P9_TA(2021)0369

Nový prístup k námornej stratégii v oblasti Atlantického oceánu

Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. septembra 2021 o novom prístupe k námornej stratégii v oblasti Atlantického oceánu (2020/2276(INI))

(2022/C 117/04)

Európsky parlament,

— so zreteľom na články 174, 225 a 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 23. júla 2020 s názvom „Nový prístup k námornej stratégii v oblasti Atlantického oceánu – druhý akčný plán pre Atlantický oceán: Aktualizovaný akčný plán pre udržateľné, odolné a konkurencieschopné modré hospodárstvo v oblasti Atlantického oceánu v Európskej únii“ (COM(2020)0329),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. mája 2020 s názvom „Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030: Prinavrátenie prírody do našich životov“ (COM(2020)0380),

— so zreteľom na dohodu prijatú 12. decembra 2015 na 21. konferencii zmluvných strán Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (COP21) v Paríži (Parížska dohoda) (1),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 s názvom „Európska zelená dohoda“ (COM(2019)0640),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o Európskej zelenej dohode (2),

— so zreteľom na prvý akčný plán pre Atlantický oceán z 13. mája 2013 (COM(2013)0279) a jeho preskúmanie v polovici trvania z 23. februára 2018 (SWD(2018)0049),

— so zreteľom na stratégie EÚ pre región Baltského mora z 10. júna 2009 (COM(2009)0248), z 8. decembra 2010 pre podunajskú oblasť (COM(2010)0715), z 28. júla 2015 pre alpský región (COM(2015)0366) a zo 17. júna 2014 pre región Jadranského a Iónskeho mora (COM(2014)0357) a na svoje uznesenia o týchto stratégiách (3),

— so zreteľom na Dohovor o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (4),

— so zreteľom na smernicu Rady 92/43/EHS z 21. mája 1992 o ochrane prirodzených biotopov a voľne žijúcich živočíchov a rastlín (smernica o biotopoch) (5) a na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES z 30. novembra 2009 o ochrane voľne žijúceho vtáctva (smernica o vtáctve) (6),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2020 o 15. zasadnutí konferencie zmluvných strán (COP 15) Dohovoru o biologickej diverzite (7),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (8),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1059 z 24. júna 2021 o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov (9),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013 z 11. decembra 2013 o spoločnej rybárskej politike, ktorým sa menia nariadenia Rady (ES) č. 1954/2003 a (ES) č. 1224/2009 a zrušujú nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 a (ES) č. 639/2004 a rozhodnutie Rady 2004/585/ES (10),

— so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady z 12. júna 2018 o Európskom námornom a rybárskom fonde a o zrušení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 (COM(2018)0390),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 28. novembra 2019 o núdzovom stave v oblasti klímy a životného prostredia (11),

— so zreteľom na stanovisko Európskeho výboru regiónov z 19. marca 2021 k oznámeniu Komisie s názvom „Nový prístup k námornej stratégii v oblasti Atlantického oceánu – druhý akčný plán pre Atlantický oceán: Aktualizovaný akčný plán pre udržateľné, odolné a konkurencieschopné modré hospodárstvo v oblasti Atlantického oceánu v Európskej únii“,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o vytvorení stratégie EÚ pre udržateľný cestovný ruch (12);

— so zreteľom na správu Rady pre misie Komisie pre zdravé oceány, moria, pobrežné a vnútrozemské vody z 21. septembra 2020 s názvom „Misia Starfish 2030: Obnovenie našich oceánov a vôd do roku 2030“,

— so zreteľom na závery Rady z 5. júna 2019 o vykonávaní makroregionálnych stratégií EÚ,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 9. marca 2011 o európskej stratégii pre atlantickú oblasť (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 13. septembra 2012 o stratégii politiky súdržnosti EÚ pre atlantickú oblasť (14),

— so zreteľom na správu Komisie z 20. mája 2014 o riadení makroregionálnych stratégií (COM(2014)0284),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 26. januára 2011 s názvom „Prínos regionálnej politiky k udržateľnému rastu v rámci stratégie Európa 2020“ (COM(2011)0017),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2014/52/EÚ zo 16. apríla 2014, ktorou sa mení smernica 2011/92/EÚ o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (15),

— so zreteľom na oznámenie Komisie zo 17. mája 2021 s názvom „Nový prístup k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ – Transformácia modrého hospodárstva EÚ v záujme udržateľnej budúcnosti“ (COM(2021)0240),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/56/ES zo 17. júna 2008, ktorou sa ustanovuje rámec pre činnosť Spoločenstva v oblasti morskej environmentálnej politiky (rámcová smernica o morskej stratégii) (16),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík (17),

— so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní účinkov určitých plánov a programov na životné prostredie (18),

— so zreteľom na štúdiu generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky (tematická sekcia B: štrukturálne politiky a politika súdržnosti) z 15. januára 2015 s názvom „Nová úloha makroregiónov v Európskej územnej spolupráci“,

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na stanoviská Výboru pre dopravu a cestovný ruch a Výboru pre rybárstvo,

— so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0243/2021),

A. keďže oblasť Atlantického oceánu mimoriadne vážne zasiahli sociálno-ekonomické dôsledky pandémie ochorenia COVID-19 a negatívne účinky brexitu;

