Rada rovnako vyjadrila podporu akčnému plánu Komisie vo svojich záveroch o boji proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu z 5. novembra 2020. Komisiu okrem iného vyzvala, aby uprednostnila zriadenie dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni EÚ a koordinačného a podporného mechanizmu pre jednotky FIU. Orgánu dohľadu EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by mali byť udelené právomoci, ktoré sa budú uplatňovať len na základe zohľadnenia miery rizika. Úrad by mal mať možnosť podporovať vnútroštátne orgány a presadzovať konvergenciu dohľadu, a to aj v nefinančnom sektore. Na splnenie svojej úlohy priameho dohľadu by mal zriadiť spoločné dohliadacie tímy, vykonávať všeobecné kontroly a ukladať opatrenia dohľadu a administratívne sankcie, pričom by mal rešpektovať osobitosti vnútroštátnych systémov a mechanizmov presadzovania. Nový orgán dohľadu by mal mať nezávislú a autonómnu riadiacu štruktúru a mal by spolupracovať s ďalšími príslušnými orgánmi EÚ a vnútroštátnymi orgánmi. Pokiaľ ide o zriadenie koordinačného a podporného mechanizmu pre jednotky FIU, Rada navrhla, aby nový úrad zohrával ústrednú úlohu pri posilňovaní a uľahčovaní spoločnej analýzy medzi jednotkami FIU, podpore analýz jednotiek FIU a podpore výmen a budovania kapacít medzi jednotkami FIU, ako aj s ďalšími príslušnými orgánmi. Riadenie koordinačného a podporného mechanizmu by malo byť založené na riadení, do ktorého sú v plnej miere zapojené jednotky FIU a ktoré rešpektuje hlavné úlohy a povinnosti jednotiek FIU v oblasti operačnej nezávislosti a autonómie, ako aj bezpečnosti a dôvernosti finančných spravodajských informácií.

Návrh vychádza z článku 114 ZFEÚ, rovnakého právneho základu ako súčasný právny rámec v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Článok 114 sa v súvislosti s právnymi predpismi v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu považuje za vhodný, keďže na jednej strane by rozdielny vývoj vnútroštátnych právnych predpisov mohol narušiť riadne fungovanie vnútorného trhu a na druhej strane by sa páchatelia skutkov prania špinavých peňazí a financovania terorizmu mohli pokúsiť zneužiť voľný pohyb kapitálu a slobodu poskytovania finančných služieb, čo by viedlo k hospodárskym stratám, narušeniu fungovania jednotného trhu a poškodeniu dobrého mena na úrovni Únie.

V ustanoveniach návrhu nariadenia sa na tento účel stanovuje dobrá spolupráca medzi úradom a inými príslušnými decentralizovanými agentúrami EÚ a ďalšími orgánmi EÚ a vnútroštátnymi orgánmi, medzi ktoré patrí Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol), Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF), Európska prokuratúra, jednotný mechanizmus dohľadu na úrovni Únie a rôzne vnútroštátne orgány vrátane orgánov prudenciálneho dohľadu nad finančnými inštitúciami. S cieľom zlepšiť dohľad a presadzovanie práva vo všetkých sektoroch by mal úrad umožniť účinnú výmenu informácií medzi uvedenými orgánmi a vytvoriť synergie s týmito orgánmi, ak by to mohlo zlepšiť úspešný boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

Vzhľadom na niekoľko nedávnych legislatívnych zmien sa zatiaľ neuskutočnilo úplné hodnotenie ex post súčasného režimu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a vykonávania právomocí Európskeho orgánu pre bankovníctvo v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré prevzal na začiatku roka 2020. Štvrtá smernica o boji proti praniu špinavých peňazí bola prijatá 20. mája 2015, pričom lehota na transpozíciu členskými štátmi bola do 26. júna 2017. Piata smernica o boji proti praniu špinavých peňazí bola prijatá 30. mája 2018, pričom lehota na transpozíciu bola do 10. januára 2020. Kontrola transpozície stále prebieha. Ako hodnotenie účinnosti režimu EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v jeho vtedajšej podobe však slúži oznámenie Komisie z júla 2019 a uvedené sprievodné správy.

