Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. marca 2007 o vytvorení euro-stredomorskej zóny voľného obchodu (2006/2173(INI))



Úradný vestník 301 E , 13/12/2007 S. 0210 - 0224



P6_TA(2007)0076 Vytvorenie euro-stredomorskej zóny voľného obchodu Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. marca 2007 o vytvorení euro-stredomorskej zóny voľného obchodu (2006/2173(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na Deklaráciu z Barcelony z 28. novembra 1995, na základe ktorej vzniklo partnerstvo medzi EÚ a krajinami juhu a východu Stredozemia (KJVS), ako aj na pracovný program prijatý na tejto konferencii, - so zreteľom na svoje uznesenie z 27. októbra 2005 o prehodnotení barcelonského procesu [1], - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 12. apríla 2005 s názvom "Desiate výročie euro-stredomorského partnerstva: program práce na plnenie výziev ďalších piatich rokov" (KOM(2005)0139) a jeho príloh (SEK(2005)0482 a SEK(2005)0483), - so zreteľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 11. marca 2003 s názvom "Rozšírená Európa - Susedstvo: nový rámec pre vzťahy s našimi východnými a južnými susedmi" (KOM(2003)0104), jej strategický dokument z 12. mája 2004 o Európskej susedskej politike (KOM(2004)0373), jej oznámenie Rade z 9. decembra 2004 o návrhoch akčných plánov v rámci európskej politiky susedstva (KOM(2004)0795), akčné plány pre Izrael, Jordánsko, Maroko, Palestínsku samosprávu, Tunisko a Libanon a naradenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1638/2006 z 24. októbra 2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva [2], - so zreteľom na závery euro-stredomorskej ministerskej konferencie a sektorovej ministerskej konferencie, ktoré sa konali od začatia Barcelonského procesu, hlavne na závery VII. euro-stredomorskej konferencie ministrov zahraničných vecí, ktorá sa konala 30. a 31. mája 2005 v Luxemburgu, - so zreteľom na euro-stredomorské asociačné dohody medzi Spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a Tuniskom [3], Izraelom [4], Marokom [5], Jordánskom [6], Egyptom [7], Libanonom [8] a Alžírskom [9] na strane druhej a euro-stredomorskú dočasnú asociačnú dohodu o obchode a spolupráci medzi Spoločenstvom a OOP (v prospech Palestínskej samosprávy) [10]; so zreteľom na rozhodnutie č. 1/95 Asociačnej Rady ES-Turecko z 22. decembra 1995 o realizácii záverečnej fázy colnej únie (96/142/ES) [11], - so zreteľom na dohodu o voľnom obchode, známu ako Agadirská dohoda, podpísanú 25. februára 2004 Jordánskom, Egyptom, Tuniskom a Marokom, - so zreteľom na strategické partnerstvo pre Stredomorie a Blízky východ, ktoré Európska rada schválila v júni 2004, - so zreteľom na regionálny strategický dokument euro-stredomorského partnerstva MEDA 2002 - 2006 a regionálny orientačný program 2005 - 2006, - so zreteľom na posúdenie vplyvu trvalej udržateľnosti euro-stredomorskej zóny voľného obchodu (ZVO), vypracované Inštitútom pre politiku a riadenie rozvoja univerzity v Manchestri, - so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. novembra 1995 o hospodárskych a obchodných vzťahoch medzi EÚ a krajinami Stredomoria [12], - so zreteľom na svoje uznesenie z 30. marca 2000 o politike voči krajinám Stredomoria [13], - so zreteľom na závery a odporúčania (vrátane päťročného pracovného programu vypracovaného Komisiou) barcelonského samitu z 27. a 28. novembra 2005, - so zreteľom na uznesenie Výboru pre hospodárske, finančné a sociálne veci a vzdelávanie Euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia z 11. mája 2006 o podmienkach transformácie nástroja pre euro-stredomorské investície a partnerstvo (FEMIP) na Euro-stredomorskú rozvojovú banku, - so zreteľom na prácu Euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia, - so zreteľom na svoju pozíciu zo 14. decembra 2004 o návrhu nariadenia Rady o finančných a technických sprievodných opatreniach (MEDA) reforiem hospodárskych a sociálnych štruktúr v rámci Európsko-stredomorského partnerstva (kodifikované znenie) [14], - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre medzinárodný obchod a stanoviská Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (A6-0468/2006), A. keďže na barcelonskej konferencii, ktorá sa konala 27. a 28. novembra 1995, sa zrodil veľmi ambiciózny a jedinečný projekt svojho druhu, a to vytvorenie nových a užších politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych väzieb medzi severným a južným pobrežím Stredozemného mora; keďže tento projekt umožnil dosiahnuť v tomto regióne významný pokrok, ktorý však nie je naplno realizovaný, B. keďže politické podmienky (dohody z Osla), ktoré umožnili zrodenie Barcelonského procesu, sa medzičasom zásadne zmenili a keďže perspektíva mierového urovnania situácie na Blízkom východe je neistejšia než kedykoľvek predtým, C. keďže je v záujme EÚ a členských štátov, aby sa stredomorský región rozvíjal vo vzájomne výhodnom integrovanom hospodárskom a sociálnom priestore, D. keďže výrazný demografický rast KJVS si vyžaduje zavedenie hospodárskych a sociálnych politík a opatrení, ktoré už ďalej nemožno odkladať, E. keďže je v spoločnom záujme KJVS a EÚ znížiť mieru nezamestnanosti v regióne a poskytnúť obyvateľom v ňom žijúcim, hlavne mladým ľuďom a vidieckemu obyvateľstvu, perspektívu dôstojného života, pričom na zachovanie miery nezamestnanosti na jej súčasnej úrovni je v období rokov 2000 až 2015 potrebné vytvoriť 35 miliónov nových pracovných miest, F. keďže ekonomiky KJVS do veľkej miery závisia od zahraničného obchodu a keďže celkový vývoz a dovoz predstavuje približne dve tretiny ich HDP; keďže podstatná časť týchto obchodných tokov smeruje do EÚ, kde predstavuje len 4 % zahraničného obchodu EÚ; keďže štruktúra vývozu KJVS je veľmi málo diverzifikovaná a keďže KJVS sa stále špecializujú na odvetvia, ktoré pokiaľ ide o rast, nemajú veľký prínos, G. keďže vo vzťahu s inými hospodárskymi zónami, najmä krajinami juhovýchodnej Ázie, stratili KJVS významné pozície v oblasti relatívnej konkurencieschopnosti a priemyselného rozvoja a v perspektívach sociálneho rozvoja; keďže podiel KJVS na celosvetovom obchode od roku 1980 citeľne poklesol, a to napriek relatívne trvalému hospodárskemu rastu, a keďže EÚ a jej susedská politika sa o tento trend musí zaujímať, najmä z dôvodu dôsledkov na