B. keďže oblasť Atlantického oceánu je najväčšou morskou oblasťou v Európskej únii;

C. keďže pobrežný a námorný cestovný ruch je hlavným zdrojom zamestnanosti pre regióny Atlantického oceánu a obzvlášť ťažko ich zasiahla sociálno-ekonomická kríza spôsobená pandémiou ochorenia COVID-19;

D. keďže klimatická kríza a rastúca hladina oceánov majú vážne dôsledky pre všetky pobrežné oblasti a ostrovy nachádzajúce sa v Atlantickom oceáne, ktorých suchozemské aj morské prostredie naďalej zostáva krehké a jedinečné;

E. keďže oblasť Atlantického oceánu EÚ zahŕňa Madeiru, Azory, Kanárske ostrovy, Francúzsku Guyanu, Martinik, Guadeloupe a Svätý Martin ako najvzdialenejšie regióny (NR) a keďže nový akčný plán pre Atlantický oceán by sa mal zamerať na všetky tieto regióny a zároveň podporovať úzku spoluprácu so zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ) v oblasti Atlantického oceánu a krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ a ich regiónmi;

F. keďže v roku 2015 predstavoval celkový HDP oblasti Atlantického oceánu 2 175 miliárd EUR, čo je 15 % HDP EÚ (19);

G. keďže stratégia pre Atlantický oceán by mala zahŕňať hmotné a nehmotné výmenné toky so zámorskými krajinami a územiami v oblasti Atlantického oceánu a krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ, pričom základom by mali byť atlantické regióny EÚ vrátane najvzdialenejších regiónov;

H. keďže nová stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030, revízia smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (20) a modré hospodárstvo sú kľúčovými prvkami prechodu na vysoko energeticky účinné hospodárstvo plne založené na obnoviteľných zdrojoch vrátane posilnených kritérií udržateľnosti;

I. keďže oceány zohrávajú zásadnú úlohu pri adaptácii na zmenu klímy;

J. keďže zdravé oceány a zachovanie a obnova ich ekosystémov sú pre ľudstvo nevyhnutné ako regulátory klímy, producenti kyslíka v zemskej atmosfére, hostitelia biodiverzity, zdroj globálnej potravinovej bezpečnosti a ľudského zdravia a zdroj hospodárskych činností, ako je rybolov, doprava, stavba lodí, obchod, cestovný ruch, gastronómia, obnoviteľné zdroje energie, výskum a zdravotnícke produkty;

K. keďže cieľom stratégie „z farmy na stôl“ je zaviesť spravodlivý a zdravý potravinový systém šetrný k životnému prostrediu;

L. keďže prístavy a doprava ako celok zohrávajú zásadnú úlohu pri podpore udržateľného rozvoja a prechode na bezuhlíkové hospodárstvo založené na obnoviteľných zdrojoch;

M. keďže námorné odvetvie EÚ by tiež malo prispievať k boju proti strate biodiverzity a zhoršovaniu životného prostredia a k cieľom novej stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030;

N. keďže revidovaný druhý akčný plán pre Atlantický oceán musí uvoľniť potenciál, ktorý ponúka modré hospodárstvo v oblasti Atlantického oceánu, pričom by mal zároveň zachovávať morské ekosystémy a prispievať k adaptácii na zmenu klímy a zmierňovaniu jej účinkov;

O. keďže vzdelávanie a odborná príprava v oblasti modrých zručností, spoločné výskumné projekty, ako aj zvyšovanie povedomia verejnosti o potenciáli a krehkosti oceánov ako prírodného prostredia prispejú k úspechu stratégie;

P. keďže v druhom akčnom pláne pre Atlantický oceán nie je odkaz na najvzdialenejšie regióny v Atlantickom oceáne, ktoré posilňujú námorný a atlantický rozmer Európskej únie;

Zhodnotenie stratégie pre oblasť Atlantiku od roku 2013

1. zdôrazňuje prácu všetkých miestnych, regionálnych, vnútroštátnych a európskych aktérov, a najmä prácu skupiny pre stratégiu pre oblasť Atlantiku;

2. so znepokojením berie na vedomie účinky brexitu a pandémie ochorenia COVID-19, najmä v prímorských a pobrežných oblastiach Atlantického oceánu; konštatuje, že v dôsledku toho môže byť ohrozená hospodárska, sociálna a územná súdržnosť na týchto územiach, pričom existuje veľké riziko urýchlenia trendov vyľudňovania;

3. domnieva sa, že akčný plán pre Atlantický oceán z roku 2013 prispel k vytvoreniu komplexnejšieho obrazu o tom, čo sa deje v Atlantickom oceáne, ale vzhľadom na jeho široký rozsah bol jeho prínos obmedzený, pokiaľ ide o ovplyvňovanie priorít a podporu rozvoja príslušných projektov;

4. zdôrazňuje úsilie o podporu medzinárodného rozmeru stratégie pre Atlantický oceán, najmä prostredníctvom úspechu Galwayského vyhlásenia o spolupráci v oblasti Atlantického oceánu z 24. mája 2013 a Belémskeho vyhlásenia o spolupráci v oblasti výskumu a inovácií v Atlantickom oceáne zo 14. júla 2017; pripomína, že medzinárodný rozmer akčného plánu pre Atlantický oceán a podpora jeho vykonávania pomáhajú pochopiť prebiehajúce zmeny v Atlantickom oceáne, ako aj ich vplyv na rôzne pobrežné komunity;