Tento návrh je iniciatívou na vytvorenie novej agentúry EÚ a nezrušuje ani nezjednodušuje žiadne platné právne predpisy. Skúmalo sa, či by existujúce agentúry EÚ dokázali prevziať celý rad úloh navrhnutých v súvislosti s novým úradom na boj proti praniu špinavých peňazí, a dospelo sa k záveru, že z právnych a iných dôvodov by to nebolo možné. Pokiaľ ide o zjednodušenie, možno poznamenať, že vysokorizikové cezhraničné finančné subjekty, nad ktorými bude vykonávať priamy dohľad úrad EÚ na boj proti praniu špinavých peňazí, už nebudú musieť komunikovať s viacerými orgánmi dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí v rôznych členských štátoch, čím sa pre ne zjednoduší dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Vytvorenie koordinačného mechanizmu pre jednotky FIU takisto zjednoduší a uľahčí spoluprácu medzi jednotkami FIU.

Okrem toho vzhľadom na novú povahu úloh podporného a koordinačného mechanizmu pre jednotky FIU a skutočnosť, že žiadny existujúci orgán Únie nemá primeraný právny mandát na vykonávanie takýchto úloh, by v prípade podporného a koordinačného mechanizmu pre jednotky FIU pravdepodobne bola potrebná nová osobitná agentúra. Kombináciou oboch funkcií (dohľad a koordinácia jednotiek FIU) v rámci nového úradu by sa v porovnaní s dvoma agentúrami mali dosiahnuť úspory nákladov a možno očakávať synergie. Zriadenie jedného úradu na boj proti praniu špinavých peňazí na úrovni Únie, ktorý by inštitucionálne zastrešoval rôzne fázy a prvky účinného boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, sa zdá ako jediná politická reakcia, ktorá môže naplniť výzvu na komplexnú politiku EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

Spojenie všetkých týchto úloh do nového úradu je nevyhnutným krokom na zabezpečenie riadneho fungovania nového orgánu, keďže tento orgán bude spolupracovať s rôznymi zainteresovanými stranami z finančného a nefinančného sektora a koordinovať rôzne funkcie dohľadu a finančného spravodajstva. Po dôkladnej analýze bola možnosť prideliť nové úlohy existujúcim orgánom (napríklad Európskemu orgánu pre bankovníctvo) zamietnutá z viacerých dôvodov. V súvislosti s vykonávaním niektorých súčasných právomocí orgánu EBA, najmä tých, ktoré súvisia s presadzovaním, sa vyskytli ťažkosti v dôsledku osobitostí modelu riadenia orgánu EBA: orgán EBA by musel mať dvojaký model rozhodovania – jeden na účely existujúcich funkcií, ktoré sa netýkajú boja proti praniu špinavých peňazí, a druhý výlučne na úlohy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí. Okrem toho by synergické účinky boli veľmi obmedzené, keďže orgán EBA nemá skúsenosti s priamym dohľadom nad subjektmi a musel by nadobudnúť príslušné odborné znalosti v prípade finančného, ako aj nefinančného sektora. Je to aj v súlade so zisteniami verejných konzultácií, ktoré odhalili nízku podporu toho, aby sa Európsky orgán pre bankovníctvo stal budúcim orgánom dohľadu EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Hoci jedna tretina respondentov nevyjadrila žiadny názor, orgán EBA podporilo len 19 % z tých, ktorí názor vyjadrili.

Úrad môže prevziať dohľad nad samostatným povinným subjektom finančného sektora, ak sa vyskytnú problémy týkajúce sa plnenia uplatniteľných požiadaviek na úrovni daného subjektu a príslušný dozorný orgán neprijme primerané opatrenia na včasné riešenie nesplnenia povinnosti. Prevzatie sa môže uskutočniť len na základe postupu, ktorý sa ukončí rozhodnutím Komisie potvrdzujúcim prevzatie. Tomu by predchádzal príkaz dozornému orgánu zo strany úradu, aby prijal konkrétne opatrenia na nápravu zistených nedostatkov na úrovni daného povinného subjektu, pričom vnútroštátny orgán by takéto opatrenia neprijal v stanovenej lehote a úrad by túto vec predložil Komisii a požiadal by o rozhodnutie o prenesení právomoci dohľadu. Dohľad nad vybranými povinnými subjektmi podliehajúcimi priamemu dohľadu budú vykonávať spoločné dohliadacie tímy pod vedením úradu, no zapojení budú aj zamestnanci vnútroštátnych dozorných orgánov. Súčasťou dohľadu budú návštevy na mieste. Úrad bude mať právomoc adresovať takýmto vybraným povinným subjektom záväzné rozhodnutia a ukladať právnym subjektom administratívne sankcie do maximálnej výšky 10 % obratu alebo 10 miliónov EUR podľa toho, ktorá suma je vyššia.

