SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 14.3.2005 
KOM(2005) 77 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
Rámec pre rozvoj vz ťahov 
s Ruskou federáciou v ob lasti leteckej dopravy 
 
SK 2   SK 1. ÚVOD A  ZHRNUTIE  
Celková dôležitos ť vzťahu medzi EÚ a Ruskou federáciou ako k ľúčovými 
strategickými partnermi a susedmi a význa m leteckej dopravy a leteckého priemyslu 
týchto krajín sved čia v prospech dohody o novom rámci organizácie ich vz ťahov 
v oblasti letectva. 
Súbežne s týmto oznámením preto Komisia odporú ča Rade poveri ť Komisiu rokova ť 
v mene Európskeho spolo čenstva s Ruskou federáciou o komplexnej dohode 
v oblasti leteckej dopravy. Tento p odnet vychádza z vývoja v úlohe Spolo čenstva 
v externej leteckej doprave na zá klade rozsudkov Európskeho súdneho dvora 
z 5. novembra 2002 v prípadoch „Ot vorené nebo“, ktoré uznali výlu čnú pôsobnos ť 
Spoločenstva vzh ľadom na dôležité aspekty externej  leteckej dopravy, ako i z Bielej 
knihy Komisie s názvom „ Európska dopravná politika na rok 2010: čas pre 
rozhodnutia“1, ktorá zdôraznila potrebu, aby Ún ia na svetovej scéne hovorila 
jediným hlasom na obranu svojich priemyselných a sociálnych záujmov a záujmov týkajúcich sa životného prostredia. 
Na základe týchto rozsudkov Komisia uviedla, že zamýš ľa predloži ť návrhy na 
udelenie ďalších poverení, ktoré by jej umožnili za čať rokovania o širokej škále 
otázok leteckej dopravy s vybranými tretími krajinami strategickej dôležitosti. 
Existujú podstatné hospodárske a politické dôvody, pre ktoré by Spolo čenstvo malo 
definovať koherentnú let eckú politiku vo či svojim najvä čším obchodným partnerom, 
predovšetkým vo či Rusku, s ktorým EÚ rozvíja úzke hospodárske a politické 
partnerstvo v rámci Dohody o pa rtnerstve a spolupráci (PCA)
2 a v rámci štyroch 
„spoločných priestorov“ v zmysle samitu EÚ - Rusko v Sankt Peterburgu v máji 
2003, predovšetkým v rámci spolo čného hospodárskeho priestoru (SHP). 
Partnerstvo EÚ - Rusko sa pos ilnilo po rozšír ení EÚ o desa ť nových členských štátov 
1. mája 2004, ke ďže osem z týchto štátov má historickú skúsenos ť s úzkymi 
hospodárskymi a politickými väzbami s Ruskom. EÚ je hlavným obchodným partnerom Ruska, ke ďže predstavuje vyše 50 % jeho celkového obchodu, pri čom 
Rusko je piatym najdôležitejším ob chodným partnerom EÚ (po USA, Švaj čiarsku, 
Číne a Japonsku) a predstavuje okolo 5 % celkového obchodu EÚ. Rusko je druhým 
najdôležitejším obchodným partnerom desiatich nových členských štátov EÚ. 
Integrácia dopravných systémov je predpokl adom produktívnej spolupráce. Letecká 
doprava predstavuje mimoriadne dynamick é odvetvie dopravy a je nevyhnutná pre 
spojenie Európskej únie s jej susedmi, predovšetkým s Ruskou federáciou. Vytvorenie leteckej politiky vo či Rusku je preto dôležitým cie ľom v celkovom rámci 
rozvoja partnerstva EÚ s jej ve ľkým východným susedom. 
Rusko poskytuje dobré vyhliadky na ra st pre letecké dopravné spolo čnosti, výrobcov 
leteckej techniky i poskytovate ľov služieb v Európe. Ruská medzinárodná osobná 
                                                
 
1 KOM(2001) 370 
2 Článok 43 tejto dohody otvára možnos ť uzatvárať konkrétne dohody v oblasti dopravy s cie ľom zlepši ť 
podmienky vzájomného prístupu na trh a poskytovania služieb.  
 