sociálnu a politickú stabilitu na svojich hraniciach, H. keďže v obchodnej oblasti sa štruktúra obchodu medzi EÚ a KJVS od začiatku Barcelonského procesu zmenila iba minimálne a keďže podpísanie asociačných dohôd ešte neprinieslo očakávané výsledky, I. vzhľadom na to, že ZVO je nevyhnutná na odstránenie chudoby, dosiahnutie plnej zamestnanosti, posilnenie demokracie a na podporu trvalo udržateľného rozvoja; keďže ZVO musí vychádzať z vyvážených a riadne cielených pravidiel, ktoré sú nevyhnutné na posilnenie začlenenia KJVS do medzinárodného obchodu a na zabezpečenie ich hospodárskej diverzifikácie, ďalej na to, aby dokázali čeliť výzvam globalizácie, a na zaistenie spravodlivého rozdelenia jej výhod, J. keďže užšia hospodárska spolupráca v stredomorskom regióne ponúka priaznivé perspektívy i pre hospodárstva členských štátov na juhu Európy a teda ich hlbšie začlenenie sa do jednotného trhu EÚ, K. keďže oba brehy Stredozemného mora sú aj naďalej poznačené značnou hospodárskou, sociálnou a demografickou asymetriou a keďže medzi KJVS existujú významné rozdiely v rozvoji, L. keďže pretrvávajúca politická a hospodárska roztrieštenosť KJVS a chýbajúci reálny integračný proces by mohli mať veľmi negatívny vplyv na barcelonský program a najmä na vytvorenie ZVO zvýšením dôsledkov koncentrácie obchodu a teda závislosti niektorých KJVS na trhu Spoločenstva, M. keďže vytvorenie ZVO môže mať dlhodobé pozitívne dôsledky, ale aj krátkodobé a strednodobé negatívne dôsledky na stredomorské krajiny EÚ a na KJVS, N. keďže je v spoločnom záujme, aby sa zaviedli účinné sprievodné opatrenia s cieľom znížiť a vyvážiť negatívne dôsledky prebiehajúceho procesu liberalizácie vo všetkých regiónoch a vo všetkých dotknutých krajinách, O. keďže z dôvodu stále rýchlejšieho rozvoja našich spoločností poznačených informačnými technológiami musia KJVS vyvinúť významnejšie kvantitatívne a kvalitatívne úsilie v oblasti vedeckého a technického výskumu, aby zmenšili priepasť v oblasti technológií, ktorá ich delí od rozvinutejších krajín v tejto oblasti, čo by mohlo umožniť trvalejší a udržateľnejší hospodársky rast, P. keďže KJVS zaznamenali pozoruhodný pokrok v oblasti základného vzdelávania významným znížením miery negramotnosti, ktorá však i napriek tomu zostáva v niektorých krajinách tohto regiónu vysoká; keďže prístup k stredoškolskému a vysokoškolskému vzdelávaniu sa obmedzuje na malú časť populácie a keďže vzdelávací systém nemá ešte stále kapacity na výchovu odborníkov alebo technických pracovníkov na vysokej úrovni, aby tak ponuka na trhu práce skutočne zodpovedala dopytu, Q. keďže súbežne s procesom smerujúcim k vytvoreniu ZVO medzi EÚ a KJVS je nevyhnutné, aby KJVS odstránili existujúce politické a hospodárske prekážky, ktoré bránia integračnému procesu v celej oblasti, a to s cieľom vzájomnej plodnejšej spolupráce, Oživenie Barcelonského procesu 1. vyjadruje ľútosť nad tým, že tri hlavné barcelonské ciele (vytvorenie spoločného priestoru mieru a stability, vytvorenie zóny zdieľanej prosperity prostredníctvom hospodárskeho partnerstva a vytvorenia ZVO, spolupráca v sociálnej, kultúrnej a ľudskej oblasti na podporu dialógu medzi kultúrami v regióne) zďaleka neboli splnené; 2. pripomína, že tieto tri piliere musia nevyhnutne napredovať spoločne, aby sa zaistil úspech procesu euro-stredomorskej integrácie a aby sa zmenšil rozdiel v rozvoji medzi dvoma brehmi Stredozemného mora; 3. zdôrazňuje, že posilnenie Barcelonského procesu pomáha šíreniu európskych hodnôt a európskeho hospodárskeho a sociálneho modelu; pripomína, že tento proces predchádzal všetkým iným, novším regionálnym iniciatívam a získal inštitucionálnejší charakter; zdôrazňuje význam tejto iniciatívy ako faktoru stability a podpory dialógu; 4. zdôrazňuje, že úspech Barcelonského procesu a najmä ZVO si vyžaduje trvalú a konvergentnú vôľu všetkých strán a väčšie zapojenie občianskej spoločnosti a obyvateľov na oboch brehoch Stredozemného mora; 5. zdôrazňuje potrebu jasnejšej definície cieľov európskej susedskej politiky, ktorá bez toho, aby zanedbala krajiny východnej Európy, nesmie oslabovať Barcelonský proces, ani uprednostňovať dvojstranné prístupy na úkor viacstranného regionálneho prístupu; domnieva sa, že efektívnejšie použitie nástroja európskeho susedstva a partnerstva v prospech regionálnych projektov by umožnilo zlepšiť situáciu s cieľom podporiť skutočný integrovaný regionálny hospodársky priestor; domnieva sa, že za podpory užšej spolupráce s najpokročilejšími partnermi a s ohľadom na ich osobitnú politickú, kultúrnu, náboženskú a sociálnu povahu, musia byť KJVS i naďalej považované za samostatný celok; 6. domnieva sa, že i pri pokračujúcej demonštrácii pozitívneho prístupu bude musieť byť z dôvodu akumulovaného omeškania a problémov, ktoré sa vyskytli, rok 2010 ako cieľový rok pre vytvorenie ZVO pravdepodobne prehodnotený, aby sa zohľadnili početné štrukturálne zmeny svetového hospodárstva od roku 1995 a potreba rozvážnejšieho prístupu k voľnému obchodu medzi nerovnocennými partnermi; vyzýva Komisiu, členské štáty EÚ a KJVS, aby obnovili Barcelonský proces tým, že vytvorenie skutočného euro-stredomorského sociálno-ekonomického priestoru, ktorý vo väčšej miere zahrnie do hospodárskej zložky partnerstva sociálne a environmentálne aspekty, budú považovať za prioritu; 7. vyzýva KJVS, aby nezmeškali príležitosť trvalo udržateľného rastu, ktorý by im umožnil lepšie reagovať na rastúce potreby svojich občanov a na potrebu účinnejšie čeliť výzvam globalizácie; 8. ľutuje, že technická a finančná pomoc poskytovaná zo strany EÚ, hoci nebola zanedbateľná, nedosahovala barcelonské ciele a ambície, najmä pokiaľ ide o sociokultúrne kapitoly Barcelonskej deklarácie a podporu miestneho hospodárstva; 9. domnieva sa, že ZVO sa môže stať pre KJVS skutočnou príležitosťou na rast iba vtedy, ak bude poňatá dohodnutým a postupným spôsobom v rámci racionálneho a predvídateľného partnerstva, prispôsobeného sociálno-ekonomickým skutočnostiam KJVS a ak bude podporovať hospodársky rozvoj a hlbšiu regionálnu integráciu; zdôrazňuje dôležitosť väčšieho zapojenia partnerských krajín a podnecujúci charakter partnerstva; pripomína, že dosahovanie cieľov partnerstva je úlohou krajín na oboch brehoch Stredozemného mora; zdôrazňuje, že KJVS majú právo na svoje vlastné tempo a