SK Úradný vestník Európskej únie C 24/70

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/96/ES o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny“

[KOM(2011) 169 v konečnom znení – 2011/0092 (CNS)]

a na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o inteligentnejšom zdaňovaní energie v EÚ: návrh revízie smernice o zdaňovaní energie“

[KOM(2011) 168 v konečnom znení]

2012/C 24/13

Spravodajca: pán PIGAL

Rada sa 29. apríla 2011 rozhodla podľa článku 113 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/96/ES o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny“

KOM(2011) 169 v konečnom znení – 2011/0092 (CNS)

a

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o inteligentnejšom zdaňovaní energie v EÚ: návrh revízie smernice o zdaňovaní energie“

KOM(2011) 168 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. októbra 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 475. plenárnom zasadnutí 26. a 27. októbra 2011 (schôdza z 27. októbra) prijal 158 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 13 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Závery

1.1.1 V čase, keď mnohé členské štáty vymedzujú svoje stratégie na prekonanie hospodárskej a finančnej krízy, revízia smernice o zdaňovaní energetických výrobkov a elektriny ponúka možnosť zosúladiť ekologické a ekonomické ciele. Umožňuje, aby tie členské štáty, ktoré si to želajú, mohli časť zdaňovania práce alebo kapitálu pretransformovať do takej formy zdaňovania, ktorá bude povzbudzovať ekologické správanie a energetickú účinnosť, v súlade so stratégiou Európa 2020.

1.1.2 Okrem toho, Európa sa nemôže uspokojiť s cieľmi, ktoré si stanovila v oblasti energetickej politiky. Teraz musí nájsť prostriedky, ktorými tieto ciele dosiahne. V záujme úspechu bude musieť vyslať silný „cenový signál.“ Ide o účinný, ak nie vôbec jediný prostriedok, prostredníctvom ktorého je možné dosiahnuť zmenu v myslení a správaní.

1.1.3 Prepracovanie smernice o zdaňovaní energetických výrobkov a elektriny (SZE) je nepochybne pokrokom v porovnaní s pôvodnou verziou. Zavedením dvoch faktorov na meranie/zdaňovanie energie sa smernica stáva presnejšou a vhodnejšou. Faktor „daň z emisií CO2“ dopĺňa systém obchodovania s emisnými kvótami (ETS).

1.1.4 Na základe uvedených dvoch faktorov sa pri väčšine foriem energie musí uplatňovať rovnaké zaobchádzanie/zdaňovanie v závislosti od ich emisií CO2 a od ich energetického obsahu. Je však potrebné zdôrazniť, že elektrická energia nepodlieha rovnakému zdaneniu ako ostatné druhy energií.

1.1.5 Nech sa to zdá na prvý pohľad akokoľvek bolestivé, cenový signál vyslaný prostredníctvom výrazného zdanenia motorových palív pripravil európskych spotrebiteľov energie na nevyhnutné obmedzenia a nedostatok: investície a úsilie v oblasti úspory energie, príťažlivosť a rozvoj energií z obnoviteľných zdrojov, odolnosť voči ropným krízam atď.

Tento cenový signál spojený so zdaňovaním však nie je badateľný, pokiaľ ide o vykurovacie palivá, a po revízií SZE by mohol zostať naďalej nevýrazný. Spotrebitelia teda nemôžu vnímať výhody týkajúce sa úsilia a investícií v oblasti úspory energií v prípade vykurovacích palív a sú konfrontovaní s nepredvídateľnými výkyvmi na trhu.

1.1.6 Z výraznejšieho záujmu spotrebiteľov o úsporu vykurovacích palív by profitovali aj podniky v danom odvetví, pričom by sa urýchlila obnova zariadení a ponúkli by sa nové príležitosti na trhu.

1.1.7 Priemyselné odvetvia, ktoré sú veľkými spotrebiteľmi energie a ktoré doteraz nepatrili do rozsahu pôsobnosti SZE, boli do smernice opodstatnene opätovne zahrnuté.

Ostatné odvetvia sú však i naďalej zo smernice úplne alebo čiastočne vyňaté, ako napr.:

— poľnohospodárstvo, stavebníctvo, verejné práce,

— verejná doprava a preprava ozbrojených síl, zber odpadu, verejná správa,

— sanitky (ale nie taxíky), letecká doprava, námorná doprava Spoločenstva,

— elektrická energia používaná v domácnostiach atď.

Je ťažké nájsť koherenciu vo všetkých týchto výnimkách, ktoré by navyše mohli byť vnímané nejednoznačne zo strany tých, ktorých sa netýkajú.

1.1.8 Na rozdiel od toho, čo sa uvádza v oznámení Európskej komisie, nová SZE nevymedzuje žiadny rámec, nezaujíma stanovisko, a dokonca ani nedáva odporúčanie, pokiaľ ide o využitie časti alebo všetkých príjmov z nového systému zdaňovania členskými štátmi s cieľom pokročiť v oblasti nových technológií alebo čistejšej energie.

1.1.9 EHSV však zároveň musí konštatovať, že SZE prispieva k rozvoju jednotného trhu a umožňuje uskutočňovať harmonizáciu daní v oblasti energetiky.