keďže:

(1)Skúsenosti so súčasným rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktorý sa vo veľkej miere opiera o vnútroštátne vykonávanie opatrení v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, odhalili nedostatky nielen v súvislosti s efektívnym fungovaním rámca Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ale aj pokiaľ ide o začlenenie medzinárodných odporúčaní. Tieto nedostatky vedú k vzniku nových prekážok riadneho fungovania vnútorného trhu v dôsledku rizík v rámci vnútorného trhu, ako aj vonkajších hrozieb, ktorým vnútorný trh čelí.

(2)Cezhraničný charakter trestnej činnosti a príjmov z nej ohrozujú snahy v rámci finančného systému Únie týkajúce sa predchádzania praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Tieto snahy treba riešiť na úrovni Únie vytvorením úradu zodpovedného za prispievanie k vykonávaniu harmonizovaných pravidiel. Úrad by mal navyše presadzovať harmonizovaný prístup s cieľom posilniť existujúci preventívny rámec Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a konkrétne dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a spoluprácu medzi jednotkami FIU. Týmto prístupom by sa mali rázne znížiť rozdiely vo vnútroštátnych právnych predpisoch a postupoch dohľadu a zaviesť štruktúry, ktoré budú prínosom pre bezproblémové fungovanie vnútorného trhu, a preto by sa mal zakladať na článku 114 ZFEÚ.

(3)Preto by sa mal zriadiť európsky úrad zameraný na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu – Úrad pre boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (ďalej len „úrad“). Vytvorenie tohto nového úradu má zásadný význam, pokiaľ ide o zabezpečenie efektívneho a primeraného dohľadu nad povinnými subjektmi s vysokým inherentným rizikom prania špinavých peňazí/financovania terorizmu, posilnenie spoločných prístupov dohľadu v prípade iných ako vybraných povinných subjektov a uľahčenie spoločných analýz a spolupráce medzi finančnými spravodajskými jednotkami (ďalej len „FIU“).

(4)Tento nový nástroj je súčasťou komplexného balíka zameraného na posilnenie rámca Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Tento nástroj, smernica [vložte odkaz – návrh šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí], nariadenie [vložte odkaz – návrh prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847] a nariadenie [vložte odkaz – návrh nariadenia o boji proti praniu špinavých peňazí] budú spoločne tvoriť právny rámec upravujúci požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ktoré majú spĺňať povinné subjekty, a podporujúci inštitucionálny rámec Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

(5)Na dosiahnutie efektívnej a jednotnej úrovne dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v celej Únii je potrebné udeliť úradu tieto právomoci: priamy dohľad nad určitým počtom vybraných povinných subjektov finančného sektora, monitorovanie, analýza a výmena informácií týkajúcich sa rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré majú vplyv na vnútorný trh, koordinácia orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vo finančnom sektore a dozor nad nimi, koordinácia orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v nefinančnom sektore vrátane samoregulačných orgánov a dozor nad nimi, ako aj koordinácia a podpora jednotiek FIU.

(6)Kombinácia právomocí priameho aj nepriameho dohľadu nad povinnými subjektmi a zároveň fungovanie ako podporný a koordinačný mechanizmus pre jednotky FIU je najvhodnejším spôsobom na zabezpečenie dohľadu a spolupráce medzi jednotkami FIU na úrovni Únie. To by sa malo dosiahnuť vytvorením úradu, ktorý by mal spájať nezávislosť a vysokú úroveň technických odborných znalostí a ktorý by sa mal zriadiť v súlade so spoločným vyhlásením a spoločným prístupom Európskeho parlamentu, Rady Európskej únie a Európskej komisie v súvislosti s decentralizovanými agentúrami.

(7)Medzi úradom a hostiteľským členským štátom by sa mala uzavrieť dohoda o sídle, v ktorej by sa stanovili podmienky zriadenia sídla a výhody, ktoré daný členský štát udeľuje úradu a jeho zamestnancom.