SK 3   SK doprava sa do ve ľkej miery sústre ďuje na európske miesta . Okolo 75 % celkovej 
osobnej leteckej dopravy Ruska smeruje do európskych miest, pri čom predpovede 
hovoria o ro čnej miere rastu na úrovni 5,8 %3 v rokoch do 2007. Pre EÚ Ruská 
federácia v sú časnosti predstavuje štvrtý najvä čší zahrani čný letecký trh4. 
Ruský letecký trh sa dlhé obdobie vyzna čuje reštriktívnos ťou. Prístup na trh je prísne 
obmedzený a štát v odvetví letectva ne ustále zohráva dôležitú a vplyvnú úlohu. 
Vzhľadom na rastúci dopyt a zahrani čnú konkurenciu však ruská vláda ohlásila 
podstatné reformy v tomto odvetví vrátane postupnej liberalizácie domáceho trhu 
a privatizácie leteckých dopravných spolo čností s cie ľom zvýši ť konkurencie-
schopnosť, prilákať viac investícií a konsolidova ť odvetvie. 
Vo vzťahoch EÚ a Ruska v oblasti letectva  v minulosti dominovali sporné otázky 
týkajúce sa platieb za prelety ponad Sibír a obáv Ruska, pokia ľ ide o normy hluku 
a bezpečnosti EÚ. Otázka sibírskych prelet ov má pre európskych leteckých 
prepravcov mimoriadny význam, pretože má vplyv na služby na trasách medzi 
Európou a rastúcimi lukratívnymi trhmi na Ďalekom východe, predovšetkým Čínou. 
Tieto ťažkosti ohrozujú prílež itosti konštruktívnej spolupráce a postup v takej 
dôležitej oblasti spolo čného záujmu, akou je bezpe čnosť leteckej dopravy.  
V súčasnosti sú tieto vz ťahy naštrbené, predovšetkým pokia ľ ide o dopravné práva 
a trhové príležitosti dost upné prepravcom Spolo čenstva. Individuálne snahy 
členských štátov nedokázali zladi ť dvojstranné dohody s právnymi predpismi 
Spoločenstva, neboli schopné rieši ť kľúčové otázky ako napr. platby za sibírske 
prelety, ani dosiahnu ť pokroky v prístupe na trh. Od lišné prístupy k otázkam 
bezpečnosti a hluku sú stálym zdrojom potenciálnych nedorozumení vo vz ťahoch 
v oblasti letectva. 
Cieľom komplexnej dohody v oblasti leteckej dopravy medzi ES a Ruskom by bolo 
rozšíriť letecké vz ťahy a vytvori ť rámec, v ktorom by ako priemysel tak 
i používatelia mohli profitova ť zo zlepšenia trhových podmienok a zo stabilného 
a konzistentného právneho prostredia medzi týmito dvoma trhmi, a vytvori ť 
mechanizmy na predchádzanie alebo efektívne riešenie odlišností. 
2. TRENDY V  POLITIKE CIVILNÉHO LETECTVA RUSKEJ FEDERÁCIE – MODERNIZÁCIA , 
KONSOLIDÁCIA A  LIBERALIZÁCIA  
2.1. Rozširujúci a rozvíjajúci sa trh  
Letecká doprava je jedným z najdynamick ejšie sa rozvíjajúcich odvetví dopravy 
v Rusku. Civilné letectvo je významným odvetvím ruského hospodárstva ako celku, pričom zamestnáva okolo 223 000 osôb. Pod ľa Ministerstva dopravy Ruskej 
federácie v roku 2003 zaznamenala osobná le tecká doprava nárast o 9,9 %, nákladná 
letecká doprava o 2,7 %.  
Ruský trh leteckej dopravy sa síce rýchlo rozvíja, ale v ur čitých oblastiach je na ďalej 
pomerne nevyspelý so silným potenciálom  rastu ako v osobnej, tak i v nákladnej 
                                                
