EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 6. 2018 JOIN(2018) 14 final SPOLOČNÁ SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEJ RADE A RADE o vykonávaní Spoločného rámca pre boj proti hybridným hrozbám od júla 2017 do júna 2018



ÚVOD Spoločný rámec pre boj proti hybridným hrozbám – reakcia Európskej únie kladie situačné povedomie, odolnosť a reakciu do centra pozornosti všetkých činností EÚ v oblasti hybridných hrozieb. Zlepšovanie našej schopnosti odhaľovať a chápať škodlivé hybridné činnosti na ich začiatku a posilňovanie odolnosti kritických infraštruktúr (napr. doprava, komunikácia, energetika, vesmír a financie) našej spoločnosti a inštitúcií sú zásadné pre zlepšovanie našej schopnosti odolávať útokom a zotaviť sa z nich. Boj proti hybridným hrozbám si vyžaduje opatrenia tak členských štátov, ako aj európskych inštitúcií. Prvá správa o vykonávaní 22 opatrení uvedených v spoločnom rámci bola Rade predložená 19. júla 2017. Táto aktualizácia za rok 2018 poskytuje prehľad o pokroku od minulého leta. Vo všetkých štyroch prioritných oblastiach činností sa dosiahol značný pokrok: • zlepšenie situačného povedomia, • budovanie odolnosti, • posilňovanie schopnosti členských štátov a Únie predchádzať krízam a reagovať na ne a zabezpečiť rýchlu a koordinovanú obnovu, • posilňovanie spolupráce s NATO s cieľom zabezpečiť komplementárnosť opatrení. Identifikácia hybridnej povahy hrozieb Opatrenie č. 1: Členské štáty uskutočnia prieskum týkajúci sa hybridných rizík Rada zriadila skupinu priateľov predsedníctva, ktorej predsedá rotujúce predsedníctvo, s cieľom napredovať v tejto oblasti. V decembri 2017 spustili členské štáty prieskum zameraný na posúdenie ich hlavných zraniteľných miest v súvislosti s hybridnými hrozbami. Predsedníctvo na základe odpovedí členských štátov predloží pravdepodobne do konca júna 2018 správu Coreperu. Vzhľadom na skončenie mandátu skupiny na konci júna 2018 začala skupina priateľov predsedníctva na svojom zasadnutí v apríli diskusiu o budúcom mandáte založenom na návrhu predsedníctva. Tým by sa predĺžila platnosť súčasného mandátu do roku 2020 a rozšíril jeho obsah; podľa predloženého návrhu by mandát zahŕňal úlohy súvisiace s analýzou možností posilnenia pripravenosti a odolnosti členských štátov, sledovaním vývoja na národnej úrovni a koordináciou politík v oblasti hybridných hrozieb, podporou práce Rady na spolupráci medzi EÚ a NATO v oblasti boja proti hybridným hrozbám a výmenou informácií a rozvíjaním spoločného chápania hybridných hrozieb. Organizácia reakcie na úrovni EÚ: zlepšovanie informovanosti Opatrenie č. 2: Vytvorenie strediska EÚ pre hybridné hrozby Stredisko EÚ pre hybridné hrozby, ktoré je umiestnené v Spravodajskom a situačnom centre EÚ ako súčasť civilnej/vojenskej jednotnej kapacity na analýzu spravodajských informácií, využíva znalosti civilných aj vojenských analytikov a príspevky spravodajských a bezpečnostných služieb členských štátov. V júli 2017 dosiahlo svoju plnú operačnú kapacitu, čo sa potvrdilo počas paralelných a koordinovaných cvičení s NATO v roku 2017 (PACE17). Stredisko EÚ pre hybridné hrozby prijíma a analyzuje utajované informácie a informácie z verejne dostupných zdrojov týkajúce sa hybridných hrozieb pochádzajúce od širokej škály zainteresovaných strán. Správy a analýzy sa potom zdieľajú so všetkými inštitúciami EÚ a členskými štátmi, a tvoria základ pre rozhodovanie. Stredisko EÚ pre hybridné hrozby doteraz vytvorilo viac než 100 výsledkov, ktoré úzko súvisia s hybridnými hrozbami. CERT-EU (tím reakcie na núdzové počítačové situácie v inštitúciách EÚ) prispieva k práci strediska EÚ pre hybridné hrozby tak, že zdieľa informácie o vznikajúcich alebo aktuálnych kybernetických hrozbách. V oblastiach chemických, biologických, rádiologických jadrových a kybernetických hrozieb, ako aj kontrarozviedky, sú však špecifické odborné znalosti v súčasnosti obmedzené. S cieľom rozšíriť túto činnosť zriadilo stredisko EÚ pre hybridné hrozby sieť národných kontaktných miest. Do dnešného dňa 26 z 28 členských štátov identifikovalo kontaktné miesta, ktoré sa pravidelne stretávajú, aby svoje odborné znalosti zdieľali so strediskom EÚ. Táto sieť má navyše rovnocenného partnera v spoločnej sieti ESVČ a Komisie, ktorá má za cieľ realizovať opatrenia na zvyšovanie odolnosti. Tieto stretnutia sa konajú každý mesiac a sú zamerané na tematické otázky vrátane dopravy, infraštruktúry, energetiky, kybernetickej bezpečnosti a nepriateľských spravodajských činností. Stredisko EÚ pre hybridné hrozby rozvíja na strategickej úrovni svoj vzťah s Európskym centrom excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám v Helsinkách, a to účasťou na seminároch, cvičeniach, ako aj na rutinných diskusiách o témach v oblasti budovania kompetencií pri boji proti hybridným hrozbám.

