C 331/17

Uverejnenie žiadosti o schválenie podstatnej zmeny špecifikácie výrobku podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2020/C 331/12)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti o zmenu podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„CORNOUAILLE“

EÚ č.: PDO-FR-0043-AM02 – 19. 4. 2019

CHOP (X) CHZO ( )

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille

Chambre d'agriculture – Kergadalen 29590 SAINT-SEGAL FRANCE

Tel. +33 298524801

E-mail: odgcornouaille@gmail.com

Skupina je zložená z pestovateľov jabĺk a výrobcov cideru „Cornouaille“. Je preto oprávnená predložiť žiadosť o zmenu.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

☐ Názov výrobku

☒ Opis výrobku

☒ Zemepisná oblasť

☒ Dôkaz o pôvode

☒ Spôsob výroby

☒ Súvislosť

☒ Označovanie

☒ Iné: aktualizácia kontaktných údajov skupiny a príslušného orgánu členského štátu, údaje týkajúce sa kontrolného orgánu, súvislosť, vnútroštátne požiadavky, redakčné úpravy položky „Zemepisná oblasť“.

4. Typ zmeny (zmien)

☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012.

☒ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5. Zmena (zmeny)

Keďže jednotný dokument ešte nebol uverejnený, zmeny uvedené ďalej sa týkajú len špecifikácie. Do jednotného dokumentu sa preberajú prvky zo zmenenej špecifikácie.

5.1. Položka „Opis výrobku“

— Ustanovenie:

„Cornouaille je cider typu bouché, nepasterizovaný, nesýtený a vyrobený z čistej šťavy muštových jabĺk z miestnych a tradičných odrôd pochádzajúcich z identifikovaných sadov, ktoré sa nachádzajú v zemepisnej oblasti.“

sa nahrádza takto:

„„Cornouaille“ je šumivý cider, ktorý sa vyrába druhotným kvasením vo fľaši. Je nepasterizovaný a nesýtený. Vyrába sa z čistej šťavy muštových jabĺk z miestnych a tradičných odrôd pochádzajúcich z identifikovaných sadov, ktoré sa nachádzajú v zemepisnej oblasti.“

Pojem „bouché“ použitý na vymedzenie cideru sa nahrádza formuláciou „šumivý, ktorý sa vyrába druhotným kvasením vo fľaši“. Touto zmenou sa objasňuje daný pojem v záujme lepšej zrozumiteľnosti.

— Dopĺňa sa podnadpis „Organoleptické vlastnosti“.

— Ustanovenie

„Cider „Cornouaille“ je mimoriadne bohatý na taníny, ktoré mu dodávajú hnedooranžovočervenú farbu a typickú chuť.“

sa nahrádza takto:

„Cider „Cornouaille“ je mimoriadne bohatý na taníny, ktoré mu dodávajú zlatú až pomarančovú farbu a typickú trieslovú chuť. Má vyvážený pomer medzi sladkosťou a horkosťou.“

Cieľom týchto zmien je spresniť a zlepšiť organoleptický opis: pojem „hnedooranžovočervená“ opisujúci farbu sa nahrádza škálou odtieňov „zlatá až pomarančová“, ktorá lepšie vystihuje variabilnosť výrobku. Dopĺňa sa prívlastok „trieslová“ na opísanie „typickej chuti“ cideru „Cornouaille“. Dopĺňa sa aj veta „Má vyvážený pomer medzi sladkosťou a horkosťou.“, aby sa lepšie opísali chute cideru „Cornouaille“.

— Okrem toho sa dopĺňa tento odsek, aby sa skompletizoval opis výrobku: „Fyzikálno-chemické vlastnosti: Cider „Cornouaille“ má tieto analytické vlastnosti: — skutočný obsah alkoholu viac ako 3,5 obj. %, — celkový obsah alkoholu viac ako 6 obj. %, — obsah cukru najmenej 20 gramov na liter, — tlak cideru vo fľaši: najmenej 1,5 baru pri 20 °C alebo 3 gramy CO2.“

5.2. Položka „Zemepisná oblasť“

— Dopĺňa sa veta:

„Pestovanie jabĺk a výroba cideru, v prípade potreby vrátane odstraňovania usadeniny, sa musia uskutočňovať v zemepisnej oblasti schválenej inštitútom Institut national de l’origine et de la qualité na zasadnutiach príslušného vnútroštátneho výboru zo 7. a z 8. novembra 1995 a z 11. septembra 2014.“,

aby sa jasne uviedli fázy, ktoré musia povinne prebiehať v zemepisnej oblasti, a dátumy, keď orgány prijali súvisiace rozhodnutia.

— Tieto odseky zaregistrovanej špecifikácie opisujúce zemepisnú oblasť: „Zemepisná oblasť pestovania a výroby cideru oprávneného na označenie „Cornouaille“ sa nachádza v departemente Finistère a zodpovedá časti bývalého grófstva Cornouaille v Bretónsku. Vymedzená oblasť zahŕňa zóny Cornouaille, v ktorých sa vyrába najpovestnejší cider a zodpovedajú presne stanoveným vlastnostiam podnebia a pôdy. Takto sa vo vymedzení zachovala južná časť oblasti Cornouaille a údolie rieky Aulne.“

sa menia a nahrádzajú zoznamom obcí (na základe oficiálneho zemepisného kódexu z roku 2017), ktoré tvoria oblasť, aby sa presne vymedzili jej hranice. Nové znenie je takéto:

„Okruh tejto zemepisnej oblasti zahŕňa územie nasledujúcich 40 obcí na základe oficiálneho zemepisného kódexu z roku 2017. Departement Finistère: celé obce: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc, Tréogat, časť územia obcí: Arzano (časti ZD, ZH, ZI), Crozon (časti DL a ZA), Elliant (časti H1, H2, I4), Quimper (časť zodpovedajúca územiu niekdajšej obce Ergué-Armel), Riec-sur-Belon (časti YD a YI), Saint-Coulitz (časť A2), Telgruc-sur-Mer (časť ZA).“

— Zemepisná oblasť sa rozširuje na dve obce na hranici súčasnej zóny (Crozon a Telgruc-sur-mer), ako aj na ďalšiu časť obce Riec-sur-Belon. Tieto obce a táto časť spĺňajú kritériá vymedzenia v súčasnosti zaregistrovanej zóny.