kontrolu pri otváraní ich obchodu a v rámci ich národných stratégií hospodárskeho a sociálneho rozvoja; 10. domnieva sa, že vytvorenie intenzívnejších inštitucionálnych vzťahov medzi EÚ a KJVS je dôležitou zložkou pri zabezpečení úspechu Barcelonského procesu; podporuje podstatné zvýšenie formálnych a neformálnych stretnutí medzi orgánmi Spoločenstva, členskými štátmi, KJSV a príslušnými miestnymi orgánmi; dúfa, že KJSV sa zapoja ako pozorovatelia do práce špecializovaných európskych agentúr a programov, s ktorými zdieľajú svoje záujmy; 11. zdôrazňuje dôležitosť regionálnej integrácie KJVS a posilnenia obchodu juh-juh; víta podpísanie dohody o voľnom obchode v Agadire 25. februára 2004 medzi Marokom, Tuniskom, Egyptom a Jordánskom; domnieva sa, že toto opatrenie je nevyhnutné pre vytvorenie skutočnej ZVO a vyzýva ostatné krajiny tohto regiónu, aby sa k nej pripojili; považuje za zásadné, aby sa proces hospodárskej integrácie prehĺbil a aby sa prekážky, ktoré bránia obchodu medzi týmito krajinami, rýchlo odstránili s cieľom umožniť plné využitie rozvojového potenciálu obchodu juh - juh; 12. vyzýva EÚ, aby zvýšila zdroje technickej a finančnej pomoci pre KJVS v súlade s ambicióznymi barcelonskými cieľmi a podľa skutočného pokroku, ktorý tieto krajiny dosiahli v oblasti dodržiavania ľudských práv, ochrany pracovníkov, ochrany životného prostredia, regionálnej integrácie a pri zvýšení kvality miestnych verejných služieb a vzdelávacích a kultúrnych služieb; 13. poukazuje na to, že vytvorenie hospodárskej a obchodnej ZVO v Stredomorí je neodlučiteľné od politického úsilia zameraného na zaistenie mieru, demokratizácie, dodržiavania ľudských práv, rodovej rovnosti a podpory dialógu medzi kultúrami a náboženstvami a na trvalé úsilie o to, aby politický dialog a dôvera medzi partnermi skutočne prispeli k dosiahnutiu demokracie v tomto regióne; Obchodná a colná politika 14. zdôrazňuje, že clá stále predstavujú dôležitú časť daňových príjmov KJVS; považuje preto za nevyhnutné, aby harmonogram akéhokoľvek neskoršieho znižovania bral ohľad na ekonomický pokrok, ktorý dosiahli KJVS a na čas, ktorý je potrebný na zavedenie spravodlivých daňových reforiem zameraných na kompenzáciu znižovania príjmov z ciel; 15. domnieva sa, že bude zároveň potrebné účinne vzdorovať necolným prekážkam obchodu, a v tomto ohľade zdôrazňuje význam poskytovania dostatočnej technickej pomoci; 16. vyzýva Komisiu, aby zohľadnila možné zníženie tarifných preferencií, z ktorých majú prospech KJVS, z dôvodu podpísania dohôd o voľnom obchode medzi Spoločenstvom a niektorými tretími krajinami, zlepšenie systému všeobecných preferencií v prospech rozvojových krajín a zavedenie systému kumulácie pôvodu pre niektoré ázijské krajiny, ktoré sú veľkými konkurentmi priemyslu v KJVS; 17. vyzýva Komisiu, aby v rámci Barcelonského procesu a rešpektujúc normy Svetovej obchodnej organizácie (WTO) zaviedla kompenzačný postup s cieľom znížiť negatívny vplyv, ktorý by toto zníženie tariff mohlo mať na KJVS a v budúcnosti i na vytvorenie ZVO; 18. víta pokrok zaznamenaný pri "uľahčovaní obchodu", najmä v colnej oblasti s harmonizáciou a zjednodušením colných konaní, automatizáciou a zrýchlením postupov, posilnením transparentnosti, používaním informačných systémov a elektronickými platbami a zrušením niektorých netarifných prekážok, najmä v oblasti normalizácie a certifikácie; 19. opätovne potvrdzuje, že na účely zintenzívnenia medzinárodnej konkurencie je dôležité posilniť politickú vôľu vytvoriť zásadnejší hospodársky a sociálny program, ktorý zlepší konkurencieschopnosť znalostnej ekonomiky, bude stimulovať rast, odborné vzdelávanie, inovácie a výskum, vytvorí nové pracovné miesta a podporí prosperitu z hľadiska spoločného rozvoja; 20. vyzýva KJVS, aby zaviedli systém rozšírenej spolupráce a twinningov s cieľom pomôcť reformovať administratívne a obchodné prostredie v súlade so zásadami dobrej verejnej správy; 21. zdôrazňuje potrebu zintenzívniť a posilniť colné kontroly na účely boja proti pašovaniu, falšovaniu a nezákonnému kopírovaniu tovaru, čo sú praktiky, ktoré okrem súvisiacej straty príjmov predstavujú značné riziko pre zdravie obyvateľov regiónov; Posúdenie vplyvu trvalej udržateľnosti euro-stredomorskej ZVO 22. víta uverejnenie druhej fázy vyššie uvedeného posúdenia vplyvu trvalej udržateľnosti ZVO, vypracovaného univerzitou v Manchestri; má veľké obavy zo záverov tohto posúdenia, ktoré sa týkajú očakávaných negatívnych krátkodobých a strednodobých sociálnych a environmentálnych vplyvov ZVO; naliehavo vyzýva Komisiu, aby začlenila odporúčania tejto správy do budúcich diskusií o zavádzaní ZVO, ale tiež aby presmerovala rokovania smerom k sociálnej súdržnosti a trvalo udržateľnému rozvoju, za ktoré sa toto posúdenie zasadzuje; 23. okrem toho zdôrazňuje význam vytvorenia systému partnerského poradenstva pre hodnotenie opatrení prijatých na splnenie stanovených cieľov; toto poradenstvo by sa mohlo realizovať vytvorením nástroja pre analýzy a hodnotenie určeného pre Stredomorie; 24. naliehavo žiada všetkých účastníkov euro-stredomorského partnerstva, aby prediskutovali zistenia vyššie uvedeného posúdenia trvalej udržateľnosti ZVO na ministerskej úrovni a aby vyvodili závery pre prebiehajúce rokovania o ZVO; Finančná a technická pomoc MEDA a nástroj európskeho susedstva a partnerstva 25. vyjadruje ľútosť nad tým, že EÚ nedokázala poskytnúť prostriedky na krytie cieľov Barcelonského procesu, čo je jednou z príčin akumulovaného oneskorenia pri vytváraní ZVO; 26. konštatuje, že program MEDA II fungoval v období rokov 2004 - 2006 v porovnaní s programom MEDA I dobre, najmä pokiaľ ide o väčšiu absorpčnú schopnosť, ktorú preukázali štáty - príjemcovia pomoci, a flexibilitu v plánovaní a realizácii projektov MEDA od roku 2000; 27. so záujmom víta vytvorenie nástroja európskeho susedstva a partnerstva ako nového nástroja zameraného na pokrytie finančných aspektov európskej susedskej politiky a takisto víta návrh Komisie zvýšiť financovanie na 14930000000 EUR, aby sa lepšie vyhovelo potrebám oprávnených krajín pod podmienkou, že tento nástroj sa stane skutočným nástrojom konvergencie a bude zahŕňať pomoc na kompenzáciu straty colných príjmov stredomorských partnerských krajín, ako aj iných nákladov spojených s liberalizáciou trhov; 28. považuje sumu 