5. s poľutovaním konštatuje, že všeobecné výsledky boli ďaleko od potenciálu akčného plánu a vyjadruje poľutovanie nad tým, že na akčný plán nebol vyčlenený rozpočet a že jeho systém riadenia je zložitý;

6. poukazuje na to, že 1 200 nových námorných projektov a takmer 6 miliárd EUR investícií, na ktoré upozornila Komisia ( 21 ) , nie je v plnej miere výsledkom akčného plánu pre Atlantický oceán z roku 2013, ale víta skutočnosť, že stratégia pre oblasť Atlantického oceánu prilákala alebo inšpirovala niektoré z týchto investícií a projektov; okrem toho vyjadruje poľutovanie nad tým, že len približne 30 % označených projektov malo nadnárodný ( 22 ) charakter a že preskúmanie v polovici trvania neposkytuje skutočný prehľad o projektoch realizovaných v rámci stratégie; zastáva názor, že regióny Atlantického oceánu neboli dostatočne zapojené do riadenia stratégie;

7. vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek tomu, že odvetvia udržateľného rybolovu a akvakultúry boli zahrnuté do stratégie pre oblasť Atlantického oceánu z roku 2013, z hodnotenia Komisie v polovici trvania z roku 2017 boli veľkej miere vynechané;

NOVÝ DRUHÝ AKČNÝ PLÁN: ODPORÚČANIA NA ZLEPŠENIE

Všeobecné informácie

8. víta preskúmanie akčného plánu a uznáva pokrok z hľadiska jeho riadenia; vyjadruje však poľutovanie nad pretrvávaním rôznych nedostatkov;

9. víta prísnejšie definované priority nového akčného plánu v porovnaní s akčným plánom pre Atlantický oceán na roky 2013 – 2020 a vyzýva na prijatie praktických opatrení, ktoré priamo vyplývajú zo stratégie; navrhuje, aby boli pre každý cieľ zahrnuté konkrétne plány alebo míľniky s cieľom spresniť vymedzené opatrenia a uľahčiť ich hodnotenie;

10. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v rozpočte Únie sa na akčný plán pre Atlantický oceán nevyčlenili žiadne finančné prostriedky; odporúča, aby existujúce programy a možnosti financovania v rámci VFR na roky 2021 – 2027, ako sú Interreg, Európsky fond regionálneho rozvoja, Nástroj na prepájanie Európy a Horizont Európa, podporovali výzvy na predkladanie projektov zameraných na riešenie viacrozmerných výziev a príležitostí atlantických regiónov;

11. zdôrazňuje, že na podporu udržateľného, silného a konkurencieschopného modrého hospodárstva v regiónoch Atlantického oceánu sú potrebné väčšie synergie medzi rôznymi fondmi, stratégiami a programami EÚ, najmä priamo riadenými programami a národnými a regionálnymi programami; vyzýva Komisiu, aby zvážila označovanie projektov, ktoré spĺňajú rôzne priority a ciele novej stratégie, s cieľom uľahčiť ich financovanie v rámci príslušných programov a fondov EÚ; vyzýva zúčastnené členské štáty a regióny, aby stratégiu spomenuli v programoch a fondoch politiky súdržnosti, ktoré sú pre tieto regióny relevantné;

12. domnieva sa, že stratégia môže podporiť spoločné plánovanie a rozvoj odvetví modrého hospodárstva v oblasti Atlantického oceánu na základe najlepších postupov spoločného, inkluzívneho a medziodvetvového námorného priestorového plánovania a tým, že otázky životného prostredia, biodiverzity a klímy budú stredobodom záujmu, čím prispeje k dosiahnutiu cieľov EÚ v oblasti klímy a energetiky a podporí technológie výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori, ako sú prílivová energia, energia z morských vĺn, slnečná a veterná energia;

13. zdôrazňuje, že je dôležité, aby boli programy financovania EÚ všeobecne známe potenciálnym príjemcom a vyzýva Komisiu, aby vydala jasnú a zjednodušenú príručku o všetkých týchto príležitostiach; ďalej vyzýva Komisiu, aby zvážila označovanie projektov s cieľom zviditeľniť európsky rozmer pre verejnosť;

Najvzdialenejšie regióny a ostrovy

14. vyjadruje poľutovanie nad tým, že nová stratégia pre Atlantický oceán obsahuje len krátku zmienku o ostrovoch členských štátov v Atlantickom oceáne, najmä najvzdialenejších regiónoch, hoci tieto oblasti sú z hľadiska svojej sociálno-ekonomickej udržateľnosti vo veľkej miere závislé od modrého hospodárstva a sú domovom významnej časti biodiverzity v EÚ;

15. pripomína, že najvzdialenejšie regióny dávajú EÚ skutočný atlantický rozmer a ich úplné začlenenie do tejto stratégie má zásadný význam pre jej úspech, a preto by sa malo posilniť; pripomína, že ich ostrovný charakter, odľahlosť a malá rozloha by sa mali zohľadniť v súlade s článkom 349 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na podporu skutočnej sociálnej, hospodárskej a územnej integrácie, ale aj aby sa zvýraznil ich jedinečný potenciál a osobitné výhody, ako je ich geostrategická poloha;