— Dopĺňa sa veta „Kartografické dokumenty zachytávajúce zemepisnú oblasť si možno prezrieť na webovom sídle inštitútu Institut national de l’origine et de la qualité.“, aby bol čitateľ informovaný, kde sú tieto údaje dostupné.

— Do položky „Zemepisná oblasť“ sa ďalej dopĺňajú náležitosti výberu a identifikácie parciel vhodných na pestovanie jabĺk určených na výrobu cideru „Cornouaille“. Dopĺňajú sa tieto vety:

„Muštové jablká určené na výrobu cideru s označením pôvodu „Cornouaille“ pochádzajú zo sadov v zemepisnej oblasti, ktoré spĺňajú kritériá na identifikáciu spojené s miestom výsadby schválené inštitútom Institut national de l’origine et de la qualité na zasadnutí príslušného vnútroštátneho výboru z 22. a 23. mája 1997. Každý výrobca, ktorý si želá, aby bol jeho sad identifikovaný, podá žiadosť útvarom inštitútu Institut national de l’origine et de la qualité do 1. apríla roku zberu. Zoznam nových identifikovaných sadov každý rok schvaľuje príslušný vnútroštátny výbor inštitútu Institut national de l’origine et de la qualité po tom, ako odborná komisia vymenovaná na tento účel vydá stanovisko. Prístup k zoznamu kritérií a identifikovaných sadov možno získať v útvaroch inštitútu Institut national de l’origine et de la qualité a skupiny.“

5.3. Položka „Dôkaz o pôvode“

— Odsek:

„Grófstvo Cornouaille je pomenované po obyvateľoch pochádzajúcich z juhozápadu bývalej rímskej provincie Británia (Veľká Británia), ktorí vpadli na jeho územie, a tak vystriedali galsko-rímsku nadvládu. Grófstvo Cornouaille, ktoré ako správna jednotka už neexistuje, prežíva prostredníctvom svojich špecifických zvykov, reči a folklóru. Zodpovedá časti departementu Finistère. Kultúra pestovania jabĺk v oblasti Cornouaille pretrváva od 6. storočia, ako potvrdzujú pramene o živote svätého Guengalaena, zakladateľa kláštora Landevennec (údolie rieky Aulne v departmente Finistère). Výroba cideru v tomto grófstve sa rozvinula od 14. storočia na základe nových odrôd jabloní s plodmi bohatými na taníny dovezených z Galície (Španielsko) a zo severnej Afriky vďaka nárastu námorných obchodných vzťahov. Okrem antiseptickej úlohy taníny uľahčia odkaľovanie muštu prirodzeným čírením, čím zaručia lepšie kontrolované kvasenie, pričom táto technika je typická pre tradičné cidery zo severozápadných regiónov Francúzska. V priebehu času boli vyšľachtené vysokokvalitné miestne odrody prispôsobené miestnemu podnebiu. Dobrú povesť cideru z oblasti Cornouaille (údolie rieky Aulne, Fouesnant, Clohars-Carnoêt, Pays Bigouden…) potvrdzujú mnohé písomnosti do konca 19. storočia. Tento cider si napriek úpadku spôsobenému zmenami vidieckeho života v Bretónsku v 20. storočí po dvoch svetových vojnách zachoval v očiach spotrebiteľov vysokú prestíž.“

sa vypúšťa, lebo nezodpovedá účelu tejto časti.

Nahrádza sa takto:

„Vedenie dokumentácie zavedené v sadoch a počas celého procesu výroby cideru „Cornouaille“, ako aj vymedzený postup analytickej a organoleptickej kontroly umožňujú zaručiť monitorovanie výrobku až do uvedenia na trh. 4.1. Oznamovacie povinnosti 4.1.1. Vyhlásenie o identifikácii hospodárskych subjektov Každý hospodársky subjekt, ktorý sa chce v plnej miere alebo sčasti venovať pestovaniu jabĺk a výrobe cideru „Cornouaille“, je povinný predložiť vyhlásenie o identifikácii. Vyhlásenie o identifikácii zahŕňa opis parciel a prostriedkov používaných pri výrobe výrobku s chráneným označením, ako aj záväzok dodržiavať špecifikáciu chráneného označenia. Vyhlásenie o identifikácii je adresované skupine, ktorá informuje kontrolný orgán. Oprávnený hospodársky subjekt špecifikuje akúkoľvek zmenu pred začiatkom činnosti. HOSPODÁRSKE SUBJEKTY OPIS VÝROBNÝCH PROSTRIEDKOV DÁTUM PREDLOŽENIA Pestovatelia ovocia Za každú pestovateľskú jednotku: katastrálne údaje o parcele/-ách, počet stromov, rok výsadby, spôsob vedenia, odrody, rozstup medzi stromami. Mapa sadu s rozmiestnením odrôd Ak chce hospodársky subjekt pestovať ovocie v roku N: do 1. apríla roku zberu za každú novú parcelu alebo zmenu pestovateľskej jednotky Spracovateľ Adresa miesta odovzdania ovocia Adresa miesta alebo miest výroby Prítomnosť vybavenia na drvenie a strúhanie Prítomnosť vybavenia na lisovanie Pred každým spracovaním s cieľom uplatniť si nárok na chránené označenie a najneskôr do 1. septembra roku zberu, ak chce hospodársky subjekt spracúvať ročník N 4.1.2. Vyhlásenie o uplatnení nároku Vyhlásenie o uplatnení nároku sa podá najneskôr v 10. deň mesiaca nasledujúceho po mesiaci plnenia do fliaš. Obsahuje: — dátum a — množstvá naplnené do fliaš podľa šarže. Vyhlásenie o uplatnení nároku je adresované skupine, ktorá informuje kontrolný orgán. 4.1.3. Súhrnné vyhlásenie o nákupe ovocia Súhrnné vyhlásenie o nákupe ovocia vyplní každý spracovateľ, ktorý počas hospodárskeho roka kúpil ovocie. Do 15. februára nasledujúceho po roku zberu sa každoročne odosiela skupine, ktorá informuje kontrolný orgán. Obsahuje množstvo ovocia, ktoré predkladateľ kúpil. 4.2. Vedenie registrov 4.2.1. Registre a sprievodné doklady týkajúce sa ovocia Pri preprave medzi poskytovateľom a spracovateľom je k ovociu priložený doklad, v ktorom sa uvádza: — nárokované označenie pôvodu, — množstvo, — lokalita alebo parcela, — dátum zberu úrody. Hospodárske subjekty do registra o zbere úrody zapíšu: — dátum zberu úrody, — údaje o lokalite alebo parcele, — nazberané množstvo a — odrodu. 4.2.2. Register týkajúci sa spracovania Register týkajúci sa spracovania obsahuje najmä tieto údaje: — Podmienky odšťavenia jabĺk: — dátum drvenia, — spracované odrody a zodpovedajúce množstvá, — hustota a objem získaného muštu. — Postupy spracovania použité počas kvasenia muštu — Plnenie do fliaš: — dátum plnenia do fliaš, — sceľovanie kupáží, — objem, — identifikačné číslo šarže. 4.3. Kontrola výrobku V rámci kontroly charakteristických vlastností výrobku s chráneným označením pôvodu je cieľom analytickej, organoleptickej, vizuálnej a chuťovej skúšky uistiť sa o kvalite a špecifickosti cideru „Cornouaille“. Kontroly sa uskutočňujú odobratím vzoriek. Vzorky ciderov sa odoberajú po minimálnom období druhotného kvasenia.“