 
3 Zdroj: IATA 
4 Zdroj: Európska Komisia: údaje o po čte ponúkaných sedadiel, 2004. 
 
SK 4   SK leteckej doprave. Pod ľa predpovedí IATA v rokoch 2003 až 2007 ruský trh civilného 
letectva zaznamená ro čné miery rastu na úrovni 5,8 % - teda vyššie ako vyspelé trhy 
v západnej Európe a v USA. 
Iba štyri komer čné letecké dopravné spolo čnosti – Aeroflot, Sibir,  Pulkovo a UT Air 
– ročne prepravia viac než mili ón cestujúcich. Aeroflot dominuje na medzinárodnom 
trhu, zatia ľ čo na domácom trhu čelí konkurencii ostatných spolo čností (na domácom 
trhu je vedúcim ruským prepravcom  v osobnej leteckej doprave spolo čnosť Sibir). 
Spoločnosť Aeroflot poskytuje 37,7 % celkového po čtu sedadiel na trhu Rusko - EÚ, 
pričom tomuto podielu sa najviac prib ližuje Lufthansa s 12,6 % sedadiel5. 
2.2. Nová stratégia v leteckej doprave – smerom k privatizácii a liberalizácii  
V októbri 2003 ruská vláda ohlásila novú „S tratégiu dopravy pre Ruskú federáciu“. 
Pokiaľ ide o leteckú dopravu, hlavným zámerom ruskej vlády je podpori ť rozvoj 
domácej leteckej dopravy prostredníctvom ve ľkej reštrukturalizácie s cie ľom zvýšiť 
efektívnos ť a kvalitu služieb. V Rusku je v sú časnosti registrovaných 215 leteckých 
dopravných spolo čností (267 v roku 2000), vrátane 55 prepravcov vo vlastníctve 
štátu. Očakáva sa, že tento po čet sa v nasledujúcich rokoch zníži vzh ľadom na 
rastúcu konkurenciu, prísnejšie ude ľovanie licencií zo strany vlády a presadzovanie 
prísnejších bezpe čnostných požiadaviek. 
Ruská vláda ohlásila plány v podstatnej miere zlepši ť celkovú konkurencieschopnos ť 
ruských prepravcov prispôsobením sa medzinárodným obchodným normám a normám v oblasti životného prostredia  a služieb a postupne liberalizova ť trh.  
Rast v oblasti osobnej leteckej dopravy v minulých rokoch je hlavným faktorom 
posunu smerom k urýchleniu liberalizácie  domáceho trhu leteckej dopravy. V roku 
2002 liberalizácia domáceho trhu za čala odstránením existujúceho systému kvót. 
Ruská vláda zamýš ľa ďalšie odstránenie kvót s cie ľom dosiahnu ť rýchlu úplnú 
liberalizáciu domácej leteckej dopravy. 
Zámerom vlády je podpori ť vznik strategických alianc ií ako na domácej, tak i na 
medzinárodnej úrovni, a tak prispie ť k pripravenosti ruských prepravcov na 
konkurenciu. Konkuren čné tlaky medzi ruskými leteckými dopravnými 
spoločnosťami ako na domácich, tak i na medz inárodných trasách v nasledujúcich 
rokoch zrejme skuto čne prinesú ruským leteckým dopravným spolo čnostiam 
podstatné zmeny. Istou predzves ťou budúceho vývoja bolo 24. mája 2004 podpísanie 
Memoranda o porozumení spolo čnosťou Aeroflot, ktoré vytvára zázemie na členstvo 
tejto ruskej leteckej dopravnej spolo čnosti v aliancii SkyTeam . Došlo i k ohláseniam 
týkajúcim sa možnej privatizácie spolo čnosti Aeroflot. 
2.3. Modernizácia infraštruktúry  
U väčšiny ruských letísk je potrebná renovácia a modernizácia. Dopravná stratégia, 
ktorú prijala ruská vláda, predpokladá ďalšiu privatizáciu letísk, ako aj 
„optimalizáciu“ siete letísk v celej kr ajine. Zlepšenie fungovania letísk bude 
kritickým bodom úspešného rozvoja civi lného letectva v Rusku. Otázky bezpe čnosti 
                                                