11181000000 EUR, ktorú schválila Rada 17. októbra 2006, za nedostatočnú; žiada, aby sa pri strednodobom preskúmaní finančného rámca, ktoré sa uskutoční v rokoch 2008 - 2009, poskytli väčšie finančné prostriedky, aby integračný proces mohol dosiahnuť svoje ciele; 29. želá si, aby sa tento finančný nástroj stal účinnejším tým, že bude klásť väčší dôraz na vhodnejšie a cielenejšie plánovanie a na účasť ("zapojenie") partnerov a občianskej spoločnosti do všetkých fáz riadiaceho cyklu projektov; vyzýva vlády KJVS, aby zrealizovali aktivity potrebné na zlepšenie využívania prostriedkov EÚ, najmä tých, ktoré sú určené na výskum, odbornú prípravu, posilnenie miestnej infraštruktúry a verejných služieb a reorganizáciu priemyselného a poľnohospodárskeho výrobného systému; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa snažili zachovať rovnováhu medzi susedmi na východe a susedmi na juhu a aby uprednostnili financovanie projektov regionálnej povahy (najmä typu juh - juh); 30. opätovne dôrazne potvrdzuje, že pre vytvorenie ZVO a vo všeobecnosti pre úspech Barcelonského procesu nesmie európska susedská politika sklamať legitímne očakávania KJVS, najmä pokiaľ ide o geografické rozčlenenie európskej finančnej pomoci a možnosti jej udelenia; FEMIP 31. víta dobré výsledky, ktoré FEMIP dosiahol od svojho vzniku a domnieva sa, že jeho posilnenie je podstatné pre úspech Barcelonského procesu; želá si jeho transformáciu na skutočnú euro-stredomorskú investičnú a rozvojovú banku; 32. konštatuje, že aktivity programu MEDA a FEMIP sa z väčšej časti vzájomne dopĺňajú; vyzýva Komisiu a EIB, aby zaviedli postup rozšírenej spolupráce a koordinácie, ktorý by podporil účinnosť akcií EÚ na strategickej úrovni i pri riadení konkrétnych projektov; 33. je toho názoru, že pokiaľ sa bude jednať o konsenze medzi členskými štátmi, mohla by sa zriadiť navrhovaná euro-stredomorská investičná a rozvojová banka s tým, že by sa v prvej fáze zapojili všetky európske či južné krajiny Stredomoria, ktoré sú zainteresované na projekte; Priame zahraničné investície 34. konštatuje, že slabá finančná príťažlivosť významne obmedzuje priame zahraničné investície do KJVS, čo má negatívny vplyv na hospodársky rast regiónu; 35. pripomína, že investície [15] majú významný vplyv na subdodávateľské zmluvy, propagáciu know-how a potrebu vzdelávania v regióne, ktorý je celkovo nedostatočne industrializovaný, a pre vytváranie pracovných miest; 36. považuje za potrebné, aby sa tieto krajiny zapojili do obchodnej politiky, ktorá môže podporiť využívanie súkromných domácich investícií, najmä modernizáciou finančných a bankových systémov a uľahčením prístupu k úveru čo najväčšiemu počtu subjektov; 37. kladie dôraz na význam dialógu medzi podnikateľmi na oboch brehoch Stredozemného mora pre posilnenie obchodu a investícií; Pravidlá pôvodu a kumulácia pôvodu 38. víta rozšírenie paneurópskeho systému kumulácie pôvodu na všetky KJVS; domnieva sa, že sa tým môže KJVS poskytnúť prístup k rozšírenému hospodárskemu priestoru, pokrývajúcemu euro-stredomorský región a tiež krajiny EFTA a krajiny strednej a východnej Európy; požaduje bezvýhradné dodržiavanie výzvy Palestínskej samosprávy, aby sa dohliadlo na to, že výrobky vyrobené na okupovaných územiach sú v rámci pravidiel pôvodu identifikovateľné; 39. vyzýva preto KJVS, aby čo najskôr prijali paneurópsko-stredomorské protokoly o pravidlách pôvodu v rámci príslušných dohôd s EÚ a s inými paneurópsko-stredomorskými partnermi, aby sa čo najlepšie využil kumulatívny paneurópsky účinok jeho uplatnením na celý región; 40. vyzýva KJVS, aby rýchlo zaviedli programy odborného vzdelávania, informačné programy a programy na zvýšenie informovanosti o pravidlách pôvodu a aby s pomocou Komisie zaručili adekvátne odborné vzdelávanie hospodárskych prevádzkovateľov a colných úradníkov; 41. vyzýva Komisiu, aby podľa kritérií stanovených v jej oznámení s názvom "Pravidlá pôvodu v preferenčných obchodných režimoch - Orientácie na budúcnosť" (KOM(2005)0100) a so zreteľom na dve štúdie zadané Generálnym riaditeľstvom pre obchod a Generálnym riaditeľstvom pre rozvoj po vydaní Zelenej knihy v roku 2005 pozorne zvážila reformu (zjednodušenie a väčšiu flexibilitu) týchto pravidiel, ako aj potrebu účinnejšej kontroly ich uplatňovania, aby sa predišlo zneužívaniu preferencií; predovšetkým si želá, aby nové právne predpisy zaručovali dodržiavanie týchto pravidiel, ako aj rešpektovanie prijatých záväzkov voči euro-stredomorskej zóne; Poľnohospodárstvo 42. domnieva sa, že otvorenie poľnohospodárskych trhov by sa malo vymedziť spoločne a vykonať postupne a asymetricky s možnosťou určitého počtu výnimiek a harmonogramov a so zohľadnením spoločných perspektív EÚ a KJVS pre toto odvetvie a rozdielov medzi poľnohospodárskymi odvetviami v jednotlivých krajinách a ich individuálne charakteristiky; zdôrazňuje tiež hospodársky a sociálny význam tohto odvetvia pre KJVS a potrebu vyhnúť sa zníženiu životnej úrovne vidieckeho obyvateľstva, ktoré je faktorom, ktorý prispieva k opúšťaniu vidieka a sústreďovaniu obyvateľstva v už preľudnených mestských oblastiach, hlavne pobrežných mestách; 43. vyzýva Komisiu a vlády KJVS, aby dali prednosť všetkým iniciatívam zameraným na modernizáciu a trvalo udržateľný rozvoj stredomorského primárneho sektora s cieľom zlepšiť životné podmienky a vytvoriť nové poľnohospodárske i nepoľnohospodárske pracovné miesta na vidieku; 44. požaduje zavedenie integrovaného systému technickej pomoci a odbornej prípravy ľudských zdrojov; zdôrazňuje, že opatrenia EÚ v oblasti poľnohospodárstva v tomto regióne musia pomôcť k vymedzeniu životaschopnej vodohospodárskej politiky, k zabezpečeniu ochrany životného prostredia a biodiverzity, k ochrane pôdy a jej úrodnosti, k záruke potravinovej sebestačnosti a k pridaniu hodnoty typickým regionálnym produktom; opakuje svoju podporu politikám zavádzaným v KJVS na diverzifikáciu ich poľnohospodárskej výroby; 45. domnieva sa, že podporu miestne prispôsobených fariem, najmä malého rozsahu, ktoré predstavujú zlepšenie životného prostredia a teda finančnej a zdravotnej situácie vidieckeho obyvateľstva, by nebolo možné dosiahnuť jednoduchou liberalizáciou prístupu poľnohospodárskych výrobkov na trh; 46. domnieva sa preto, že akékoľvek otvorenie trhov medzi EÚ a KJVS musí byť uskutočňované