KAPITOLA 3

Rozpočet EÚ a výsledky

OBSAH

Úvod 3.1

Časť 1 – Využíva Komisia pri rozhodovaní informácie o výkonnosti primeraným spôsobom? 3.2 – 3.36

Oddiel A – Sú určité obmedzenia týkajúce sa miery, do akej môže Komisia využívať informácie o výkonnosti 3.6 – 3.13

Oddiel B – Systémy Komisie týkajúce sa merania výkonnosti sprístupňujú veľké množstvá údajov, ale nie vždy včas 3.14 – 3.18

Oddiel C – Komisia využíva informácie o výkonnosti na riadenie programov a politík, hoci nie vždy sa pri nesplnení cieľov prijímajú primerané opatrenia 3.19 – 3.26

Oddiel D – Komisia vo všeobecnosti nevysvetľuje používanie informácií o výkonnosti vo svojich správach o výkonnosti 3.27 – 3.31

Oddiel E – Vzhľadom na nepretržitý rozvoj kultúry výkonnosti sa očakáva ďalší pokrok 3.32 – 3.36

Časť 2 – Výsledky auditov výkonnosti Dvora audítorov: závery a odporúčania s najväčším vplyvom 3.37 – 3.67

Úvod 3.37

Okruh 1a „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ a 1b „Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť“ 3.38 – 3.44

Okruh 2 „Udržateľný rast a prírodné zdroje“ 3.45 – 3.48

Okruh 3 „Bezpečnosť a občianstvo“ a 4 „Globálna Európa“ 3.49 – 3.58

Okruh 5 „Administratíva“ a správy o „Fungovaní jednotného trhu a udržateľnej menovej únie“ 3.59 – 3.67

Časť 3 – Kontrola prijatia opatrení na základe odporúčaní 3.68 – 3.78

Závery a odporúčania 3.79 – 3.85

Závery 3.79 – 3.83

Odporúčania 3.84 – 3.85

Príloha 3.1 – Podrobný stav odporúčaní podľa jednotlivých správ

Príloha 3.2 – Kľúčové zlepšenia a nevyriešené nedostatky podľa jednotlivých správ

Príloha 3.3 – Odporúčania pre členské štáty

Príloha 3.4 – Kontrola prijatia opatrení na základe predchádzajúcich odporúčaní v prípade otázok týkajúcich sa výkonnosti

PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE ÚVOD 3.1. V tejto kapitole každoročne analyzujeme viaceré aspekty súvisiace s výkonnosťou: výsledky dosiahnuté prostredníctvom rozpočtu EÚ, ktorý plní Komisia v spolupráci s členskými štátmi (1). Tento rok sme sa osobitne zamerali na: i) využívanie informácií o výkonnosti na účely prijímania rozhodnutí Komisiou; ii) vybrané výsledky z našich osobitných správ o výkonnosti za rok 2017; iii) plnenie odporúčaní, ktoré sme predložili v osobitných správach uverejnených v roku 2014, zo strany Komisie. 3.1. Komisia konštatuje, že väčšinu kľúčových rozhodnutí súvisiacich s rozpočtom EÚ prijíma rozpočtový a legislatívny orgán, t. j. Európsky parlament a Rada, na základe návrhov od Komisie. Toto sa týka rozhodnutí o ročných rozpočtových postupoch s návrhu a revízie viacročného finančného rámca a sektorových finančných programov. ČASŤ 1 – VYUŽÍVA KOMISIA PRI ROZHODOVANÍ INFORMÁCIE O VÝKONNOSTI PRIMERANÝM SPÔSOBOM? 3.2. Minulý rok sme skúmali, do akej miery sa prístup Komisie k podávaniu informácií o výkonnosti zhoduje s osvedčenými postupmi. Tak ako je dôležité, aby mala organizácia dobré postupy na vykazovanie informácií o výkonnosti a priebežne ich zlepšovala, je rovnako dôležité využívať informácie získané z vykazovania výkonnosti na riadenie činností, optimalizovanie výsledkov a vykonanie úprav systémov riadenia a procesov strategického plánovania atď. Spôsob využívania týchto informácií ovplyvňuje dlhodobý úspech organizácie, pokiaľ ide o vykonávanie riadenia výkonnosti. 3.3. Podľa Komisie je riadenie výkonnosti priebežný systematický prístup k zlepšeniu účinnosti, efektívnosti a výsledkov operácií prostredníctvom lepšieho plánovania, pravidelného monitorovania a prijímania rozhodnutí na základe dôkazov (2). Iniciatíva Komisie s názvom Rozpočet EÚ zameraný na výsledky, ktorá začala v roku 2015, zahŕňa rôzne pracovné oblasti a ciele. Jedným z nich je podpora rozhodovania prostredníctvom zmysluplných informácií o výkonnosti (3). V usmerneniach pre lepšiu právnu reguláciu (4), ktoré boli zavedené v roku 2015 a aktualizované v júli 2017, sa stanovuje, že všetky dostupné dôkazy by sa mali využiť ako základ pre navrhnutie politík a predpisov EÚ, ktoré budú dosahovať svoje ciele otvoreným, transparentným a nákladovo efektívnym spôsobom. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV 3.4. Na posúdenie toho, či Komisia primerane využíva informácie o výkonnosti na účely prijímania rozhodnutí, sme podnikli tieto kroky: i) Vykonali sme preskúmanie dokumentácie o využívaní informácií o výkonnosti pri rozhodovaní, ako aj správ najvyšších kontrolných inštitúcií (5), OECD, vlád a akademických pracovníkov z EÚ aj mimo EÚ. ii) Preskúmali sme najnovšie správy o výkonnosti, ktoré uverejnilo šesť generálnych riaditeľstiev (GR) (6), ako aj desať posúdení vplyvu a hodnotení, ktoré v nedávnom období uverejnili. Vybrali sme tieto generálne riaditeľstvá, pretože sú primeraným predstaviteľom Komisie ako celku. Dôvodom boli ich rôznorodé charakteristiky (pokiaľ ide o spôsob hospodárenia, spoluprácu s agentúrami, druh činnosti atď.). iii) Uskutočnili sme rozhovory s tridsiatimi vedúcimi oddelení a riaditeľmi v týchto šiestich generálnych riaditeľstvách, aby sme získali dodatočné informácie o využívaní informácií o výkonnosti pri rozhodovaní v rámci GR. iv) Vykonali sme prieskum o využívaní informácií o výkonnosti pri rozhodovaní v týchto