 
5 Zdroj: OAG 
 
SK 5   SK a bezpečnostné postupy zohrávajú po dramatic kých teroristických akciách v lete 
2004 čoraz dôležitejšiu úlohu. Pripra vený bol nový zákon o bezpe čnosti dopravy. 
Ruská vláda zamýš ľa uskuto čniť hĺbkové reformy nielen v domácom odvetví 
leteckej dopravy, ale taktiež ohlásila plány na reštrukturalizáciu leteckého priemyslu.  
Pre ruské letecké dopravné spolo čnosti je v sú časnosti jediným najdôležitejším 
limitujúcim faktorom rastu dostupnos ť výkonnej a modernej leteckej techniky. Pod ľa 
odhadov budú letecké dopravné spolo čnosti musie ť v priebehu nasledujúcich piatich 
rokov nahradi ť tretinu ich starnúceho let eckého parku (okolo 95 % v sú časnosti 
používaných lietadiel sa vyrobilo v rokoch 1960 až 1980). Viac než 1 600 
v súčasnosti používaných lietadiel nesp ĺňa normy hluku Medzinárodnej organizácie 
civilného letectva (ICAO). 
Rusko sa tradi čne vyzna čovalo rozsiahlym leteckým priemyslom. V sú časnosti 
letecký priemysel zamestnáva asi 500 000 osôb v približne 300 spolo čnostiach a vo 
výskumných či technických ústavoch. Priemysel však zúfalo potrebuje investície, 
modernizáciu a reštrukturalizáciu. 
Podľa všetkého tento proces už prebieha na základe návrhov Ruskej leteckej 
a kozmickej agentúry (Rosaviakosmos) pr edložených v súvislosti s novou stratégiou 
dopravy Ruska. Agentúra navrhuje radiká lne opatrenia na vytvorenie jediného 
letecko-kozmického konzorcia (OAK – Jednot ná výroba leteckej techniky), zjavne 
podľa vzoru EADS. Toto konzorcium by riadil súkromný kapitál (s ú časťou vlády 
25,5 %) a jeho cie ľom by bolo získa ť 10 %-ný podiel na svetovom leteckom trhu. 
3. VZŤAHY EÚ-R USKO V  OBLASTI LETECTVA – POTREBA JEDNOTNÉHO PRÍSTUPU 
SPOLOČENSTVA  
3.1. Rastúce trhy vzájomného obchodného záujmu  
Dobre rozvinuté letecké spojenie s Európskou úniou a s hlavnými medzinárodnými 
miestami ur čenia je podstatné pre vývoj  ruskej ekonomiky a obchodné vz ťahy Ruska 
s EÚ. 
Ruská medzinárodná osobná doprava sa do ve ľkej miery sústre ďuje do európskych 
miest. V roku 2002 sa medzi Ruskom a západnou Európou prepravilo 4,3 milióna pasažierov, medzi Ruskom a strednou a východnou Európou 1 milión pasažierov. Asi 75 % celkovej ruskej osobne j dopravy smeruje do európskych miest 
a predpokladá sa, že ruská osobná doprava bude v rokoch do 2007 dosahova ť ročný 
rast vo výške 5,8 %
6. 
Letecká doprava medzi EÚ a Ruskom zaznamenala po čas minulých desiatich rokov 
značný nárast. Po čet letov medzi EÚ a Ruskom sa zvýšil z 279 letov týždenne v roku 
1992 na 465 v roku 2003, pri čom súčasne vzrástol po čet ponúkaných sedadiel 
v leteckej doprave medzi EÚ a Ruskom zo 44 880 v roku 1992 na 65 663 sedadiel v roku 2003.  Potenciál rastu ruského tr hu je všeobecne uznávaný.  
                                                
 
6 Zdroj: IATA 
 
SK 6   SK Najväčšia časť leteckej dopravy medzi EÚ a Rusk om sa realizuje medzi Ruskom 
a Nemeckom (39 % letov medzi EÚ a Ruskom)7, Španielskom (12 %), Francúzskom 
(11 %), Ve ľkou Britániou (8,5 %) a Fínskom (7 %). Spomedzi nových členských 
štátov je významná doprava medz i Ruskou federáciou a Po ľskom a Českou 
republikou. 
Spolu s Čínou predstavuje Rusko jeden z najvä čších turistických trhov s „vysokým 
potenciálom“ na svete. Celkový po čet turistov, ktorí navští via Ruskú federáciu, sa 
v roku 2002 zvýšil o 7,3 % (európsky prie mer je 2,3 %). Európske cestovné 
kancelárie za čali spolupracova ť so spolo čnosťami v Rusku a zaklada ť spoločné 
podniky. Ruský turizmus má pre priemysel cestovného ruchu EÚ rastúci význam. Ruskí turisti patria vo svetovom medzin árodnom cestovnom ruchu medzi tých, ktorí 
míňajú najviac pe ňazí (12 miliárd USD v roku 2002).
8 
3.2. Dvojstranné vz ťahy v oblasti letectva medzi členskými štátmi EÚ a Ruskom 
3.2.1.  Fragmentované a reštriktívne trhové prostredie  
Ruská federácia má uzavreté dvojstranné  dohody o leteckých službách s 23 z 25 
členských štátov EÚ, ktoré upravujú predovš etkým dopravné práva a s nimi spojené 
otázky dvojstrannej dôležitosti (vym enovanie leteckých dopravných spolo čností, 
bezpečnosť, tarify, clá at ď.). Dôsledkom tohto roz členenia je vyššia komplexnos ť, 
ako je potrebná pre riadiaci rámec uplatnite ľný na letecké služby medzi EÚ 
a Ruskom. 
Dvojstranné dohody o leteckých službách medzi členskými štátmi EÚ a Ruskom 
okrem toho oby čajne striktne upravujú pr ístup na trh, nielen pokia ľ ide o obmedzený 
počet vymenovaných prepravcov alebo miest, ktoré môžu obsluhova ť, ale aj pokia ľ 
ide o počet letov alebo kapacitu, s ktorou  môžu uvedené letecké dopravné 
spoločnosti operova ť. 
Okrem nezákonností, ktoré identifikova l Európsky súdny dvor v rozsudkoch 
„Otvorené nebo“, je tu rad právnych otáz ok v oblasti európskeho práva hospodárskej 
súťaže, ktoré bude potrebné rieši ť v súvislosti s budúcou dohodou o leteckej doprave 
medzi EÚ a Ruskom. 
3.2.2.  Mraky na oblohe – hlavné nevyriešené otázky 
3.2.2.1.  Sibírske prelety 
Letecké dopravné spolo čnosti EÚ, ktoré prelietajú pona d ruské územie, musia plati ť 
osobitné poplatky svojmu ruskému konkurentovi, spolo čnosti Aeroflot, ktoré 
nesúvisia s bežnými platbami za služby kontroly leteckej dopravy. Tieto poplatky, 
ktoré Rusko zaviedlo v dvojstranných dohodách s členskými štátmi cez povinné 
obchodné dohody medzi leteckými dopravnými spolo čnosťami EÚ a spolo čnosťou 
                                                 