postupne, musí byť orientované na kvalitu a musí byť uvážené, pričom musí brať do úvahy štruktúry poľnohospodárskej výroby, poľnohospodárske politiky a reformy na jednom i druhom brehu Stredozemného mora; ďalej zdôrazňuje skutočnosť, že rokovania o prístupe na trhy nemožno v žiadnom prípade viesť globálne, ale musia byť vedené jednotlivo, prípad od prípadu, podľa jednotlivých produktov, a musia vziať do úvahy i potrebu ochrany v prípade tzv. citlivých výrobkov, ktoré by sa mali vylúčiť z úplnej liberalizácie, čím sa miestni výrobcovia ochránia pred nenapraviteľnými škodami; 47. pripomína, že mnoho stredomorských krajín vyjadrilo želanie zachovať si svoje obchodné preferencie voči trhu Spoločenstva; domnieva sa, že zachovanie tohto preferenčného a asymetrického systému je nezlučiteľné s celkovou liberalizáciou poľnohospodárskeho odvetvia; ďalej zdôrazňuje, že je v záujme všetkých stredomorských krajín zachovať niektoré nástroje riadenia ponuky na ich príslušných trhoch; 48. vyzýva všetkých spoločensko-profesionálnych aktérov v odvetví poľnohospodárstva euro-stredomorského priestoru, aby podporovali spoluprácu v súvisiacich odvetviach prostredníctvom podpory komplementarity výrobkov zo severného i južného pobrežia Stredozemného mora a (ak je to možné) i medzi pobrežiami juh - juh v KJVS; poukazuje napríklad na vinohradnícko-vinársky sektor alebo sektor ovocia a zeleniny, ktorých výrobky z oboch strán Stredozemného mora by mohli napomôcť rozvoju úplnejšej a atraktívnejšej obchodnej ponuky zameranej na spotrebiteľov; 49. z tohto pohľadu zdôrazňuje hodnotu spoločného vytvorenia spoločnej euro-stredomorskej politiky označovania na báze registrovaného označovania pôvodu, t. j. politiky, ktorá musí byť dostatočne zosúladená so súčasnými pravidlami EÚ založenými na registrácii označenia pôvodu a ekologickej certifikácii, a zdôrazňuje potrebu zabezpečenia vysledovateľnosti a transparentnosti výrobných metód; 50. je presvedčený, že v rámci KJVS by liberalizácia trhov bola prospešná v prvom rade veľkým mechanizovaným farmám, ktoré už v súčasnosti majú plný úžitok zo systému kompenzačných fondov; vyzýva inštitucionálnych aktérov euro-stredomorského partnerstva, aby zlepšili prístup malovýrobcov k pôžičkám a aby zaviedli systém rovnovážnej pomoci drobným farmárom, ktorí predstavujú drvivú väčšinu poľnohospodárskeho obyvateľstva týchto krajín a ktorí budú prvými obeťami konkurencie z EÚ, a aby z dlhodobého hľadiska nahradili starý systém kompenzácií a pomoci novým systémom podpory pre trvalo udržateľné poľnohospodárstvo a investície do malého spracovateľského potravinárskeho priemyslu s cieľom posilniť konkurencieschopnosť vidieckych ekonomík prostredníctvom diverzifikácie, miestneho uvádzania na trh a výroby vyznačujúcej sa osobitnou kvalitou; 51. žiada, aby sa uvažovalo o zavedení poľnohospodárskej politiky, ktorá bude skutočne integrovať oba brehy Stredozemného mora, pričom sa uprednostní zvýšenie potravinovej bezpečnosti KJVS vo vzťahu k obchodným úvahám, a koordinácia riadenia v oblasti rybného hospodárstva a vodného hospodárstva; Technické normy a predpisy, duševné vlastníctvo, hospodárska súťaž 52. domnieva sa, že harmonizovaný kontext predpisov medzi EÚ a KJVS by umožnil rozvoj a konsolidáciu obchodu na jasnom základe, keďže by sa tým podporila vyššia transparentnosť a spravodlivejšia hospodárska súťaž; domnieva sa, že harmonizácia, alebo aspoň konzistentný rámec v oblasti noriem, by takisto dokázali podporiť rozvoj obchodu typu juh - juh; 53. zdôrazňuje význam zavedenia vhodných hospodárskych stimulov a technickej pomoci pre malé a stredné podniky (MSP), ktoré majú problémy s internalizáciou nákladov vyplývajúcich z harmonizácie noriem navrhovaných v asociačných dohodách; 54. vyzýva KJVS, aby vypracovali a uplatňovali právne predpisy v oblasti duševného vlastníctva, ktoré by boli v súlade s medzinárodnými normami, ktoré by podporovali inovácie a kreatívnosť a ktoré by boli dostatočne flexibilné na to, aby spĺňali požiadavky a špecifiká týchto krajín; pokiaľ ide o právne predpisy v oblasti duševného vlastníctva, žiada Komisiu, aby od KJVS nežiadala nič, čo by prekračovalo záväzky podľa platnej dohody TRIPS; Služby 55. domnieva sa, že akákoľvek liberalizácia služieb vo vzťahu k vytváraniu ZVO sa môže uskutočniť iba na základe dohody s KJVS, pričom im treba priznať právo postupného a kontrolovaného otvárania citlivých a krehkých odvetví ich hospodárstiev; 56. odvetvie služieb považuje za kľúčové pre úspech ZVO; pripomína, že odvetvie služieb je pre ekonomiky KJVS mimoriadne dôležité a že predstavuje asi 50 % HDP Egypta, Maroka a Sýrie, 60 % HDP Tuniska a vyše 70 % HDP Jordánska a Libanonu; 57. zároveň zdôrazňuje, že postupná liberalizácia služieb, ktoré sú odvetvím osobitného významu aj pre hospodárstvo KJVS, sa preukáže ako výhodná pre ich hospodársky rozvoj, pretože prispeje k zlepšeniu infraštruktúr, prenosu technológií a skúseností a k zlepšeniu poskytnutých služieb v prospech ich občanov; z toho dôvodu sa domnieva, že rokovania v odvetví služieb by mali prebiehať súčasne s rokovaniami týkajúcimi sa obchodu s tovarom; 58. berie na vedomie oficiálne otvorenie rokovaní o liberalizácii obchodu v oblasti služieb a investícií medzi EÚ a niektorými KJVS na 5. konferencii ministrov obchodu Euromed v marci 2006; 59. žiada Komisiu, aby pokračovala v rokovaniach začatých v Marakeši a v oblasti služieb ich s určitými KJVS úspešne dokončila a pritom pokryla všetky spôsoby a odvetvia v súlade s tým, čo bolo odsúhlasené v rámci Všeobecnej dohody WTO o obchode a službách (GATS), a aby reagovala na pozitívne ponuky zohľadňujúc ustanovenia EÚ týkajúce sa rozšírených možností v oblasti voľného pohybu pracovníkov v sektore služieb (režim IV GATS); 60. domnieva sa, že treba rozlišovať medzi obchodnými službami a verejnými službami; zdôrazňuje, že je potrebné udržať verejné služby mimo rámca rokovaní, a to najmä tie, ktoré súvisia so základnými potrebami ľudí a ktoré umožňujú prístup k základným verejným výhodám, ako je zdravotníctvo, vzdelávanie, pitná voda a energia, ako aj tie, ktoré hrajú dôležitú rolu v rámci kultúrnej identity, ako sú audiovizuálne služby; Doprava 61. domnieva sa, že rozvoj euro-stredomorskej dopravnej siete založenej na moderných prepojeniach a vypracovanie spoločnej stratégie na