1.2 Odporúčania

1.2.1 Výbor podporuje snahy Európskej komisie, ktoré sú zamerané na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020. Revidovaná smernica ide jasne týmto smerom, pričom sa usiluje:

— podporovať trvalo udržateľný rozvoj a zachovať životné prostredie,

— chrániť vnútorný trh a podporovať rast,

— umožniť znížiť náklady na prácu a rozpočtový deficit.

1.2.2 EHSV však ľutuje, že revízia SZE nie je ambicióznejšia a koherentnejšia. Európska komisia sa totiž ešte predtým, ako bol text predložený Rade (a prerokovaný s Radou), rozhodla zapracovať doň výnimky a odchýlky, ktoré majú za cieľ zmierniť nespokojnosť niektorých členských štátov, alebo majú vyhovieť požiadavkám iných členských štátov.

Európska komisia pri nadchádzajúcich rokovaniach s Radou riskuje, že jej zostane manévrovací priestor len vtedy, ak definitívne a nebezpečným spôsobom zdeformuje charakter revidovanej smernice v takej podobe, v akej nám bola predložená.

1.2.3 Možno očakávať, že väčšina členských štátov zaujme zdržanlivý alebo dokonca odmietavý postoj. Výbor sa však domnieva, že Európa, a osobitne Európska komisia, by mala byť schopná presadiť, aby členské štáty realizovali príslušné opatrenia, ktoré sú o to naliehavejšie, že v niektorých z týchto štátov sa na celoštátnej úrovni blokujú rozhodnutia, ktoré sú potrebné na to, aby sa mohli dosiahnuť ciele na európskej úrovni, s ktorými všetky strany súhlasia.

1.2.4 Európska komisia sa okrem toho musí pripraviť a nepovoliť nátlaku určitých lobistov, ktorí chcú zabrániť akýmkoľvek zmenám a ktorí zdôrazňujú „možné dodatočné náklady“ alebo „nebezpečnú stratu konkurencieschopnosti.“ Okrem toho, že Komisia musí samozrejme podporovať členské štáty, aby zohľadňovali niektoré minoritné a citlivé prípady, musí takisto pokračovať v plnení cieľov v oblasti energetiky a vyzdvihnúť strategické výhody inovácie v oblasti nových zdrojov energií, pri vytváraní pracovných miest a s tým súvisiaceho rastu, v rámci zlepšenia kvality života, atď.

1.2.5 Výbor navrhuje, aby Európska komisia v záujme zmiernenia možného zdržanlivého postoja členských štátov vymedzila opatrenia, ktoré budú sprevádzať zavedené zmeny, a aby podľa možnosti tieto riešenia zapracovala do navrhovaného textu. Tento prístup sa nám zdá byť vhodnejší ako ústupky členským štátom pred začiatkom rokovaní, vzhľadom na to, že aj spotrebitelia by sa tak mohli lepšie pripraviť na želané reformy.

2. Úvod

2.1 Zhrnutie

2.1.1 Predložený text nie je novou smernicou, ale revíziou SZE. Revízia by mala vstúpiť do platnosti k 1.1.2013. Tento dátum sa kryje s treťou fázou systém obchodovania s emisnými kvótami v EÚ.

2.1.2 Pre všetky vykurovacie palivá alebo pre všetky motorové palivá sa v revidovanej smernici uvádzajú dva faktory zdaňovania, pričom každý z nich sleduje vlastný cieľ:

— zdaňovanie emisií CO2 , ktorého cieľom je znížiť znečistenie spôsobené emisiami skleníkových plynov;

— zdaňovanie energetického obsahu, ktoré má za cieľ znížiť spotrebu energie bez ohľadu na to, o aký energetický výrobok ide.

2.1.3 Pre motorové palivá

— 2013, daň z emisií CO2 bude 20 EUR za tonu CO2

— 2018, daň z energie bude 9,6 EUR za gigajoule.

2.1.4 Pre vykurovacie palivá:

— 2013, daň z emisií CO2 bude 20 EUR za tonu CO2

— 2013, daň z energie bude 0,15 EUR za gigajoule.

2.1.5 Pripomíname, že platná smernica SZE, ako aj návrh na jej revíziu zavádza minimálne úrovne zdaňovania. Štáty teda môžu stanoviť aj vyššie úrovne zdaňovania, čo vo väčšine prípadov aj robia.

2.2 Súvislosti

2.2.1 Tento návrh na revíziu je doplnením súboru smerníc, ktoré boli vypracované a prijaté v minulosti. Sú to najmä:

— 2003/96/ES: smernica o zdaňovaní energetických výrobkov a elektriny (SZE), ktorá sa má revidovať,

— 2003/87/ES: smernica o vytvorení systému obchodovania s emisnými kvótami plynov v Spoločenstve,

— 2009/29/ES: smernica, ktorou sa revidujú kvóty emisií skleníkových plynov od roku 2013,

— 2006/32/ES: smernica o energetickej účinnosti; stanovenie čistej výhrevnej hodnoty (1) jednotlivých energetických produktov (NCV) v prílohe II,

— 2009/28/ES: smernica stanovujúca kritériá trvalej udržateľnosti, najmä pre motorové palivá a vykurovacie palivá vyrobené z biomasy.

2.2.2 Tento návrh vychádza nielen zo skúmaného návrhu revízie SZE, ale aj z doplňujúcich informácií predložených v oznámení (2) a v dokumente (3), ktoré vypracovala Európska komisia.