V rámci spoločného vyhlásenia prebieha aj každodenná spolupráca s pracovníkmi oddelenia NATO pre hybridné analýzy. V septembri 2017 sa uverejnilo prelomové paralelné a koordinované hodnotenie témy hybridných hrozieb a výsledky, ktorých dodanie je plánované na rok 2018, sa zameriavajú na hybridné výzvy, ktoré pochádzajú regiónov v južnom a východnom susedstve. Opatrenie č. 3: Strategická komunikácia V dôsledku toho, že mnohí aktéri rozvíjajú svoje schopnosti, získala strategická komunikácia v EÚ dodatočný impulz. V oznámení „Boj proti dezinformáciám na internete: európsky prístup“ z 26. apríla 2018 sa dezinformácie považujú za hybridnú hrozbu a stanovuje sa viacero opatrení vrátane posilnenej siete medzi Komisiou, Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a členskými štátmi. Treba podporiť a posilniť pozitívne skúsenosti pracovnej skupiny East StratCom, vytvorenej na základe mandátu Európskej rady v marci 2015, ako sa navrhuje v spoločnom oznámení: Čelenie hybridným hrozbám: ochrana Európanov. Väčšina práce pracovnej skupiny East StratCom je zameraná na podporu delegácií EÚ najmä v regióne Východného partnerstva a Ruska a do určitej miery v strednej Ázii s cieľom zlepšiť rozširovanie pozitívnych správ a zvýšiť dosah na domáce cieľové skupiny. Komisia podporuje tieto činnosti prostredníctvom viacročného regionálneho informačného a komunikačného programu. Pracovná skupina East StratCom pravidelne koordinuje svoju činnosť aj s členskými štátmi a NATO. Okrem monitorovania dezinformácií uskutočňuje pracovná skupina East Stratcom činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti o vplyve ruských dezinformácií v krajinách Východného partnerstva a členských štátoch. Takisto zintenzívnila odbornú prípravu personálu v krajinách Východného partnerstva na zlepšenie ich schopností v oblasti strategickej komunikácie a ich odolnosti voči dezinformáciám. V budúcnosti sa predpokladá intenzívnejšia spolupráca s ústredím a centrami excelentnosti NATO v Rige a v Helsinkách, napríklad pri zdieľaní analýz a výmene školiacich seminárov novinárov z regiónu Východného partnerstva alebo Ruska. V nadväznosti na novú stratégiu EÚ pre západný Balkán sa zriadila osobitná skupina zameraná na západný Balkán s cieľom účinnejšie komunikovať o politikách EÚ a oslovovať širšiu verejnosť v regióne, a zároveň zvyšovať povedomie o dezinformačných činnostiach cielených na západný Balkán a riešiť ich. Pracovná skupina a Komisia zaviedli intenzívnu spoluprácu zacielenú na strategickejšiu a adresnejšiu komunikáciu smerom k tomuto regiónu, a to na základe osvedčených postupov a zvýšenou pozornosťou venovanou tematickým kampaniam. Existuje však nedostatočná informovanosť o narastajúcich hrozbách, ktoré sú osobitne cielené na inštitúcie. Treba vybudovať kultúru informovanosti o bezpečnosti a zvýšiť schopnosti inštitúcií čeliť hybridným hrozbám. Pracovná skupina pre Juh zriadená v roku 2017 upravila svoj mandát tak, aby odrážal posun od boja proti terorizmu smerom k diferencovanejšiemu prístupu – zlepšeniu komunikácie a dosahu na arabský svet, a to aj v arabčine. Keďže Dá’iš alebo ISIL nie je jedinou hrozbou, pokiaľ ide o radikalizáciu, pracovná skupina pracuje na zmiernení účinkov rozsiahlych zavádzajúcich informácií o EÚ a jej nesprávneho vnímania. To sa dosiahne vytvorením pozitívnych príbehov a správ o Európskej únii a jej politikách – v úzkej spolupráci s Komisiou – s cieľom lepšie porozumieť Únii, strategickejšie komunikovať o aktivitách Únie v arabskom svete a podporovať spoločné hodnoty a záujmy. Komisia podporuje tieto činnosti prostredníctvom viacročného regionálneho informačného a komunikačného programu. Opatrenie č. 4: Centrum excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám Európske centrum excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám zriadené v roku 2017 slúži ako centrum odborných znalostí, ktoré podporuje individuálne a kolektívne úsilie zúčastnených krajín v boji proti hybridným hrozbám, a to prostredníctvom výskumu, odbornej prípravy, vzdelávania a cvičení. Centrum je otvorené účasti členských štátov EÚ aj spojencov NATO. Taliansko, Holandsko, Dánsko a Česká republika sa nedávno stali členmi, čím sa ich počet zvýšil na 16 krajín. Európska únia aj NATO sú v riadiacom výbore ako pozorovatelia. V roku 2018 sa centrum dohodlo na svojom rozpočte a pracovnom pláne, vytvorilo koncepčný rámec a zriadilo tri záujmové spoločenstvá: pre ovplyvňovanie hybridnými nástrojmi, zraniteľné miesta a odolnosť a pre stratégiu a obranu. Bola zriadená podskupina neštátnych subjektov, ktorá sa sústreďuje na to, ako fungujú rôzne teroristické a proxy skupiny. Centrum uverejnilo viacero hybridných analýz a usporiadalo niekoľko stretnutí na vysokej úrovni s cieľom získať spoločnú predstavu o hybridných hrozbách, vymieňať si osvedčené postupy a hľadať spoločné odpovede v rámci komunít EÚ a NATO. Organizácia reakcie na úrovni EÚ: budovanie odolnosti Budovanie odolnosti si vyžaduje opatrenia v mnohých oblastiach politiky. Tieto opatrenia sa nemusia nevyhnutne zameriavať na hybridnú povahu hrozieb, ale ako celok môžu zabezpečiť, že odolnejšia EÚ bude lepšie vybavená na riešenie hybridných hrozieb. Ak je to teda relevantné, pokiaľ ide o opis pokroku, ktorý sa dosiahol v rámci jednotlivých opatrení uvedených ďalej, odkazuje sa na osobitný rámec príslušnej oblasti politiky a opatrenia Únie, najmä tie, ktoré boli prijaté v rámci práce vo vzťahu k bezpečnostnej únii. Táto správa by sa preto mala chápať v spojení s mesačnými správami o pokroku dosiahnutom smerom k vybudovaniu účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie, ktorá sa prijala v ten istý deň. Opatrenie č. 5: Ochrana a odolnosť kritickej infraštruktúry Komisia vypracovala návrh príručky o ukazovateľoch zraniteľnosti a odolnosti pre hybridné hrozby pre kritické infraštruktúry v EÚ. Tento návrh príručky je v súčasnosti v procese validácie prostredníctvom konzultácií s členskými štátmi. Konečné znenie príručky sa má prijať v