7 Nemecko je pre Rusko najvä čší jednotný medzinárodný letecký trh. Každá zo spolo čností Lufthansa, 
Aeroflot, Pulkovo a Air Sibir realizuje týždenne viac než 100 letov medzi Ruskou federáciou a Nemeckom. 
8 Zdroj: Svetová organizácia cestovného ruchu (World Tourism Organisation (WTO)), Tourism 
highlights 2003. 
 
SK 7   SK Aeroflot, predstavujú neprijate ľný poplatok za tranzit, od porujú všeobecnej praxi 
a považujú sa za nezlu čiteľné s medzinárodným právom, vrátane článku 15 
Chicagského dohovoru z roku 1944. Odhaduje sa, že v roku 2003 európske letecké dopravné spolo čnosti na tieto poplatky vydali prib ližne 250 miliónov eur. Rusko je 
jedinou krajinou na svete, v kt orej sa takéto poplatky uplat ňujú. Tieto poplatky sa 
okrem toho neuplat ňujú transparentne a nemusia ich plati ť všetci obchodní partneri 
Ruska. Pre letecké dopravné spolo čnosti EÚ je tranzit ponad Sibír nevyhnutný, aby 
získali komer čne príťažlivý prístup na rozširuj úci sa letecký trh na Ďalekom východe 
vrátane Číny. Operácie na Ďalekom východe sú nevyhnutné pre hospodársku 
ziskovosť leteckých dopravných spolo čností EÚ. 
Väčšina prevádzkovate ľov nákladnej dopravy EÚ operujúcich medzi západnou 
Európou a Ďalekým východom sa vyhýba plateniu popl atkov za prelet tým, že neletí 
ponad územie Ruska. Ruskí prevádzkova telia nákladnej dopr avy, predovšetkým 
Aeroflot, teda majú podstatnú výhodu v tom, že môžu poskytova ť služby nákladnej 
dopravy zo Západnej Európy na Ďaleký Východ priamo cez Rusko. 
3.2.2.2.  Normy v oblasti životného prostredia a bezpe čnosti 
Ruské letecké dopravné spolo čnosti stále používajú zna čný počet starej leteckej 
techniky, ktorá nesp ĺňa medzinárodné a európske normy v oblasti životného 
prostredia (hluk) a bezpe čnosti. Táto otázka i na ďalej zostáva prekážkou zlepšovania 
vzťahov v oblasti letectva medzi EÚ a Ruskom a treba ju komplexne rieši ť na úrovni 
EÚ. 
4. P
RÍNOS JEDNOTNÉHO PRÍSTUPU SPOLOČENSTVA K  VZŤAHOM EÚ A RUSKA 
V OBLASTI LETECTVA  
4.1. Celkový hospodársky prínos 
Letecká doprava a letecký priemysel EÚ a Ruskej federácie sú základnými zložkami 
našej hospodárskej spolupráce prispievajúcej k mobilite našich ob čanov 
a k priemyselnému rozvoju. Rozšírením EÚ dôležitos ť vzťahov EÚ a Ruskej 
federácie v oblasti leteckej dopravy ešte vzrástla a zna čne sa zvä čšil aj objem 
dopravy medzi trhmi európskej 25-ky a Ruskou federáciou. 
V priebehu posledného desa ťročia sa v EÚ vyvinul skuto čne jednotný európsky trh 
leteckej dopravy. Spotre bitelia profitujú z vä čšieho výberu a nižšieho prepravného, 
predovšetkým nástupom nových nízkonákladov ých prepravcov. EÚ taktiež vytvára 
spoločné bezpečnostné normy a riadenie dopravy pre Jednotné nebo. 
Plný potenciál vnútorného trhu  sa však nepodarí dosiahnu ť, kým Spolo čenstvo 
nezačne konať ako jednotný koordinovaný subjekt vo svojich vz ťahoch v oblasti 
leteckej dopravy s tretími krajinami vždy, ke ď takéto koordinované snahy môžu 
vytvoriť pridanú hodnotu v záujme európskeho leteckého priemyslu a používate ľov. 
Podľa výsledkov nedávnej štúdie vypracovanej v mene Komisie, by úplne otvorený 
trh medzi EÚ a Ruskom mohol prinies ť obom stranám až 680 miliónov eur ro čne 
vytvorením pracovných miest v leteckom priemysle, výdavkami turistov a cestujúcich a prostredníctvom podporných služieb širšiemu leteckému priemyslu. 
 
