Zhrnutie Justičný systém Nemecka, ktorý sa vyznačuje dôležitou úlohou spolkových krajín vo výkone spravodlivosti, naďalej ťaží z veľmi vysokej úrovne vnímanej nezávislosti súdnictva. V súčasnosti sa z hľadiska judikatúry Európskeho súdneho dvora prerokúva legislatívny návrh na obmedzenie zriedka používanej právomoci ministrov spravodlivosti vydávať pokyny prokurátorom v konkrétnych veciach. Prebiehajú diskusie o kritériách výberu niektorých predsedajúcich sudcov na spolkových súdoch po tom, čo sudcovia kritizovali navrhované odstránenie požiadaviek na prax. V rámci Paktu o právnom štáte 2019 postupuje vytváranie ďalších pracovných pozícií pre sudcov a prokurátorov. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, dlhodobé problémy v oblasti prijímania zamestnancov do súdnictva pretrvávajú, a to aj z hľadiska nadchádzajúcej vlny odchodu sudcov do dôchodku. Pokračujú iniciatívy na ďalšie zlepšovanie digitalizácie súdnictva. Vo viacerých spolkových krajinách sa vytvárajú špecializované obchodné súdy zamerané na medzinárodné záležitosti, ktoré môžu pracovať v angličtine. Justičný systém naďalej funguje efektívne, pričom vykazuje zlepšenia v oblasti správnych konaní. V strategickej reakcii na predchádzanie korupcii sa zaznamenal ďalší pozitívny vývoj, ktorým sa doplnil už zavedený protikorupčný rámec. Nemecko modernizuje svoj strategický rámec na predchádzanie korupcii v spolkovej správe. Novým zákonom sa do januára 2022 zavedie register lobistov, pričom sa nepredpokladá „legislatívna stopa“. Nedostatky sa naďalej vyskytujú v regulácii vedľajších činností poslancov parlamentu a v pravidlách týkajúcich sa majetkového priznania, hoci sa rozbiehajú určité zlepšenia. Pravidlá financovania politických strán obsahujú určité právne medzery vrátane tých, ktoré sa týkajú sponzorstva, pričom horné hranice pre dary sa považujú za príliš vysoké. Vďaka poklesu klasického podplácania v hotovosti sa finančné škody spôsobené korupciou významne znížili. Do pozornosti sa dostávajú ďalšie formy nepeňažného podplácania, ako sú bezplatné vstupenky na podujatia a možný neprimeraný vplyv prostredníctvom súkromných večerí podnikateľov a politikov. Nemecko celosvetovo vedie v trestnom stíhaní osôb, ktoré sa dopúšťajú podplácania zahraničných verejných činiteľov, ale neexistujú právne ustanovenia v prípade trestnej zodpovednosti spoločností. Nemecko má dobre fungujúci regulačný rámec týkajúci sa slobody médií a pluralizmu. V priebehu transpozície revidovanej smernice o audiovizuálnych mediálnych službách sa aktualizoval nemecký právny rámec, a to najmä prostredníctvom štátnej zmluvy o médiách, ktorá nadobudla účinnosť v novembri 2020. Miera nezávislosti médií a príslušných regulačných orgánov je stále vysoká. Nemecké právo zaručuje dobrú úroveň transparentnosti vlastníctva médií. Bez ohľadu na spoľahlivý právny rámec je stále hlavnou obavou fyzická bezpečnosť novinárov, a to najmä vtedy, keď informujú o protestoch. V tejto súvislosti sa rok 2020 vyznačoval značným počtom zaznamenaných prípadov agresie voči novinárom. Systém bŕzd a protiváh zohrával aktívnu úlohu počas pandémie ochorenia COVID-19. Obmedzenia prijali predovšetkým vlády spolkových krajín na základe zákona o ochrane pred infekciami, ktorý bol niekoľkokrát zmenený, a to aj v novembri 2020, aby sa zvýšil dohľad Spolkového snemu. Tieto opatrenia boli predmetom rozsiahleho súdneho preskúmania. Upozornilo sa na určité obavy týkajúce sa všeobecného trendu skrátených období na konzultácie so zainteresovanými stranami. Dňa 9. júna 2021 začala Komisia proti Nemecku konanie o nesplnení povinnosti z dôvodu porušenia zásady prednosti práva EÚ v súvislosti s rozsudkom Spolkového ústavného súdu z 5. mája 2020. Občianska spoločnosť naďalej ťaží z pevného rámca, čelí však neistote, pokiaľ ide o oslobodenie neziskových organizácií od dane. Podľa zainteresovaných strán ich môžu obavy zo straty tohto postavenia priviesť k tomu, aby sa vyhýbali vyjadrovaniu svojho postoja k potenciálne citlivým otázkam.