Táto zmena je spojená s vývojom vnútroštátnych zákonov a iných právnych predpisov. Jej cieľom je opísať zavedený systém kvantitatívnej a kvalitatívnej vysledovateľnosti. Spresňujú sa oznamovacie povinnosti hospodárskych subjektov (najmä ich opis a adresáti). Stanovuje sa najmä:

— vyhlásenie o identifikácii hospodárskych subjektov s cieľom vydať osvedčenie, ktorým sa uznáva ich schopnosť spĺňať požiadavky špecifikácie výrobku,

— vyhlásenie o uplatnení nároku,

— súhrnné vyhlásenie o nákupe ovocia,

— spresňuje sa spôsob vedenia registrov, najmä registrov a sprievodných dokumentov týkajúcich sa ovocia a registra týkajúceho sa spracovania.

Tieto vyhlásenia sú potrebné na identifikáciu, monitorovanie a kontrolu výrobkov, ktoré sa majú uvádzať na trh pod označením pôvodu.

5.4. Položka „Spôsob výroby“

Dopĺňa sa nadpis: 5.1. „Získavanie ovocia a šťavy“ a v danom odseku

— sa dopĺňa táto veta: „Sad sa skladá zo všetkých jabloní v poľnohospodárskom podniku, ktorých ovocie môže byť spracované s cieľom vyrábať cider „Cornouaille“.“,

aby sa vymedzil pojem sad a výslovne sa uviedla úroveň, na ktorej sa hodnotí dodržiavanie pravidiel týkajúcich sa sadu, a to úroveň poľnohospodárskeho podniku, a nie parcely.

Dopĺňa sa podnadpis: „5.1.1. Odrodové zloženie sadu“ a v danom odseku sa

— veta „Odrody jabĺk sa v súlade s obvyklými postupmi rozdelia do rôznych kategórií podľa chuti muštu: horké, horkosladké, sladké a kyslasté.“

sa mení takto:

„Odrody jabĺk sa v súlade s obvyklými postupmi rozdelia do rôznych kategórií podľa chuti muštu: odrody s vysokým obsahom fenolov (horké a horkosladké), sladké a kyslasté.“

Kategórie muštových jabĺk „horké“ a „horkosladké“ sa zatriedili do kategórie „s vysokým obsahom fenolov“, čo zodpovedá súčasným obvyklým postupom v odvetví cidrových výrobkov.

— Veta „Horké a horkosladké odrody predstavujú 70 % objemu každej kupáže.“ sa z tejto časti vypúšťa. Toto pravidlo sa presúva medzi pravidlá týkajúce sa sceľovania do bodu 5.2.2., pretože toto ustanovenie sa týka kupáže, a nie sadov.

— Veta „Cider s kontrolovaným označením pôvodu „Cornouaille“ sa vyrába v oblasti Cornouaille z miestnych a tradičných odrôd muštových jabĺk, ktoré musia pochádzať z identifikovaných sadov nachádzajúcich sa v danej oblasti.“

sa mení takto: „Cider „Cornouaille“ sa vyrába z miestnych a tradičných odrôd muštových jabĺk.“

Cieľom tejto zmeny je zjednodušiť formuláciu. Slová „ktoré musia pochádzať z identifikovaných sadov nachádzajúcich sa v danej oblasti“ sa vypúšťajú, lebo ako je uvedené vyššie, pôvod muštových jabĺk a podmienky výberu parciel vhodných na pestovanie ovocia sú teraz stanovené v položke „Zemepisná oblasť“.

— Do špecifikácie sa dopĺňa zoznam povolených odrôd uvedený ďalej, aby sa lepšie vymedzili povolené miestne a tradičné odrody:

„Povolené sú tieto odrody: odrody s vysokým obsahom fenolov: Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Brank Kamm Bramtôt C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod Kozh C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier Jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki alebo Peau de chien Marie Ménard Médaille d’or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz Koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch Kyslasté odrody: Briz Kannig Fil Jaune Fil rouge Judor Locard Vert Mirblaz Petit Jaune Rouget de dol Sladké odrody: Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig ou Guillevic“

— Dopĺňa sa veta

„Aby sa zachovala odrodová rozmanitosť, je povolená prítomnosť miestnych odrôd muštových jabĺk, ktoré nie sú uvedené vyššie, s hornou hranicou 20 % plochy sadu. Tieto odrody sa započítavajú medzi odrody s vysokým obsahom fenolov.“,

aby sa zohľadnila existujúca spontánna odrodová rozmanitosť, ktorá neumožňuje vyčerpávajúcim spôsobom uviesť všetky miestne odrody, a aby sa táto rozmanitosť predstavujúca zaujímavú genetickú zásobáreň zachovala.

— Dopĺňa sa toto ustanovenie: „Podiel plochy s vysadenými jabloňami z odrôd s vysokým obsahom fenolov je najmenej 70 % celkovej plochy sadu a podiel plôch s vysadenými jabloňami kyslastých odrôd je najviac 15 % celkovej plochy sadu.“

Cieľom tohto pravidla je zosúladiť vysadené plochy s pravidlami podielu rôznych kategórií jabĺk v kupáži.

Dopĺňa sa podnadpis: „5.1.2. Spôsob vedenia“ a v danom odseku sa

— dopĺňa tento text: „Sady sa vyznačujú maximálnou hustotou výsadby: — pre vysokokmenné jablone: 250 stromov na hektár s minimálnym rozstupom medzi stromami 6 metrov, — pre nízkokmenné jablone: 750 stromov na hektár.“

Opisujú sa v ňom povolené spôsoby vedenia v sadoch: vysokokmene a nízkokmene.

