Proces zabíjania zahŕňa tieto fázy: zaobchádzanie so zvieratami, ich znehybňovanie, omračovanie a konečná fáza usmrcovania. Omračovanie by malo spôsobiť stratu vedomia a citlivosti bez zbytočného stresu, nepohodlia alebo bolesti. Niektoré metódy môžu viesť aj k smrti. Ak je metóda omračovania zvrátiteľná alebo nevedie k usmrteniu, malo by za ňou nasledovať usmrtenie. V tabuľke 2 sa uvádza prehľad metód používaných na omračovanie, omračovanie/usmrtenie a usmrtenie, ich výhody a nevýhody.

Dodatočné jednotkové náklady sa mierne líšia v závislosti od uplatnenej metódy, ale vo väčšej miere sa líšia medzi jednotlivými krajinami v závislosti od veľkosti podnikov. V Španielsku, kde sú najväčšie podniky, boli dodatočné jednotkové náklady 4 eurocenty/kg v prípade oboch metód. V Grécku sa pohybovali v rozmedzí 5 ž 6 eurocentov/kg v závislosti od metódy a v Taliansku, kde sú najmenšie podniky, sa pohybovali v rozmedzí od 11 do 13 eurocentov/kg. Hoci nárast nákladov je pomerne mierny aj v prípade relatívne malých výrobcov ako napr. v Taliansku, ziskové rozpätia vo väčšine týchto chovov by mohli výrobcom brániť v investíciách.

Kapor rybničný sa konzumuje najmä v krajinách, v ktorých sa chová, a jeho chov nebol vo všeobecnosti v období rokov od 2009 do 2013 v obvyklých produkčných systémoch bez dotácií ziskový. Malé chovy budú mať pravdepodobne najväčšie ťažkosti pri investovaní do zlepšenia dobrých životných podmienok zvierat a môžu byť konkurenčne znevýhodnené. Keďže vývoz (vrátane spätného vývozu) predstavuje len veľmi malú časť svetovej produkcie kaprov, očakáva sa, že účinky opatrení v oblasti dobrých životných podmienok zvierat na medzinárodnú konkurencieschopnosť budú obmedzené (hoci vplyv na výrobnú cenu môže byť značný, ako je znázornené na obrázku č. 1).

V štúdii sa predpokladalo, že na splnenie noriem OIE (pozri oddiel 2.1 tejto správy) sa vyžaduje, aby všetky chovy rýb vynaložili investičné náklady na elektrický alebo mechanický omračovací prístroj a prístroj na dekapitáciu, a takisto sa zistilo, že dodatočné náklady na zavedenie lepších postupov v oblasti dobrých životných podmienok sú pomerne nízke vzhľadom na priemernú veľkosť chovov. Podľa štúdie by najnižšie dodatočné náklady predstavovali 2 eurocenty/kg alebo 0,5 % predajnej ceny v Spojenom kráľovstve a najvyššie by dosahovali 9 eurocentov/kg alebo menej než 1,5 % predajnej ceny v Írsku. Na bitúnkoch s vysokou produkčnou kapacitou a vysokými nákladmi práce môžu investície dokonca viesť k úsporám nákladov. Keďže však v odvetví lososov v členských štátoch EÚ a krajinách EHP sa vo veľkej miere už uplatňujú postupy v oblasti dobrých životných podmienok rýb, len pomerne málo podnikov bude musieť vykonať investície v záujme splnenia noriem OIE, a preto by vplyv na konkurencieschopnosť mal byť malý.

4.Obmedzenia zistení

Pri ekonomickej analýze vykonanej v rámci správy o zadanej štúdii sa použili obmedzené dostupné informácie o nákladoch na vybavenie potrebné na zlepšenie podmienok rýb pri zabíjaní. Za základ analýzy sa v každej krajine zahrnutej do štúdie vzal v prípade každého druhu vzal priemerný podnik Predpokladá sa však, že podniky s vysokou kapacitou dosiahnu úspory z rozsahu. Finančná návratnosť investícií sa bude takisto výrazne líšiť v závislosti od druhov rýb.

V prípade podnikov s nižším ročným objemom produkcie sú investičné náklady výrazne vyššie než v prípade operácií väčšieho rozsahu. Identifikované vybavenie má takú kapacitu, že by mohlo byť nevyužité počas dlhého obdobia. Pre menšie zariadenia by mohlo byť k dispozícii alternatívne vybavenie vyžadujúce nižšie náklady. V čase vykonania štúdie však neboli k dispozícii informácie o takýchto alternatívnych riešeniach.

Ďalšie obmedzenia zistení súvisia s kvalitou údajov získaných počas štúdie, ktoré sa týkali skutočných nákladov v súvislosti s omračovaním a usmrcovaním, a to najmä pokiaľ ide o finančne a obchodne citlivé informácie. Hlavnou príčinou bola nízka miera odpovedí od zástupcov príslušného odvetvia alebo skutočnosť, že tieto náklady neboli podrobne rozpísané v rámci ich účtovných postupov. V prípadoch, v ktorých zástupcovia príslušného odvetvia neposkytli dostatočné informácie o nákladoch, získali sa odhady od výrobcov vybavenia, ktoré nemusia odrážať skutočné prevádzkové náklady. Zároveň je potrebné poznamenať, že štúdia bola zameraná na konkrétne referenčné obdobie 2009 – 2013, ktoré nemusí odrážať dlhodobejšie trendy alebo trendy po ukončení tohto obdobia.