2.2.3 Je dôležité poznamenať, že práca Európskej komisie týkajúca sa zavedenia tejto európskej politiky vychádza z medzinárodného kontextu, ktorý má značný vplyv na jednotlivé aspekty, ako napr.:

— regulačný aspekt: Chicagský dohovor prísne a záväzne obmedzuje zdaňovanie letectva,

— trhový aspekt: výskum umožnil získavanie olejov z bridlíc. Tento objav umožnil ťažbu z nových ložísk, čím sa zvýšila ponuka energie získavanej z fosílnych zdrojov. Táto skutočnosť takisto spôsobila prevratné zmeny na trhu so zemným plynom. Cena zemného plynu na celom svete výrazne klesla, v dôsledku čoho sa ostatné druhy energií, najmä energie získavané z obnoviteľných zdrojov, stali menej príťažlivými,

— strategický aspekt: udalosti v severnej Afrike a na Strednom východe v zásadnej miere ovplyvnili nielen ceny motorových palív, ale aj postoj členských štátov k príslušným energiám,

— environmentálny aspekt: musia sa zohľadňovať dohody z Kjóta a rokovania z Kankúnu, prípadne sa musia náležite prispôsobiť európske politiky a stratégia,

— verejná mienka: udalosti vo Fukušime potvrdili, ako veľmi môže takáto dôležitá a zároveň nečakaná udalosť ovplyvniť verejnú mienku. Stratégie a rozhodnutia členských štátov a Európy nemôžu nebrať do úvahy takéto udalosti. Je pochopiteľné, že riadiace orgány musia urýchlene náležite upraviť svoju politiku.

2.2.4 Aktuálna je teda otázka, „akým spôsobom presadiť problematiku zdaňovania energie v medzinárodnom kontexte?“

— aká referenčná cena CO2 sa má stanoviť v Európe, ak neexistuje globálna medzinárodná dohoda?

— mala by sa zvážiť aj myšlienka medzinárodnej a všeobecnej dane.

2.3 Chronológia

2.3.1 Predchádzajúca smernica (2003/96/ES) vychádzala z návrhu Európskej komisie z roku 1996. Po dlhých rokovaniach v Rade Európskej únie bol tento návrh doplnený o veľký počet pozmeňovacích návrhov s cieľom zohľadniť špecifiká jednotlivých krajín. V pozmeňovacích návrhoch sa navrhovalo postupné uplatňovanie spojené s prechodnými obdobiami, odchýlkami a inými výnimkami. Návrh smernice z roku 1996 bol nakoniec prijatý v roku 2003.

2.3.2 Jej uplatňovanie v praxi v členských štátoch, vývoj na energetickom trhu a uvedomenie si vplyvu spotreby energie na životné prostredie a klímu odhalili slabé miesta a poukázali na možné spôsoby zlepšenia (pozri nižšie).

2.3.3 Práce na revízii tejto smernice sa začali v roku 2005. Prvý pokus zameraný na využitie motorovej nafty používanej na obchodné účely bol iniciovaný v roku 2007, Rada však o ňom nerozhodla. Európska rada vo svojich záveroch z marca 2008 žiadala vypracovať nový návrh na revíziu, ktorý sa pre Európsku komisiu stal prioritou v jej ročnom prieskume rastu v roku 2011.

Kolégium členov Komisie prijalo 12. apríla 2011 návrh na revíziu ustanovení smernice o zdaňovaní energetických výrobkov a energie.

3. Všeobecné pripomienky

3.1 Revízia smernice SZE sa zameriava najmä na to, ako reagovať na nové priority Európskej únie, ktoré boli stanovené v stratégii Európa 2020. Sú to, okrem iného, tieto priority:

— boj proti zmene klímy,

— podpora trvalo udržateľného rastu,

— ekologickejšie a konkurencieschopnejšie hospodárstvo,

— účasť na harmonizácii daní,

— zníženie daňového zaťaženia práce,

— pomoc domácnostiam s nízkymi príjmami,

— konsolidácia rozpočtu členských štátov.

3.2 Takisto reaguje na „pravidlo trikrát 20“ klimaticko-energetickej stratégie EÚ na roky 2013 – 2020, a síce:

— znížiť emisie skleníkových plynov o 20 %,

— v roku 2020 získavať 20 % energie z obnoviteľných zdrojov,

— zlepšiť energetickú účinnosť o 20 %.

3.3 Okrem toho sa usiluje zlepšiť slabé miesta a nedostatky predchádzajúcej SZE:

— súčasné minimálne sadzby sa vo všeobecnosti uplatňujú na spotrebované množstvo a nezohľadňujú energetickú hodnotu alebo znečisťovanie,

— to vedie k správaniu, ktoré je v protiklade s cieľmi EÚ, napr. podporuje spotrebu uhlia a znevýhodňuje energiu z obnoviteľných zdrojov,

— platná SZE neobsahuje stimuly podporujúce využívanie alternatívnych zdrojov energie, ako etanol, ktorý má najvyššie daňové zaťaženie,

— nedostatočná koordinácia medzi SZE a systémom obchodovania s emisnými kvótami CO2 v EÚ, ktorá sa prejavuje dvojitým alebo žiadnym zdanením, v závislosti od odvetví.

3.4 Táto revízia zohľadňuje vonkajšie obmedzenia:

— reštrukturalizáciu a modernizáciu daňových systémov,

— hospodársku krízu, ktorá zúžila manévrovací priestor členských štátov a zvýšila tlak na rozpočet,

— prvé hmatateľné a merateľné účinky zmeny klímy,

— medzinárodné napätie, ktoré narúša a znepokojuje medzinárodný energetický trh.