— Dopĺňajú sa tieto ustanovenia: „Sad sa udržiava, aby sa zabezpečil dobrý celkový pestovateľský stav stromov, čo zahŕňa riadenie rastu stromov a zatrávnenia pôdy, ako aj boj proti imelu na jabloniach. Zavlažovanie je zakázané od času začiatku rodivosti stromov. Vysokokmenné sady sú zatrávnené. Výnimku tvoria okruhy okolo stromov s polomerom najviac 0,5 metra, ktoré sa môžu zbaviť trávy. Nízkokmenné sady sú zatrávnené. Výnimkou sú rady stromov, pod ktorými sa môže zbaviť trávy pás široký najviac 1 meter.“

V týchto ustanoveniach sa opisujú pravidlá vedenia stromov umožňujúce vypestovanie muštových jabĺk požadovanej kvality na výrobu cideru „Cornouaille“. Týkajú sa udržiavania stromov, zákazu zavlažovania a riadenia zatrávnenia. Ako sa vysvetľuje v časti „Súvislosť so zemepisnou oblasťou“, zatrávnenie z dôvodu konkurencie, ktorá prebieha medzi trávou a jabloňami, totiž znižuje mohutnosť stromov a prispieva k vypestovaniu ovocia bohatého na cukry a taníny. Zavlažovať je povolené len mladé stromy. Úhrn zrážok v oblasti pokrýva potreby vody rodiacich stromov.

Dopĺňa sa podnadpis: „5.1.3. Zber a skladovanie“ a v danom odseku sa

— ustanovenia:

„Muštové jablká sa musia pozbierať, keď sú dobre dozreté. Skladujú sa podľa jednotlivých odrôd v nádobách umožňujúcich prúdenie vzduchu, dokým nedosiahnu dostatočnú zrelosť, aby sa mohli drviť.“

nahrádzajú takto:

„Jablká sa zberajú dobre dozreté, podľa jednotlivých odrôd. Rôzne odrody jabĺk sa skladujú tak, aby sa mohlo v čase lisovania určiť množstvo jednotlivých odrôd. Ovocie je pri odšťavovaní v dobre zachovanom stave.“

Cieľom tejto zmeny je zjednodušiť formuláciu tým, že sa odlíšia kritériá, ktoré sa vzťahujú na zber úrody, od pravidiel, ktoré sa vzťahujú na skladovanie. Zber podľa jednotlivých odrôd, ako aj vysledovateľnosť jabĺk počas skladovania umožňujú zabezpečiť vysledovateľnosť surovín a dodržanie pravidiel sceľovania jednotlivých odrôd. Povinnosť týkajúca sa spôsobu skladovania, ktorá spočívala v opise podmienok skladovania jabĺk, sa nahrádza povinnosťou týkajúcou sa výsledného stavu ovocia pri spracovaní.

Dopĺňa sa podnadpis: „5.1.4. Produktivita sadov a začiatok rodivosti“ a v danom odseku sa

— dopĺňa text: „Maximálny priemerný výnos rodiacich sadov sa overuje na základe pomeru medzi priemerným množstvom vypestovaného ovocia za posledné dva zbery úrody a obhospodarovanej plochy na identifikovanej parcele. Táto plocha sa vypočíta vynásobením celkového počtu rodiacich stromov priemernou plochou pripadajúcou na každý strom vymedzenou na základe rozstupu medzi stromami pri výsadbe v rade a medzi radmi.“

Spôsob výpočtu výnosov bol revidovaný, aby sa zohľadnil jav striedavého rodenia ovocia: muštové jablone vo všeobecnosti každý druhý rok rodia v hojnom množstve a nasledujúci rok je úroda menšia. Výnos sa teda rozloží na dva po sebe nasledujúce roky. Hovoríme o „priemernom výnose“.

— Odsek:

„Výnosy týchto sadov nesmú v prípade „vysokokmenných“ sadov prekročiť 20 ton na hektár rodiaceho sadu a v prípade „nízkokmenných“ sadov 30 ton na hektár rodiaceho sadu.“

sa nahrádza takto:

„Maximálny priemerný výnos rodiacich sadov je stanovený na:

— 25 ton jabĺk alebo 187,5 hektolitra muštu na hektár v prípade vysokokmenných sadov,

— 30 ton jabĺk alebo 225 hektolitrov muštu na hektár v prípade nízkokmenných sadov.“

Znenie sa revidovalo, aby bol text čitateľnejší. Zahrnul sa pojem priemerný výnos vymedzený vyššie. Maximálny priemerný výnos pri vysokokmeňoch sa zvýšil na 25 ton, aby sa zohľadnili zaznamenané výnosy. Okrem toho sa výnos vyjadrený v tonách jabĺk dopĺňa zodpovedajúcim údajom v hektolitroch muštu, aby sa uľahčili kontroly.

— Dopĺňa sa odsek:

„Mladé jablone sa zohľadňujú v produkcii ovocia určeného na výrobu cideru s chráneným označením „Cornouaille“ až od:

— siedmeho roku nasledujúceho po roku, počas ktorého boli vysadené, a to do 31. mája v prípade vysokokmenných stromov,

— tretieho roku nasledujúceho po roku, počas ktorého boli vysadené, a to do 31. mája v prípade nízkokmenných

stromov.“ Cieľom tejto zmeny je spresniť, odkedy sa mladé stromy započítavajú do výpočtu výnosu. Množstvá, ktoré sa urodia do tretieho roku na nízkokmenných stromoch a do siedmeho roku na vysokokmenných stromoch, sú v konečnom dôsledku značne obmedzené.

Dopĺňa sa podnadpis: „5.1.5. Odšťavovanie jabĺk, lisovanie, postupy vzťahujúce sa na mušt“ a v danom odseku sa

— text „Muštové jablká sa drvia alebo strúhajú. Nie je povolené pridávanie vody v žiadnom množstve.“

mení takto: „Muštové jablká sa drvia alebo strúhajú, aby sa získala dreň, ktorá sa potom lisuje. Nie je povolené pridávanie vody v žiadnom množstve.“

Cieľom zmien je výslovne uviesť fázy výroby.