SK 8   SK Užšie vzťahy medzi EÚ a Ruskom v oblasti leteckej dopravy na základe dohody 
v oblasti letectva by mohli podpori ť integráciu ruského civilného letectva do 
súčasnej siete globálnych aliancií. 
Rozvoj užších väzieb medzi európskym a ruským leteckým a kozmickým 
priemyslom a posilnenie prie myselnej spolupráce sa ozna čujú za jedny z prioritných 
činností v rámci „cestovnej mapy“ (roadmap) pre Spolo čný hospodársky priestor 
EÚ-Rusko. Posilnenie tejto spolupráce zahrnuté do celkového rámca rokovaní o dohode v oblasti letectva medzi Spolo čenstvom a Ruskom by mohlo prinies ť nové 
trhové príležitosti a následne zna čný hospodársky prínos. 
Do úvahy treba vzia ť aj podstatné úspory (približne 250 miliónov USD ro čne), ktoré 
by európskym leteckým dopravným spolo čnostiam prinieslo zrušenie platieb za 
sibírske prelety, ako aj prí nos z liberálnejšieho prostredia na rozširovanie leteckých 
služieb cez Rusko na Ďaleký východ. 
Otvorenie a integrácia trhov sa však musia uskuto čniť vyrovnaným spôsobom, ktorý 
zohľadní aj iné dôležité ciele politiky a zmierni potenciálne negatívne vplyvy či už 
na hospodársku sú ťaž, ochranu životného prostredia a trvalo udržate ľný rozvoj, alebo 
na iné oblasti. 
4.2. Dopravné práva – vytvorenie nových príležitostí, otvorenie oblohy 
V oblasti dopravných práv, ak o sa uvádza vyššie, je sú časné prostredie ve ľmi 
reštriktívne, pokia ľ ide o ur čenie, frekvenciu, kapacitu a trasy. Tento stav bráni 
expanzii leteckých služieb, a to aj napriek rastúcemu dopytu. Cie ľom dohody by 
preto bolo umožni ť postupné otváranie prístupu na  tieto dva letecké trhy spolu s 
podporou investícií a hospodárskej sú ťaže a so zlepšovaním služieb v osobnej 
i nákladnej doprave. 
Pri súčasnom trhu a sú časných podmienkach regula čnej úpravy je vytvorenie 
otvorenej leteckej oblasti nereálnym bezprostredným cie ľom, hoci zostáva 
dlhodobým zámerom. Takýto zámer by sa dal najlepšie dosiahnu ť v niekoľkých 
fázach, čo by umožnilo plynulú a vyrovnanú transformáciu. 
4.3. Zaručenie súladu s právom Spolo čenstva 
V súlade s judikatúrou Európskeho súdneho dvora (ESD) v rozsudkoch z 5. 
novembra 2002 sú časné dvojstranné dohody o leteckých službách medzi členskými 
štátmi a Ruskou federáciou treba považova ť za dohody v rozpore s právnymi 
predpismi Spolo čenstva, ke ďže obsahujú diskrimina čné ustanovenia vo či 
prepravcom z iných členských štátov alebo ustanove nia, ktoré zasahujú do výlu čnej 
pôsobnosti Spolo čenstva. Pokia ľ nedôjde k rýchlej úprave alebo nahradeniu týchto 
dohôd takými dohodami, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi Spolo čenstva, 
musia dané členské štáty tieto dohody zruši ť. Táto situácia neposkytuje leteckým 
dopravným spolo čnostiam operujúcim medzi EÚ a Ruskou federáciou nevyhnutnú 
právnu istotu a predstavuje riziko pre budúci rozvoj našich vz ťahov v oblasti 
letectva. 
Závery dvojstranných rokovaní medzi členskými štátmi a Ruskou federáciou zatia ľ 
nepriniesli potrebné zladenie sú časných dohôd s právom Spolo čenstva. 
 