šiestich generálnych riaditeľstvách. Prieskum bol zameraný na riadiacich pracovníkov v týchto generálnych riaditeľstvách, ktorí sa podieľali na riadení politík, programov alebo projektov: vedúci útvarov, zástupcovia generálnych riaditeľov a generálni riaditelia. Konečná miera odpovedí na prieskum bola 57 % z cieľovej populácie 240. Rozsah 3.5. Náš prieskum sa týkal využívania informácií o výkonnosti v Komisii v súvislosti s výdavkovými programami a vypracovania, vykonávania a hodnotenia politík. Z rozsahu pôsobnosti sme vylúčili tieto hľadiská: i) využívanie informácií o výkonnosti v súvislosti s administratívnym riadením zamestnancov a iných zdrojov zo strany Komisie, aby sme sa mohli sústrediť na dosahovanie výsledkov politík a programov; ii) využívanie informácií rozpočtovým orgánom (7); OECD (8) a iní výskumní pracovníci (9) už vykonali prácu v tejto oblasti. Oddiel A – Sú určité obmedzenia týkajúce sa miery, do akej môže Komisia využívať informácie o výkonnosti Nedostatok flexibility viacročného finančného rámca EÚ nepodporuje využívanie informácií o výkonnosti 3.6. V rámci zostavovania štátnych rozpočtov sa často stáva, že zdroje sa prerozdeľujú každý rok alebo dokonca častejšie. V kontexte EÚ je však situácia odlišná. Komisia vo svojom preskúmaní viacročného finančného rámca (VFR) na obdobie 2014 – 2020 v polovici trvania (10) poznamenala, že je nevyhnutné nájsť správnu rovnováhu medzi strednodobou predvídateľnosťou a flexibilitou, pokiaľ ide o reagovanie na nepredvídané okolnosti. Vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020 je približne 80 % prostriedkov rozpočtu EÚ pridelených vopred, čo podľa Komisie „obmedzuje schopnosť rozpočtu reagovať na meniace sa potreby“. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE 3.7. Rozpočet EÚ je predovšetkým rozpočet určený na investície. Ročné stropy sú stanovené pre jednotlivé rozpočtové okruhy sedemročného viacročného finančného rámca a sumy sú vopred pridelené členským štátom. V príslušných sektorových právnych predpisoch sú už stanovené niektoré mechanizmy flexibility vo vzťahu k výkonnosti, ako je výkonnostná rezerva a ex ante kondicionality, majú však isté obmedzenia (11). Hoci nevýkonné činnosti možno nahradiť lepšími činnosťami v rovnakej oblasti a v rovnakom členskom štáte, existuje len obmedzený priestor na prispôsobenie priorít v oblasti výdavkov medzi jednotlivými rozpočtovými okruhmi. Najvýznamnejšou „príležitosťou na zlepšenie“ prerozdeľovania finančných prostriedkov so zreteľom na informácie o výkonnosti je tvorba nového nariadenia v rámci viacročného finančného rámca a sprievodných sektorových programov a rokovanie o nich. 3.8. Preskúmania viacročného finančného rámca v polovici trvania predstavujú ďalšiu príležitosť na zohľadnenie informácií o výkonnosti. Výsledkom posledného takéhoto preskúmania (12) bolo prerozdelenie 12 798 mil. EUR, čo predstavuje 1,18 % celkových viazaných rozpočtových prostriedkov vo viacročnom finančnom rámci na obdobie 2014 – 2020: pomerne obmedzený podiel. Toto prerozdelenie finančných prostriedkov bolo motivované potrebou riešiť utečeneckú krízu a iné bezpečnostné hrozby, ako aj investičné medzery v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy, a nie výkonnosť. 