zlepšenie spolupráce, koordinácie a rozvoja sú základnou podmienkou úspechu ZVO; považuje za nevyhnutné, aby KJVS mali k dispozícii lepšiu interoperabilitu s transeurópskymi dopravnými sieťami a aby sa mohli zúčastňovať na rozhodovaní o budúcich prioritných projektoch a na ich zavádzaní; v tejto súvislosti žiada, aby sa v prvom rade zvážili možnosti zlepšenia námorných dopravných ciest a zníženia nákladov spojených s námornými službami nákladnej dopravy; 62. žiada Komisiu a KJVS, aby dali k dispozícii dostatočné finančné prostriedky na modernizáciu infraštruktúry, s osobitnou pozornosťou venovanou logistike, a aby uskutočnili reformy potrebné na to, aby sa tento sektor stal konkurencieschopnejším a dynamickejším s ohľadom na osobitnú geografickú polohu tejto oblasti, ktorá predstavuje miesto prirodzeného prechodu tovarov medzi Európou a Áziou (najmä Čínou a Indiou); 63. vyzýva KJVS v spolupráci s Komisiou, aby zefektívnili odvetvie cestnej dopravy a prístavy s cieľom znížiť vysoké náklady na logistiku a dopravu, ktoré znižujú konkurencieschopnosť vývozu priemyselných a poľnohospodárskych výrobkov z regiónu; žiada tiež, aby sa pristúpilo aj k prehodnoteniu leteckej dopravy, najmä pokiaľ ide o letecké služby nákladnej dopravy; 64. so záujmom berie na vedomie nadchádzajúce prijatie oznámenia Rady o predĺžení hlavných transeurópskych tratí do stredomorských krajín, pričom sa zohľadňuje potreba akcie na presmerovanie dopravných tokov v prospech tohto regiónu; Energetika 65. konštatuje, že väčšina krajín Barcelonského procesu je z energetického hľadiska stále viac závislá na vonkajších zdrojoch, najmä pokiaľ ide o ropu a plyn, a že zvýšenie tohto dopytu spôsobí ďalší tlak na súčasné dodávateľské kanály; v tej istej súvislosti sa domnieva, že bude potrebné vytvoriť efektívnu spoluprácu medzi stredomorskými krajinami v oblasti dodávok energií; 66. žiada, aby sa kládol dôraz na vytvorenie skutočného euro-stredomorského trhu s energiou; v súvislosti s nedávnym zvýšením cien ropy a plynu považuje za zásadné pre EÚ a tie KJVS, ktoré nemajú k dispozícii zdroje energie, aby spoločným úsilím podporili dialóg s krajinami produkujúcimi energiu, pričom sa v čo najväčšej miere vyhnú uzatváraniu dvojstranných dohôd, ktoré by boli v neprospech záujmov EÚ a KJVS; so záujmom berie na vedomie záujem Komisie, ktorý vyjadrila na konferencii o vonkajšej energetickej politike 20. a 21. novembra 2006, a to priznať severnej Afrike a Blízkemu východu významné miesto v jej vonkajšej energetickej politike a žiada, aby sa tieto vyhlásenia premenili na konkrétne kroky; 67. víta praktickú realizáciu energetickej spolupráce v stredomorskom regióne v rámci rímskej euro-stredomorskej energetickej platformy (REMEP, Rome Euro-Mediterranean Energy Platform); domnieva sa, že táto platforma môže byť spoločným štartovým bodom na posilnenie spolupráce medzi EÚ a KJVS zabezpečením realizácie významných regionálnych iniciatív a aj základom pre iné činnosti spoločného záujmu, o ktorých sa rozhodne; 68. víta spustenie významných podregionálnych projektov, ako napríklad postupnej integrácie trhu s elektrickou energiou krajín Maghrebu na trh EÚ, integrácie trhov s plynom v regióne Mašreku a výstavby plynovodu Medgaz a Arabského plynovodu; 69. vyzýva Komisiu, členské štáty EÚ, ako aj KJVS, aby preskúmali nové formy dvojstrannej i viacstrannej spolupráce v energetickom sektore, najmä pokiaľ ide o zavedenie opatrení na zlepšenie energetickej účinnosti; žiada tiež KJVS, aby zaviedli politiky podporujúce rozvoj obnoviteľných zdrojov energie a ochranu životného prostredia (kroky v oblasti spracovania ropy a riziká spojené s prepravou uhľovodíkových palív po Stredozemnom mori); 70. domnieva sa, že pre EÚ i pre KJVS, ktoré nemajú zdroje energie, je životne dôležité zapojiť sa do strategického dialógu o možnosti podpory výroby energie z obnoviteľných zdrojov v masívnom meradle a priznať KJVS právo zúčastňovať sa na programoch EÚ spojených s výskumom a vývojom v oblasti obnoviteľných zdrojov energie; 71. zdôrazňuje úlohu, ktorú môžu zohrať biopalivá prvej generácie ako alternatívny zdroj energie, a tiež ich zvýšenú konkurencieschopnosť na trhoch s energiou; Životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj 72. víta iniciatívu Horizont 2020, ktorá má svoje počiatky na barcelonskom summite v roku 2005, ktorej cieľom je znížiť mieru znečistenia v regióne prostredníctvom identifikovania a odstránenia najvýznamnejších zdrojov znečistenia do roku 2020; zdôrazňuje, že táto iniciatíva by mohla doplniť a obnoviť Stredomorskú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja, schválenú v roku 1995; 73. vyzýva Komisiu a KJVS, aby sa zamerali na hlavný environmentálny cieľ, ktorým je zastavenie znečisťovania Stredozemného mora (najmä znížením objemu priemyselných emisií a komunálneho odpadu), pričom zavedú lepšiu formu politickej a finančnej spolupráce, do ktorej budú viac zapojené regionálne a miestne orgány, ako aj predstavitelia občianskej spoločnosti a súkromného sektora; okrem toho vyzýva Komisiu, aby pravidelne hodnotila dosiahnutý pokrok v tejto oblasti; 74. vyzýva Komisiu, aby sa zamerala na plnú realizáciu Barcelonského protokolu o pozemných zdrojoch znečistenia morí všetkými stredomorskými krajinami, najmä prostredníctvom väčšieho financovania Stredomorského enviromentálneho programu technickej pomoci (METAP); 75. domnieva sa, že táto iniciatíva si zaslúži čo najväčšie zverejnenie a od Európskeho parlamentu by mala získať plnú a nedeliteľnú podporu vzhľadom na jej významný vplyv nielen na trvalo udržateľný rozvoj regiónu (cestovný ruch, rybolov, poľnohospodárstvo, prístup k vode), ale aj na kvalitu životných podmienok v priľahlých regiónoch; Priemysel 76. so znepokojením pripomína, že KJVS rozvinuli priemysel, ktorý sa špecializuje na produkty s nízkou technologickou úrovňou a nízkou pridanou hodnotou, v dôsledku čoho sú vzhľadom na vonkajšiu konkurenciu zraniteľné; domnieva sa, že rast konkurencieschopnosti priemyslu KJVS je nevyhnutnou podmienkou pre úspech ZVO a preto vyzýva KJVS, aby prijali priame opatrenia na pomoc podnikom pri zvyšovaní ich konkurencieschopnosti voči európskym a ázijským výrobcom; 77. žiada, aby bol harmonogram liberalizácie priemyselného sektora prispôsobený prevládajúcim hospodárskym a sociálnym podmienkam (vrátane miery nezamestnanosti) v každej KJVS, ako aj vplyvu na životné prostredie; 78. vyzýva KJVS, aby zaviedli regionálne politiky v oblasti priemyslu, ktoré umožnia viac úspor z rozsahu a lepšiu rozvojovú stratégiu, ktorá zohľadní úlohu veľmi malých podnikov (VMP) a MSP v regióne; vyzýva Komisiu a KJVS, aby podporovali VMP a MSP rozvojom efektívnych finančných služieb, ako aj poskytovaním technickej a administratívnej pomoci, ktorá im umožní zvýšiť svoju konkurencieschopnosť; 79. zároveň vyzýva Komisiu a KJVS, aby pristúpili k spoločným krokom smerujúcim k a) administratívnemu zjednodušeniu, b) posilneniu reprezentatívnosti profesných, zamestnávateľských a odborových združení, c) umožneniu prístupu k obchodným informáciám, d) poskytnutiu technickej pomoci a podporných služieb podnikom a e) k poskytovaniu celoživotného vzdelávania; Textilný priemysel 80. je naďalej znepokojený dôsledkami ukončenia Dohody o textile a odevoch k 1. januáru 2005 a zrušenia kvót pre výkonnosť textilného a odevného priemyslu v KJVS a v EÚ; pripomína, že toto priemyselné odvetvie je pre hospodárstvo mnohých KJVS a pre niektoré európske krajiny životne dôležité; zdôrazňuje, že by bolo veľmi užitočné realizovať s podporou Komisie program zameraný na posilnenie konkurencieschopnosti tohto odvetvia; 81. domnieva sa, že hlavné problémy, s ktorými sa stretáva textilný priemysel, môžu mať nevyhnutné negatívne dôsledky na hospodárstvo členských štátov EÚ a KJVS a nepriamo i na vytvorenie ZVO; je toho názoru, že pri vymedzení novej obchodnej a investičnej stratégie EÚ voči Číne, a vo všeobecnosti i európskych obchodných politík voči Ázii, by sa mal zohľadniť ich prípadný vplyv na KJVS a členské štáty EÚ; 82. vyzýva Komisiu, aby v úzkej spolupráci s členskými štátmi a súkromným sektorom začala s ad hoc asistenčnými programami na zlepšenie konkurencieschopnosti textilného priemyslu týchto krajín a na posilnenie ich tradičných väzieb na výrobcov zo Spoločenstva; 83. je toho názoru, že súčasné problémy by sa mohli prekonať reorganizáciou tohto odvetvia tak, aby mohlo využiť výhody z geografickej blízkosti európskych trhov sústredením sa na výrobu strednej a vysokej kvality s kratšími dodacími lehotami (a lehotami obnovy zásob) za konkurencieschopné ceny; 84. podporuje vytvorenie euro-stredomorského výrobného priestoru ako jediného prostriedku na umožnenie toho, aby mohol nielen juh, ale i sever Stredomoria čeliť výzvam, ktoré prináša konkurencia regionálnych zoskupení a aby sa zabezpečilo zachovanie priemyselnej výroby a zamestnanosti; považuje za nevyhnutné vyčleniť osobitné európske finančné prostriedky na podporu programov pre výskum, inovácie a spoluprácu v tomto ohľade; 85. podporuje euro-stredomorské partnerstvo, ktoré pomáha spolupráci a konkurencieschopnosti tohto odvetvia realizáciou proaktívnej politky, ktorá vo veľkej miere podporuje odborné vzdelávanie, výskum a vývoj, technologické inovácie, šírenie osvedčených postupov a výmenu informácií o trhoch; odporúča zavedenie euro-stredomorskej siete škôl, odborných vzdelávacích zariadení a špecializovaných technických stredísk v textilnom/odevnom priemysle na účely podpory technického partnerstva a spoločných vzdelávacích a výskumných programov; 86. konštatuje, že problém s prístupom k financovaniu a nevhodná povaha niektorých finančných nástrojov naďalej predstavujú významné prekážky, ktoré musia MSP v tomto odvetví prekonať; vyzýva Komisiu, aby navrhla prostriedky na nápravu týchto nedostatkov a stimulačné opatrenia zamerané na zachovanie časti výrobného reťazca v krajinách euro-stredomorskej zóny; Veda a technika 87. je znepokojený pomalým pokrokom mnohých KJVS v oblasti vzdelávania a vedeckého výskumu; poznamenáva, že napriek nepopierateľnému nárastu počtu detí, ktoré navštevujú školu, stále pretrváva nedostatočná interakcia medzi pracovným trhom a vzdelávacím systémom, čo má zásadný vplyv na produktivitu, kvalifikovanosť pracovnej sily a celkovo na perspektívy rozvoja regiónu; 88. vyzýva Komisiu a KJVS, aby zaviedli opatrenia zamerané na zlepšenie vzdelávacieho systému ako takého, aby väčšmi brali do úvahy úlohu mladých ľudí a aby podporili zvýšenie počtu výmen medzi univerzitami a začlenenie žien na pracovný trh prostredníctvom osobitných vzdelávacích programov; zdôrazňuje, že väčšia účasť žien na pracovnom trhu predstavuje kľúčový faktor pre hospodársky rozvoj; víta iniciatívu Euro-stredomorskej nadácie Anny Lindhovej pre dialóg medzi kultúrami týkajúcu sa škôl Euromed, tímov mladých vedcov Euromed, letných univerzitných kurzov a výmenných programov, ktoré umožňujú prehĺbiť dialóg a spoluprácu medzi členmi euro-stredomorského partnerstva; 89. nalieha na KJVS, aby prisúdili väčší význam modelu rozvoja založenému na znalostnej ekonomike a aby citeľne zvýšili podiel HDP určený na vedecký výskum; vyzýva Komisiu, aby v tomto smere poskytla finančnú a technickú podporu; 90. vyzýva Komisiu, aby podporila medziuniverzitnú sieť Euromesco, aby napomohla inštitucionalizácii partnerstiev medzi univerzitami, výskumnými centrami, laboratóriami a lekárskymi školami a aby podporila mobilitu výskumných pracovníkov, učiteľov a doktorandov z týchto inštitúcií a posilnenie spoločných výskumných programov; 91. žiada Komisiu, aby vyhodnotila existujúce mechanizmy financovania a plánovania s cieľom podporiť spoločné projekty EÚ a KJVS, aby sa týmto krajinám umožnila väčšia účasť v rámcových výskumných programoch Spoločenstva; 92. zdôrazňuje význam odborného vzdelávania, ktoré zohráva kľúčovú úlohu v rozvoji podnikov; domnieva sa, že význam odborného vzdelávania by sa mal prejaviť zavedením programov zameraných na problémy a potreby, s ktorými sa podniky stretávajú a ktoré podniky vyjadrujú; Obchod a rozvoj 93. zdôrazňuje, že obchodná politika EÚ nesmie byť v rozpore s cieľmi jej rozvojovej politiky a politiky odstraňovania chudoby, ale musí ich dopĺňať; poukazuje na to, že viac ako 30 % obyvateľstva KJVS žije z menej než 2 USD na deň; vyzýva EÚ, aby investovala do osobitného akčného plánu boja proti absolútnej a relatívnej chudobe v Stredomorí, t. j. stredomorskej verzie cieľov milénia, a aby dosiahla rozvoj prostredníctvom obchodu, stredomorskej verzie pomoci pre obchod (Aid for Trade), paralelne s programami na zníženie chudoby; 94. zdôrazňuje, že mikroúvery, najmä pre