16. zdôrazňuje, že je dôležité vypracovať stratégie na boj proti prekážkam vyplývajúcim zo vzdialenosti atlantických regiónov alebo nízkej hustoty obyvateľstva, najmä v prípade ostrovov členských štátov EÚ a najvzdialenejších regiónov, a to podporou udržateľnejších dopravných spojení, odstránením energetickej závislosti prostredníctvom využívania obnoviteľných zdrojov energie, ako je slnečná, prílivová a veterná energia a rozvojom koordinovaných informačných sietí;

Priemysel a pracovné miesta

17. odporúča, aby sa na úrovni Atlantického oceánu vypracovala priemyselná stratégia so silným udržateľným environmentálnym a sociálno-ekonomickým prvkom modrého hospodárstva a navrhuje, aby sa akčný plán zameral na rozvoj hlavných priemyselných odvetví, ako aj na príslušné odvetvové politiky špecifické pre oblasť Atlantického oceánu alebo oblasti, v ktorých má ďalšie úsilie o posilnenie spolupráce na úrovni morských oblastí najväčší potenciál;

18. žiada, aby sa v rámci stratégie rozhodne kládol dôraz na vytváranie kvalitných pracovných miest; domnieva sa, že zásady Európskeho piliera sociálnych práv nie sú v novom akčnom pláne pre Atlantický oceán dostatočne chránené, a preto zastáva názor, že je potrebné zahrnúť do stratégie silnejší sociálny rozmer; žiada ambiciózny sociálny prvok na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a podporu vytvárania kvalitných pracovných miest a najmä odbornej prípravy a prístupu mladých ľudí k námorným povolaniam v oblastiach, ako je stavba a oprava lodí, akvakultúra a rybolov;

Udržateľný rybolov

19. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v stratégii sa nespomína udržateľný rybolov a akvakultúra, hoci tieto odvetvia zohrávajú dôležitú sociálno-ekonomickú a environmentálnu úlohu pozdĺž pobrežia Atlantického oceánu a v najvzdialenejších regiónoch; žiada, aby sa toto kľúčové odvetvie modrého hospodárstva začlenilo do novej stratégie v súlade s oznámením Komisie zo 17. mája 2021 o novom prístupe k udržateľnému modrému hospodárstvu v EÚ; domnieva sa, že odkazy na tieto odvetvia by mali vždy poukazovať na uplatňovanie ekosystémového prístupu k riadeniu námorných záležitostí;

20. varuje pred škodlivými účinkami nadmerného rybolovu a zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty a regióny Atlantického oceánu účinne spolupracovali proti neohlásenému nezákonnému rybolovu;

21. zdôrazňuje význam spolupráce medzi Komisiou, štátmi ležiacimi na pobreží Atlantiku a príslušnými agentúrami, pokiaľ ide o ochranu populácií rýb, dosiahnutie maximálneho udržateľného výnosu a ukončenie nadmerného rybolovu;

22. zdôrazňuje, že nový druhý akčný plán pre Atlantický oceán by mal podporovať väčšie synergie so stratégiou „z farmy na stôl“ a stratégiou v oblasti biodiverzity do roku 2030 s cieľom podporiť environmentálne, sociálne a hospodársky udržateľné, silné a konkurencieschopné modré hospodárstvo v oblasti Atlantického oceánu;

23. poznamenáva, že vystúpenie Spojeného kráľovstva z EÚ môže zmeniť spôsob, akým plavidlá EÚ vykonávajú svoje činnosti v Atlantickom oceáne, a dlhodobú dynamiku v tomto regióne;

Udržateľný cestovný ruch

24. zdôrazňuje, že je potrebné rozvíjať vysokokvalitný, inteligentný a udržateľný cestovný ruch, pretože ide o kľúčové odvetvie modrého hospodárstva, a očakáva, že Európsky parlament a Komisia začnú v tejto oblasti realizovať pilotné projekty; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že druhý akčný plán pre Atlantický oceán bude riadne zosúladený so stratégiou pre pobrežný a námorný cestovný ruch, a žiada jej okamžité prehodnotenie; okrem toho vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rozvíjali nové formy udržateľného námorného a pobrežného cestovného ruchu, ktoré zvýšia hodnotu týchto oblastí diverzifikáciou ponúkaných činností, a zároveň ich budú chrániť prostredníctvom boja proti škodlivým účinkom masového cestovného ruchu na pobreží, životné prostredie a kultúrne dedičstvo; zdôrazňuje význam obehového hospodárstva v odvetví cestovného ruchu pri rozvoji udržateľnejších postupov, ktoré sú prínosom pre miestny rozvoj a miestnu zamestnanosť počas celého roka; berie na vedomie významný potenciál gastronomického cestovného ruchu spojeného najmä s produktmi rybolovu a akvakultúry;