(8)Právomoci úradu by mu mali umožniť rôznymi spôsobmi zlepšovať dohľad v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v Únii. Pokiaľ ide o vybrané povinné subjekty, úrad by mal zabezpečiť celoskupinové plnenie požiadaviek stanovených v rámci boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a v akýchkoľvek iných právne záväzných aktoch Únie, ktorými sa finančným inštitúciám ukladajú povinnosti súvisiace s bojom proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Úrad by mal okrem toho vykonávať pravidelné preskúmania s cieľom zabezpečiť, aby všetky orgány dohľadu nad finančnými subjektmi mali primerané zdroje a právomoci potrebné na plnenie svojich úloh. Mal by uľahčovať fungovanie kolégií orgánov dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a prispievať ku konvergencii postupov dohľadu a k podpore prísnych noriem dohľadu. Pokiaľ ide o orgány dohľadu nad nefinančnými subjektmi vrátane prípadných samoregulačných orgánov, úrad by mal koordinovať partnerské preskúmania noriem a postupov dohľadu a od orgánov dohľadu nad nefinančnými subjektmi vyžadovať, aby vyšetrovali možné porušenia požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Úrad by mal navyše koordinovať vykonávanie spoločných analýz jednotkami FIU a sprístupňovať im služby a nástroje IT a umelej inteligencie na bezpečnú výmenu informácií, a to aj tým, že bude zabezpečovať hosting siete FIU.net.

(9)Aby sa posilnili pravidlá v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni Únie, zlepšila sa ich zrozumiteľnosť a zároveň sa zabezpečil súlad s medzinárodnými normami a ďalšími právnymi predpismi, treba stanoviť koordinačnú úlohu úradu na úrovni Únie vo vzťahu ku všetkým druhom povinných subjektov s cieľom pomôcť vnútroštátnym orgánom dohľadu a podporovať konvergenciu dohľadu v záujme zvýšenia efektívnosti vykonávania opatrení v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a to aj v nefinančnom sektore. Úrad by mal byť preto poverený vypracovaním regulačných technických predpisov, prijímaním usmernení, odporúčaní a stanovísk s cieľom zabezpečiť, aby sa v prípadoch, keď dohľad zostane na vnútroštátnej úrovni, na všetky porovnateľné subjekty v zásade uplatňovali rovnaké postupy a normy dohľadu. Úrad by mal byť vzhľadom na svoje vysokošpecializované odborné znalosti poverený vypracovaním metodiky dohľadu v súlade s prístupom založeným na hodnotení rizika. Určité aspekty metodiky, ktoré môžu zahŕňať harmonizované kvantitatívne referenčné hodnoty, ako sú prístupy na klasifikáciu profilu inherentného rizika povinných subjektov, by mali byť podrobne opísané v priamo uplatniteľných záväzných regulačných opatreniach – regulačných alebo vykonávacích technických predpisoch. Na ďalšie aspekty, ktoré si vyžadujú viac priestoru na voľné uváženie orgánov dohľadu, ako sú prístupy k posudzovaniu profilu reziduálneho rizika a vnútorné kontroly v povinných subjektoch, by sa mali vzťahovať nezáväzné usmernenia, odporúčania a stanoviská úradu. V harmonizovanej metodike dohľadu by sa mali náležite zohľadniť a v prípade potreby využiť existujúce metodiky dohľadu týkajúce sa iných aspektov dohľadu nad povinnými subjektmi finančného sektora, najmä ak dochádza k interakcii medzi dohľadom v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a prudenciálnym dohľadom. Konkrétne by metodika dohľadu, ktorú má vypracovať úrad, mala dopĺňať usmernenia a iné nástroje vypracované Európskym orgánom pre bankovníctvo, v ktorých sa podrobne opisujú prístupy orgánov prudenciálneho dohľadu, pokiaľ ide o zohľadnenie rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu v rámci prudenciálneho dohľadu, aby sa zabezpečila účinná interakcia medzi prudenciálnym dohľadom a dohľadom v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu.

(10)Úrad by mal byť splnomocnený vypracovať regulačné technické predpisy s cieľom doplniť harmonizovaný súbor pravidiel stanovený v [vložte odkazy – návrh šiestej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí, nariadenie o boji proti praniu špinavých peňazí a návrh prepracovaného znenia nariadenia (EÚ) 2015/847]. Komisia by mala schváliť návrhy regulačných technických predpisov prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ, aby mali právne záväzný účinok. Mali by podliehať zmene iba vo veľmi obmedzených a výnimočných prípadoch, keďže úrad je aktérom v úzkom kontakte s rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a pozná ho najlepšie. V záujme bezproblémového a rýchleho procesu prijatia uvedených predpisov by sa Komisii mala stanoviť lehota na prijatie rozhodnutia o schválení návrhov regulačných technických predpisov.