— Dopĺňa sa toto ustanovenie: „Lisovanie miešaním drene v závitovkovom lise je zakázané.“

Touto zmenou sa zakazuje postup odšťavovania jabĺk, ktorý by mal negatívny vplyv na kvalitu získanej šťavy.

— Dopĺňa sa toto ustanovenie: „Získaný mušt sa vyznačuje vysokým minimálnym prirodzeným obsahom cukru 108 gramov na liter.“

Toto kritérium umožňuje zabezpečiť zrelosť spracovaných jabĺk.

Dopĺňa sa podnadpis: „5.2.1. Kvasenie“ a v danom odseku sa

— text: „Odkaľovanie muštu je povinné a možno ho vykonávať len tradičnou metódou čírenia.“

nahrádza takto: „Odkaľovanie muštu je povinné a možno pri ňom uplatňovať len čírenie vykonávané prirodzeným spôsobom alebo pomocou solí používaných na čírenie a osobitných enzýmov povolených platnými právnymi predpismi.“

Cieľom tejto zmeny je výslovne uviesť povolené postupy spracovania.

— Veta „Kvasenie muštu prebieha pomaly.“

sa dopĺňa takto:

„Kvasenie odkaleného muštu prebieha pomaly bez pridania látok určených na podporu alebo zastavenie tvorby kvasiniek.“

Touto zmenou sa spresňujú podmienky, ktoré sa majú dodržať pri uskutočňovaní prvotného kvasenia.

– Vety

„Každý postup, ktorého cieľom je upraviť prirodzený bohatý obsah cukru v mušte, je zakázaný.“ a „Sladenie, pasterizácia a sýtenie sú zakázané.“

sa spájajú do tejto vety: „Vo všetkých fázach spracovania je zakázaná pasterizácia, ako aj každý postup zameraný na úpravu prirodzeného bohatého obsahu cukru alebo farby muštu a cideru.“

Cieľom tejto zmeny je uviesť zoznam postupov spracovania zakázaných pri výrobe cideru „Cornouaille“. Keďže farba je špecifickou vlastnosťou CHOP „Cornouaille“, akákoľvek zmena farby je takisto zakázaná. Dané metódy sú zakázané v prípade muštu i cideru vo všetkých fázach výroby. Pokiaľ ide o zákaz sýtenia, je uvedený v bode 5.2.2. týkajúcom sa plnenia do fliaš a druhotného kvasenia. Netýka sa fázy prvotného kvasenia.

Dopĺňa sa podnadpis: „5.2.2. Plnenie do fliaš a druhotné kvasenie“ a v danom odseku

— sa dopĺňa toto ustanovenie: „Plnenie do fliaš sa uskutočňuje najskôr šesť týždňov po lisovaní.“

Cieľom tohto ustanovenia je zaručiť, aby mušty prešli riadnym prvotným alkoholovým kvasením v kadi pred tým, ako sa naplnia do fliaš.

— Veta „Miešanie odrôd sa môže uskutočniť až v čase drvenia alebo strúhania alebo zmiešaním muštu alebo cideru počas kvasenia.“ sa vypúšťa, lebo vyplýva z kontextu, keďže miešanie sa musí nevyhnutne uskutočniť pred plnením do fliaš.

— Ustanovenia „Horké a horkosladké odrody predstavujú 70 % objemu každej kupáže.“

sa nahrádza takto:

„Cidery pripravené na plnenie do fliaš na druhotné kvasenie pochádzajú zo zmesi jabĺk nazberaných a spracovaných v priebehu toho istého hospodárskeho roka, v ktorej pri spracovaní:

— podiel jabĺk z odrôd s vysokým obsahom fenolov je najmenej 70 %,

— podiel jabĺk z kyslastých odrôd je najviac 15 %,

— podiel jabĺk z miestnych odrôd je nižší ako 20 %,

— podiel jabĺk z tej istej odrody muštových jabĺk je najviac 60 %.“

Pravidlá miešania sa spresňujú, aby sa stanovil lepší rámec pre organoleptický profil konečného výrobku nesúceho označenie pôvodu. Ustanovenie týkajúce sa horkých a horkosladkých odrôd, čiže odrôd s vysokým obsahom fenolov, sa zachováva a dopĺňajú sa kritériá pre ďalšie druhy jabĺk.

— Dopĺňa sa toto ustanovenie: „Plnenie do fliaš prebieha najneskôr 31. októbra roku nasledujúceho po roku zberu úrody.“

Tento dátum konca obdobia plnenia do fliaš slúži na to, aby sa cider neplnil do fliaš príliš vyzretý.

— Veta „Druhotné kvasenie musí prebiehať kvasením časti zvyškového cukru vo fľaši.“ sa mení takto: „Druhotné kvasenie sa vykonáva kvasením časti zvyškového cukru vo fľaši, prípadne po pridaní aktívnych sušených kvasiniek.“

Touto zmenou sa výslovne uvádza možnosť pridať aktívne sušené kvasinky, ktoré umožňujú lepšie riadenie opätovného spustenia kvasenia a úspešné druhotné kvasenie vo fľaši.

— Dopĺňa sa ustanovenie „Druhotné kvasenie vo fľaši trvá najmenej šesť týždňov.“, aby sa fľaše nechali odpočívať na čas potrebný na druhotné kvasenie.

— Dopĺňa sa ustanovenie „Cider sa smie prepravovať medzi hospodárskymi subjektmi a uvádzať na spotrebiteľský trh až po minimálnom období druhotného kvasenia.“, aby sa spresnilo, že cider „Cornouaille“ sa nesmie uviesť na trh pred koncom tohto obdobia šiestich týždňov.

Dopĺňa sa podnadpis: „5.2.3. Spôsob odstránenia usadeniny“ a v danom odseku sa dopĺňa toto:

„Po minimálnom trvaní druhotného kvasenia možno odstrániť usadeninu:

— buď degoržovaním,

— alebo izobarometrickou filtráciou „z fľaše do fľaše“,

— alebo preliatím do zlievacej nádoby a izobarometrickou

filtráciou.“

Cieľom tejto zmeny je povoliť odstraňovanie usadeniny zo cideru „Cornouaille“. Táto technika umožňuje lepšie riadiť zrenie cideru „Cornouaille“ v priebehu času a zachovať jeho špecifické organoleptické vlastnosti. Táto usadenina zodpovedajúca kalu šumivých vín je totiž často príčinou toho, že sa v cideri vyvinú nežiaduce chute.

