Európska rada zdôraznila význam, aký má táto otázka vo vnútorných, ako aj vonkajších vzťahoch. V záveroch Európskej rady z 18. októbra 2018 sa uvádza: „Mali by sa nájsť riešenia, ako zabezpečiť rýchly a účinný cezhraničný prístup k elektronickým dôkazom s cieľom účinne bojovať proti terorizmu a inej závažnej a organizovanej trestnej činnosti, a to v rámci EÚ, ako aj na medzinárodnej úrovni; do konca volebného obdobia by sa mala dosiahnuť dohoda o návrhoch Komisie týkajúcich sa elektronických dôkazov a prístupu k finančným informáciám, ako aj zefektívnenia boja proti praniu špinavých peňazí. Komisia by tiež mala urýchlene predložiť mandáty na medzinárodné rokovania o elektronických dôkazoch“.

Účelom týchto návrhov je urýchliť postup, akým sa v Európskej únii zabezpečujú a získavajú elektronické dôkazy priamo od poskytovateľov služieb so sídlom v inej jurisdikcii. Do rozsahu pôsobnosti návrhov patria osobitné druhy poskytovateľov služieb, ktorí poskytujú služby v Európskej únii. Poskytovateľ ponúka služby v Európskej únii, keď umožňuje používateľom v jednom alebo vo viacerých členských štátoch využívať svoje služby a ak má podstatnú väzbu s Úniou, napríklad keď má prevádzkareň v členskom štáte alebo keď v danom členskom štáte poskytuje služby veľkému počtu používateľov. Poskytovatelia, ktorí v Európskej únii nemajú zastúpenie, musia určiť právneho zástupcu, od ktorého bude možné vymáhať splnenie príkazu na predloženie dôkazov.

Pokiaľ ide o prípadné recipročné žiadosti zo strany orgánov USA adresované poskytovateľom služieb v Európskej únii, v mnohých členských štátoch právny rámec upravujúci oblasť telekomunikácií v súčasnosti zakazuje vnútroštátnym telekomunikačným operátorom, aby priamo odpovedali na žiadosti zahraničných orgánov, a to aj pokiaľ ide o neobsahové údaje. Právny rámec, ktorý by umožňoval priamu spoluprácu, navyše neexistuje ani v iných sektoroch komunikácií. Orgány USA môžu zvyčajne takéto údaje od poskytovateľov služieb v EÚ získať len na základe žiadosti o vzájomnú právnu pomoc.

Priama spolupráca s poskytovateľmi služieb z USA sa stala alternatívou justičnej spolupráce. Obmedzuje sa na neobsahové údaje a z hľadiska práva USA je dobrovoľná. V praxi sa orgány verejnej moci členských štátov Európskej únie obracajú priamo na poskytovateľov služieb v Spojených štátoch amerických so žiadosťami podľa vnútroštátnych pravidiel trestného konania, ku ktorým má poskytovateľ služieb prístup, pričom tieto žiadosti sa zvyčajne týkajú údajov o používateľovi služieb, ktoré poskytuje. Týka sa to niektorých poskytovateľov služieb so sídlom v Spojených štátoch amerických a, v obmedzenejšom rozsahu, v Írsku, ktorí dobrovoľne odpovedajú na žiadosti orgánov presadzovania práva členských štátov priamo, pokiaľ sa žiadosti týkajú neobsahových údajov.

Prvé spoločné preskúmanie dohody sa uskutočnilo v roku 2016. Dospelo sa pri ňom k záveru, že dohoda prináša pre vzťah medzi EÚ a USA v oblasti vzájomnej právnej pomoci pridanú hodnotu a vo všeobecnosti funguje dobre. Vynaloží sa ďalšie úsilie na zlepšenie tejto spolupráce. Hoci má justičná spolupráca medzi orgánmi verejnej moci, a to aj vo vzťahu k Spojeným štátom americkým, zásadný význam, tento spôsob je, vzhľadom na nestálu povahu elektronických dôkazov, často príliš pomalý, keďže trvá v priemere 10 mesiacov, a môže so sebou prinášať neprimerané vynakladanie zdrojov. Navyše, hoci je dôležitým aspektom justičnej spolupráce pri konkrétnom vyšetrovaní vnútroštátna právomoc, čoraz častejšie dochádza k tomu, že jediným spojivom s druhým štátom je miesto, kde sa údaje alebo poskytovateľ služieb nachádzajú. V rámci spoločného preskúmania uskutočneného v roku 2016 boli členské štáty osobitne v súvislosti s elektronickými dôkazmi vyzvané, aby v záujme rýchlejšieho a efektívnejšieho zabezpečenia a získania elektronických dôkazov spolupracovali priamo s poskytovateľmi služieb v USA.