3.8. Pri rozhodovaní o prideľovaní rozpočtových prostriedkov sa berie do úvahy niekoľko faktorov. Napríklad prerozdeľovanie finančných prostriedkov v reakcii na utečeneckú krízu a bezpečnostné hrozby bolo dôsledkom závažného nepredvídateľného geopolitického a spoločenského vývoja. Výkonnosť sa môže vziať do úvahy len vtedy, ak sú k dispozícii spoľahlivé a včasné informácie, čo však nebude vždy možné, najmä v prípade krízovej situácie. Existujú paralelné strategické rámce 3.9. Meranie prínosu rozpočtu EÚ a Komisie k cieľom na vysokej úrovni je zložité, pretože niektoré politické strategické rámce sa uplatňujú paralelne (13) (pozri rámček 3.1 ): 3.9. Komisia sa domnieva, že politické priority Junckerovej Komisie sú úplne zlučiteľné a v súlade so strategickým programom Európskej rady aj stratégiou Európa 2020. Viacročný finančný rámec je jedným z nástrojov na vykonávanie priorít EÚ. Súčasný viacročný finančný rámec bol navrhnutý, aby prispieval k stratégii Európa 2020, a poskytuje silnú podporu pre ďalšie vznikajúce priority (14). Rámček 3.1 – Štyri strategické rámce pre Európsku úniu (platné súčasne) Zdroj: EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV 3.10. Okrem toho sú v rôznych odvetvových politických dokumentoch vymedzené ďalšie ciele v súlade s právomocami EÚ vyplývajúcimi zo Zmluvy o fungovaní EÚ. EÚ je tiež odhodlaná plniť ciele trvalo udržateľného rozvoja stanovené Organizáciou Spojených národov. Cieľom EÚ je každoročne predkladať správu o pokroku, ktorý dosiahla pri plnení týchto cieľov. 3.11. Preskúmali sme, ako generálne riaditeľstvá riešili koexistenciu rôznych stratégií. Prevládali dva prístupy. i) Aby splnili svoje záväzky v oblasti podávania správ, niektoré generálne riaditeľstvá vytvorili informačné nástroje, ktoré umožnili uchovať, monitorovať, konsolidovať a vykazovať údaje v rôznych zloženiach (pozri aj bod 3.16). ii) Niektoré generálne riaditeľstvá upravili svoje rámce výkonnosti, aby vyhovovali rôznym strategickým potrebám. GR EAC napríklad stanovuje svoj rámec výkonnosti na troch úrovniach. a) Na úrovni EÚ GR EAC monitoruje príslušné ciele a ukazovatele stratégie Európa 2020 a strategického rámca Vzdelávanie & odborná príprava 2020 (ET 2020) na základe údajov Eurostatu, OECD a iných zdrojov, a to v spolupráci s členskými štátmi. Vykonáva ročnú revíziu s cieľom zabezpečiť vývoj správnym smerom (15). b) Na úrovni Komisie GR EAC prispieva priamo k plneniu dvoch z desiatich cieľov Investičného plánu pre Európu, a to prostredníctvom svojej práce v súvislosti s programami a politikami. Pokrok sa monitoruje vo výročnej správe o činnosti a v programových výkazoch. c) Na úrovni samotného GR EAC je podávanie správ a rozhodovanie sústredené okolo siedmich oblastí politiky, z ktorých každá má svoje vlastné špecifické ciele. Legislatívna práca v rôznych oblastiach sa monitoruje v pracovnom programe Komisie. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE 3.12. Rozmanitosť stratégií vedie k tomu, že zainteresované strany ich považujú za oddelené prístupy, ako vyplýva napríklad z hodnotenia Komisie týkajúceho sa stratégie EÚ pre mládež (16). 3.12. V hodnotení stratégie EÚ pre mládež sa dospelo k záveru, že (bod 3.2.1) „stratégia EÚ pre mládež pridala združovací rozmer, pokiaľ ide o prepojenie politiky EÚ v oblasti mládeže s európskymi stratégiami pre vzdelávanie, zamestnanosť a sociálnu inklúziu“ a že (bod 3.2.2) „niekoľko prioritných oblastí stratégie EÚ pre mládež dobre zapadá do cieľov stratégie Európa 2020“. 