novembri 2018. Ukazovatele zraniteľnosti sa navyše budú testovať počas paralelných a koordinovaných cvičení s NATO v roku 2018 (PACE 18), ale budú ich testovať aj jednotlivé členské štáty, ktoré o to prejavili záujem. Osobitná pozornosť by sa mala venovať ďalšiemu vývoju detekčných ukazovateľov, ktoré sú zamerané na uľahčenie včasného varovania v samotnom začiatku hybridných útokov na kritickú infraštruktúru. V nadchádzajúcom hodnotení Európskej smernice o ochrane kritickej infraštruktúry budú zohľadnené aj hybridné hrozby. Komisia navyše posilňuje vedeckú podporu pri riešení viacnásobných a prierezových charakteristík hybridných hrozieb, pričom sa sústreďuje najmä na identifikáciu zraniteľných miest, včasné odhaľovanie a ukazovatele, odolnosť, zvyšovanie informovanosti a cvičenia. V záujme ochrany kľúčových aktív Únie Komisia okrem toho predložila návrh nariadenia, ktorým sa stanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií do Európskej únie, ak je pravdepodobné, že ovplyvnia bezpečnosť alebo verejný poriadok. Návrh Komisie sa týka priamych investícií, ktoré uskutočňujú osoby alebo podniky z tretích krajín a ktoré môžu okrem iného ovplyvniť kritické infraštruktúry (vrátane energetiky, dopravy, komunikácií, uchovávania údajov, kozmického priestoru a iných citlivých zariadení), kritické technológie (vrátane umelej inteligencie, kybernetickej bezpečnosti, technológií v aplikáciách možného dvojakého použitia), bezpečnosť dodávky kritických vstupov, alebo investícií umožňujúcich prístup k citlivým informáciám alebo možnosť kontroly takýchto informácií. Konzultačné fórum pre udržateľnú energiu v oblasti obrany a bezpečnosti (CF SEDS II) Európskej obrannej agentúry bude ako súčasť druhej fázy naďalej podporovať rozvoj koncepčného dokumentu, ktorý vypracovala expertná skupina pre ochranu kritickej energetickej infraštruktúry (PCIEI), a pretransformuje ho na usmerňujúci dokument na úrovni EÚ. Navrhuje sa v ňom rámec na určenie najlepších postupov riadenia pre ministerstvá obrany pri posilňovaní ochrany a odolnosti všetkých kritických energetických infraštruktúr (CEI) súvisiacich s obranou. Opatrenie č. 6: Zvyšovanie bezpečnosti dodávok energie v EÚ a zvyšovanie odolnosti jadrových infraštruktúr Komisia bude v nadväznosti na svoj záväzok zo septembra 2017 (spoločné oznámenie s názvom „Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ“) naďalej podporovať Európske stredisko pre výmenu a analýzu informácií v energetike, pokiaľ ide o otázky kybernetickej bezpečnosti. S cieľom predchádzať krízam dodávok plynu členské štáty vykonávajú nariadenie o bezpečnosti dodávky plynu, ktoré bolo prijaté minulý rok, zatiaľ čo Komisia uľahčuje jeho vykonávanie a spoluprácu medzi členskými štátmi v rámci rizikových skupín. Spoločné posúdenie rizík sa musí oznámiť Komisii do 1. októbra 2018. Komisia dostane preventívne akčné plány a núdzové plány do 1. marca 2019. Členské štáty by mali uzavrieť bilaterálne dohody o solidarite do 1. decembra 2018. V záujme riešenia existujúcej medzery v regulácii v oblasti pripravenosti na riziká v elektroenergetike by nariadenie o pripravenosti na riziká, o ktorom sa rokuje, so sebou prinieslo pravidlá posudzovania rizík a povinnosť členských štátov vypracovať plán pripravenosti na riziká s určitými povinnými prvkami, ako riešiť krízovú situáciu a ako monitorovať bezpečnosť dodávok. Plány pripravenosti na riziká by mali zahŕňať aj dohody o regionálnej spolupráci, najmä dohody o spôsobe riešenia súbežnej krízy dodávok elektriny. Členské štáty by pri vykonávaní nariadenia o pripravenosti na riziká museli vypracovať prvé národné plány pripravenosti na riziká do dvoch rokov po nadobudnutí účinnosti nariadenia. Následne by sa plány mali aktualizovať každé tri roky. V budúcom nariadení o pripravenosti na riziká sa budú vyžadovať aj pravidelné a spoločné cvičenia členských štátov na simuláciu krízy dodávok elektriny. Komisia už začala s prípravou takýchto spoločných cvičení s členskými štátmi, ktoré o to majú záujem, so Spoločným výskumným centrom a skupinou pre koordináciu v oblasti elektrickej energie. Pokiaľ ide o odolnosť jadrových infraštruktúr, v krátkodobom horizonte sa zlepší výmena informácií medzi členskými štátmi a Komisiou o otázkach fyzickej ochrany jadrových materiálov a jadrových zariadení a predpokladá sa uskutočnenie analýzy potreby ďalších iniciatív. Vykoná sa analýza nariadenia o jadrových bezpečnostných zárukách a možného usmernenia na pomoc členským štátom pri lepšom zaobchádzaní s (rádioaktívnymi) vysokoaktívnymi uzavretými žiaričmi. Z dlhodobého hľadiska má Komisia v úmysle posilniť činnosti v jadrovej oblasti, v ktorých majú členské štáty spoločný záujem a v ktorých existuje jednoznačný prínos výmeny informácií a spolupráce. Preskúma aj vhodné opatrenia na účinné vykonávanie medzinárodného Dohovoru o fyzickej ochrane jadrových materiálov a jadrových zariadení v rámci EÚ.

Pokiaľ ide o sektor obrany, v rámci konzultačného fóra pre udržateľnú energiu v sektore obrany a bezpečnosti sa vypracoval „Plán pre udržateľné hospodárenie s energiou v oblasti obrany a bezpečnosti“ na podporu obranného sektora pri zlepšovaní hospodárenia s energiou, pokiaľ ide o infraštruktúru. Konzultačné fórum bude pokračovať v skúmaní, ako umožniť, aby odvetvie obrany efektívnejšie využívalo zdroje energie, a preskúma celý rad technológií na vytváranie projektov, ktoré by obranný sektor mohol prípadne využívať (napr. veterná energia, solárna energia, inteligentné siete, uskladňovanie energie, biopalivá, biomasa a energia z odpadu). V tejto súvislosti program Európskej obrannej agentúry v oblasti energetiky a životného prostredia pokračoval vo svojej práci v rámci výskumného projektu Smart Blue Water Camps s cieľom preskúmať rozsah opatrení zameraných na udržateľné hospodárenie s vodou v „domácich“ vojenských táboroch a prostredníctvom výskumnej zmluvy Smart Camps Technical Demonstrator, v rámci ktorej sa skúma uskutočniteľnosť rozsiahlejšej integrácie širšieho spektra