I.Justičný systém

Súdny systém v Nemecku je štruktúrovaný spolkovým spôsobom. Právomoc vykonávajú spolkové súdy a súdy šestnástich spolkových krajín („Länder“). Najvýznamnejší podiel právomocí a pracovného zaťaženia v súvislosti s výkonom spravodlivosti majú spolkové krajiny. Štruktúra súdov je rozdelená medzi všeobecné súdy (občianskoprávne a trestné) a špecializované súdy (správne, finančné, pracovné a sociálne súdy). Vymenúvanie sudcov a prokurátorov, s výnimkou spolkových súdov a generálneho prokurátora na Spolkovom súdnom dvore, patrí do kompetencie spolkových krajín. Hoci sa postupy vymenúvania medzi jednotlivými spolkovými krajinami líšia v detailoch, všetky majú spoločné kľúčové prvky, ktorými sú najmä meritokracia, súdne preskúmanie konania a rozhodnutie týkajúce sa vymenovania. Čo sa týka spolkových súdov, komisia pre výber sudcov (Richterwahlausschuss) vyberá sudcov, ktorých vymenuje výkonný orgán a počas tohto procesu sa musí konzultovať s radou sudcov (Präsidialräte) príslušných súdov. V súčasnosti v 16 spolkových krajinách existuje 638 okresných súdov, 115 regionálnych súdov a 24 vyšších regionálnych súdov, ako aj 51 správnych súdov a 15 vyšších správnych súdov. Existuje päť spolkových súdov: Spolkový súdny dvor, Spolkový správny súd, Spolkový finančný súd, Spolkový pracovný súd a Spolkový sociálny súd. Ústavné preskúmanie zabezpečuje Spolkový ústavný súd a ústavné súdy spolkových krajín. Prokuratúry v Nemecku sú súčasťou výkonnej moci, pričom na spolkovej úrovni je na čele Spolkového súdneho dvora generálny prokurátor. Na úrovni spolkových krajín má každá spolková krajina svoju vlastnú prokuratúru. Nemecko sa zúčastňuje na Európskej prokuratúre. V Nemecku je 27 regionálnych advokátskych komôr, ktoré sú organizované pod záštitou Nemeckej spolkovej advokátskej komory.

Nezávislosť

Úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva je stále vysoká. Celkovo 80 % širokej verejnosti a 69 % spoločností vnímalo v roku 2021 úroveň nezávislosti súdov a sudcov ako „veľmi dobrú“ alebo „pomerne dobrú“. Táto vysoká úroveň vnímanej nezávislosti súdnictva vykazovala za posledných päť rokov stabilný trend a predstavuje ďalší mierny nárast v porovnaní s rokom 2020, pokiaľ ide o širokú verejnosť, zatiaľ čo v prípade spoločností sa v porovnaní so stabilnou úrovňou predchádzajúcich rokov mierne znížila.