3.5 A nakoniec musí akceptovať aj niektoré vnútorné obmedzenia:

— je potrebné zabrániť tomu, aby zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny bolo diskriminačné alebo narúšalo hospodársku súťaž medzi podnikmi v členských krajinách,

— a naopak, je potrebné obmedziť nezrovnalosti spôsobené tým, že v Európe neexistuje daňová harmonizácia v oblasti energie.

4. Špecifické pripomienky

4.1 Hlavné prvky

4.1.1 Na úvod treba pripomenúť, že hlavným bodom návrhu je (článok 1) zaviesť dva faktory zdaňovania. Návrh okrem toho potvrdzuje (článok 4), že vypočítané sadzby predstavujú minimálne úrovne, ktoré členské štáty môžu presiahnuť a že tieto minimálne úrovne budú prehodnocované každé tri roky.

4.1.2 Ďalším dôležitým bodom návrhu je zavedenie (článok 4 ods. 3) novej povinnosti pre členské štáty, ktoré budú musieť uplatňovať na všetky výrobky s rovnakým využitím (motorové alebo vykurovacie palivá) rovnaké úrovne zdaňovania, ktoré sa vypočítajú na základe ich emisií CO2 a ich energetického obsahu.

4.1.3 V pôvodnej smernici boli minimálne úrovne zdaňovania stanovené pre každý produkt (s daným využitím), neboli však vzájomne prepojené.

4.1.4 Členské štáty budú musieť v dôsledku tejto úpravy prepočítať svoje úrovne zdaňovania (na vnútroštátnej úrovni) s cieľom overiť si, či sú v súlade s pomermi stanovenými pre minimálne úrovne zdaňovania na úrovni EÚ (pozri tabuľky A, B, C prílohy I revidovanej SZE).

4.1.5 Táto povinnosť sa týka motorových palív a vykurovacích palív. Na vykurovacie palivá sa bude vzťahovať od roku 2013 a na motorové palivá od roku 2023. Cieľom tohto odkladu je zohľadniť skutočnosť, že v jednotlivých členských štátoch existujú veľmi veľké rozdiely.

4.1.6 Aj keď sa v osobitnej tabuľke (tabuľka D) uvádzajú minimálne úrovne zdaňovania elektrickej energie, obmedzenia týkajúce sa proporčnosti a zjednotenia úrovní zdaňovania sa neuplatňujú na elektrickú energiu.

4.1.7 Elektrická energia naďalej podlieha dani platenej konečným spotrebiteľom („pri odbere“), čo zodpovedá faktoru „daň z energie“, aby sa zabránilo dvojitému zdaneniu pri výrobe a spotrebe.

4.1.8 Keďže pri spotrebe elektrickej energie nevznikajú emisie CO2, daň z emisií CO2 sa môže uplatňovať len na výrobcov elektrickej energie. Veľké zariadenia budú na základe ustanovení SZE od tejto dane oslobodené, pretože podliehajú systému obchodovania s emisnými kvótami v EÚ.

V tomto kontexte sa na jadrovú elektrickú energiu neuplatňuje daň z emisií CO2 (nevznikajú emisie CO2), ale daň za spotrebu elektrickej energie.

4.1.9 V snahe zohľadniť smernicu 2003/87/ES o emisných kvótach a zabrániť akémukoľvek prekrývaniu sa v revidovanej smernici navrhuje (článok 14 ods. 1 písm. d)), aby energetické výrobky vyžívané na činnosti, na ktoré sa vzťahuje systém obchodovania s emisnými kvótami, boli oslobodené od dane z emisií CO2. Zároveň určité činnosti, ktoré boli doteraz vyňaté zo systému obchodovania s emisnými kvótami v EÚ, budú odteraz patriť do rozsahu pôsobnosti SZE.

4.2 Jednotlivé odvetvia

4.2.1 Návrh takisto zohľadňuje skutočnosť, že niektoré odvetvia môžu byť vystavené riziku úniku uhlíka (článok 14a), a navrhuje zaviesť pre každé príslušné zariadenie daňovú úľavu, ktorá by zostala v platnosti do roku 2020. Výška tejto úľavy sa vypočíta na základe priemernej ročnej spotreby energetických výrobkov počas referenčného obdobia.

4.2.2 Určité činnosti, na ktoré sa doteraz neuplatňovalo zdaňovanie (článok 2), budú odteraz patriť medzi zdaňované činnosti, či už z toho dôvodu, že pri nich dochádza k emisiám CO2 alebo z dôvodu energetického obsahu.

4.2.3 Pokiaľ ide o odstupňované sadzby zdaňovania (článok 5), jediná úprava sa týka vylúčenia taxislužieb z tohto ustanovenia.

4.2.4 Letecká doprava (okrem súkromnej leteckej dopravy) a námorná doprava Spoločenstva (okrem súkromných výletných plavidiel) sú vyňaté zo SZE.

4.2.5 Motorové palivá sa budú môcť zdaňovať ako vykurovacie palivá (článok 8) pre špecifické odvetvia:

— poľnohospodárstvo, záhradníctvo, chov rýb a lesníctvo,

— stacionárne motory,

— pozemné stavby, stavebné práce a verejné práce,

— motorové vozidlá, ktoré nemajú povolenie jazdiť po cestách.