25. zdôrazňuje význam iniciatívy REACT-EU, ktorá by mohla poskytnúť atlantickým regiónom nový štart prostredníctvom udržateľného pobrežného cestovného ruchu, inovácií a prístavnej infraštruktúry; pripomína, že je potrebné vytvoriť, prispôsobiť a modernizovať špecifickú existujúcu námornú infraštruktúru, ako sú podporné zariadenia pre plavbu a rekreáciu;

Pilier I – Prístavy ako brány a centrá modrého hospodárstva

26. zdôrazňuje význam posilnenia úlohy atlantických prístavov a potrebu investícií do inteligentnej infraštruktúry, ako aj význam rozvoja a udržateľného riadenia prístavov vrátane ekologických prístavov; zdôrazňuje zásadnú a strategickú úlohu prístavov ako brán do Európy, logistických platforiem, centier cestovného ruchu, zdrojov pre výrobu energie a skladovacích a priemyselných uzlov; konštatuje, že je potrebné urýchlene prijať opatrenia, ktoré prístavom umožnia chrániť sa pred dôsledkami klimatických zmien, najmä pred zvyšovaním hladiny morí;

27. vyzýva Komisiu, členské štáty a ich regióny, aby podporovali inovatívne environmentálne a sociálno-ekonomické udržateľné projekty v atlantických námorných odvetviach, v prístavoch a v ich okolí, a to na celom pobreží Atlantického oceánu a v morských oblastiach, ako je napríklad zavedenie ekologickej námornej nakladacej infraštruktúry;

28. vyzýva Komisiu, aby do nového akčného plánu pre Atlantický oceán zahrnula viac opatrení na podporu prepojenia prístavov a letísk, prípadne posilnením ich udržateľnosti, a na rozvoj prímorských vnútrozemí prostredníctvom multimodálnych spojení; vyjadruje poľutovanie nad pretrvávajúcimi problémami týkajúcimi sa interoperability železničnej dopravy v Atlantickom koridore;

29. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby dokončili prioritné projekty zahrnuté do transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) pre Atlantický koridor, najmä v cezhraničných oblastiach a v kontexte budúcich usmernení TEN-T a Nástroja na prepájanie Európy (2021 – 2027), aby podporovali a investovali do plného rozvoja námorných diaľnic TEN-T, ktoré spájajú ostrovy s pevninou;

30. vyzýva Komisiu a regióny Atlantického oceánu, aby vypracovali stratégie na odstránenie úzkych miest v železničnej doprave, aby pokračovali v rozvoji vysokorýchlostných železničných spojení a paralelnej modernizácii konvenčných tratí, zabezpečili cezhraničnú kontinuitu, vypracovali plány multimodálneho prechodu na udržateľné spôsoby dopravy, podporili rozvoj železničnej diaľnice v Atlantickom oceáne, zlepšili spojenia medzi železničnou dopravou a prístavom a aby ich prepojili s ďalšími hlavnými koridormi TEN-T, najmä s koridormi Stredomoria, Severného mora – Stredomoria a Rýn – Alpy, ako aj s ostatnými traťami atlantického koridoru, pričom sa zohľadnia ciele európskej zelenej dohody a stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030; s uspokojením berie na vedomie plánované zmeny námorných koridorov medzi Európou a Írskom po brexite, a najmä integráciu Írska do Atlantického koridoru;

31. víta prácu vnútroštátnych a regionálnych zainteresovaných strán pri udržiavaní a zlepšovaní úrovne bezpečnosti infraštruktúry prostredníctvom vykonávania príslušných právnych predpisov, spolupráce a výmeny najlepších postupov;

32. vyzýva Komisiu, aby posilnila dekarbonizáciu námornej dopravy ako spôsob podpory investícií zlepšujúcich udržateľnosť; vyzýva Komisiu a odvetvie námornej prepravy, aby vyhodnotili prínos vytvorenia európskeho partnerstva pre námornú dopravu s cieľom podporiť inovácie v rámci odvetvia, prispieť k dekarbonizácii, vytvoriť infraštruktúru na nakladanie, skladovanie a dodávanie alternatívnych palív v prístavoch a nákladných termináloch a vypracovať plány nakladania s odpadom pre atlantické prístavy;

Pilier II – Modré zručnosti budúcnosti a poznatky o oceánoch

33. zdôrazňuje, že je potrebné vytvoriť siete medzi univerzitami a vzdelávacími centrami v oblasti výskumu a odbornej prípravy modrých tém, a so záujmom berie na vedomie príležitosti, ktoré ponúka program Erasmus+ 2021 – 2027 prostredníctvom nových iniciatív európskych univerzitných aliancií a centier excelentnosti v odbornom vzdelávaní; nabáda na ďalší rozvoj európskych modrých škôl; zdôrazňuje, že osobitné vzdelávanie a odborná príprava v oblasti modrého hospodárstva, a to aj prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu plus, by prispeli k zvýšeniu informovanosti o morských ekosystémoch a o potrebe ich ochrany riešením problému morského odpadu;

34. zdôrazňuje význam boja proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a formálneho a neformálneho vzdelávania pri zlepšovaní kvalifikačných úrovní obyvateľov prímorských oblastí a podporuje hľadanie synergií medzi rôznymi relevantnými odvetviami s cieľom podporiť inkluzívny a konkurencieschopný modrý rast;