S čoraz väčším využívaním sociálnych médií, webmailu, služieb odosielania správ a aplikácií na komunikáciu, prácu, udržiavanie spoločenských kontaktov a získavanie informácií rastie cezhraničný tok údajov, a to aj na nezákonné účely. Pri čoraz väčšom počte vyšetrovaní trestných činov sa preto využívajú elektronické dôkazy, ktoré nie sú verejne dostupné. Keďže internet nemá hraníc a služby sa dajú poskytovať z ktoréhokoľvek miesta na svete, pričom ich môžu poskytovať aj spoločnosti mimo Európy, umožnenie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom je naliehavým problémom, ktorý sa týka takmer každého druhu trestného činu. V súvislosti s nedávnymi teroristickými útokmi jednoznačne vyplynulo najmä to, že je prioritne potrebné nájsť spôsoby, akými by prokurátori a sudcovia z členských štátov Európskej únie mohli rýchlejšie a efektívnejšie zabezpečovať a získavať elektronické dôkazy.

Návrhy Komisie týkajúce sa elektronických dôkazov sú východiskom pre koordinovaný a koherentný prístup tak v rámci Európskej únie, ako aj prístup Európskej únie na medzinárodnej úrovni, pri ktorom sa náležite zohľadnia pravidlá Európskej únie vrátane pravidiel týkajúcich sa zákazu diskriminácie medzi členskými štátmi Európskej únie a ich štátnymi príslušníkmi. Hoci Komisia už vo svojom posúdení vplyvu k návrhom týkajúcim sa elektronických dôkazov uviedla, že dané návrhy by bolo užitočné doplniť dvojstrannými alebo viacstrannými dohodami o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom so sprievodnými zárukami, rozhodla sa navrhnúť vnútorné pravidlá EÚ upravujúce vhodné spôsoby cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom a súvisiace záruky a až potom pristúpiť k rokovaniam s tretími stranami.

Na medzinárodnej úrovni diskusie prebiehajú v rámci rokovaní o druhom dodatkovom protokole k Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite. Cezhraničnému prístupu k elektronickým dôkazom sa počas svojich nedávnych stretnutí pravidelne venovali ministri spravodlivosti a vnútra EÚ a USA.

Komisia práve súbežne prijíma dve odporúčania týkajúce sa začatia rokovaní so Spojenými štátmi americkými a účasti na rokovaniach o druhom dodatkovom protokole k Dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite. Hoci tieto dva procesy budú napredovať rôznym tempom, týkajú sa vzájomne súvisiacich otázok a záväzky prijaté v rámci jedného rokovania môžu mať priamy vplyv na druhú oblasť rokovaní.

Aj keď sa návrhmi týkajúcimi sa elektronických dôkazov rieši situácia vo vzťahu ku konkrétnym druhom poskytovateľov služieb, ktorí poskytujú služby na trhu EÚ, hrozí, že uložené povinnosti budú v rozpore s právnymi predpismi tretích krajín. V záujme riešenia týchto kolízií právnych poriadkov a v súlade so zásadou ústretovosti v medzinárodných vzťahoch obsahujú návrhy týkajúce sa elektronických dôkazov ustanovenia, v ktorých sa stanovujú osobitné mechanizmy pre prípad, že by poskytovateľ služieb mal v súvislosti so žiadosťou o poskytnutie dôkazov splniť protichodné povinnosti vyplývajúce z práva tretej krajiny. Jedným z týchto mechanizmov je postup preskúmania umožňujúci takúto situáciu objasniť. Dohodou medzi EÚ a USA by sa malo predísť tomu, aby sa v Európskej únii a Spojených štátoch amerických uplatňovali protichodné povinnosti.