3.13. Náš prieskum obsahoval otázky o „jasnosti cieľov“. Týmito otázkami sme sa snažili zistiť, do akej miery riadiaci pracovníci Komisie chápali poslanie a ciele svojich generálnych riaditeľstiev a Komisie vo všeobecnosti (pozri rámček 3.2 ). Celkovo boli odpovede v prieskume pozitívne a poukazovali na vysokú úroveň porozumenia. Riadiaci pracovníci v dvoch zo šiestich GR, s ktorými sme viedli rozhovory, však odkazovali na zložité interakcie medzi rôznymi strategickými rámcami EÚ a medzi cieľmi týchto rámcov a cieľmi stanovenými na úrovni generálnych riaditeľstiev. Rámček 3.2 – Výsledky prieskumu – Jasnosť cieľov Zdroj: Prieskum EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV Oddiel B – Systémy Komisie týkajúce sa merania výkonnosti sprístupňujú veľké množstvá údajov, ale nie vždy včas Riadiaci pracovníci majú k dispozícii veľké množstvo informácií o výkonnosti 3.14. Generálne riaditeľstvá Komisie zhromažďujú informácie o výkonnosti v rôznych formátoch a z rôznych zdrojov, čo vytvára veľké množstvo informácií relevantných z hľadiska výkonnosti. Komisia využíva informácie o výkonnosti nielen na podávanie správ, ale aj na sledovanie svojich prebiehajúcich činnosti, najmä s cieľom posúdiť, či sa dosiahli ciele výdavkových programov, ako aj vstupný údaj v rámci procesu „lepšej právnej regulácie“, ktorý uľahčuje prípravu legislatívnych návrhov. 3.15. Výber toho, aké informácie sa majú použiť, závisí od typu rozhodnutia, ktoré sa má prijať. Rámček 3.3 poskytuje prehľad hlavných rozhodovacích procesov, v rámci ktorých sa využívajú informácie o výkonnosti. Rámček 3.3 – Hlavné rozhodovacie procesy Komisie Typ rozhodnutia Informácie o výkonnosti používané v rozhodovacom procese Komisie Výdavkové programy Návrh rozpočtu VFR na sedemročné obdobie — Informácie o monitorovaní programov (vrátane ukazovateľov výstupov, výsledkov a vplyvu) — Hodnotenia a posúdenia vplyvu — Preskúmanie výdavkov Návrh na právny základ pre výdavkové programy počas VFR — Informácie o monitorovaní programov (vrátane ukazovateľov výstupov, výsledkov a vplyvu) — Hodnotenia a posúdenia vplyvu — Verejné konzultácie Návrh ročného rozpočtu — Informácie o monitorovaní programov (vrátane ukazovateľov výstupov, výsledkov a vplyvu) — Hodnotenia a posúdenia vplyvu Plnenie rozpočtu programu — Projektové údaje týkajúce sa jednotlivých projektov a konsolidácia v podobe ukazovateľov výstupov, výsledkov a vplyvu — Výročné správy o monitorovaní — Štúdie, hodnotenia — Podávanie správ členskými štátmi (zdieľané) — Podávanie správ zo strany partnerov (nepriame) Nevýdavková činnosť politiky Návrh právnych predpisov EÚ (riadny legislatívny postup) — Súvisiace informácie (štatistiky Eurostatu a iné štatistiky, siete expertov, dialóg so zainteresovanými stranami, hodnotenia pre jednotlivé krajiny atď.) — Štúdie, hodnotenia, posúdenia vplyvu — Verejná konzultácia Vykonávanie a monitorovanie politiky — Spätná väzba od politických expertov, akademickej obce a iných zainteresovaných strán — Štúdie, hodnotenia, prieskumy Eurobarometra Zdroj: EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE 3.16. Niekoľko generálnych riaditeľstiev Komisie nedávno zaviedlo nové nástroje a procesy na využívanie údajov o výkonnosti. V mnohých prípadoch zaviedli nové IT aplikácie, ktoré generujú špecificky vytvorené a aktuálne správy s cieľom uľahčiť rozhodovanie. Rozvoj týchto nových nástrojov je dôkazom záväzku Komisie dosiahnuť pokrok v oblasti lepšieho riadenia údajov o výkonnosti (17). Nasledujúce príklady ilustrujú rôznorodosť nových výsledkov vývoja. 