5.5. Položka „Prvky, z ktorých vyplýva súvislosť so zemepisným prostredím“

Táto kapitola bola takmer celá preformulovaná. Teraz je rozčlenená do troch častí s cieľom lepšie vymedziť špecifickosť zemepisnej oblasti, špecifickosť výrobku a príčinnú súvislosť. Ide výlučne o textové zmeny, ktoré nevedú k zmene obsahu.

5.6. Položka „Označovanie“

— Dopĺňajú sa tieto vety: „Cidery „Cornouaille“ sa nesmú deklarovať po výrobe, ponúkať verejnosti, odosielať, ponúkať na predaj alebo predávať bez toho, aby vo vyhláseniach, v inzercii, na prospektoch, etiketách, faktúrach, nádobách akéhokoľvek druhu nebolo uvedené spomínané chránené označenie vrátane údaja „chránené označenie pôvodu“. Názov chráneného označenia a údaj „chránené označenie pôvodu“ sú uvedené viditeľnými, čitateľnými, nezmazateľnými a dostatočne veľkými znakmi, aby ich bolo možné jasne odlíšiť od všetkých ostatných písaných alebo obrázkových označení.“

Cieľom tejto zmeny je spresniť podmienky uvádzania názvu chráneného označenia a údaja „chránené označenie pôvodu“.

— Veta „Údaj „kontrolované označenie pôvodu“ musí byť umiestnený priamo pod názvom kontrolovaného označenia pôvodu bez akýchkoľvek vložených informácií.“ sa mení takto: „Na etikete musí byť údaj „chránené označenie pôvodu“ umiestnený priamo pod názvom chráneného označenia bez akýchkoľvek vložených informácií.“

Slovo „kontrolované“ sa nahrádza slovom „chránené“, aby sa dosiahol súlad s európskymi právnymi predpismi.

5.7. Položka „Iné“

— Príslušný orgán členského štátu

Text:

„Institut National des Appellations d’Origine 138, avenue des Champs-Elysées 75008 PARIS FRANCE Tel. +33 153898000 Fax +33 142255797“

sa nahrádza takto:

„Institut National de l’origine et de la qualité (INAO) Arborial – 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCE Tel. +33 173303800 Fax +33 173303804 E-mail: info@inao.gouv.fr“

Cieľom tejto zmeny je aktualizovať a doplniť názov a kontaktné údaje INAO.

— Skupina žiadateľov

Text:

„Názov: Comité Cidricole de Développement et de Recherche Fouesnantais et Finistérien (CIDREF) Adresa: 5, allée Sully – 29 322 QUIMPER CEDEX – FRANCÚZSKO Zloženie: CIDREF je profesijné združenie, v ktorom sa združujú výrobcovia a spracovatelia cideru „Cornouaille“. Bolo vytvorené 13. októbra 1980 a v súčasnosti má okolo 60 členov.“

sa nahrádza takto:

„Názov: Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille Adresa: Chambre d'agriculture – Kergadalen – 29590 SAINT-SEGAL – FRANCÚZSKO Telefón: 02 98 86 59 93 Email: odgcornouaille@gmail.com Zloženie: Združenie je zložené z pestovateľov jabĺk a výrobcov cideru „Cornouaille“.“

Skupina, ktorá odteraz zodpovedá za CHOP a predložila žiadosť o zmenu, je „Organisme de défense et de gestion du cidre AOC Cornouaille“. Informácie týkajúce sa skupiny „Comité cidricole de développement et de recherche fouesnantais et finistérien (CIDREF)“, ktorá predložila žiadosť o registráciu, sa teda vypúšťajú a nahrádzajú názvom novej skupiny.

— Druh výrobku

Veta „Trieda 1.8. Iné výrobky prílohy II: cidery“ sa nahrádza takto: „Trieda 1.8. Iné výrobky prílohy I k zmluve (koreniny atď.)“.

CHOP stále patrí do tej istej triedy. Cieľom zmeny je aktualizovať názov triedy 1.8.

— Položka 7 Informácie týkajúce sa kontrolných orgánov

Text:

„Institut National des Appellations d’Origine 138, avenue des Champs-Elysées 75008 PARIS FRANCE Direction générale de la Concurrence, de la Consommation et de la Répression des Fraudes 59, boulevard Vincent Auriol Teledoc 251 75703 Paris Cedex 13 FRANCE“

sa nahrádza takto:

„Institut National de l’origine et de la qualité (INAO) Adresa: Arborial – 12, rue Rol-Tanguy TSA 30003 – 93555 Montreuil Cedex FRANCE Telefón: (33) (0)1 73 30 38 00 Fax: (33) (0)1 73 30 38 04 E-mail: info@inao.gouv.fr Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (DGCCRF) Adresa: 59, Bd V. Auriol – 75703 Paris Cedex 13 Telefón: 01 44 87 17 17 Fax: 01 44 97 30 37 DGCCRF je jedným z riaditeľstiev ministerstva hospodárstva.“

Cieľom tejto zmeny je aktualizovať a doplniť názov a kontaktné údaje oficiálnych kontrolných orgánov (INAO a DGCCRF).

Dopĺňa sa tento odsek:

„Overovanie dodržiavania špecifikácie výrobku pred uvedením výrobku na trh zabezpečuje v súlade s ustanoveniami článku 37 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 certifikačný orgán pre výrobky, ktorého názov a kontaktné údaje sú k dispozícii na webovom sídle INAO a v databáze Európskej komisie.“

V tomto odseku sa pripomínajú platné podmienky kontroly CHOP.

— Položka 9 „Vnútroštátne požiadavky“

V súlade s vnútroštátnou reformou systému kontroly označení pôvodu sa pripája tabuľka s hlavnými bodmi, ktoré treba kontrolovať, a spôsobom ich hodnotenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„CORNOUAILLE“

EÚ č.: PDO-FR-0043-AM02 – 19. 4. 2019

CHOP (X) CHZO ( )

1. Názov

„Cornouaille“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.8. Iné výrobky prílohy I k zmluve (koreniny atď.)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Cornouaille“ je šumivý cider, ktorý sa vyrába druhotným kvasením vo fľaši. Je nepasterizovaný a nesýtený. Vyrába sa zo šťavy muštových jabĺk z miestnych a tradičných odrôd.

Organoleptické vlastnosti:

Cider „Cornouaille“ je mimoriadne bohatý na taníny, ktoré mu dodávajú zlatú až pomarančovú farbu a typickú trieslovú chuť. Má vyvážený pomer medzi sladkosťou a horkosťou.