4.2.6 Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo a jeho emisie CO2, Európska komisia plánuje (článok 14a) preskúmať, či ide o odvetvie, ktorého sa týka „únik uhlíka.“ Ak áno povolila by členským štátom, aby poskytli poľnohospodárskym podnikom daňovú úľavu.

Okrem toho bude Európska komisia v súvislosti so zdaňovaním energetického obsahu súhlasiť (článok 15 ods. 3) s úplným vyňatím, ak poľnohospodárske odvetvie môže poskytnúť protihodnotu v podobe energetickej účinnosti, pričom o výklade tohto pojmu rozhodnú členské štáty.

4.2.7 Biopalivá (článok 16) sa už nezdaňujú rovnakým spôsobom ako fosílne palivá. Uplatňuje sa na ne všeobecné zdaňovanie energie (ich energetického obsahu).

4.2.8 Rozdiel však spočíva v zdaňovaní CO2. Nie všetky biopalivá sú z obnoviteľných zdrojov a niektoré môžu produkovať viac CO2 ako ho spotrebujú. Nebudú mu podliehať biopalivá vyrábané z obnoviteľných zdrojov energie, pretože ich emisie CO2 sú vo svojej podstate považované za nulové. Biopalivá vyrábané z neobnoviteľných zdrojov energie budú podliehať zdaňovaniu CO2 ako bežné energetické výrobky.

4.2.9 Členské štáty budú môcť do roku 2023 ďalej uplatňovať nižšie osobitné úrovne zdaňovania ako minimálne úrovne stanovené v SZE.

4.2.10 Pokiaľ ide o vykurovacie palivá a elektrickú energiu pre domácnosti (a dobročinné združenia), členské štáty si ponechávajú právomoc (článok 15 ods. 1 písm. h)) udeliť v tejto súvislosti úplné alebo čiastočné oslobodenie od daní.

5. Stanovisko európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

5.1 Hlavné prvky SZE

5.1.1 Zohľadniť pri výpočte zdaňovania energetických výrobkov a elektriny dva faktory je v porovnaní s predchádzajúcou smernicou nepochybne pokrok. Predovšetkým to zodpovedá dvom cieľom stratégie Európa 2020, ktorými sú zníženie emisií CO2 a zníženie spotreby energie.

Okrem toho tak možno presnejšie (ako len na základe jedného kritéria) stanoviť škodlivé účinky spotreby energie: znečistenie a nadmerná spotreba vzhľadom na svetové zásoby.

5.1.2 Návrh revidovanej SZE ukladá zdaňovanie emisií CO2 na vnútroštátnej úrovni všetkým členským štátom, pričom pripomíname, že na úrovni EÚ už existuje iný nástroj, nákup emisných kvót v rámci systému obchodovania s emisnými kvótami v EÚ.

Zariadenie, na ktoré sa vzťahuje systém EÚ, okrem toho nebude môcť podliehať zdaneniu podľa SZE. Bude teda oslobodené od dane. SZE tak nielen zabráni dvojitému zdaňovaniu emisií CO2 prostredníctvom dvoch nástrojov, ale umožní tiež vytvoriť nástroj zdaňovania vzťahujúci sa aj na malé zariadenia, ktoré doteraz nespadali do pôsobnosti systému obchodovania s emisnými kvótami v EÚ z dôvodu ich veľkosti.

EHSV podporuje návrh zahrnúť systém obchodovania s emisnými kvótami v EÚ do SZE, vzhľadom na to, že tak koriguje systém obchodovania s emisnými kvótami CO2 , ktorý sa nevzťahoval na 50 % emisií CO2 z motorových a vykurovacích palív.

5.1.3 Niektoré druhy energií znečisťujú viac ako iné. Niektoré hustejšie formy energie umožňujú väčšiu spotrebu ako iné. Primeraná rovnováha medzi zdrojmi energie, ktorá sa navrhuje v revízii smernice, je teda v podstate koherentná a spravodlivá.

Vedie však k výraznému zvýšeniu zdanenia niektorých druhov energie, ktoré v súčasnosti v niektorých členských štátoch podliehajú nižšiemu zdaneniu. Najvýraznejšie sa to prejavuje na príklade motorovej nafty, ktorej minimálna úroveň zdanenia by mala byť vyššia ako v prípade benzínu, v dôsledku emisie CO2, ktorá j o niečo vyššia, ale najmä v dôsledku jej vyššieho energetického obsahu. V mnohých členských štátoch je však aktuálna situácia presne opačná. Vzhľadom na to, že motorová nafta je lacnejšia ako benzín, automobilový park sa vo veľkej miere orientuje na dieselové motory.

5.1.4 Výbor súhlasí s analýzou Komisie, pokiaľ ide o to, že motorová nafta je jednoznačne lacnejšia ako benzín a že trh rafinácie v súčasnosti narúša príliš veľký dopyt po nafte a malý dopyt po benzíne. Väčšie daňové zaťaženie nafty by prispelo k opätovnému nastoleniu rovnováhy.

5.1.5 EHSV však upozorňuje Európsku komisiu aj na skutočnosť, že zmena pomeru cien benzínu a motorovej nafty by mohla spôsobiť závažné narušenie trhu automobilového priemyslu a pre domácnosti by znamenala ďalšie zaťaženie v súvislosti s automobilovou dopravou. Aj tu by preto mohlo dôjsť k postupnému prechodu.