(11)Komisia by takisto mala byť splnomocnená prijať vykonávacie technické predpisy prostredníctvom vykonávacích aktov podľa článku 291 ZFEÚ.

(12)Keďže neexistujú dostatočne účinné opatrenia na riešenie incidentov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu zahŕňajúcich cezhraničné aspekty, treba zaviesť integrovaný systém dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu na úrovni Únie, ktorým sa zabezpečí konzistentné vysoko kvalitné uplatňovanie metodiky dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a podporí sa efektívna spolupráca medzi všetkými dotknutými príslušnými orgánmi. Z týchto dôvodov by mali úrad a vnútroštátne dozorné orgány v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu (ďalej len „dozorné orgány“) vytvoriť systém dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Bolo by to prínosom aj pre dozorné orgány pri riešení osobitných výziev, napríklad v súvislosti so zvýšeným rizikom týkajúcim sa boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu alebo z dôvodu nedostatku zdrojov, keďže v rámci uvedeného systému by mala byť možná vzájomná pomoc na požiadanie. Mohlo by to zahŕňať výmenu a vysielanie zamestnancov, činnosti odbornej prípravy a výmenu najlepších postupov. Komisia by okrem toho mohla poskytovať členským štátom technickú podporu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/240 na podporu reforiem zameraných na posilnenie boja proti praniu špinavých peňazí.

(13)Vzhľadom na dôležitú úlohu tematických preskúmaní v rámci dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v celej Únii, keďže umožňujú identifikovať a porovnávať úroveň vystavenia rizikám a trendy vo vzťahu k povinným subjektom pod dohľadom, a vzhľadom na to, že orgány dohľadu v rôznych členských štátoch v súčasnosti tieto preskúmania nevyužívajú, je potrebné, aby úrad identifikoval vnútroštátne tematické preskúmania s podobným rozsahom a harmonogramom a zabezpečil ich koordináciu na úrovni Únie. S cieľom vyhnúť sa situáciám možnej protichodnej komunikácie so subjektmi pod dohľadom by sa koordinačná úloha úradu mala obmedziť na interakciu s príslušnými dozornými orgánmi a nemala by zahŕňať žiadnu priamu interakciu s inými ako vybranými povinnými subjektmi. Z rovnakého dôvodu by mal úrad preskúmať možnosť zosúladenia alebo synchronizácie harmonogramu vnútroštátnych tematických preskúmaní a uľahčiť všetky činnosti, ktoré by príslušné dozorné orgány mohli chcieť vykonávať spoločne alebo podobným spôsobom.

(14)Efektívne využívanie údajov vedie k lepšiemu monitorovaniu firiem a ich dodržiavaniu predpisov. Priamy aj nepriamy dohľad úradu a dozorných orgánov nad všetkými povinnými subjektmi v celom systéme by sa preto mal opierať o účelný prístup k relevantným údajom a informáciám o samotných povinných subjektoch a o krokoch a opatreniach dohľadu prijatých voči nim. Na tento účel by úrad mal zriadiť centrálnu databázu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu s informáciami zozbieranými od všetkých dozorných orgánov a mal by takéto informácie selektívne sprístupniť ktorémukoľvek dozornému orgánu v rámci systému. Tieto údaje by sa mali vzťahovať aj na postupy odnímania povolení, posúdenia odbornosti a vhodnosti akcionárov a členov jednotlivých povinných subjektov, keďže to príslušným orgánom umožní náležite zvážiť možné nedostatky konkrétnych subjektov a jednotlivcov, ktoré sa mohli vyskytnúť v iných členských štátoch. Databáza by mala obsahovať aj štatistické informácie o dozorných orgánoch a iných orgánoch verejnej moci zapojených do dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Takéto informácie by úradu umožnili účinný dozor nad riadnym fungovaním a účinnosťou systému dohľadu v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Informácie z databázy by úradu umožnili včas reagovať na potenciálne nedostatky a prípady nedodržiavania predpisov zo strany iných ako vybraných povinných subjektov. V zmysle článku 24 nariadenia Rady (EÚ) 2017/1939 úrad bez zbytočného odkladu oznámi Európskej prokuratúre akúkoľvek trestnú činnosť, v súvislosti s ktorou môže uplatniť svoje právomoci v súlade s článkom 22 a článkom 25 ods. 2 a 3 uvedeného nariadenia. V zmysle článku 8 nariadenia č. 883/2013 úrad bezodkladne zašle úradu OLAF všetky informácie týkajúce sa možných prípadov podvodu, korupcie alebo akýchkoľvek iných protiprávnych činov poškodzujúcich finančné záujmy Únie.