Fyzikálno-chemické vlastnosti:

Cider „Cornouaille“ má tieto analytické vlastnosti:

— skutočný obsah alkoholu viac ako 3,5 obj. %,

— celkový obsah alkoholu viac ako 6 obj. %,

— obsah cukru najmenej 20 gramov na liter,

— tlak cideru vo fľaši: najmenej 1,5 baru pri 20 °C alebo 3 gramy CO2.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Muštové jablká používané na výrobu cideru „Cornouaille“ pochádzajú zo sadov, ktoré sa nachádzajú v zemepisnej oblasti a sú identifikované ako vhodné na výrobu cideru „Cornouaille“ na základe schválených kritérií chráneného označenia.

Tieto sady sú zatrávnené s výnimkou pôdy pri päte stromov (v kruhu s polomerom 0,5 m alebo v páse širokom jeden meter pod radom stromov), ktorá môže byť zbavená trávy.

Jablká patria do zoznamu povolených miestnych odrôd:

Odrody s vysokým obsahom fenolov:

Amère Saint-Jacques Avalou Bigouden Avalou Daoulas Bedan Beleien Botell Bihan Botell Stank Bramtôt Brank Kamm C’Huéro Briz C’Huero Gwenn C’Huero Ruz C’Huero Ruz Bihan C’Huero Ruz Mod C’Huero Ruz Per Lae Carabine Chevalier jaune Douce Möen Dous Bloc’hig Dous Bras Dous-Rouz Dous-Rouz-Bihan Dous-Rouz-Bras Goarimig Ruz Jaketig Jambi Jeanne Renard Jobig Kermerrien Kroc’hen Ki ou Peau de chien Marie Ménard Médaille d’or Penn du Perscao Prat Yod Rouz koumoullen Bihan Rouz Koumoulenn Bras Seac’h Biniou Stang-Ruz Trojenn Hir Ty Ponch

Kyslasté odrody:

Briz Kannig Fil jaune Fil rouge Judor Locard vert Mirblaz Petit jaune Rouget de dol

Sladké odrody:

Avalou Spoue Douce Koêtligné Dous Bihan Dous E Veg Briz Guillevig ou Guillevic

Aby sa zachovala odrodová rozmanitosť, sú povolené miestne odrody muštových jabĺk, ktoré nie sú uvedené vyššie, s hornou hranicou 20 % celkovej plochy sadu. Považujú sa odrody s vysokým obsahom fenolov.

Odrody s vysokým obsahom fenolov predstavujú najmenej 70 % plochy sadu a kyslasté odrody predstavujú najviac 15 % z tejto plochy.

Každá kupáž pochádza zo zmesi jabĺk z toho istého hospodárskeho roka pozostávajúcej z:

— najmenej 70 % jabĺk odrôd s vysokým obsahom fenolov,

— najviac 15 % jabĺk z kyslastých odrôd,

— najviac 60 % jabĺk z jednej odrody,

— najviac 20 % jabĺk z miestnych odrôd, ktoré nie sú uvedené v zozname.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Pestovanie jabĺk a výroba cideru vrátane prípadného odstraňovania usadeniny sa musia uskutočňovať v danej zemepisnej oblasti.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Okrem povinných údajov stanovených v predpisoch týkajúcich sa označovania a prezentácie potravín označenie výrobku „Cornouaille“ zahŕňa názov označenia a údaj „chránené označenie pôvodu“ uvedené viditeľnými, čitateľnými, nezmazateľnými a dostatočne veľkými znakmi, aby sa dali jasne odlíšiť od všetkých ostatných písaných alebo obrázkových označení.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť zahŕňa územie týchto obcí:

departement Finistère:

celé územie obcí: Argol, Bénodet, Clohars-Carnoët, Clohars-Fouesnant, Combrit, Concarneau, Ergué-Gabéric, Le Faou, La Forêt-Fouesnant, Fouesnant, Gouesnach, Landévennec, Mellac, Moëlan-sur-Mer, Névez, Peumérit, Pleuven, Plogastel-Saint-Germain, Plomelin, Plonéour-Lanvern, Plovan, Pluguffan, Pont-l’Abbé, Pouldreuzic, Quimperlé, Rédené, Rosnoën, Saint-Evarzec, Saint-Jean-Trolimon, Tréguennec, Trégunc, Tréméoc, Tréogat,

časť územia obcí: Arzano (časti ZD, ZH, ZI), Crozon (časti ZA a DL), Elliant (časti H1, H2, I4), Quimper (časť zodpovedajúca územiu niekdajšej obce Ergué-Armel), Riec-sur-Belon (časti YD a YI), Saint-Coulitz (časť A2), Telgruc-sur-Mer (časť ZA).

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifické vlastnosti cideru „Cornouaille“ vyplývajú zo spolupôsobenia pôdnych a klimatických podmienok v oblasti a miestnych odrôd, čo umožňuje vypestovať zrelé muštové jablká bohaté na cukor a fenolové zlúčeniny. Tradičné postupy sa prejavujú najmä šľachtením odrôd a spôsobom výroby cideru získaného druhotným kvasením vo fľaši.

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Zemepisná oblasť CHOP „Cornouaille“ zahŕňa 40 obcí v bretónskom departemente Finistère. Skladá sa zo štyroch oblastí: údolie rieky Aulne, Pays bigouden, Fouesnant-vallée de l’Odet a oblasť Pont-Aven.

Vyznačuje sa malou nadmorskou výškou pod 100 m, slnečným a veľmi miernym (priemerná teplota presahuje 10 °C) oceánskym podnebím, ako aj pravidelnými zrážkami, ktoré nie sú nadmerné (menej ako 1 100 mm). Členitý reliéf poskytuje mnoho oblastí chránených pred prevládajúcimi vetrami, čo zabraňuje predčasnému opadaniu ovocia na jeseň.

Pre muštové sady sú najtypickejšie pôdy vytvorené na podloží zo žuly alebo kryštalických bridlíc, ktoré sú často piesočnaté. V sadoch určených na výroby cideru „Cornouaille“ minimálna hĺbka pôdy dosahuje 50 cm. Región je teda pre povahu svojich pôd a svoje podnebie vhodný na pravidelnú produkciu muštových jabĺk.