SK 9   SK Kľúčovým cie ľom komplexnej dohody v oblasti leteckej dopravy medzi 
Spoločenstvom a Ruskou federáciou by teda bolo vyrieši ť otvorené právne otázky vo 
vzťahu k súčasným dvojstranným dohodám medzi Ruskom a členskými štátmi. 
4.4. Sibírske prelety – postupné od stránenie platieb do roku 2013 
Komplexná dohoda o leteckej doprave medz i ES a Ruskom by stanovila prechodné 
obdobie modernizácie sú časného mechanizmu platieb za transsibírske prelety 
najneskôr do roku 2013 a zaru čila, že poplatky uplat ňované po skon čení 
prechodného obdobia budú transparentné, založené na nákladoch a nebudú vies ť 
k diskriminácii medzi leteckými dopravnými spolo čnosťami. 
Rada v roku 1997 uvítala podnet Komisie za čať o tejto otázke priame konzultácie 
s Ruskou federáciou. 
Spoločenstvo dokázalo demonštrova ť svoju silu v rokovaniach s Ruskom, ktoré 
vyvrcholili v záväzku zo strany ruskej  vlády z 21. mája 2004 v súvislosti 
s rokovaniami o prijatí Ruska do WTO odstráni ť nekomer čné prvky sú časného 
systému platieb za sibírske prelety uplat ňovaného Ruskom s cie ľom nahradi ť ho 
najneskôr do roku 2013 systémom, ktor ý je transparentný, nediskrimina čný 
a založený na nákladoch. Dohodlo sa tiež, že postupy postupného zr ušenia platieb za 
prelety po čas prechodného obdobia do roku 2013 sa vykonajú v kontexte rokovaní 
medzi Ruskom a ES o komplexnej dohode o leteckej doprave. Takto sa vytvorí najlepší rámec, v rámci ktorého sa ES a Rusko budú môc ť dohodnú ť o ďalšom 
napredovaní. O čakáva sa výrazný hospodársky prí nos, ktorý leteckým dopravným 
spoločnostiam EÚ prinesie zrušenie týchto platieb, predovšetkým pokia ľ ide o rozvoj 
dopravy do lukratívnych a rý chlo rastúcich trhov na Ďalekom východe. 
Ak by sa ukázalo, že ďalší pokrok v tejto otázke bude problematický, je možné 
prikročiť k paralelným akciám napríklad v rámci ICAO a k uplatneniu článku 15 
Chicagského dohovoru. 
4.5. Umožnenie užšej trhovej integrácie – bezpe čnosť a normy v oblasti životného 
prostredia 
Na pozadí liberalizácie ruského domáceho leteckého trhu ruská vláda prejavila 
záujem pokra čovať v rozhovoroch s ES o otázkach regula čnej úpravy. Mohli by ma ť 
formu technickej pomoci v oblasti regula čnej úpravy na základe vlastných skúseností 
ES s liberalizáciou regula čného rámca alebo dokonca aproximácie leteckých 
zákonov. Takýto postup, ktorý by viedol k zvýšeniu konzis tentnosti regula čnej 
úpravy a istoty, by bol jednozna čne v záujme Spolo čenstva, ako aj tých častí 
odvetvia letectva, ktoré by chceli rozšíri ť svoje služby do Ruska a vytvori ť užšie 
obchodné väzby s ruskými spolo čnosťami. 
Veľmi dôležité je zabezpe čenie prísnych bezpe čnostných opatrení, ktoré zaru čia, že 
otvorenie sa trhu bude sprevádza ť primeraná miera integrácie a konvergencie 
regulačnej úpravy. Dohoda by mohla vytvori ť úzku spoluprácu na zaistenie 
dodržiavania najvyšších medzinárodných bezpe čnostných noriem pri celkovom 
zohľadnení postupov, noriem a vývojových trendov uplatnite ľných alebo 
prebiehajúcich na území Spolo čenstva. V rámci tejto zmluvy by sa tiež mohli 
vyvinúť spoločné mechanizmy a postupy spolupráce v oblasti bezpe čnosti. 
 