3.16. i) Nový informačný systém rozvoja vidieka 2 GR AGRI je informačný systém, ktorý pomáha pri riadení pracovných tokov programov vrátane hodnotenia programov. Umožňuje generovanie správ na porovnanie vykonávania programov EÚ v členských štátoch s priemerom EÚ. ii) GR DEVCO v súčasnosti pripravuje nový IT nástroj, ktorý zahŕňa moduly na monitorovanie a oznamovanie výsledkov a na podporu posúdenia opatrenia a financovanie procesov rozhodovania. Systém by mal prepojiť projekty so strategickým plánovaním. iii) Erasmus+ dashboard GR EAC je informačný systém, ktorý používajú všetky národné agentúry pre program Erasmus+ v Európe. Poskytuje aktuálne informácie o výkonnosti v reálnom čase týkajúce sa všetkých 57 agentúr vrátane spätnej väzby o výsledkoch programu Erasmus+ prostredníctvom nástroja na zisťovanie, ktorým sa meria spokojnosť účastníkov. Tieto vlastnosti umožňujú GR EAC získať rýchlu spätnú väzbu o akomkoľvek pokroku programu a rýchlo naň reagovať. iii) Dashboard obsahuje aj údaje o výkonnosti v reálnom čase týkajúce sa nepriamo riadených grantových postupov v súlade s rámcom riadenia výkonnosti grantov vymedzeným v roku 2017 vo všetkých programoch EAC. Existuje priestor na ďalší rozvoj systémov merania výkonnosti 3.17. Vo výročnej správe za minulý rok (18) sme identifikovali oblasti osvedčených postupov, pokiaľ ide o verejné podávanie správ o výkonnosti zo strany vlád a medzinárodných organizácií na celom svete. Navrhli sme Komisii, aby sama zvážila vykonávanie týchto osvedčených postupov. Odporučili sme, aby Komisia zlepšila predkladanie správ o výkonnosti tak, aby boli efektívnejšie, vyváženejšie, ľahšie použiteľné a prístupnejšie. Odporučili sme tiež, aby Komisia posudzovala kvalitu predkladaných informácií. Komisia reagovala na tieto odporúčania tak, že ich odzrkadlila v pokynoch pre svoju VSČ za rok 2017. 3.18. Náš prieskum sa tento rok zameral na informácie o výkonnosti, ktoré majú k dispozícii riadiaci pracovníci (pozri rámček 3.4 ). Z výsledkov prieskumu vyplynulo, že je potrebné ďalej rozvíjať systémy merania výkonnosti. Konkrétne sa potvrdilo, že problém súvisel s načasovaním informácií o výkonnosti (19). Ústredné oddelenia Komisie vypracovali rozsiahle pokyny, šablóny, odbornú prípravu a výmeny na prípravu správ o výkonnosti (napríklad v novembri 2017 boli vydané pokyny k výročným správam o činnosti za rok 2017). Z výsledkov prieskumu však tiež vyplynulo, že generálne riaditeľstvá chceli dostať dodatočné usmernenia k vypracovaniu správ. Zistili sme tiež, že respondenti, ktorí odpovedali na tieto otázky negatívnejšie, obvykle používali informácie o výkonnosti menej často. 3.18. Komisia uznáva, že spoľahlivé a komplexné informácie o výsledkoch a vplyvoch finančných programov a iných činností politiky sú prístupné iba so značným časovým oneskorením. Komisia to v rozsahu, v akom je to možné, zohľadňuje vo svojom plánovaní. Napríklad všetky generálne riaditeľstvá Komisie plánujú svoje činnosti hodnotenia s (minimálne) päťročným prebiehajúcim programom, aby bolo možné poskytnúť včas informácie o výkonnosti na účely predkladania príslušných správ. Plán sa musí každoročne aktualizovať. Pokiaľ ide usmernenia o príprave správ, ústredné útvary Komisie poskytujú rozsiahle usmernenia o celej príprave všetkých dôležitých správ o výkonnosti pripravovaných generálnymi riaditeľstvami pri zohľadnení pokroku dosiahnutého v priebehu rokov. To zahŕňa