(15)S cieľom zabezpečiť účinnejšiu a menej roztrieštenú ochranu finančného rámca Únie by mal úrad vykonávať priamy dohľad nad obmedzeným počtom najrizikovejších povinných subjektov. Keďže riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu nie sú úmerné veľkosti subjektov pod dohľadom, na určenie najrizikovejších subjektov by sa mali uplatňovať iné kritériá. Mali by sa zvážiť predovšetkým dve kategórie: vysokorizikové cezhraničné úverové a finančné inštitúcie s činnosťou v značnom počte členských štátov, ktoré sa pravidelne vyberajú, a vo výnimočných prípadoch akýkoľvek subjekt, ktorého závažné porušenia uplatniteľných požiadaviek nie sú dostatočne alebo včas riešené jeho vnútroštátnym orgánom dohľadu. Tieto subjekty by patrili do kategórie „vybrané povinné subjekty“.

(16)Prvá kategória úverových a finančných inštitúcií alebo skupín takýchto inštitúcií by sa mala posudzovať každé tri roky na základe kombinácie objektívnych kritérií súvisiacich s ich cezhraničnou prítomnosťou a činnosťou a kritérií súvisiacich s ich profilom inherentného rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Do výberového procesu by sa mali zahrnúť len veľké komplexné finančné skupiny prítomné vo viacerých členských štátoch, nad ktorými by sa mohol vykonávať efektívnejší dohľad na úrovni Únie. Pokiaľ ide o úverové inštitúcie, minimálna cezhraničná prítomnosť na účely zahrnutia do výberového procesu by mala byť založená na počte dcérskych podnikov a pobočiek v rôznych členských štátoch, pretože rizikové bankové činnosti značného objemu si vyžadujú miestnu prítomnosť v podobe organizačnej jednotky. Iné subjekty finančného sektora môžu, naopak, prostredníctvom priameho poskytovania služieb vykonávať činnosti, ktoré môžu byť z hľadiska prania špinavých peňazí a financovania terorizmu dostatočne rizikové, napríklad prostredníctvom siete agentov, ale nemusia mať zriadené dcérske podniky ani pobočky vo veľkom počte členských štátov. Uplatňovanie rovnakých cezhraničných kritérií, t. j. kritérií týkajúcich sa slobody usadiť sa, by preto viedlo k tomu, že by sa z rozsahu pôsobnosti vyradili veľké subjekty finančného sektora, ktoré môžu mať značne rizikový profil vo viacerých členských štátoch bez toho, aby tam boli usadené. Keďže objem činností prostredníctvom priameho poskytovania služieb je vo všeobecnosti menší ako objem činností vykonávaných v pobočke alebo dcérskom podniku, je vhodné zohľadniť len skupiny, ktoré sú usadené aspoň v dvoch členských štátoch, ale poskytujú služby priamo alebo prostredníctvom siete agentov v najmenej ôsmich ďalších členských štátoch.