35. zdôrazňuje význam vytvorenia pilotných projektov v atlantickej oblasti v oblasti správy oceánov a poznatkov, a to aj v najvzdialenejších regiónoch a inde, pričom by sa zapojili univerzity, výskumné centrá a námorné školy;

36. víta zvýšený rozvoj výskumu nových morských biotechnológií z dôvodu ich potenciálneho využitia na priemyselné a lekárske účely; pripomína, že inovačné projekty a iniciatívy môžu prispieť k rozvoju výskumných kapacít, vytváraniu sietí a výmene najlepších postupov;

Pilier III – Energia z morských obnoviteľných zdrojov

37. víta iniciatívy na urýchlenie adaptácie na zmenu klímy a na dosiahnutie cieľa stať sa uhlíkovo neutrálnym kontinentom do roku 2050, ako je napríklad All Atlantic Skills Alliance a vytvorenie stimulov na podporu inštalácie zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov na mori a vo vnútrozemí; zdôrazňuje význam spolupráce medzi pobrežnými štátmi Atlantického oceánu v oblasti výskumu a vývoja nových obnoviteľných zdrojov energie, ako sú slnečná energia, energia z morských vĺn, prílivu a vetra; vyjadruje poľutovanie nad tým, že energia z obnoviteľných zdrojov na mori je v oblasti Atlantického oceánu naďalej nedostatočne rozvinutá;

38. zdôrazňuje, že prepracované modré hospodárstvo v oblasti Atlantického oceánu môže prispieť k prechodu na čistú energiu využitím rastúceho potenciálu energie z obnoviteľných zdrojov na mori a udržateľnejšieho riadenia námorného priestoru v súlade s Európskou zelenou dohodou, v ktorej sa zdôrazňuje kľúčová úloha výroby energie z obnoviteľných zdrojov na mori z hľadiska prechodu ku klimatickej neutralite;

Pilier IV – Zdravý oceán a odolné pobrežia

39. vyjadruje poľutovanie nad tým, že v druhom akčnom pláne pre Atlantický oceán a jeho pilieroch nie je zmienka o uplatňovaní prístupu založenom na ekosystémoch k riadeniu morí a oceánov, ako sa vyžaduje v rámcovej smernici o morskej stratégii ( 23 ) a zdôrazňuje, že tento prístup by sa mal uplatňovať na všetky činnosti, ktoré sú súčasťou modrého hospodárstva;

40. podporuje výskum oceánov a vyzýva Komisiu a regióny Atlantického oceánu, aby v rámci piliera IV akčného plánu presadzovali rozsiahly spoločný projekt čistenia Atlantického oceánu a jeho morského dna, aby podporovali oceánografický výskum a pozorovanie oceánskeho dna a presadzovali udržateľné opatrenia na predchádzanie znečisťovaniu; v tejto súvislosti vyzýva na vypracovanie opatrení s cieľom prispieť k ochrane a dekarbonizácii morských zdrojov, ako je napríklad uhlík produkovaný plavidlami;

41. zastáva názor, že obehové hospodárstvo by sa malo rozšíriť prostredníctvom zberu morského odpadu a jeho opätovné zaradenia do hospodárstva; vyzýva Komisiu, aby podporovala výstavbu stredísk na zber a spracovanie plastového a iného morského odpadu, najmä v najvzdialenejších regiónoch Atlantického oceánu, ktoré sú výrazne postihnuté morským odpadom, ktorý prinášajú morské prúdy; navrhuje, aby sa v jednom z najvzdialenejších regiónov v Atlantickom oceáne zriadilo centrum na prevenciu a boj proti znečisťovaniu mora;

42. vyzýva Komisiu a členské štáty a ich regióny, aby vytvorili posilnené kapacity v oblasti prevencie a riadenia rizík s cieľom riešiť nehody na pevnine a na mori a prírodné katastrofy; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s Európskou námornou bezpečnostnou agentúrou (EMSA) s cieľom podporiť členské štáty pri zmierňovaní environmentálnych rizík súvisiacich s lodnou dopravou a pri zlepšovaní celkovej udržateľnosti a bezpečnosti námorného odvetvia;

43. víta, že v druhom akčnom pláne pre Atlantický oceán sa odkazuje na mapovanie a ochranu pobrežných mokradí ako súčasť cieľa č. 6 týkajúceho sa dosiahnutia väčšej odolnosti pobrežných oblastí; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že v týchto oblastiach sa budú vykonávať účinné plány riadenia;

44. zdôrazňuje význam špecializovaných programov Európskeho fondu regionálneho rozvoja/Interreg zameraných najmä na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu a na posudzovanie a prevenciu hydrogeologických rizík v pobrežných oblastiach a mokradiach;

45. vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s Medzinárodnou námornou organizáciou (IMO) vypracovala ambiciózne iniciatívy a plán dekarbonizácie lodí na základe hĺbkového posúdenia vplyvu;