výročné správy o činnosti útvarov Komisie a programové výkazy, ktoré sa prikladajú k návrh rozpočtu. Usmernenia sa poskytujú aj pre hodnotenia vo forme usmernení pre lepšiu právnu reguláciu a súboru nástrojov. Opisujú sa tu aj iné typy preskúmaní. Usmernenia sa poskytujú aj centrálne na navrhovanie vhodných systémov podávania správ o výkonnosti s cieľom efektívne zhromažďovať údaje pre monitorovanie vykonávania programov a výsledkov, a to efektívnym a včasným spôsobom. Formálne usmernenie sa dopĺňa odbornou prípravou a výmenami najlepších postupov medzi útvarmi. Rámček 3.4 – Výsledky prieskumu – Rámec informácií o výkonnosti Zdroj: Prieskum EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV Oddiel C – Komisia využíva informácie o výkonnosti na riadenie programov a politík, hoci nie vždy sa pri nesplnení cieľov prijímajú primerané opatrenia Komisia využíva informácie o výkonnosti, ktoré má k dispozícii, na riadenie svojich činností 3.19. 56 % respondentov v rámci nášho prieskumu uviedlo, že využíva informácie o výkonnosti na prijímanie rozhodnutí buď často alebo veľmi často. Štyri najčastejšie spôsoby využitia informácií o výkonnosti boli na rozvoj stratégií, zlepšenie rozhodnutí, posúdenie splnenia cieľov a prijatie nápravných opatrení v prípade potreby (20). PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE 3.20. Pre riadiacich pracovníkov je ťažké opierať sa pri hodnotení toho, ako programy a politiky prispievajú k plneniu cieľov na vysokej úrovni, o informácie o výkonnosti. Okrem toho riadiaci pracovníci nemajú výhradnú zodpovednosť za výkonnosť. Je to spôsobené tým, že spoluzákonodarcovia a ostatné zainteresované strany, najmä členské štáty, zohrávajú významnú úlohu pri dosahovaní výsledkov a vplyvu. V predchádzajúcich rokoch sme zaznamenali (21), že mnohé programy a ciele politiky sú prevzaté priamo z politických alebo legislatívnych dokumentov, a sú teda stanovené na príliš vysokej úrovni, aby mohli byť užitočné ako nástroje riadenia. Uverejnili sme tiež odporúčania (22), aby Komisia tento problém riešila. Komisia uznala, že je ťažké vytvoriť spojitosť medzi množstvom dostupných informácií o projektoch na operačnej úrovni a o stratégiách na vysokej úrovni a rozhodovaní na politickej úrovni. 3.20. Komisia pokladá za dôležité jasne rozlišovať medzi rámcom vnútornej výkonnosti útvarov Komisie a rámcami výkonnosti vo finančných programoch. Ciele a ukazovatele zahrnuté vo finančných programoch sú produktom legislatívneho procesu. Súvisia s výkonnosťou programov, nie útvarov Komisie. Komisia vypracovala návrhy na posilnenie rámcov výkonnosti vo finančných programoch ako súčasť návrhov pre budúci viacročný finančný rámec. Pokiaľ ide o program Horizont 2020, pozri odpoveď Komisie na odporúčanie č. 1 vo výročnej správy EDA za rok 2015. Pokiaľ ide o schopnosť Komisie monitorovať a podávať správy, pokiaľ ide o súčinnosť so stratégiou Európa 2020, pozri odpoveď Komisie na bod 3.97 výročnej správy EDA za rok 2014. Prepojenie medzi cieľmi a súvisiacimi ukazovateľmi pri širšej perspektíve politiky je predstavené v programových výkazoch. 3.21. Každý rok Komisia používa tri hlavné nástroje na podávanie správ (výročné správy o činnosti (VSČ), programové výkazy a výročné správy o hospodárení a výkonnosti (AMPR)), aby podala správu o svojej prevádzkovej výkonnosti a výkonnosti programov a politík EÚ. Ako je znázornené v rámčeku 3.5 , pre tieto tri hlavné správy je základom vykazovania niekoľko plánovacích dokumentov (23). 