(17)S cieľom zabezpečiť, aby sa na úrovni Únie vykonával priamy dohľad len nad najrizikovejšími povinnými subjektmi spomedzi subjektov so značnými cezhraničnými operáciami, by sa malo harmonizovať posudzovanie ich inherentného rizika. V súčasnosti existujú rôzne vnútroštátne prístupy a dozorné orgány používajú na posúdenie a klasifikáciu inherentného rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu povinných subjektov odlišné referenčné hodnoty. Používanie týchto vnútroštátnych metodík na výber subjektov pre priamy dohľad na úrovni Únie by mohlo viesť k rozdielnym podmienkam medzi nimi. Úrad by preto mal byť splnomocnený vypracovať regulačné technické predpisy, ktorými sa stanoví harmonizovaná metodika a referenčné hodnoty na zaradenie inherentného rizika prania špinavých peňazí a financovania terorizmu do kategórie nízkeho, stredného, podstatného alebo vysokého rizika. Metodika by mala byť prispôsobená konkrétnym druhom rizík, a preto by mala vychádzať z rôznych kategórií povinných subjektov, ktoré sú finančnými inštitúciami v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu [Úrad pre publikácie: vložte ďalšie číslo pre COM(2021) 420]. Uvedená metodika by mala byť dostatočne podrobná a mali by sa ňou stanoviť konkrétne kvantitatívne a kvalitatívne referenčné hodnoty zohľadňujúce prinajmenšom rizikové faktory týkajúce sa druhov klientov, ktorým sa poskytujú služby, ponúkaných produktov a služieb a geografických oblastí vrátane jurisdikcií tretích krajín, v ktorých povinné subjekty pôsobia alebo s ktorými sú prepojené. Konkrétne by každý posudzovaný povinný subjekt mal svoj vlastný profil inherentného rizika klasifikovaný v každom členskom štáte, v ktorom pôsobí, a to spôsobom, ktorý je v súlade s klasifikáciou akéhokoľvek iného povinného subjektu v Únii. Kvantitatívne a kvalitatívne referenčné hodnoty by umožnili, aby takáto klasifikácia bola objektívna a aby nezávisela od voľného uváženia daného dozorného orgánu v členskom štáte ani od voľného uváženia úradu.

(18)Konečné výberové kritérium by malo zaručovať rovnaké podmienky medzi povinnými subjektmi podliehajúcimi priamemu dohľadu a na tento účel by sa pri rozhodovaní o zozname povinných subjektov, ktoré by mali podliehať priamemu dohľadu, nemal úradu ani dozorným orgánom ponechávať žiadny priestor na voľné uváženie. Preto ak daný posudzovaný povinný subjekt pôsobí cezhranične a patrí do kategórie vysokého rizika v súlade s harmonizovanou metodikou v minimálnom počte členských štátov, mal by sa považovať za vybraný povinný subjekt. Pokiaľ ide o úverové inštitúcie, cezhraničný aspekt by sa mal riešiť zahrnutím tých úverových inštitúcií, ktoré sú klasifikované ako vysokorizikové aspoň v štyroch členských štátoch, pričom aspoň v jednom z týchto štyroch členských štátov bol daný subjekt predmetom dozorného alebo iného verejného vyšetrovania pre závažné porušenia požiadaviek v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Pokiaľ ide o iné finančné inštitúcie, cezhraničný aspekt by sa mal riešiť zahrnutím tých finančných inštitúcií, ktoré sú klasifikované ako vysokorizikové aspoň v jednom členskom štáte, v ktorom sú usadené, a najmenej v piatich ďalších členských štátoch, v ktorých pôsobia prostredníctvom priameho poskytovania služieb.

(19)V záujme transparentnosti a zrozumiteľnosti pre príslušné inštitúcie by mal úrad uverejniť zoznam vybraných povinných subjektov do jedného mesiaca od začiatku výberového kola po tom, ako overí súlad informácií poskytnutých orgánmi dohľadu nad finančnými subjektmi s kritériami cezhraničných činností a metodikou inherentného rizika. Preto je dôležité, aby na začiatku každého výberového obdobia príslušné orgány dohľadu nad finančnými subjektmi poskytli úradu aktuálne štatistické informácie na určenie zoznamu finančných inštitúcií oprávnených na posúdenie v súlade s kritériami vhodnosti posúdenia týkajúcimi sa ich cezhraničných operácií. V tejto súvislosti by orgány dohľadu nad finančnými subjektmi mali informovať úrad o kategórii inherentného rizika, do ktorej finančná inštitúcia patrí v rámci ich jurisdikcie v súlade s metodikou stanovenou v regulačných technických predpisoch. Úrad by mal potom päť mesiacov po uverejnení zoznamu prevziať úlohy súvisiace s priamym dohľadom. Uvedená lehota je potrebná na riadnu prípravu prenosu úloh dohľadu z vnútroštátnej úrovne na úroveň Únie vrátane vytvorenia spoločného dohliadacieho tímu a prijatia akýchkoľvek príslušných dohôd o pracovných podmienkach s príslušnými orgánmi dohľadu nad finančnými subjektmi.