46. vyzýva členské štáty, aby určili veľké chránené morské oblasti, a zdôrazňuje význam ochrany všetkých morských druhov; zdôrazňuje, že chránené morské oblasti nielenže chránia morské ekosystémy, ale zohrávajú aj úlohu pri zmierňovaní zmeny klímy a adaptácii na ňu a prispievajú k zdravým a odolným oceánom; opakuje výzvu Komisie obsiahnutú v jej stratégii v oblasti biodiverzity do roku 2030, aby aspoň 30 % morských oblastí Únie bolo chránených, a to aj prostredníctvom oblastí na obnovu populácií rýb, ako sa stanovuje v rámci spoločnej rybárskej politiky, a aby sa aspoň 10 % vôd EÚ klasifikovalo ako prísne chránené oblasti ( 24 )

47. zdôrazňuje, že je dôležité zosúladiť úsilie Komisie a členských štátov o zlepšenie zdravia oceánov a starostlivosti o nich a podporu udržateľného hospodárenia s ich zdrojmi, ako sa uvádza vo vyhlásení z Galway a v Belémskom vyhlásení;

48. zdôrazňuje význam misie „Mission Starfish 2030: obnovenie našich oceánov a vôd do roku 2030“ pre akčný plán pre Atlantický oceán a vyzýva na podporné opatrenia a koordináciu s členskými štátmi a ich regiónmi pri vykonávaní politík s cieľom dosiahnuť jej päť všeobecných cieľov: znalosti, obnova, nulové znečistenie, dekarbonizácia a riadenie;

Riadenie

49. víta lepšie zapojenie regiónov Atlantického oceánu do riadenia stratégie pre oblasť Atlantiku, možnosť národných delegácií pozvať zástupcov regiónov, aby sa zúčastnili na práci strategického výboru pre atlantický región a že Konferencia okrajových námorných regiónov bola požiadaná, aby prevzala poradnú úlohu; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že pobrežné regióny, mestá a obce by mohli významne prispieť k vykonávaniu tohto akčného plánu;

50. žiada, aby boli do národných delegácií zahrnutí zástupcovia všetkých dotknutých regiónov a aby boli atlantické ZKÚ a atlantické krajiny, ktoré nie sú členmi EÚ, prizvané k účasti na stratégii;

51. pokiaľ ide o štruktúru riadenia, pripomína úspešný model stratégie pre alpský región;

52. navrhuje, aby sa členské štáty, regióny zapojené do stratégie, Komisia, Európsky parlament a všetky zainteresované strany stretávali aspoň raz ročne alebo častejšie s cieľom podporiť lepšiu koordináciu a časté monitorovanie opatrení zavedených jednotlivými regiónmi; domnieva sa, že nová riadiaca štruktúra a budúce stretnutia by mali byť viac viditeľné;

53. odporúča, aby zmluvné strany atlantickej stratégie a členovia monitorovacieho výboru Interreg pre oblasť Atlantiku stanovili spoločné ciele a rozhodovacie postupy s cieľom lepšie realizovať riešenia regionálnych výziev v oblasti inovácií, efektívneho využívania zdrojov, životného prostredia a kultúry, podpory regionálneho rozvoja a udržateľného rastu; zdôrazňuje, že program Interreg pre oblasť Atlantického oceánu nemá administratívne a finančné kapacity na to, aby bol jediným zdrojom financovania projektov, na ktoré sa vzťahuje stratégia pre Atlantický oceán;

54. vyzýva Komisiu, aby sa v súvislosti s konkrétnymi cieľmi stratégie pre Atlantický oceán zamerala na najmenej rozvinuté oblasti Atlantického oceánu; považuje za nevyhnutné zvýšiť počet konkrétnych výziev na predkladanie projektov v regiónoch Atlantického oceánu, vrátane malých, stredných a veľkých transatlantických projektov, zameraných na menej rozvinuté sociálno-ekonomické priority stratégie pre Atlantický oceán; v tejto súvislosti pripomína, že je dôležité plne uplatňovať zásadu partnerstva, pričom sociálno-ekonomickí partneri a ďalšie zainteresované strany by sa mali podieľať na vypracovaní programov politiky súdržnosti v regiónoch Atlantického oceánu, a to aj s cieľom zabezpečiť lepšie plánovanie a realizáciu projektov v praxi;

55. vyzýva členské štáty, aby v spolupráci so svojimi regionálnymi a miestnymi orgánmi, ako aj s ostatnými zainteresovanými stranami, posilnili svoje zapojenie a vykonávali spoločné strategické projekty; zdôrazňuje význam strategických odvetví, na ktoré sa vzťahuje tento akčný plán, ako sú doprava, energetika, udržateľný cestovný ruch, ochrana životného prostredia a udržateľné využívanie zdrojov, výskum a vzdelávanie;

56. zastáva názor, že environmentálne mimovládne organizácie, ktorých činnosti priamo súvisia s morom, by sa mali aktívnejšie zapájať do vytvárania, podpory a realizácie nových projektov v oblasti vzdelávania a v iných odvetviach, ako je ochrana ekosystémov a biodiverzity Atlantiku;

57. vyzýva strany stratégie pre oblasť Atlantického oceánu, aby s podporou Komisie vytvorili osobitnú informačnú platformu na výmenu skúseností a najlepších postupov dôležitých pre druhý akčný plán pre Atlantický oceán;

58. naliehavo vyzýva Komisiu, aby vzhľadom na zistené závažné nedostatky prehodnotila súčasnú stratégiu;