5.1.6 Pokiaľ ide o motorové palivá, vysoké dane paradoxne ochránili spotrebiteľov pred ropnou krízou. Vysoká cena totiž preventívne vedie k nižšej spotrebe a vysoké dane znižujú časť ceny motorových palív, ktorá rýchlo reaguje na zmeny na trhu (krízy).

5.1.7 V priebehu viacerých desaťročí boli konštruktéri schopní investovať do oblasti výskumu a vývoja a úspešne znížili spotrebu svojich motorov. Napriek opakovaným ropným krízam dopravné odvetvie nikdy nebolo ochromené.

5.1.8 Vychádzajúc z tejto analýzy EHSV pripomína, že daň z emisií CO2 je rovnaká pre motorové aj vykurovacie palivá. Bude predstavovať 20 EUR za tonu CO2, resp., na ilustráciu, 0,0533 EUR za liter akejkoľvek nafty (vykurovacej alebo inej).

Výbor však vyjadruje počudovanie nad tým, že všeobecná daň z energie predstavuje:

— v prípade motorových palív 9,6 EUR, t. j. 0,316 EUR za liter motorovej nafty,

— ale je veľmi nízka v prípade vykurovacích palív, a síce 0,15 EUR/GJ, t. j. 0,0054 EUR za liter vykurovacej nafty.

5.1.9 EHSV preto vyjadruje želanie, aby zdaňovanie energie v prípade vykurovacích palív pocítili spotrebitelia viac, čo znamená, že táto daň nemôže predstavovať 0,0054 EUR za liter!

EHSV odporúča, aby sa úroveň zdaňovania zvyšovala postupne, ale vo výraznej miere, a to s cieľom:

— zohľadniť nevyhnutné potreby spotrebiteľov týkajúce sa vykurovania,

— znížiť spotrebu vykurovacích palív,

— opodstatniť investície hospodárskych subjektov do energetickej inovácie v oblasti bývania a na priemyselné účely (tak ako to bolo v prípade konštruktérov automobilov).

5.2 Výnimky a odchýlky v rámci SZE

5.2.1 V piatich členských štátoch je povolené nižšie zdaňovanie v prípade využívania motorovej nafty na obchodné účely (ťažké nákladné vozidlá, autobusy, taxíky atď.) v porovnaní s jej využívaním na súkromné účely. Revízia SZE sa touto otázkou zaoberá a núti členské štáty, aby v tejto oblasti nastolili rovnováhu.

Vzhľadom na to, že znečisťovanie motorovou naftou je vždy rovnaké, bez ohľadu na jej použitie (na obchodné alebo súkromné účely), zníženie tohto zdaňovania sa uberá správnym smerom a je najmä koherentné so zásadami uvedenými v stratégii 2020. Progresívny rozvoj cestnej dopravy, v dôsledku ktorého sa spotrebuje najviac motorovej nafty, navyše poukazuje na to, že je potrebné vyvíjať stimuly na zastavenie tohto trendu, ba dokonca znížiť objem prepravy nákladnými vozidlami.

Kumulatívne účinky týchto dvoch opatrení smerujúcich k zvýšeniu zdaňovania motorovej nafty (nastolenie rovnováhy vo vzťahu k benzínu – pozri vyššie – a ukončenie daňového zvýhodnenia v prípade využitia na obchodné účely) však povedú v niektorých členských štátoch k výraznému zvýšeniu ceny motorovej nafty. V takomto prípade by zástupcovia niektorých veľmi dobré organizovaných profesií, ktorí sa dajú ľahko zmobilizovať, mohli vyvíjať tlak na svoje národné vlády, alebo organizovať rozsiahle sociálne protesty.

EHSV teda upozorňuje Európsku komisiu na nebezpečenstvá spojené s príliš veľkými alebo príliš rýchlymi zmenami a na očakávaný odmietavý postoj zo strany členských štátov. Navrhuje preto, aby sa naplánovali sprievodné opatrenia s cieľom reagovať na požiadavky stratégie Európa 2020 a povzbudiť členské štáty, aby podporili revíziu SZE.

5.2.2 Členské štáty musia dbať na to, aby sa všetky energie zdaňovali spravodlivo a podľa pomeru ich emisií CO2 a ich energetického obsahu (pozri vyššie). Z tejto povinnosti homogenizácie je však vyňatá elektrická energia.

EHSV sa pýta na zmysel tejto výnimky a vyjadruje želanie, aby Európska komisia upravila svoj návrh tak, aby elektrická energia bola považovaná za rovnakú energiu ako ostatné formy energie.

5.2.3 Niektoré činnosti, ktoré boli v predchádzajúcej smernici oslobodené od zdanenia, by sa teraz mali zosúladiť s ostatnými a mali by sa rovnako zdaňovať podľa emisií CO2 a podľa spotreby energie.

Pripomíname, že medzi činnosťami, ktoré boli oslobodené od daní, boli činnosti v oblasti hutníctva a chemickej redukcie, postupy v oblasti elektrolýzy, podniky, ktorých výroba si vyžaduje mimoriadne veľkú spotrebu elektrickej energie (náklady na elektrickú energiu predstavujú viac ako 50 % nákladov na výrobu) a činnosti spojené s výrobou nekovových minerálnych výrobkov (cement, sklo, vápno atď.).