5.Závery

Celkovo všeobecné požiadavky uvedené v nariadení (ES) č. 1099/2009 vzťahujúce sa na dobré životné podmienky rýb pri zabíjaní prispeli k vytvoreniu rámca pre vnútroštátne právne predpisy a usmernenia týkajúce sa dobrých životných podmienok rýb z farmového chovu v EÚ, najmä v prípade lososa atlantického.

Miera dodržiavania noriem OIE pri zabíjaní sa líši v závislosti od posudzovaných druhov. V prípade lososa atlantického sa v krajinách zahrnutých do štúdie vo väčšine prípadov (až na pár výnimiek) uplatnili najlepšie postupy. Pokiaľ ide o kapra rybničného a pstruha dúhového, miera dodržiavania noriem závisí od použitých metód. V prípade morony striebristej a zubatice zlatočelej neboli normy OIE v krajinách zahrnutých do štúdie dodržané.

Z ekonomickej analýzy vyplýva, že príčinou rozdielov vo výrobných nákladoch je predovšetkým štruktúra odvetvia, pričom najvýznamnejší prínos majú úspory z rozsahu. Ak k takýmto úsporám z rozsahu dochádza, zlepšenie postupov v oblasti dobrých životných podmienok zvierat by malo len malý vplyv na výrobnú cenu, avšak v prípade menších chovov by vplyv bol pravdepodobne oveľa väčší. Ďalšie faktory, ako sú napríklad náklady na krmivo a prácu a prevádzkové náklady, sú príčinou väčšiny významnejších rozdielov medzi podnikmi a krajinami.

V konkrétnom prípade väčších chovov, v ktorých sa chová losos atlantický a pstruh dúhový, sa zistilo, že investície do zlepšenia životných podmienok by mohli viesť k úsporám na pracovnej sile, ktoré by mohli prevýšiť investičné náklady.

Zo zistení uvedených v správe o zadanej štúdii takisto vyplýva, že v tomto odvetví sa celkovo postupne, ale neustále zlepšujú životné podmienky rýb, o čom svedčí častejšie využívanie humánnejších metód vrátane omračovania elektrickým prúdom, postupné upúšťanie od iných metód, akými je napr. omračovanie oxidom uhličitým, a prijímanie súkromných noriem. Stále je však potrebné zlepšiť životné podmienky niektorých druhov rýb, ako napr. morony striebristej a zubatice zlatočelej. Zistenia tejto štúdie boli takisto podporené v súhrnnej správe Komisie z rokov 2014 – 2015.

V tejto fáze sa Komisia domnieva, že na základe dôkazov nie je vhodné navrhovať konkrétne požiadavky na ochranu rýb počas usmrcovania, a to vzhľadom an to, že ciele tohto nariadenia možno dosiahnuť aj dobrovoľnými opatreniami, o čom svedčia zlepšenia zavedené príslušným odvetvím v posledných rokoch. Takisto je dôležité poznamenať, že ide o pomerne nové a veľmi rôznorodé odvetvia v porovnaní s inými tradičnými systémami chovu hospodárskych zvierat a technológie na zlepšenie životných podmienok sa stále zlepšujú. Vzhľadom na tento neustály vývoj Komisia dospela k záveru, že ak budú potrebné ďalšie usmernenia, mali by sa vypracovať na úrovni členských štátov. Komisia bude v každom prípade aj naďalej monitorovať pokrok v tejto oblasti.

Zároveň je však potrebné uznať, že potrebujeme ďalší výskum zameraný na systémy osobitne navrhnuté pre druhy rýb, pre ktoré je potrebné vyvinúť účinnejšie techniky.

Komisia sa preto domnieva, že je veľmi dôležité naďalej rozvíjať dialóg medzi zainteresovanými stranami s cieľom podporiť konkrétne iniciatívy a projekty v tejto oblasti, ktoré by mohli byť vzájomne prospešné z hospodárskeho hľadiska, ako aj z hľadiska dobrých životných podmienok zvierat. Na základe týchto skutočností Komisia vytvorila systematickejší a viditeľnejší formát pre tento dialóg, a to Platformu EÚ pre dobré životné podmienky zvierat. Hlavným cieľom tejto platformy je poskytnúť zainteresovaným stranám (organizáciám zaoberajúcim sa dobrými životnými podmienkami zvierat, vedcom, veterinárnym lekárom, chovateľom, spracovateľom potravín, maloobchodným predajcom potravín atď.) príležitosť vyjadriť ich obavy, vzájomne si vymieňať poznatky a zdroje na rozvíjanie spoločných činností.