energetických a environmentálnych technológií do vojenského prostredia s cieľom riešiť otázky týkajúce sa energie, vody a odpadu, a zároveň zlepšiť nákladovú vojenskú účinnosť misií SBOP. Opatrenie č. 7: Bezpečnosť dopravy a dodávateľských reťazcov Pokiaľ ide o všetky oblasti dopravy, konkrétne civilné letectvo, námornú dopravu a pozemnú dopravu, Komisia zintenzívnila diskusiu s členskými štátmi, priemyslom a inými zainteresovanými stranami o nových bezpečnostných hrozbách hybridnej povahy s cieľom získať poznatky a poučiť sa zo skúseností. V súvislosti s vykonávacími činnosťami a revíziou akčného plánu stratégie námornej bezpečnosti EÚ Komisia analyzuje trendy v oblasti námornej bezpečnosti – vrátane pirátstva a námorných sporov – ktoré by mohli narušiť lodnú dopravu a obchodné trasy a ktoré by mohli ovplyvniť záujmy EÚ. Vzhľadom na skutočnosť, že členské štáty EÚ a krajiny v EHP kontrolujú viac než 40 % svetového obchodného loďstva a že EÚ je významným obchodným blokom, by hybridné útoky na námorné obchodné trasy mali závažný rušivý vplyv na hodnotu a dodávateľské reťazce v Európe. Analýza rizík a monitorovanie vznikajúcich hrozieb v námornej oblasti by v prípade potreby mohlo viesť k návrhom na aktualizáciu osobitných právnych predpisov v oblasti dopravy. Tvorí to aj základ prebiehajúceho úsilia zlepšovať informovanosť o námornej situácii, a to aj v kontexte rozvoja spoločného prostredia na výmenu informácií (CISE), kde sa v rámci novej výzvy na predkladanie návrhov na podporu členských štátov s cieľom zlepšiť IT interoperabilitu medzi vnútroštátnymi námornými orgánmi nedávno udelila podpora trom novým projektom (začiatok roka 2018). Európsky parlament a Rada prijatím balíka politík pohraničnej a pobrežnej stráže v septembri 2016 zaviedli do zakladajúcich nariadení Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž, Európskej agentúry pre kontrolu rybárstva (EFCA) a Európskej námornej bezpečnostnej agentúry (EMSA) spoločný článok, ktorým sa tieto agentúry poverujú posilniť vzájomnú spoluprácu, každá v rámci svojho mandátu, ako aj spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi, ktoré vykonávajú funkcie pobrežnej stráže, s cieľom zvýšiť informovanosť o námornej situácii a podporiť súdržné a nákladovo efektívne opatrenia. V roku 2017 bola v tejto súvislosti uverejnená štúdia , v ktorej sa určili spoločné črty a spôsoby posilnenia interoperability a spolupráce v oblasti posúdenia rizík medzi orgánmi vykonávajúcimi funkcie pobrežnej stráže. Témy súvisiace s dopravou a vznikajúce hrozby – okrem iného prístavov – predstavujú kybernetické hrozby pre bezpečnostnú ochranu letectva, rušenie GPS a spoofing, hrozby pre satelity alebo problémy na ďalekom severe a v arktickom regióne. Centrum excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám v Helsinkách prispieva aj k analýze týchto hybridných hrozieb súvisiacich s dopravou a nedávno vypracovalo analýzu na ochranu prístavov. Colné orgány EÚ zohrávajú kľúčovú úlohu pri zaisťovaní bezpečnosti vonkajších hraníc a dodávateľského reťazca a prispievajú tak k bezpečnosti Európskej únie. Komisia výrazne modernizuje systém predbežných informácií o náklade a systém riadenia colných rizík s cieľom zabezpečiť, aby colné orgány v EÚ získavali všetky potrebné informácie, účinnejšie zdieľali tieto informácie medzi členskými štátmi, uplatňovali pravidlá týkajúce sa spoločného rizika a rizika špecifického pre jednotlivé členské štáty a účinnejšie sa zameriavali na rizikové zásielky. Kľúčovou prioritou akčného plánu EÚ v oblasti chemickej, biologickej, rádiologickej a jadrovej bezpečnosti (CBRN) je zabezpečiť bezpečnosť hraníc a detekčnú kapacitu proti nezákonnému zavlečeniu chemických, biologických, rádiologických a jadrových materiálov. Na posilnenie monitorovania a kontrol medzinárodných dodávateľských reťazcov na základe rizika s cieľom, aby sa do EÚ nezákonne nedostali CBRN materiály, je kľúčové prispôsobiť informačné systémy týkajúce sa nákladnej prepravy. V pätnástej správe o pokroku pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie sa uvádzajú podrobnejšie informácie o opatreniach EÚ na posilnenie pripravenosti voči rizikám spojeným s CBRN, a najmä o opatreniach prijatých na úrovni EÚ v rámci akčného plánu Komisie na zlepšenie pripravenosti na chemické, biologické, rádiologické a jadrové bezpečnostné riziká. V záujme odstránenia prekážok vojenskej mobility v EÚ predložila vysoká predstaviteľka s Komisiou 28. marca 2018 akčný plán zameraný na preskúmanie možností civilno-vojenského využitia transeurópskej siete, zjednodušenie colných formalít pre vojenskú dopravu a na riešenie regulačných a procedurálnych otázok pri preprave nebezpečného tovaru na vojenské účely. Komisia navrhla v medziach viacročného finančného rámca na klaster „Obrana“ rozpočet vo výške 6,5 miliardy EUR, ktorý by sa implementoval prostredníctvom Nástroja na prepojenie Európy na podporu dopravnej infraštruktúry s cieľom prispôsobiť ju požiadavkám vojenskej mobility. Cieľom je umožniť dvojaké civilno-vojenské využívanie dopravnej infraštruktúry. Opatrenie č. 8: Budovanie odolnosti pri vesmírnych aktívach Návrh Komisie týkajúci sa vesmírneho programu Únie zahŕňa bezpečnostné aspekty, a to aj v medziach programu Copernicus, vládnej satelitnej komunikácie a rámca podpory dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru, čo by okrem už zavedených opatrení pre Galileo a EGNOS zahŕňalo aj aspekty odolnosti voči hybridným hrozbám. Cieľom dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru je podporovať dlhodobú dostupnosť európskej a vnútroštátnej vesmírnej infraštruktúry, zariadení a služieb. V júli 2016 začal poskytovať počiatočné služby v oblasti predchádzania zrážkam, fragmentácie a nekontrolovaného návratu vesmírnych objektov. Národné operačné centrá pre dohľad nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru a Satelitné stredisko EÚ zaviedli opatrenia v oblasti bezpečnosti údajov, ktoré zohľadňujú odporúčania Rady týkajúce sa