia účelu sa posudzujú možnosti, ako čo najlepšie využiť existujúce informácie na úrovni EÚ a zlepšiť riadenie totožností.

Komisia zriadila expertnú skupinu na vysokej úrovni s cieľom riešiť právne, technické a prevádzkové aspekty rôznych možností na dosiahnutie interoperability informačných systémov v oblasti riadenia hraníc a bezpečnosti. Po úvodnom zasadnutí 20. júna sa táto skupina zišla 20. septembra za účasti Agentúry pre základné práva a európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. Skupina rokovala o možnostiach zlepšenia spôsobu, akým členské štáty zavádzajú a využívajú existujúce systémy, a najmä o pridanej hodnote, ktorú môže priniesť jediné vyhľadávacie rozhranie. Skupina rokovala aj o práci Komisie na systéme EÚ pre cestovné informácie a povolenia (ETIAS) vrátane jeho opodstatnenia a cieľa, ako aj o právnych, technických a operačných výzvach spojených s týmto systémom. Komisia poskytne aktuálne informácie o týchto rokovaniach Rade (na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 13. októbra) a Európskemu parlamentu (schôdza výboru LIBE 8. novembra).

Vzhľadom na bezpečnostné výzvy a zásadný význam lepšej výmeny informácií pri ich riešení je nutné urýchlenie práce tejto skupiny. Komisia do decembra 2016 predloží predbežné zistenia, a to o osobitným zameraním na lepšie uplatňovanie a využívanie existujúcich systémov a na úlohu, ktorú v tom môže zohrať Európska agentúra na prevádzkové riadenie rozsiahlych informačných systémov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (eu-LISA). Takisto, ako bolo oznámené v prejave o stave Únie a ako sa predpokladá v Bratislavskom pláne, Komisia do novembra predloží legislatívny návrh na zriadenie systému ETIAS s cieľom umožniť predbežné kontroly štátnych príslušníkov tretích krajín oslobodených od vízovej povinnosti pri cestovaní do schengenského priestoru.

c) Posilnenie bezpečnosti na vonkajších hraniciach

V oznámení Komisie zo 14. septembra 2016 sa jednoznačne uvádza, že na posilnenie vnútornej bezpečnosti Únie musíme zlepšiť riadenie vonkajších hraníc. Začatie činnosti európskej pohraničnej a pobrežnej stráže 6. októbra a nasadenie značného množstva príslušníkov pohraničnej stráže a technického vybavenia na bulharských vonkajších hraniciach predstavujú míľnik pri posilňovaní riadenia vonkajších hraníc. Europol by mal ďalej posilniť svoju prítomnosť v migračných hotspotoch prostredníctvom nasadenia prizvaných príslušníkov pohraničnej stráže, s cieľom umožniť vykonávanie bezpečnostných kontrol, ktoré sú súčasťou nášho úsilia o posilnenie bezpečnosti na vonkajších hraniciach.

Kontroly na vonkajších hraniciach sú kľúčovým spôsobom na odhalenie vracajúcich sa zahraničných teroristických bojovníkov. Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebné, aby boli všetky osoby prekračujúce vonkajšie hranice EÚ skontrolované na základe relevantných databáz. V decembri 2015 Komisia predložila návrh na zmenu Kódexu schengenských hraníc s cieľom zaviesť systematické kontroly občanov EÚ, ktorí prekračujú vonkajšie hranice. Rada dosiahla dohodu o všeobecnom smerovaní na zasadnutí Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci 25. februára 2016, pričom výbor LIBE Európskeho parlamentu prijal správu 21. júna 2016. Doposiaľ sa uskutočnilo len jedno zasadnutie trialógu – 13. júla 2016 – a niekoľko technických stretnutí, avšak nateraz v Európskom parlamente neexistuje zhoda v otázke zásady systematických kontrol. Obaja spoluzákonodarcovia musia teraz zdvojnásobiť svoje úsilie a urýchliť rokovania o tomto návrhu s cieľom dosiahnuť dohodu do konca roka 2016.

Návrh na vytvorenie systému vstup/výstup EÚ, ktorý Komisia predložila v apríli 2016, ešte viac zvýši účinnosť hraničných kontrol, pretože sa v ňom bude zaznamenávať, kedy a kde štátny príslušník tretej krajiny vstupuje do EÚ, resp. kedy a kde z nej odchádza. Hoci technické diskusie v Európskom parlamente aj Rade prebiehajú, ani jedna z týchto inštitúcií nateraz neprijala svoju pozíciu na trialógy. Je dôležité, aby sa práce na tomto návrhu urýchlili a aby boli zavŕšené.

d) Ochrana občanov a kritických infraštruktúr