malých vlastníkov pôdy v poľnohospodárskom odvetví, sú základným nástrojom boja proti chudobe a dosiahnutia trvalo udržateľného sociálneho a hospodárskeho rozvoja v súlade s cieľmi milénia a predstavujú tiež dôležitý nástroj emancipácie, a to najmä emancipácie žien; domnieva sa, že je vhodné uznať tento nový mikroekonomický prístup v rámci ZVO a všeobecnejšie i v rámci európskej susedskej politiky a Barcelonského procesu; vyzýva Radu a Komisiu, aby viac podporovali iniciatívy smerujúce k podpore mikrofinancovania v KJVS, aby podstatne posilnili existujúce programy a aby vyvinuli a propagovali nové systémy uľahčujúce prístup čo najväčšieho počtu ľudí k úverom; 95. zdôrazňuje význam základných pracovných noriem a dôstojného zamestnania pre rozvoj ZVO; pripomína, že ak má obchod napomôcť rozvoju a znižovaniu chudoby, musí tiež napomôcť k dosiahnutiu sociálnemu pokroku a dôstojných pracovných podmienok; konštatuje, že pravidlá upravujúce obchod by nemali byť nadradené sociálnym predpisom a Rámcovému dohovoru Medzinárodnej organizácie práce (ILO); poznamenáva, že boj proti všetkým formám vykorisťovania v práci, ako aj dodržiavanie odborových slobôd, sú základom pre organizáciu obchodu na zásade spravodlivosti a v záujme všetkých; vyzýva Komisiu, aby v tomto zmysle pracovala v úzkej spolupráci s ILO, najmä s cieľom realizovať akčné plány európskej susedskej politiky; 96. vyzýva Komisiu, aby pri budúcich rokovaniach brala do úvahy neobchodné kritériá, aby obchod nerástol na úkor pracovných podmienok miestnych obyvateľov; želá si, aby ZVO zostavila pracovný program týkajúci sa dôstojnej práce, ktorý bude zvlášť vytvorený pre KJVS, a aby sa EÚ zaviazala poskytnúť všetku pomoc, potrebnú pre vytvorenie tohto pracovného programu; 97. trvá na potrebe podporiť etické kódexy, ktoré boli prerokované v rámci nadnárodných spoločností a ktoré by mali obsahovať ciele dôstojného zamestnania; odporúča, aby podniky, ktoré majú sídlo v Európe a pobočky v KJVS, pravidelne kontrolovali dodržiavanie týchto etických kódexov vo svojich pobočkách; žiada, aby každý nový pridružený podnik prijal tieto etické kódexy a túto skutočnosť zverejnil; Záverečné úvahy 98. poukazuje na rozhodnutie z barcelonského samitu z roku 2005 týkajúce sa vytvorenia priestoru vzájomnej spolupráce v oblasti migrácie, sociálnej integrácie, spravodlivosti a bezpečnosti; zriadenie takéhoto priestoru považuje za nevyhnutný dôsledok vytvorenia skutočnej euro-stredomorskej ZVO; 99. domnieva sa, že hoci nie sú splnené všetky podmienky, ZVO by sa mala doplniť postupným a podmienečným zavádzaním voľného pohybu pracovníkov, pričom sa zohľadní situácia na európskom pracovnom trhu a súčasné úvahy medzinárodného spoločenstva o vzťahu medzi migráciou a rozvojom; zdôrazňuje, že je dôležité a nevyhnutné znížiť náklady migrujúcich pracovníkov na presun, aby sa maximalizovalo ich využitie v miestnej ekonomike; domnieva sa, že je naliehavo potrebné vytvoriť právne a administratívne postupy, ktoré by mohli uľahčiť udeľovanie víz, najmä subjektom zapojeným do eurostredomorského partnerstva, študentom, pracovníkom univerzít a sociálno-ekonomickým subjektom; 100. vyjadruje i naďalej znepokojenie nad tým, že nejestvuje jasná definícia stredomorskej politiky EÚ a dlhodobá strategická vízia pre rozvoj a stabilizáciu regiónu; zdôrazňuje, že je potrebné, aby sa proces euro-stredomorskej integrácie stal opäť politickou prioritou v rámci pracovného programu EÚ; 101. ľutuje systematické ničenie hospodárskeho systému a infraštruktúry Libanonu počas nedávneho konfliktu s Izraelom, ktoré vyvolá oneskorenie v rozvoji tejto krajiny a pri vytváraní ZVO; berie na vedomie výsledky konferencie o rekonštrukcii Libanonu z 25. januára 2007 a podporuje úsilie, ktorého cieľom je zorganizovať dlhodobú medzinárodnú pomoc tejto krajine; vyzýva EÚ, aby v rámci prebiehajúceho mierového procesu zachovala dostatočnú finančnú pomoc občanom Libanonu pri riešení výziev spojených s hospodárskou a sociálnou rekonštrukciou ich krajiny po konflikte v júli 2006; vyjadruje veľké obavy v súvislosti so situáciou na palestínskych územiach a v dôsledku toho vyzýva Radu a Komisiu, aby v spolupráci s medzinárodným spoločenstvom poskytli základnú humanitárnu pomoc palestínskemu obyvateľstvu; berie na vedomie skutočnosť, že Izrael previedol časť palestínskych daňových a colných príjmov, ktoré zadržiaval, a vyzýva izraelskú vládu, aby urýchlene uhradila zvyšok týchto blokovaných súm; naliehavo žiada Komisiu, aby trvala na dodržiavaní doložiek viazaných na Barcelonský proces, najmä doložky o ľudských právach uvedenej v asociačných dohodách a v rozličných akčných plánoch s cieľom vytvoriť skutočný priestor slobody a bezpečnosti v tomto regióne; 102. domnieva sa, že cieľ zahraničnej politiky EÚ v Stredomorí, najmä v súvislosti s nedávnymi krokmi v rámci európskej susedskej politiky a tiež v súvislosti s prítomnosťou Číny v Afrike, spočíva v podpore a v povzbudzovaní politických, demokratických a sociálno-ekonomických reforiem v partnerských krajinách s cieľom spoločne vytvoriť priestor všeobecnej prosperity; 103. zdôrazňuje úlohu Euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia v rámci partnerstva ako demokratického subjektu, ktorý okolo troch pilierov Barcelonského procesu spája poslancov z oboch brehov Stredozemného mora; na záver vyzýva na posilnenie spolupráce medzi Euro-stredomorským parlamentným zhromaždením, Komisiou a Radou v hospodárskej oblasti; * * * 104. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii, hlavám štátov a vlád a parlamentom členských štátov a KJVS, ako aj Euro-stredomorskému parlamentnému zhromaždeniu; [1] Ú. v. EÚ C 272 E, 9.11.2006, s. 570. [2] Ú. v. EÚ L 310, 9.11.2006, s. 1. [3] Ú. v. ES L 97, 30.3.1998, s. 2. [4] Ú. v. ES L 147, 21.6.2000, s. 3. [5] Ú. v. ES L 70, 18.3.2000, s. 2. [6] Ú. v. ES L 129, 15.5.2002, s. 3. [7] Ú. v. EÚ L 304, 30.9.2004, s. 39. [8] Ú. v. EÚ L 143, 30.5.2006, s. 2. [9] Ú. v. EÚ L 265, 10.10.2005, s. 2. [10] Ú. v. ES L 187, 16.7.1997, s. 3. [11] Ú. v. ES L 35, 13.2.1996, s. 1. [12] Ú. v. ES C 323, 4.12.1995, s. 5. [13] Ú. v. ES C 378, 29.12.2000, s. 71. [14] Ú. v. EÚ C 226 E, 15.9.2005, s. 42. [15] Najmä tie, ktoré sú známe ako investície "greenfield", čiže tzv. investície "na zelenej lúke". --------------------------------------------------