bezpečnostných aspektov dátovej politiky v oblasti získavania informácií o situácii v kozmickom priestore . Pokiaľ ide o program Galileo, Komisia podniká nové kroky na zabezpečenie lepšej ochrany poskytovania údajov, ktoré sú kľúčové pre správne fungovanie kritických infraštruktúr, ktoré závisia od satelitnej navigácie z hľadiska načasovania a synchronizácie. Používanie systému Galileo sa zvažuje pri poskytovaní služieb v kritických infraštruktúrach, ako sú rozvodné siete, telekomunikačné siete a miesta finančného trhu. V tejto súvislosti sa v návrhu nariadenia Komisie, ktorým sa stanovuje rámec na preverovanie priamych zahraničných investícií, uvádzajú programy európskych globálnych navigačných satelitných systémov (GNSS) Galileo a EGNOS ako príklady projektov alebo programov v záujme Únie, ktoré môžu byť relevantné pre preverovanie priamych zahraničných investícií na základe navrhovaného nariadenia. Iniciatíva EÚ týkajúca sa vládnej satelitnej komunikácie poskytne zaručený a zabezpečený prístup k satelitnej komunikácii pre misie, operácie a kľúčové infraštruktúry Únie aj členských štátov. Je to dôležitý nástroj v boji proti hybridným hrozbám pre celú škálu infraštruktúr vrátane vesmírnych, dopravných a energetických infraštruktúr. Opatrenie č. 9: Prispôsobenie obranných spôsobilostí a zvyšovanie významu EÚ Európsky obranný fond, ktorý začal fungovať 7. júna 2017, predstavuje významný krok vpred pri stimulovaní úsilia členských štátov o zvýšenie a udržanie spolupráce v oblasti obrany v Európe s cieľom účinne reagovať na strategické výzvy. V rámci okna spôsobilosti fondu bude EÚ doplňovať vnútroštátne financovanie spoločných projektov rozvoja v oblasti obrany. Na tento účel Komisia v júni 2017 navrhla nariadenie, ktorým sa ustanovuje Program rozvoja európskeho obranného priemyslu s rozpočtom 500 miliónov EUR na roky 2019 – 2020. Európsky parlament a Rada dosiahli 22. mája 2018 predbežnú dohodu o návrhu nariadenia. Pokiaľ ide o ďalší viacročný finančný rámec EÚ, Komisia navrhla integrovaný Európsky obranný fond s ambicióznym rozpočtom vo výške 13 miliárd EUR, v ktorom sa predpokladá pridelenie viac než 8,9 miliardy EUR na spoločné projekty rozvoja spôsobilostí v oblasti obrany. Potenciálny dosah boja proti hybridným hrozbám na rozvoj spôsobilostí sa začlení do revidovaného plánu rozvoja spôsobilostí, na ktorom sa členské štáty dohodnú v júni 2018. Opatrenie č. 10: Pripravenosť v oblasti zdravia a koordinačné mechanizmy Pripravenosť v oblasti zdravia tvorí veľmi dôležitú zložku celkovej pripravenosti na riziká spojené s CBRN. Z tohto dôvodu Komisia prijala v rámci akčného plánu Komisie opatrenia na zlepšenie pripravenosti voči chemickým, biologickým, rádiologickým a jadrovým bezpečnostným rizikám. Vyvinulo sa predovšetkým úsilie účinne zdieľať odborné znalosti v tejto oblasti. Komisia preto spustila cvičenie Chiméra, ktoré je zamerané na sektory zdravotníctva, civilnej ochrany a bezpečnosti v celej EÚ a tretích krajinách, s cieľom testovať pripravenosť a plánovanie reakcií na závažné cezhraničné hrozby. Fiktívny scenár tohto cvičenia zahŕňal zámerné rozšírenie prenosného ochorenia v kombinácii s kybernetickými útokmi na kritické infraštruktúry vrátane nemocníc, aby sa vyskúšali existujúce mechanizmy, systémy a komunikačné nástroje na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ v reakcii na hybridnú hrozbu. Cvičenie, na ktorom sa zúčastnila celá EÚ, sa konalo 30. – 31. januára 2018 v Luxembursku. Prispelo k podpore medzisektorovému budovaniu kapacít, zlepšeniu interoperability a koordinácie medzi odvetviami zdravotníctva, civilnej ochrany a bezpečnosti na úrovni EÚ a členských štátov a k spolupráci s medzinárodnými partnermi. Toto cvičenie tiež pomohlo identifikovať súčasné povinnosti a úlohy všetkých zainteresovaných strán pri krízovom riadení hybridných hrozieb. Systém včasného varovania a reakcie (Early Warning Response System, EWRS), medzisektorový varovný systém Komisie (ARGUS), spoločný systém komunikácie a poskytovania informácií v prípade núdzových situácií (CECIS) a integrované dojednania Rady o politickej reakcii na krízu (IPCR) boli testované v súvislosti s ich vzájomnou interakciou. V pätnástej správe o pokroku pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie sa uvádzajú podrobnejšie informácie o opatreniach EÚ na posilnenie pripravenosti voči rizikám spojeným s CBRN. Komisia v apríli 2018 uverejnila oznámenie a predložila návrh odporúčania Rady na posilnenie spolupráce EÚ v boji proti ochoreniam, ktorým sa dá predchádzať očkovaním, s cieľom prijať ho pred koncom roka 2018. Jeho cieľom je riešiť obavy z očkovania, zvýšiť udržateľnosť vakcinačných programov a posilniť účinnosť výskumu a vývoja vakcín.

Z pohľadu európskeho zdravotníckeho zboru Svetová zdravotnícka organizácia (WHO) uznala nórsky tím urgentnej zdravotnej starostlivosti, z čoho vyplýva, že dodržiava minimálne normy kvality. V apríli 2018 sa uskutočnilo prvé regionálne stretnutie tímov urgentnej zdravotnej starostlivosti WHO; toto stretnutie zorganizovala Komisia spolu so Svetovou zdravotníckou organizáciou a belgickými orgánmi zdravotnej starostlivosti, ktoré regionálnej skupine predsedali. V súčasnosti prebiehajú prípravy na vývoj mechanizmu na zvládanie masových katastrof, pri ktorých dochádza k popáleninám, v úzkej spolupráci s Európskou asociáciou pre popáleniny (European Burns Association) a členskými štátmi. Začiatkom októbra 2018 sa Komisia a členské štáty stretnú na seminári zameranom na dokončenie tejto práce. Opatrenie č. 11: Sieť jednotiek CSIRT (jednotky pre riešenie počítačových bezpečnostných incidentov) a CERT-EU a smernica NIS CERT-EU pravidelne a podľa potreby vydáva výsledky posúdenia kybernetických hrozieb týkajúce sa kritických sektorov. V oblastiach rôznych druhov dopravy (leteckej, námornej a pozemnej dopravy) Komisia pravidelne monitoruje a zabezpečuje, aby sektorové iniciatívy týkajúce sa kybernetických hrozieb boli konzistentné s kapacitami jednotlivých odvetví, na