SK 10   SK V súvislosti s novým vz ťahom medzi Ruskou federáciou  a ES v oblasti letectva, 
založeným touto dohodou, by bolo možné poskytnú ť pomoc pri harmonizácii noriem 
certifikácie v tých oblastiach , kde je to vhodné, s cie ľom pripravi ť pôdu pre užšiu 
spoluprácu medzi Medzištátnym leteckým  výborom (Interstate Aviation Committee 
(IAC)) a Európskym úradom letovej bezpe čnosti (European Aviation Safety Agency 
(EASA)). Oba orgány sa v jú li 2004 dohodli na pracovnej dohode.  
Pokiaľ ide o otázky životného prostr edia, dohoda by mohla vytvori ť rámec na 
konzultácie medzi ES a Ruskou federáciou okrem iného o zjednodušení realizácie 
zlepšení noriem v oblasti životného pr ostredia v Rusku, predovšetkým pokia ľ ide 
o hluk lietadiel. Dohoda by ďalej mala EÚ zaru čiť flexibilitu, pokia ľ ide o opatrenia 
na zmiernenie vplyvu leteckej dopravy na klimatické zmeny a iné otázky životného prostredia. 
4.6. Priemyselná spolupráca – využívanie vzájomných silných stránok a potrieb 
v leteckom a kozmickom priemysle 
Letecký a kozmický priemysel EÚ má  vážny záujem o vývoj spolupráce so 
spoločnosťami a výskumnými strediskami v Rusku. –V sú časnosti už prebiehajú 
rozličné spoločné projekty, či už v oblasti projektovani a, výroby, odbornej prípravy 
a bezpečnostných osved čení, do ktorých sa zapájajú najvýznamnejšie spolo čnosti 
z EÚ a Ruska. V roku 2003 Airbus ot voril v spolupráci s ruskou spolo čnosťou 
Kaskol technické stredisko v Rusku (ECAR – Engineering Ce ntre Airbus in Russia). 
Priemysel EÚ sa tiež zapája do ruských projektov v oblasti vývoja novej leteckej 
techniky oh ľaduplnej k životnému prostrediu, ako napr. TU 204 a RRJ (Russian 
Regional Jet). Dohoda by mohla vytvori ť nový rámec pre vz ťahy v oblasti letectva 
medzi Ruskou federáciou a EÚ na podporu priemyselnej spolupráce. Takáto spolupráca by podporovala spolo čne identifikované leteck é a výskumné projekty 
zamerané na podporu prebiehajúcej reštrukt uralizácie a modernizácie ruského 
leteckého priemyslu vrátane výskumu a vývoja spolo čných noriem (normy v oblasti 
životného prostredia a bezpe čnosti), programov odbornej prípravy, ako i podpory 
modernizácie systému riadenia dopravy a letiskovej infraštruktúry v Rusku. 
5. Z
ÁVERY  
Toto oznámenie predstavuje pozadie a argumenty opodstat ňujúce potrebu 
komplexnej dohody o leteckej doprave medzi Spolo čenstvom a Ruskou federáciou, 
ktorá by týmto dvom part nerom umožnila vytvori ť jasný a koherentný rámec 
konštruktívneho rozvíjania svojich vz ťahov v oblasti letectva v nasledujúcich rokoch 
. 
Zámerom takéhoto rámca by bolo okrem iného zlepši ť trhové príležitosti pre obidve 
strany, zaru čiť súlad s právnymi predpismi Spolo čenstva, uskuto čniť postupné 
odstránenie platieb za tr anssibírske prelety, podpori ť aproximáciu leteckého práva vo 
všetkých prípadoch potreby, vytvori ť spoločné mechanizmy spolupráce na vytváraní 
bezpečnostných a noriem a noriem v oblasti životného prostredia a posilni ť 
spoluprácu v oblasti priemyslu. Rámec by zárove ň priniesol zna čné hospodárske 
prínosy. 
 
SK 11   SK Súčasná situácia, ke ď nie Spolo čenstvo, ale každý členský štát samostatne rokuje 
o právach leteckej dopravy a podmienkach pr ístupu na trh s tretími krajinami, je 
nevýhodná. Pokia ľ členské štáty budú s Ruskom rokova ť dvojstranne, bude 
podstatne ťažšie dosiahnu ť výrazný prínos v oblasti vstupu na trh a integrácie, ktoré 
by mohlo o čakávať Spoločenstvo spolu s ponukou výraznýc h príležitostí v oblasti 
regulačnej úpravy, v technickej a v priemyselnej oblasti.