Hlavní poskytovatelia služieb, ktorí disponujú dôkazmi relevantnými pre vyšetrovanie trestných činov, pôsobia v rámci jurisdikcie USA. Zákonom o uloženej komunikácii z roku 1986 sa zakazuje sprístupňovanie obsahových údajov, zatiaľ čo neobsahové údaje sa môžu poskytovať na dobrovoľnom základe. V zákone Spojených štátov o objasnení zákonného využívania údajov v zámorí („zákon o CLOUD“), ktorý Kongres Spojených štátov prijal 23. marca 2018, sa prostredníctvom zmeny zákona o uloženej komunikácii z roku 1986 objasňuje, že poskytovatelia služieb z USA sú povinní plniť príkazy na sprístupnenie obsahových údajov a neobsahových údajov vydané orgánmi USA, a to bez ohľadu na to, kde sa tieto údaje uchovávajú, pričom sa môžu uchovávať aj v Európskej únii. Zákon o CLOUD zároveň umožňuje uzatvárať so zahraničnými vládami vykonávacie dohody, na základe ktorých by poskytovatelia služieb v USA mohli poskytovať obsahové údaje priamo týmto zahraničným vládam. Zákon o CLOUD sa vzťahuje na uchovávané údaje a odpočúvanie komunikácie cez telefón alebo elektronickej komunikácie, zatiaľ čo trestné činy, ktoré spadajú do jeho rozsahu pôsobnosti, sú „závažné trestné činy“. Na vykonávacie dohody so zahraničnými vládami sa vzťahujú určité podmienky ako to, že druhá krajina poskytuje dostatočnú ochranu, čo zahŕňa aj obmedzenie prístupu k údajom týkajúcim sa občanov USA.

Účelom tejto iniciatívy je riešiť, prostredníctvom spoločných pravidiel, špecifickú právnu otázku prístupu k obsahovým a neobsahovým údajom, ktoré uchovávajú poskytovatelia služieb v Európskej únii alebo v Spojených štátoch. Touto iniciatívou by sa v kontexte medzinárodnej dohody doplnili návrhy EÚ týkajúce sa elektronických dôkazov, keďže by sa riešila možnosť kolízie právnych poriadkov, najmä v súvislosti s obsahovými údajmi, a urýchlil by sa prístup k elektronickým dôkazom. Toto odporúčanie zahŕňa smernice na rokovania na účely začatia rokovaní o dohode so Spojenými štátmi americkými o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom, ktorá by bola platná pre celú EÚ. Európska únia má záujem o komplexnú dohodu so Spojenými štátmi americkými, a to tak z hľadiska ochrany európskych práv a hodnôt, ako je ochrana súkromia a osobných údajov, ako aj z hľadiska našich vlastných bezpečnostných záujmov.

Pokiaľ ide o obsahové údaje, ako sú vymedzené vyššie, v súčasnosti platnými právnymi predpismi USA (zákon o uloženej komunikácii z roku 1986) sa poskytovateľom služieb z USA zakazuje odpovedať na žiadosti zahraničných orgánov presadzovania práva. V právnych predpisoch USA sa v súčasnosti stanovuje, že žiadosti tretej krajiny o vzájomnú právnu pomoc možno vyhovieť až po získaní informácie o pravdepodobnom dôvode na jej predloženie. Poskytovatelia služieb z členských štátov Európskej únie nemôžu v súčasnosti reagovať na priame žiadosti orgánov tretích krajín. Dohoda medzi EÚ a USA by doplnila cieľ návrhov týkajúcich sa elektronických dôkazov a ich účinnosť, a to najmä pokiaľ ide o obsahové údaje, ktoré americkí poskytovatelia služieb uchovávajú v Spojených štátoch amerických. Umožnila by priamu spoluprácu s poskytovateľom služieb, pretože by sa ňou vytvoril efektívnejší právny rámec pre justičné orgány, keďže odborníci z praxe v EÚ majú v súčasnosti ťažkosti so získavaním obsahových údajov na základe žiadostí o vzájomnú právnu pomoc.