ktoré sa vzťahuje smernica o kybernetickej bezpečnosti (smernica NIS). V septembri 2017 Európska obranná agentúra a estónske predsedníctvo Rady EÚ zorganizovali strategické simulačné kybernetické cvičenie pre ministrov obrany EÚ s názvom CYBRID17 na zvýšenie informovanosti o koordinácii kybernetických incidentov na politickej úrovni a o možných účinkoch útočných kybernetických kampaní. Jeho cieľom bolo situačné povedomie, mechanizmy reakcie na krízu a strategická komunikácia. Európska obranná agentúra prenesie prvky tohto cvičenia na platformu pre vzdelávanie, odbornú prípravu, hodnotenie a cvičenie Európskej akadémie bezpečnosti a obrany, ktorá sa má zriadiť v septembri 2018. V budúcnosti sa zvažujú podobné cvičenia na vysokej úrovni organizované predsedníctvami EÚ. Opatrenie č. 12: Zmluvné verejno-súkromné partnerstvo pre kybernetickú bezpečnosť Komisia uzatvorila v oblasti kybernetickej bezpečnosti verejno-súkromné partnerstvo s Európskou organizáciou kybernetickej bezpečnosti (ECSO) s cieľom stimulovať konkurencieschopnosť a inovačné kapacity odvetvia digitálneho zabezpečenia a ochrany súkromia v Európe. EÚ v rámci tohto partnerstva investuje na ochranu používateľov a infraštruktúry pred kybernetickými útokmi až 450 miliónov EUR. Očakáva sa, že zmluvné verejno-súkromné partnerstvo prinesie do roku 2020 investície vo výške 1,8 miliardy EUR. V oblasti kybernetickej bezpečnosti sa v spoločnom oznámení Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ zo septembra 2017 stanovujú opatrenia na zabezpečenie zásadnej podpory štruktúr a spôsobilostí EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako sa uvádza v spoločnom oznámení. Účinnej kybernetickej bezpečnosti v EÚ však bránia nedostatočné investície a koordinácia. Ako sa uvádza v spoločnom oznámení, EÚ sa touto otázkou zaoberá. Opatrenie č. 13: Odolnosť sektora energetiky Komisia v júni 2018 vytvorí v rámci skupiny pre spoluprácu v oblasti kybernetickej bezpečnosti vytvorenej smernicou NIS pracovnú oblasť, ktorej úlohou bude riešiť osobitosti sektora energetiky a usmerňovať členské štáty pri vykonávaní smernice o kybernetickej bezpečnosti (smernice NIS) pre tento sektor. Komisia zároveň pracuje na osobitnom usmernení v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré idú nad rámec smernice NIS, s cieľom určiť osvedčené postupy kybernetickej bezpečnosti v sektore energetiky a zaoberať sa prevádzkovateľmi, na ktorých sa nevzťahuje smernica NIS. Komisia bude pokračovať v organizovaní udalostí zameraných na zdieľanie informácií o otázkach kybernetickej bezpečnosti v sektore energetiky s cieľom zvýšiť informovanosť, vymieňať si osvedčené postupy, posilňovať spoluprácu (cezhranične a medzi prevádzkovateľmi prepravných sietí a prevádzkovateľmi distribučných sietí), riešiť fyzické opatrenia, nové riziká, ako aj vzdelávanie a zručnosti. V dlhodobom horizonte Komisia zriadi sieťový predpis pre sektorové pravidlá týkajúce sa kybernetickej bezpečnosti, ako sa navrhuje v prepracovanom znení nariadenia o elektrine, ktorý je v súčasnosti predmetom legislatívneho procesu. Opatrenie č. 14: Odolnosť finančného sektora: platformy a siete na výmenu informácií Akčný plán Komisie v oblasti finančných technológií sa zameriava na možné prekážky, ktoré bránia výmene informácií o kybernetických hrozbách medzi účastníkmi finančného trhu, a identifikuje možné riešenia na odstránenie týchto prekážok. CERT-EÚ navyše zohráva úlohu pri výmene informácií o incidentoch. Opatrenie č. 15: Odolnosť voči kybernetickým útokom v sektore dopravy Ochrana rôznych druhov dopravy pred kybernetickými útokmi je pre Komisiu vysokou prioritou. V oblasti civilného letectva sa dosiahol zásadný pokrok z hľadiska kybernetickej bezpečnosti, ale zraniteľnosť systémov vyplývajúca z technickej poruchy alebo kyberneticko-bezpečnostnej hrozby sa nikdy nedá vylúčiť, ako možno vidieť pri nedávnom IT incidente v organizácii Eurocontrol, ktorý ovplyvnil polovicu európskych letov. Komisia v tejto oblasti dopravy úzko spolupracuje s Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva. CERT-EU podpísal dohodu o úrovni poskytovaných služieb organizáciou Eurocontrol a memorandum o spolupráci s Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva s cieľom pomôcť týmto subjektom a ich zainteresovaným stranám pri riešení kybernetických hrozieb. V námornej doprave vydalo odvetvie lodnej dopravy usmernenie pre kybernetickú bezpečnosť, o ktorých sa následne diskutovalo a ktoré bolo prijaté na úrovni Medzinárodnej námornej organizácie, a to hlavne z hľadiska globálnej perspektívy a prístupu. Kybernetická bezpečnosť v európskych prístavoch a prístavných zariadeniach zostáva dôležitou prioritou, o ktorej sa uvažuje a pravidelne diskutuje s členskými štátmi, odvetvím a zainteresovanými stranami v súvislosti so zavádzaním a následnými opatreniami smernice o kybernetickej bezpečnosti. Komisia má v úmysle vypracovať holistický a interaktívny súbor nástrojov kybernetickej bezpečnosti s odporúčanými osvedčenými postupmi na podporu manažérov bezpečnostnej ochrany a odborníkov v odvetví dopravy s cieľom lepšie identifikovať, posudzovať a zmierňovať riziká kybernetickej bezpečnosti. Opatrenie č. 16: Boj proti financovaniu terorizmu Komisia v uplynulom roku vynaložila značné úsilie v boji proti financovaniu terorizmu, ako sa uvádza v pravidelných správach o bezpečnostnej únii. Komisia nedávno vo svojom bezpečnostnom balíku z apríla 2018 prijala ďalšie opatrenia na zintenzívnenie spolupráce medzi orgánmi zodpovednými za boj proti závažnej trestnej činnosti a terorizmu a na zlepšenie ich prístupu k finančným informáciám a ich využívania, a to prostredníctvom návrhu smernice na uľahčenie využívania finančných a iných informácií na účely prevencie, odhaľovania, vyšetrovania alebo stíhania závažných trestných činov. Ďalšie podrobnosti o nedávnej práci na úrovni EÚ v boji proti financovaniu terorizmu sú uvedené v pätnástej správe o pokroku pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie.