Smerom k atlantickému makroregiónu

59. pripomína, že Rada vo svojich záveroch z 5. júna 2019 o vykonávaní makroregionálnych stratégií EÚ zostáva otvorená vytvoreniu nových makroregiónov; vyzýva Európsku radu, aby poverila Komisiu vytvorením modelu atlantického makroregiónu, ktorý posilní začlenenie regionálnych orgánov a úlohu najvzdialenejších regiónov Atlantického oceánu do riadenia stratégie pre Atlantický oceán, podporí ambiciózne projekty pre oblasť Atlantického oceánu, lepšie skoordinuje využívanie finančných prostriedkov EÚ v regiónoch a bude pracovať integrovaným spôsobom, pričom sa zameria na synergie medzi námorným rozmerom a hospodárskou, sociálnou a územnou súdržnosťou;

60. vyzýva Komisiu, aby vykonala hĺbkovú analýzu prínosov zavedenia atlantického makroregiónu pre členské štáty a ich regióny, ktorá by riešila spoločné výzvy, ktorým čelia tieto regióny; vyzýva Komisiu, aby v akčnom pláne a v analýze vytvorenia atlantického makroregiónu zohľadnila osobitosti najvzdialenejších regiónov, a zdôrazňuje, že je potrebné náležite zohľadniť ich osobitosti tým, že sa v každej morskej oblasti – Karibskej oblasti, Amazonskej oblasti a Makaronézskej oblasti – vypracujú špecializované stratégie zamerané na osobitné výzvy najvzdialenejších regiónov, čím sa zabezpečení, aby sa na žiadny región nezabudlo;

o

o o

61. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii, členským štátom a regionálnym parlamentom Francúzska, Írska, Portugalska a Španielska zapojeným do stratégie, ako aj Výboru regiónov a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru.

(1) Ú. v. EÚ L 282, 19.10.2016, s. 4.

(2) Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(3) Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. februára 2011 o plnení stratégie EÚ pre podunajskú oblasť (Ú. v. EÚ C 188 E, 28.6.2012, s. 30); uznesenie Európskeho parlamentu z 13. septembra 2016 o stratégii EÚ pre alpský región (Ú. v. EÚ C 204, 13.6.2018, s. 57); a uznesenie Európskeho parlamentu z 28. októbra 2015 o stratégii EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (Ú. v. EÚ C 355, 20.10.2017, s. 23).

(4) Ú. v. EÚ L 75, 19.3.2015, s. 4.

(5) Ú. v. ES L 206, 22.7.1992, s. 7.

(6) Ú. v. EÚ L 20, 26.1.2010, s. 7.

(7) Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 94.

(8) Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159.

(9) Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 94.

(10) Ú. v. EÚ L 354, 28.12.2013, s. 22.

(11) Ú. v. EÚ C 232, 16.6.2021, s. 28.

(12) Prijaté texty, P9_TA(2021)0109.

(13) Ú. v. EÚ C 199 E, 7.7.2012, s. 95.

(14) Ú. v. EÚ C 353 E, 3.12.2013, s. 122.

(15) Ú. v. EÚ L 124, 25.4.2014, s. 1.

(16) Ú. v. EÚ L 164, 25.6.2008, s. 19.

(17) Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27.

(18) Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30.

(19) Štúdia Komisie z decembra 2017 s názvom „Study feeding into the mid-term review of the implementation of the Atlantic Action Plan“ (Štúdia, ktorá je podkladom pre preskúmanie vykonávania akčného plánu pre Atlantický oceán v polovici trvania).

(20) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/2001 z 11. decembra 2018 o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov (Ú. v. EÚ L 328, 21.12.2018, s. 82).

(21) Európska komisia, „The Atlantic Strategy and the 2013-2020 Action Plan“ (Stratégia pre Atlantický oceán a akčný plán na roky 2013 – 2020), dostupná 20. júla 2021, k dispozícii na adrese: https://atlanticstrategy.eu/en/atlantic-strategy-glance/atlantic-strategy.

(22) Štúdia Komisie z decembra 2017 s názvom „Study feeding into the mid-term review of the implementation of the Atlantic Action Plan“ (Štúdia, ktorá je podkladom pre preskúmanie vykonávania akčného plánu pre Atlantický oceán v polovici trvania).

(23) V článku 1 smernica stanovuje, že prístup založený na ekosystémoch sa uplatňuje spôsobom, ktorým sa zabezpečí, aby sa „celkový tlak takýchto činností udržiaval na úrovni zlučiteľnej s dosahovaním dobrého environmentálneho stavu a aby nebola ohrozená schopnosť morských ekosystémov reagovať na zmeny spôsobené človekom, pričom umožňujú súčasným i budúcim generáciám trvalo udržateľné využívanie morských zdrojov a služieb súvisiacich s morom“.

(24) V stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2030 sa stanovuje záväzok zákonom chrániť minimálne 30 % pevninských a 30 % morských oblastí v EÚ a integrovať ekologické koridory (čo predstavuje v porovnaní s dneškom 4 % navyše v prípade pevniny a 19 % v prípade morských oblastí). okrem toho sa v nej vyžaduje, aby sa 10 % pevniny EÚ a 10 % morí EÚ nachádzalo v prísne chránených oblastiach (v súčasnosti sú prísne chránené len 3 % pevninských a menej ako 1 % morských oblastí).