Uvažuje sa o zmenách právomoci ministrov spravodlivosti vydávať pokyny prokurátorom v konkrétnych veciach. V januári 2021 bol na konzultáciu so spolkovými krajinami a zainteresovanými stranami predložený návrh na zmenu systému pokynov pre prokurátorov v konkrétnych veciach, o ktorom sa diskutovalo v minulých rokoch. Návrh okrem iného reaguje na judikatúru Európskeho súdneho dvora týkajúcu sa uplatňovania európskeho zatykača. Návrhom by sa uzákonila povinnosť dodržiavať zásadu zákonnosti a zaviedla požiadavka, aby pokyny v konkrétnych veciach boli odôvodnené a vydané písomne. Takáto predpokladaná záruka by bola v súlade s odporúčaniami Rady Európy. Návrhom by sa navyše zrušila možnosť pokynov v konkrétnych veciach pre oblasť justičnej spolupráce EÚ v trestných veciach, pričom by sa v tom pokračovalo inak. Zatiaľ čo zainteresované strany navrhovanú záruku všeobecne privítali, reakcie na druhý prvok návrhu boli zmiešané. Niektoré spolkové krajiny a zainteresované strany sa domnievajú, že treba zachovať súčasný systém pokynov, aby sa dodržal princíp ústavnej demokracie, a tým aj zodpovednosť prokuratúry. Ostatné zainteresované strany sa domnievajú, že právomoc vydávať pokyny v konkrétnych veciach by sa mala úplne zrušiť a že návrh by vytvoril umelé rozdelenie vnútroštátnych záležitostí a záležitostí, ktoré zahŕňajú súdnu spoluprácu EÚ. Vláda skúma odpovede na konzultáciu, aby rozhodla, či a ako ďalej postupovať s návrhom.

Kritériá výberu predsedajúcich sudcov na spolkových súdoch sú predmetom pokračujúcich diskusií v nadväznosti na kritiku navrhovaného odstránenia konkrétnych požiadaviek na prax. O povyšovaní do funkcií predsedu, podpredsedu a predsedajúceho sudcu senátu na spolkových súdoch rozhoduje spolkový prezident na návrh zodpovedného ministra. Návrh je založený na postupe, ktorý zahŕňa povinné zapojenie rady sudcov dotknutého súdu. Meritokracia uplatňovaná pri výbere kandidátov sa špecifikuje v požiadavkách stanovených zákonom, a najmä v prípade funkcie predsedajúcich sudcov prostredníctvom kritérií výberu pre túto funkciu; žiadosti posudzuje najmä na základe odborného hodnotenia predseda ich súdu. V septembri 2020 ministerstvo spravodlivosti revidovalo svoje kritériá výberu pre funkciu predsedajúcich sudcov na všetkých spolkových súdoch v rámci svojej zodpovednosti, a zrušilo najmä požiadavku na päť rokov praxe na príslušnom spolkovom súde na to, aby sa kandidát mohol stať predsedajúcim sudcom. Predsedovia spolkových súdov a zainteresované strany to kritizovali, pričom tvrdili, že takáto prax je potrebná na to, aby sa mohli plniť úlohy predsedajúceho sudcu, a vyjadrili poľutovanie nad tým, že sa nepodieľali na príprave zmien. Ministerstvo bolo kritizované aj za to, že revíziu kritérií výberu uskutočnilo počas prebiehajúceho postupu prijímania zamestnancov. Po tejto kritike vedie ministerstvo spravodlivosti dialóg so spolkovými súdmi. Začiatkom roka 2021 ministerstvo navrhlo spolkovému prezidentovi dvoch kandidátov na uvoľnené funkcie podpredsedu a predsedu Spolkového finančného súdu, ktorých zvolil volebný výbor spolkových sudcov, ale ktorí nespĺňajú päťročnú prax na Spolkovom finančnom súde. V súčasnosti prebiehajú odvolania proti postupu na povyšovanie do funkcie predsedu a podpredsedu, ktoré majú odkladný účinok na vymenovanie. Podľa Rady Európy by postupy na vymenovanie predsedov najvyšších súdov mali byť vymedzené zákonom, a to na základe zásluhy, a formálne by mali vylučovať akúkoľvek možnosť politického vplyvu.