V záujme zosúladenia sankcií za trestný čin prania špinavých peňazí Komisia navrhla právne predpisy, ktoré sa majú prijať do polovice roka 2018. V máji tohto roku bola okrem toho prijatá 5. smernica o boji proti praniu špinavých peňazí s cieľom posilniť viacero opatrení, ako sú napríklad prísnejšie kontroly vysokorizikových tretích krajín, kontroly platforiem na výmenu virtuálnych mien, opatrenia v oblasti transparentnosti vzťahujúce sa na predplatené nástroje, nové právomoci finančných spravodajských jednotiek a rýchly prístup k informáciám o držiteľoch bankových a platobných účtov, a to prostredníctvom centralizovaných registrov alebo elektronických systémov vyhľadávania údajov pre finančné spravodajské jednotky. Opatrenie č. 17: Opatrenia proti radikalizácii a analýza potreby posilniť postupy na odstránenie nezákonného obsahu Prevencia násilnej radikalizácie, a to offline aj online, bola v posledných rokoch prioritou Komisie. V záujme zintenzívnenia práce na úrovni EÚ zriadila Komisia expertnú skupinu na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie s cieľom poskytovať odporúčania týkajúce sa koordinácie, dosahu a účinku politík EÚ v oblasti prevencie. Expertná skupina na vysokej úrovni pre oblasť radikalizácie predložila 18. mája 2018 svoju záverečnú správu, ktorá obsahuje odporúčanie zriadiť mechanizmus spolupráce EÚ. So zreteľom na boj proti nezákonnému obsahu na internete sa po prijatí odporúčania Komisie z 1. marca 2018 pozornosť zameriava na zníženie prístupnosti k takémuto obsahu na internete. Komisia spustila posúdenie vplyvu s cieľom určiť, či je súčasné úsilie dostatočné alebo či treba ďalšie opatrenia, aby sa zabezpečilo rýchle a aktívne odhaľovanie a odstraňovanie nelegálneho obsahu z internetu, vrátane možných legislatívnych opatrení na doplnenie súčasného regulačného rámca. Práca Komisie v tejto oblasti je podrobne opísaná v pätnástej správe o pokroku pri budovaní účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Kódex správania pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom na internete so spoločnosťami Facebook, Twitter, Google (YouTube) a Microsoft prináša rýchle a pozitívne výsledky. Kódexom správania sa zabezpečilo, že spoločnosti dosiahli značný pokrok v rýchlom preskúmaní a odstraňovaní nezákonných nenávistných prejavov, ktoré im boli oznámené. V rámci 3. monitorovania Komisie týkajúceho sa vykonávania kódexu, ktoré bolo uverejnené v januári 2018, sa ukázalo, že v priemere 70 % obsahu nenávistných prejavov sa odstraňuje a preskúmanie nenávistných prejavov sa uskutočňuje v priebehu 24 hodín, ako sa stanovuje v kódexe správania. Kódex sa stal štandardom odvetvia a nedávne rozhodnutie spoločností Instagram a Google+ pristúpiť ku kódexu je povzbudzujúce. Komisia v marci 2018 navrhla aj dodatočné opatrenia pre online platformy, ako je automatické odhaľovanie, transparentnosť a spätná väzba pre používateľov, spolu so zárukami na ochranu slobody prejavu. Okrem opatrení proti radikalizácii a nenávistným prejavom na internete, ktoré už boli prijaté, by sa mali podniknúť kroky na prevenciu a zmierňovanie kybernetických hrozieb počas volieb. Opatrenie č. 18: Výraznejšia spolupráca so susednými regiónmi a tretími krajinami Európska únia venuje zvýšenú pozornosť budovaniu kapacít a odolnosti v oblasti bezpečnosti v partnerských krajinách okrem iného tým, že rozpracúva bezpečnostný rozmer revidovanej európskej susedskej politiky. S cieľom posilniť kapacity partnerov v boji proti hybridným hrozbám sa spustili prieskumy týkajúce sa hybridných rizík s cieľom identifikovať ich kritické zraniteľné miesta a poskytnúť im cielenú podporu. ESVČ uskutočnila v koordinácii s Komisiou prieskum s Moldavskou republikou. V roku 2018 Jordánsko a Gruzínsko oficiálne požiadali EÚ, aby vykonala prieskumy zraniteľnosti, pričom prvým krokom bude prispôsobenie dotazníka ich osobitným potrebám. Na Ukrajine bola prostredníctvom misií technickej pomoci vykonaná doplnková práca v oblasti budovania kapacít kybernetickej bezpečnosti, a to najmä v prípade kritických infraštruktúr, a Komisia začala začiatkom roka 2018 realizovať komplexný nový program zameraný na posilnenie odolnosti tretích krajín v oblasti kybernetickej bezpečnosti, a to najmä v Afrike a Ázii. EÚ v rámci pracovnej skupiny pre sledovanie hraníc naďalej diskutuje o plánoch a programoch budovania kapacít v oblasti jadrovej bezpečnosti s Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu a vládou USA. Európske stredisko odbornej prípravy v oblasti jadrovej bezpečnosti (EUSECTRA) poskytuje odbornú prípravu týkajúcu sa prevencie a odhaľovania v oblasti jadrovej bezpečnosti a reakcie na moduly jadrovej havárie. Akčný plán Komisie na zlepšenie pripravenosti voči chemickým, biologickým, rádiologickým a jadrovým rizikám obsahuje osobitné opatrenia týkajúce sa spolupráce s kľúčovými medzinárodnými partnermi, a to aj v kontexte protiteroristickými a bezpečnostnými dialógmi s príslušnými tretími krajinami. V rámci iniciatívy centier excelentnosti CBRN financovanej EÚ, ktorá sa vzťahuje takmer na všetky partnerské susedské krajiny , sa naďalej pracuje na zvyšovaní národných a regionálnych spôsobilostí partnerských krajín v oblasti prevencie, pripravenosti a reakcie na tieto hrozby vrátane hrozieb zahŕňajúcich štruktúry „tvrdej bezpečnosti“. Vo východnom a južnom susedstve sa odborná príprava a cvičenia civilnej ochrany organizujú v rámci regionálnych programov prevencie, pripravenosti a reakcie na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou (PPRD). V roku 2018 sa začala tretia fáza programu prevencie, pripravenosti a reakcie na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou pre južné susedstvo (PPRD South), zatiaľ čo druhá fáza programu prevencie, pripravenosti a reakcie na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou pre východné susedstvo (PPRD East) sa skončí v novembri 2018 s možným predĺžením trvania. Zabezpečí sa úzke prepojenie s regionálnymi centrami excelentnosti CBRN a programami PPRD South a PPRD East. PREVENCIA, REAKCIA NA KRÍZU A OBNOVA Dôsledky je síce možné zmierniť prostredníctvom dlhodobých politík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, ale z krátkodobého hľadiska je veľmi dôležité posilniť kapacity členských štátov a Únie na prevenciu hybridných hrozieb, reakciu na ne a obnovu po nich, a to rýchlo a koordinovane. Kľúčová je rýchla reakcia na udalosti vyvolané hybridnými hrozbami. Za posledný rok sa v tejto oblasti dosiahol veľký pokrok, pričom v EÚ už v súčasnosti existuje operačný protokol, v ktorom sa stanovuje postup krízového riadenia v prípade hybridného útoku. V budúcnosti sa bude vykonávať pravidelné monitorovanie a precvičovanie. Opatrenie č. 19: Spoločný operačný protokol a