Autori revidovanej smernice nastoľujú touto úpravou jasnú koherentnosť: všetky činnosti, ktoré spôsobujú znečistenie alebo si vyžadujú veľkú spotrebu elektrickej energie sú bez výnimky zdanené a zároveň sú všetky sektory povzbudzované, aby investovali do znižovania škodlivého účinku svojej činnosti na životné prostredie.

EHSV v plnej miere podporuje návrat k takémuto spravodlivému a koherentnému prístupu. Vyjadruje však obavy v súvislosti so sociálnym a hospodárskym vplyvom na príslušné činnosti. Z toho dôvodu navrhuje, aby sa aj v tejto oblasti vypracovali sprievodné opatrenia, ktorých cieľom bude:

— poskytnúť pomoc týmto odvetviam pri investovaní a/alebo reštrukturalizácii,

— zabezpečiť ich trvácnosť a lokalizáciu na území EÚ.

Výbor sa okrem iného zamýšľa nad skutočným vplyvom tejto úpravy, ktorej cieľom je zahrnúť tieto činnosti do rozsahu pôsobnosti SZE a zároveň z nej bezodkladne vyňať tie činnosti, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti systému obchodovania s emisnými kvótami v EÚ.

EHSV si nakoniec kladie otázku v súvislosti s rizikom úniku uhlíka, ktorý by sa mohol týkať činností, ktoré boli predtým vyňaté. Systém obchodovania s emisnými kvótami v EÚ zahŕňa ochranný mechanizmus. SZE by sa ním mohla inšpirovať.

5.2.4 Členským štátom sa ponecháva právomoc stanoviť rozdielne úrovne zdaňovania pre takmer všetky uvedené činnosti. Ak miestnej verejnej doprave zostanú výhody tohto typu zdaňovania, určite to nebude tieto podniky motivovať, aby investovali do zníženia znečisťovania alebo spotreby motorového paliva. Má to však svoje opodstatnenie v záujme podpory hromadnej dopravy na úkor individuálnej.

EHSV si však kladie otázku, čím je opodstatnené rozhodnutie zachovať výnimky pre zber odpadu, sanitky, orgány verejnej správy, zdravotne postihnuté osoby, ozbrojené sily atď.

Preto odporúča zmeniť návrh tak, aby sa vynikajúce dôvody, prečo boli taxislužby vyňaté z uplatňovania rozdielnych úrovní zdaňovania, rovnako vzťahovali aj na ostatné dopravné prostriedky.

5.2.5 Vychádzajúc z rovnakej analýzy ako pri rozdielnych úrovniach zdaňovania sa EHSV pýta, aké sú dôvody na vyňatie leteckej dopravy a námornej dopravy Spoločenstva zo SZE.

5.2.6 Keby v budúcnosti letecká a námorná doprava mohli spadať, výlučne, pokiaľ ide o emisie CO2, do pôsobnosti systému obchodovania s emisnými kvótami v EÚ, EHSV sa obáva, aby tieto dve odvetvia, ktoré sú veľmi náročné na spotrebu energie, neboli vyňaté zo zdaňovania spotreby energie.

Faktom je, že medzinárodné dohovory neumožňujú zdanenie týchto dvoch druhov dopráv pod hlavičkou „energetického obsahu“. Výbor následne navrhuje, aby sa začali rokovania na celosvetovej úrovni s cieľom zosúladiť tieto dohovory s právnymi predpismi EÚ.

5.2.7 EHSV sa zamýšľa nad rozhodnutím zachovať členským štátom právomoc oslobodiť domácnosti (najmä) od dane z vykurovacích palív a elektrickej energie.

Touto možnosťou sa narúša celková koherencia SZE. Hlavná zásada SZE vychádza z predpokladu, že cenový signál bude stimulovať príslušných aktérov, aby znížili svoje emisie CO2 a svoju spotrebu energie. Prečo by domácnosti, ktoré sú značnými spotrebiteľmi energie, nemali reagovať na tento signál?

EHSV preto odporúča, aby táto možnosť udeliť domácnostiam výnimku na vykurovacie palivá bola z textu návrhu vypustená, ale aby sa rešpektovali konkrétne obmedzenia, ktorým podliehajú miestni/vnútroštátni spotrebitelia.

5.2.8 Revízia SZE sa v záujme koherencie snaží zabezpečiť, aby sa činnosti, ktoré boli doteraz mimo rozsahu jej pôsobnosti, opätovne zahrnuli do smernice a aby sa neuprednostňovalo využívanie motorovej nafty na obchodné účely na úkor jej využívania na súkromné účely.

Ako by sa dalo v takom prípade vysvetliť, že iné odvetvia (napr. poľnohospodárstvo, stavebníctvo, verejné práce atď.) sa naďalej zvýhodňujú, keďže za spotrebu motorových palív sú zdaňované na základe oveľa nižšej sadzby, ktorá sa uplatňuje pri vykurovacích palivách? Vzhľadom na to, že v dôsledku svojej činnosti a viditeľnosti, majú kľúčový význam pre zlepšenie územného plánovania a bývania, musia ísť tieto odvetvia príkladom.

5.2.9 EHSV sa pýta, aké dôvody opodstatňujú túto výnimku, keďže nemôžu mať ani hospodársky, ani spoločenský či environmentálny charakter. Výbor sa obáva, že takýto prístup sa môžu zneužiť na spomalenie alebo zablokovanie zavádzania novej SZE pod zámienkou, že smernica je svojvoľná a diskriminačná.