Odrody bohaté na fenolové zlúčeniny pochádzajúce zo Španielska sa do oblasti Finistère dostali v 6. storočí buď prostredníctvom kabotáže po pobreží Atlantiku, alebo z departmentu Ille-et-Vilaine. Nový rastlinný materiál viedol k výraznému technickému pokroku pri výrobe cideru. Fenolové zlúčeniny prítomné v nových odrodách totiž spomaľujú a chránia proces kvasenia a uľahčujú odkaľovanie muštu.

Po krízach, ktoré postihli vinársky sektor, sa cider v menšej či väčšej miere riedený vodou stal v Bretónsku koncom 19. storočia jedným z každodenných nápojov roľníkov, robotníkov či námorníkov, zatiaľ čo tzv. cider bouché získaný druhotným kvasením vo fľaši bol sviatočným nápojom na významné príležitosti.

V mnohých písomnostiach z tohto obdobia sa potvrdzuje dobré meno cideru vyrábaného v oblasti Cornouaille, kde vzniklo mnoho malých sadov, najmä v okolí obce Fouesnant. J. F. Crochetelle v roku 1905 vytvoril zoznam odrôd špecifických pre juh oblasti Finistère.

Počas 20. storočia viedla skutočnosť, že zbrojársky priemysel potreboval alkohol, k orientácii bretónskych sadov na odrody s vysokým výnosom, ktorých hlavnou vlastnosťou bol vysoký obsah alkoholu. Po veľkom vyklčovaní jabloňových sadov po vojne sa pestovanie v bretónskych sadoch od 80. rokov 20. storočia zintenzívnilo. Výrobcovia cideru, ktorí mali obavy týkajúce sa zásobovania, podnecovali poľnohospodárov, aby v sadoch vysadili nízkokmenné stromy. Táto výsadba odrôd s vysokým výnosom, často kyslastých a predstavujúcich odklon od tradičných postupov, viedla k nadmernej produkcii ovocia, ktorá destabilizovala odvetvie výroby cideru.

Departement Finistère bol však výnimkou, pokiaľ ide o tieto priemyselné činnosti. V miestnych sadoch slúžiacich hlavne na výrobu cideru sa s nárastom cestovného ruchu rozvinula remeselná a farmárska výroba kvalitných ciderov na špeciálne príležitosti. V roku 1987 bol zverejnený dekrét, ktorým sa výrobcom cideru povoľovalo pridávať do čerstvej šťavy muštových jabĺk istý podiel šťavy z koncentrátu, čo vyvolalo reakciu tradičných výrobcov z regiónu Fouesnant, ktorí v tom videli riziko zníženia kvality cideru. Požiadali teda o uznanie kontrolovaného označenia pôvodu cideru „Cornouaille“, aby sa zachovala špecifickosť a dobré meno ich výroby, ktorá sa vyvinula v priebehu času z tradičných spôsobov výroby. Cider Cornouaille sa teda vyrába z miestnych vybraných odrôd, z čistej šťavy týchto muštových jabĺk, bez toho, aby sa využívala šťava z koncentrátu, a druhotné kvasenie sa vykonáva prirodzeným spôsobom vďaka kvaseniu cukrov vo fľaši. Tieto postupy prispievajú k vyvinutiu aróm cideru „Cornouaille“.

Špecifickosť výrobku

„Cornouaille“ je cider, ktorý sa vyrába druhotným kvasením vo fľaši. Vyznačuje sa:

— zlatou až pomarančovou farbou,

— živou šumivosťou, ktorá však zostáva jemná,

— skutočným obsahom alkoholu viac ako 3,5 % a obsahom cukrov vyšším ako 20 gramov na liter,

— typickou trieslovou chuťou spojenou s vyváženým pomerom medzi sladkosťou a horkosťou.

Príčinná súvislosť

Vďaka svojej polohe má oblasť Cornouaille priaznivé vlastnosti konkrétne na pestovanie muštových jabloní. Pôdne a klimatické podmienky v oblasti jabloniam zabezpečujú pravidelné a dostatočné zásobovanie vodou (najmä počas letného obdobia, keď ovocie rastie) vďaka minimálnej hĺbke pôdy 50 centimetrov, nízkej nadmorskej výške terénu, ktorá obmedzuje množstvo zrážok, a konkurencii trávy. Tieto prvky obmedzujú mohutnosť stromov v prospech bohatosti zužitkovateľných látok v ovocí.

Región je však vystavený silným vetrom. Podľa obvyklých postupov sa teda na pestovanie muštových jabĺk vyhradili najslnečnejšie, najlepšie chránené svahy. Jablká tak môžu v jeseni dlhšie dozrievať na strome.

Mušt pochádzajúci z muštových jabĺk z miestnych odrôd, ktoré sú dobre prispôsobené prostrediu, je tak mimoriadne bohatý na cukor a taníny. Vysoký obsah cukru v mušte umožňuje napriek tomu, že sa cukry spotrebujú pri druhotnom kvasení vo fľaši, bez pridaného cukru vyrobiť cider, ktorý má obsah alkoholu vyšší ako 3,5 obj. % a zvyškové cukry v množstve viac ako 20 gramov na liter.

Aromatická komplexnosť cideru „Cornouaille“ vyplýva z tradičného spôsobu jeho výroby, ktorý výrobcovia z oblasti dokázali zdokonaliť a zachovať: z výberu odrôd, používania výlučne čistej šťavy muštových jabĺk, druhotného kvasenia vo fľaši. Horká zložka a telo cideru sa získavajú použitím zmesi zloženej najmä z odrôd s vysokým obsahom fenolov. Tieto odrody tvoriace minimálne 70 % podiel prevládajú v sadoch v oblasti Cornouaille a sú hlavne výsledkom stáročí miestneho šľachtenia. Ide napríklad o odrody Beleien, C’Huéro Briz, Prat Yod alebo Trojenn Hir. Fenolové zlúčeniny (alebo taníny) cideru dodávajú aj zlatú až pomarančovú farbu.

Jemná šumivosť cideru „Cornouaille“ napokon vyplýva z toho, že sa vyrába druhotným kvasením vo fľaši, pričom tento postup je z historického hľadiska vyhradený pre sviatočné nápoje. Okrem tejto prírodnej šumivosti kvasenie vo fľaši cideru umožňuje rozvinúť jeho arómy a prispieva k dosiahnutiu jeho komplexnosti.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

https://extranet.inao.gouv.fr/fichier/CDC-Cornouaille-modifié-20191219-Vconsolidé.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.