cvičenia na zlepšenie strategickej rozhodovacej kapacity v reakcii na komplexné hybridné hrozby Operačný protokol EÚ bol zriadený spoločným pracovným dokumentom útvarov Komisie v júni 2016. Obsahuje základné usmernenia pre celoinštitucionálne krízové riadenie. Protokol sa otestoval počas cvičenia EUPACE17 a porovnal sa s hybridným scenárom, pričom sa ukázal ako neoceniteľný nástroj na uľahčenie vzájomného prepojenia služieb. Okrem toho poskytol styčné body medzi rôznymi úrovňami reakcie: politicko-strategickou, operačnou a technickou, ako aj medzi tromi hlavnými mechanizmami reakcie EÚ na krízu (pre vonkajšie krízy), platformou ARGUS (interná platforma Komisie pre výmenu informácií založená na IT) a integrovanou platformou Rady pre politickú reakciu na krízu. Hodnota protokolu sa ukázala aj počas paralelného cvičenia s NATO v rámci CMX '17. Ďalšia zo série cvičení PACE18 bude prebiehať v novembri 2018 a so zreteľom na všetky identifikované budúce ponaučenia sa zváži aktualizácia protokolu. V septembri a októbri 2017 uskutočnila EÚ prvé paralelné a koordinované cvičenie s NATO (PACE17), počas ktorého otestovala pripravenosť a interakciu medzi oboma organizáciami v prípade hybridnej krízy veľkého rozsahu. V prípravnej fáze sa uskutočnili intenzívne výmeny informácií medzi personálom vo všetkých štyroch oblastiach operatívnych protokolov (playbooks) v oblasti hybridných hrozieb: včasné varovanie/ situačné povedomie, strategická komunikácia, kybernetická obrana; prevencia kríz a reakcia na ne. Rozsah vzťahov medzi personálom EÚ a NATO počas PACE17 je bez precedensu. Bolo to zároveň prvýkrát, keď sa NATO zúčastnilo na okrúhlom stole o integrovanej politickej reakcii na krízu pod vedením predsedníctva; na diskusiách Severoatlantickej rady sa zúčastnili vysokopostavení úradníci EÚ. Proces opierajúci sa o získané skúsenosti sa zameriava na viaceré aspekty vrátane interakcie medzi mechanizmami reakcie na krízy EÚ a NATO a výzvami súvisiacimi s výmenou utajovaných informácií medzi dvoma štábmi vrátane potreby zabezpečenej komunikácie, najmä s cieľom zaistiť rýchlu a bezpečnú výmenu v budúcnosti pri plnom rešpektovaní potreby kontroly pôvodcu. Prebieha plánovanie paralelného a koordinovaného cvičenia v roku 2018, ktoré bude viesť EÚ. Opatrenie č. 20: Preskúmanie uplatniteľnosti a praktických dôsledkov uplatnenia článku 222 ZFEÚ a článku 42 ods. 7 ZEÚ v prípadoch, keď dôjde k rozsiahlemu a závažnému hybridnému útoku

O uplatniteľnosti doložky o solidarite EÚ a jej mechanizmu vzájomnej pomoci, ako aj o ich vzájomnom pôsobení, a mechanizmoch reakcie NATO vrátane spoločnej obrany podľa článku 5 sa ďalej diskutuje a testujú sa v rámci hybridných scenárov. Helsinské centrum excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám má záujem a je pripravené napredovať tak z hľadiska výskumu, ako aj cvičení, a tým pomôcť pri rozvíjaní spoločného porozumenia medzi členskými štátmi a spojencami. Opatrenie č. 21: Integrácia, využívanie a koordinácia spôsobilostí vojenskej akcie v boji proti hybridným hrozbám v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky V reakcii na vyčlenenie vojenských spôsobilostí na podporu spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky/spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky a v nadväznosti na seminár s vojenskými odborníkmi v decembri 2016 a usmernenia pracovnej skupiny Vojenského výboru Európskej únie z mája 2017 sa v júli 2017 finalizovalo vojenské odporúčanie o „vojenskom príspevku EÚ k boju proti hybridným hrozbám v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky“. Táto práca napreduje prostredníctvom vykonávacieho plánu pre vypracovanie koncepcie. Po porade s Európskym centrom excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám rozvíja Vojenský štáb EÚ koncepciu, ako môže vojsko prispieť k boju proti hybridným hrozbám, a to aj prostredníctvom misií a operácií spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky. Vojenský štáb EÚ a členské štáty okrem toho každodenne umožňujú zlepšovanie včasného varovania prostredníctvom poskytovania vojenskej spravodajskej služby stredisku EÚ pre hybridné hrozby. Spôsobilosť jednotného analytického spravodajstva podporuje pracovné skupiny ESVČ pre strategickú komunikáciu, a to tak, že poskytuje vojenské poradenstvo s cieľom pomôcť pri boji proti dezinformačným kampaniam zameraným na EÚ a jednotlivé členské štáty. Vojenské spôsobilosti pre boj proti hybridným hrozbám sa budú precvičovať počas paralelného a koordinovaného cvičenia s NATO v roku 2018 (PACE18). Na základe hybridného scenára v rámci PACE18 bude Vojenský štáb EÚ a medzinárodný vojenský štáb NATO viesť neformálne diskusie založené na tomto scenári o zabezpečení vzájomnej komplementarity pri boji proti hybridným hrozbám, pri ktorých sa prekrývajú požiadavky, na základe zásady inkluzívnosti a zároveň pri tom rešpektovať autonómiu oboch organizácií pri rozhodovaní a pravidlá ochrany údajov. SPOLUPRÁCA MEDZI EÚ A NATO Opatrenie č. 22: Spolupráca medzi EÚ a NATO v oblasti situačného povedomia, strategickej komunikácie, kybernetickej bezpečnosti a „prevencii kríz a reakcie na ne“ Boj proti hybridným hrozbám aj naďalej zostáva kľúčovou oblasťou vzájomnej interakcie medzi EÚ a NATO. Je založený na tom, že v prípade hybridnej hrozby sa zdroje a spôsobilosti, ktoré môžu tieto dve organizácie zmobilizovať, vzájomne doplňujú a posilňujú schopnosť členských štátov a členov NATO predchádzať takýmto hrozbám, odrádzať od nich a reagovať na ne. V rámci cvičenia PACE17 sa testovali operatívne protokoly týchto dvoch organizácií a prostredníctvom nich aj schopnosť rýchlo a účinne spoločne pracovať na podpore ich zasiahnutých členov. Vo svetle získaných skúseností sa tieto dva operatívne protokoly prepracujú a aktualizujú. V oblasti strategickej komunikácie sa uskutočnili konzultácie zamerané na podporu pre Ukrajinu, Bosnu a Hercegovinu, Moldavskú republiku a Gruzínsko. V septembri 2017 sa na seminári EÚ-NATO o posilnení odolnosti stretli experti na kritické strategické odvetvia, aby si vymenili informácie o príslušných činnostiach a preskúmali návrhy na ďalšiu prácu, najmä v oblasti ochrany kritickej infraštruktúry. V roku 2018 je cieľom projektu vojenskej mobility uľahčiť pohyb vojenského materiálu a personálu s ohľadom na pravdepodobné problémy, ktoré predstavujú hybridné hrozby konkrétne zamerané na spomalenie reakčnej doby členských štátov a členov NATO, čo je zameranie budúceho paralelného cvičenia a bude sa to zvažovať v rámci série EUPACE19/20. Dôležitú oblasť pre užšiu spoluprácu predstavuje koordinovanie úsilia v oblasti kybernetickej odbornej prípravy. NATO sa v júni 2018 zúčastnilo ako pozorovateľ aj na simulačnom cvičení agentúry ENISA s názvom CyberEurope.