Kvalita

Vykonávanie Paktu o právnom štáte z roku 2019 napreduje, ale dlhodobejšie problémy týkajúce sa prijímania zamestnancov do súdnictva pretrvávajú. Napreduje vytváranie a obsadzovanie 2 000 sudcovských a prokurátorských pozícií v spolkových krajinách predpokladaných v rámci Paktu o právnom štáte. Vo väčšine spolkových krajín sa všetky pridelené miesta vytvorili (niektoré nad rámec ich povinností) a vo zvyšných spolkových štátoch sa majú všetky zostávajúce miesta vytvoriť do decembra 2021. Vytvorili sa aj pracovné miesta plánované na spolkovej úrovni. Spoločná správa Spolkovej vlády a spolkových krajín o stave vykonávania paktu bola predložená 10. júna 2021, pričom sa v nej dospelo k záveru, že vykonávanie pokročilo dobre, a upozorňuje najmä na to, že sa doteraz vytvorilo viac ako 2 700 sudcovských a prokurátorských pozícií, z ktorých sa obsadilo 2 500. Zainteresované strany sa však domnievajú, že sú potrebné ďalšie investície, najmä s ohľadom na nárast nových úloh v súdnictve, a preto navrhli rozšírenie Paktu o právnom štáte. V rozhodnutí konferencie ministrov spravodlivosti zo 16. júna 2021 16 spolkových krajín spoločne požiadalo o pokračovanie a rozšírenie Paktu o právnom štáte po roku 2021, a to aj o financovanie investícií do digitalizácie justičného systému. Ako sa už uvádzalo v Správe o právnom štáte 2020, pretrvávajú problémy v súvislosti s dlhodobou situáciou prijímania pracovníkov na súdy a prokuratúru, a to vzhľadom na nadchádzajúce vlny odchodu do dôchodku; zainteresované strany naďalej poukazujú na otázku konkurencieschopnosti nástupných platov sudcov a prokurátorov a v tejto súvislosti na pretrvávajúce rozdiely v úrovniach platov v rôznych spolkových krajinách. Spolkové krajiny, a to najmä vo východnej časti Nemecka, vyvíjajú množstvo iniciatív na prilákanie absolventov k justičným profesiám, keďže v nasledujúcich rokoch sa očakáva odchod do dôchodku tých sudcov, ktorí boli prijatí po opätovnom zjednotení Nemecka.

Snaha o zlepšenie digitalizácie justičného systému pokračuje, a to aj v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19. Pre civilné a správne konania platia v Nemecku komplexné procesné pravidlá na používanie digitálnych nástrojov. Na hlavných pojednávaniach v trestnom konaní sú však menej rozvinuté, najmä pokiaľ ide o možnosť viesť ústne konanie prostredníctvom diaľkovej komunikácie s obvinenou osobou. V plnej miere sa zaviedli nástroje elektronickej komunikácie pre súdy a prokuratúry. Hoci sú digitálne riešenia na začatie a sledovanie konania v oblastiach civilných a správnych konaní dobre rozvinuté, pre trestné konania to v praxi platí v menšej miere. Tri projekty na úrovni spolkových krajín zamerané na zavedenie elektronických súborov napredujú s ohľadom na celkový cieľ úplného prechodu na elektronické súbory do roku 2026. Spolková vláda v spolupráci so spolkovými krajinami a spolkovými súdmi vypracúva niekoľko ďalších projektov digitalizácie vrátane vytvorenia spoločnej videokonferenčnej platformy pre všetky súdy a aplikácie IT, ktorá umožní občanom získať pomoc pri podávaní žalôb na súd. Vláda a zainteresované strany uvádzajú, že v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19 existujúce možnosti digitálnych pojednávaní predpokladané v Občianskom súdnom poriadku uľahčili pokračovanie činnosti súdov.