Pokiaľ ide o neobsahové údaje, vzhľadom na rastúci počet žiadostí o vzájomnú právnu pomoc adresovaných Spojeným štátom americkým orgány USA nabádajú orgány presadzovania práva a justičné orgány z EÚ, aby neobsahové údaje žiadali priamo od poskytovateľov služieb z USA, pričom podľa právnych predpisov USA poskytovatelia služieb so sídlom v USA môžu, ale nemusia na takéto žiadosti odpovedať. Dohoda medzi EÚ a USA by poskytla väčšiu istotu, jasné procesné záruky a znížila by fragmentáciu, ktorej orgány z EÚ čelia pri prístupe k neobsahovým údajom uchovávaným poskytovateľmi služieb z USA. Zároveň by umožnila aj recipročný prístup orgánov USA k údajom uchovávaným poskytovateľmi služieb z EÚ.

Cieľom odporúčania na rozhodnutie Rady je začať rokovania medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi americkými, tak aby bolo možné dospieť k transatlantickej dohode o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom poskytovanom na účely použitia v trestnom konaní priamo poskytovateľmi služieb. Jeho cieľom je prispôsobiť mechanizmy spolupráce digitálnemu veku a poskytnúť justičným orgánom a orgánom presadzovania práva nástroje umožňujúce reagovať na spôsob, ktorým páchatelia trestnej činnosti v súčasnosti komunikujú, a bojovať proti moderným formám trestnej činnosti.

Dohoda medzi Európskou úniou a Spojenými štátmi by priniesla viacero praktických výhod:

·zabezpečil by sa ňou recipročný prístup justičných orgánov k obsahovým údajom,

·riešil by sa ňou prístup k neobsahovým údajom na základe príkazov justičných orgánov, zabezpečil by sa recipročný prístup zo strany orgánov EÚ a orgánov USA a preskúmali by sa podmienky a záruky pre poskytovateľov služieb, pokiaľ ide o priamu spoluprácu,

·prispela by k včasnejšiemu prístupu justičných orgánov k údajom,

·riešilo by sa ňou riziko kolízie právnych poriadkov,

·znížilo by sa ňou riziko fragmentácie pravidiel a postupov a harmonizovali by sa práva a záruky na základe jednotného mandátu na rokovania so Spojenými štátmi týkajúceho sa všetkých členských štátov Európskej únie, čím by sa zabránilo diskriminácii členských štátov Európskej únie a ich štátnych príslušníkov,

·objasnila by záväznú povahu príkazov pre poskytovateľov služieb a ich presadzovanie vo vzťahu k týmto poskytovateľom a zároveň by sa v nej podrobne stanovili povinnosti justičných orgánov.

Dohoda by mala byť podmienená prísnymi mechanizmami ochrany základných práv. Cieľom týchto smerníc na rokovania je zvýšiť právnu istotu pre orgány, poskytovateľov služieb a dotknuté osoby a súčasne zabezpečiť primeranosť, ochranu základných práv, transparentnosť a možnosť vyvodiť zodpovednosť voči justičným orgánom aj poskytovateľom služieb.

3. RELEVANTNÉ USTANOVENIA V TEJTO OBLASTI POLITIKY

Súčasný právny rámec Európskej únie pozostáva z nástrojov Únie na spoluprácu v trestných veciach, ako je smernica 2014/41/EÚ o európskom vyšetrovacom príkaze v trestných veciach (smernica o EVP), Dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach medzi členskými štátmi Európskej únie, nariadenie 2018/1727 o Eurojuste, nariadenie (EÚ) 2016/794 o Europole, rámcové rozhodnutie Rady 2002/465/SVV o spoločných vyšetrovacích tímoch a navrhované nariadenie o predchádzaní šíreniu teroristického obsahu online.