5.2.10 Pokiaľ ide konkrétne o odvetvie poľnohospodárstva, EHSV by chcel upozorniť Európsku komisiu na skutočnosť, že revidovaná SZE je dosť nejasná a že členské štáty by mohli žiadať, aby sa im poskytli určité objasnenia a istoty predtým, ako prijmú tento návrh.

Tieto objasnenia by sa mali týkať:

— dôvodov, ktoré by opodstatňovali osobitné a veľmi zvýhodnené zaobchádzanie s odvetvím poľnohospodárstva, ktoré by bolo v rozpore so zásadami a cenovými signálmi uvedenými v smernici, ako aj so snahami požadovanými od ostatných odvetví, ktoré takisto čelia ťažkostiam,

— postupu a kritérií hodnotenia týkajúcich sa rizika úniku uhlíka a navrhovanej protihodnoty za energetickú účinnosť.

5.3 Rôzne aspekty SZE

5.3.1 Nová SZE nemôže predstavovať jednoduché a jednoliate riešenie. Energetická politika Európskej únie má viac faktorov a je komplexnejšia ako iné politiky, a preto si vyžaduje viaceré riešenia alebo jedno komplexné riešenie.

EHSV však konštatuje, že autori revidovanej SZE sa snažili zjednodušiť zásady a ciele tejto novej SZE ako aj jej zavedenie do praxe.

5.3.2 Ako sme už uviedli, revízia SZE je súčasťou komplexného a rozsiahleho regulačného rámca. Obsahuje mnohé odkazy na iné texty a smernice. Táto vzájomná závislosť textov zabraňuje nadbytočnému opakovaniu prvkov vo viacerých smerniciach.

Oblasť energie a životného prostredia sa však neustále rozvíja. Názorným príkladom je možnosť aktualizácie kombinovanej nomenklatúry (článok 2 ods. 5). Okrem toho, každá úprava v referenčnom texte môže mať za následok ďalšie neočakávané alebo neželané úpravy.

EHSV predovšetkým navrhuje, aby boli spomínané referenčné texty zahrnuté v prílohe, a navyše, ak je to potrebné, aby sa objasnilo, či sa niektoré prvky v prílohe môžu stanoviť napevno, v záujme toho, aby sa zaručila koherencia budúcej SZE.

5.3.3 V článku 4 sa do výpočtu minimálnej sadzby zahŕňa „celková výška nepriamych daní“, teda vrátane opatrení prijatých výlučne na vnútroštátnej úrovni, ako je napr. uhlíková daň v niektorých členských štátoch. Rozsah zdaňovania a príslušné oslobodenia od platenia uhlíkovej dane poskytované jednotlivými členskými štátmi sa však môžu líšiť od výšky tejto dane stanovenej v SZE.

Podľa EHSV by Európska komisia mohla objasniť, že členské štáty budú musieť v čase, keď začnú transponovať smernicu, zosúladiť dva druhy zdaňovania CO2.

5.3.4 Revízia je zameraná na zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny, hoci Európska komisia uznáva, že SZE nestanovuje, ako majú členské štáty využiť príjmy z daní získané na základe uplatňovania SZE.

Trvalo udržateľný rast je prioritou stratégie Európa 2020 s cieľom dosiahnuť účinnejšie hospodárenie pri využívaní ekologickejších a konkurencieschopnejších zdrojov.

EHSV sa pýta, prečo neboli do budúcej SZE zahrnuté cielené opatrenia, ktoré by zabezpečili, aby členské štáty mohli konať spoločne a koherentne v snahe rozvíjať udržateľnejšie, ekologickejšie a konkurencieschopnejšie hospodárstvo. Ide napr. o opatrenia:

— v sociálnej oblasti podporujúce zamestnanosť a znižujúce pracovné náklady,

— v oblasti podpory technického rozvoja v odvetví energie z nových zdrojov,

— konsolidácia rozpočtu členských štátov.

5.3.5 Emisie CO2 sa uvádzajú v tonách a energetický obsah v gigajouloch. Minimálna sadzba dane z každého energetického výrobku sa vypočíta v závislosti od jeho emisie CO2 a jeho energetického obsahu. Tieto minimálne úrovne sa teda musia premeniť na zvyčajné jednotky používané pri fakturácii a zdaňovaní, to znamená liter za motorové palivá a niektoré vykurovacie palivá, kilowatthodina (KWh) za elektrickú energiu atď. Toto prepočítanie musia uskutočniť príslušné útvary Európskej komisie. Pravidlá a predpoklady pre tieto výpočty však nie sú vysvetlené a neumožňujú, aby zástupcovia jednotlivých členských štátov dospeli k rovnakým výsledkom.

EHSV pripomína, že je nevyhnutné zosúladiť výpočty, a preto navrhuje, aby sa v texte vysvetlili spôsoby prepočítania použitých jednotiek vychádzajúcich podľa možnosti z jednotiek, ktoré sa najviac približujú jednotkám používaným pri zdaňovaní v členských štátoch.

V Bruseli 27. októbra 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) NCV: čistá výhrevná hodnota energetických výrobkov a elektrickej energie.

(2) KOM(2011) 168 v konečnom znení.

(3) MEMO/11/238.