V niekoľkých spolkových krajinách sa zriadili špecializované obchodné súdy zamerané na medzinárodné spory. V novembri 2020 začal svoju činnosť nový obchodný súd s právomocou v obchodných veciach s vysokou hodnotou, a najmä medzinárodným rozmerom v Bádensku-Württembersku so sídlami v Mannheime a Štuttgarte. Konanie na súde možno na žiadosť strán viesť výlučne v angličtine. Podobné špecializované komory zaoberajúce sa obchodnými spormi s možnosťou viesť konanie v angličtine sa už zriadili na súdoch v Hesensku, Severnom Porýní-Vestfálsku a Sársku. Celkovým cieľom týchto iniciatív je zvýšiť príťažlivosť Nemecka ako miesta na riešenie medzinárodných obchodných sporov. V pozičnom dokumente prijatom na konferencii ministrov spravodlivosti spolkových krajín v novembri 2020 požadujú spolkové krajiny vytvorenie právnych podmienok na nepovinné zavedenie obchodných súdov zaoberajúcich sa výlučne obchodnými vecami s medzinárodným rozmerom, ktorých hodnota prevyšuje 2 milióny EUR a ktoré sa vedú v angličtine. Návrh zákona, ktorý na schôdzi Spolkovej rady (Bundesrat) predložili Severné Porýnie-Vestfálsko a Hamburg, bol Spolkovému snemu (Bundestag) predložený v máji 2021 a obsahoval návrhy na zmeny ústavného zákona o súdoch s cieľom umožniť vytvorenie takýchto súdov.

Efektívnosť

Justičný systém naďalej funguje efektívne a vykazuje zlepšenie, pokiaľ ide o efektívnosť v oblasti správnych konaní. Pokiaľ ide o správne konania v roku 2019, zlepšil sa tak čas rozsúdenia (zo 435 dní v roku 2018 na 397 dní v roku 2019), ako aj podiel vyriešených vecí (z 97,1 % v roku 2018 na 109 % v roku 2019), čo zvrátilo trend z predchádzajúcich rokov, keď efektívnosť v oblasti správnych konaní klesla. Toto zvýšenie efektívnosti viedlo aj k zníženiu počtu prebiehajúcich správnych konaní, hoci je stále pomerne vysoký – 1,0 prípadu na 100 obyvateľov. Pokiaľ ide o civilné a obchodné sporové konania, ukazovatele výkonnosti zostali stabilné (podiel vyriešených vecí sa mierne zlepšila z 97,2 % v roku 2018 na 98,8 % v roku 2019). Podľa zainteresovaných strán sa javí, že pandémia ochorenia COVID-19 zatiaľ nemá výrazný vplyv na efektívnosť justičného systému. S cieľom zistiť, prečo sa počet nových občianskoprávnych vecí stále znižuje, ministerstvo spravodlivosti zadalo vypracovanie štúdie na túto tému.

II.Protikorupčný rámec

Nemecko má na spolkovej úrovni niekoľko orgánov zodpovedných za predchádzanie korupcii, vrátane Spolkového ministerstva vnútra, výstavby a vlasti a Najvyššej kontrolnej inštitúcie. Smernica o predchádzaní korupcii v spolkovej správe z roku 2004, ktorá poskytuje strategický právny rámec týkajúci sa predchádzania korupcii v spolkovej verejnej správe, sa v súčasnosti reviduje. V súčasnosti sa revidujú doplňujúce podrobné pravidlá týkajúce sa darov a výhod pre spolkových verejných činiteľov a v rámci smernice o predchádzaní korupcii aj komplexné kódexy správania zamerané na predchádzanie korupcii na spolkovej úrovni. Pokiaľ ide o potláčanie korupcie, Nemecko má decentralizovanú koncepciu. Šestnásť spolkových krajín zodpovedá za vyšetrovanie a stíhanie trestných činov korupcie v Nemecku. Niektoré spolkové krajiny majú špecializovanú políciu a prokuratúru, ktoré sa zaoberajú korupciou. Spolkový kriminálny úrad zohráva úlohu pri výmene informácií medzi medzinárodnou a miestnou úrovňou, ako aj medzi policajnými úradmi na úrovni spolkových krajín.