3.21. Komisia konštatuje, že zmienené tri správy, ktoré sa predkladajú v súlade s príslušnými právnymi požiadavkami, sú len časťou rozsiahleho súboru podávania správ Komisie o výkonnosti politík EÚ a plnení politických priorít. Výročná správa o hospodárení a výkonnosti a programové výkazy súvisia v prvom rade s výkonnosťou rozpočtu EÚ a hospodárením s ním. Rámček 3.5 – Hlavné správy o výkonnosti vypracované Komisiou a jej generálnymi riaditeľstvami (24) Zdroj: EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE 3.22. Tieto tri správy sa vzťahujú na celý rozpočet EÚ a všetky jej strategické činnosti. Rámček 3.6 obsahuje súhrn správ pre cieľovú skupinu a plánované použitie. 3.22. Pozri odpoveď Komisie na bod 3.23. Rámček 3.6 – Cieľová skupina a plánované použitie hlavných správ o výkonnosti Kto je cieľová skupina? Ako sa má správa použiť? Programový výkaz Tento dokument sa predkladá rozpočtovému orgánu (Európsky parlament a Rada) ako doplnok k návrhu všeobecného rozpočtu. Programové výkazy slúžia na odôvodnenie žiadostí o pridelenie rozpočtových prostriedkov na výdavkové programy so zreteľom na výkonnosť programov, pridanú hodnotu EÚ a mieru plnenia (súčasnú a budúcu). VSČ Kolégium komisárov VSČ je manažérska správa generálnych riaditeľov jednotlivých GR kolégiu komisárov. Je to „hlavný nástroj zodpovednosti vedenia v Komisii“ (pozri pokyny k VSČ za rok 2017). AMPR Táto správa sa predkladá Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 318 ZFEÚ a článku 66 ods. 9 nariadenia o rozpočtových pravidlách. AMPR (61) je nástroj povinnosti zodpovedať sa v rámci postupu udeľovania absolutória s orgánom udeľujúcim absolutórium: tým, že ju kolégium komisárov prijme, preberá celkovú politickú zodpovednosť za hospodárenie s rozpočtom EÚ. Zdroj: EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE 3.23. Hlavné správy o výkonnosti sú určené skôr ako nástroje na podávanie správ než ako nástroje, ktoré generálnym riaditeľstvám Komisie umožňujú riadiť ich vlastnú výkonnosť alebo výkonnosť Komisie ako celku. Je to z toho dôvodu, že správy nie sú dostatočne podrobné alebo komplexné; vyhotovujú sa len raz ročne; a sú predovšetkým určené pre čitateľov mimo GR. 3.23. Výročná správa o hospodárení a výkonnosti v prípade rozpočtu EÚ je súčasťou príspevku Komisie k ročnému postupu udeľovania absolutória, pokiaľ ide plnenie rozpočtu. Berie do úvahy všetky relevantné informácie a nie len ročné výsledky, napríklad hodnotenia v polovici trvania. Výročná správa o činnosti je správa generálnych riaditeľov a vedúcich útvarov určená kolégiu komisárov. Je to hlavný nástroj zodpovednosti vedenia v Komisii a je to podrobná a komplexná správa. Zahŕňa vykazovanie o všetkých ukazovateľoch, ktoré útvary Komisie vybrali vo svojich strategických plánoch na obdobie rokov 2016 – 2020 ako dôležité na meranie výkonnosti útvarov Komisie a ich príspevku k politickým prioritám Junckerovej komisie. Výročná správa o činnosti je preto určená pre vonkajších čitateľov a je to aj zdroj informácií o riadení pre riadiacich pracovníkov Komisie. Komisia takisto konštatuje, že mnohé kľúčové ukazovatele sa aktualizujú a vykazujú pravidelnejšie, napríklad ukazovatele súvisiace s hlavnými cieľmi stratégie Európa 2020. Útvary Komisie sú nabádané k tomu, aby pravidelne monitorovali pokrok dosahovaný pri plnení ich cieľov, a to napríklad aj v súvislosti s hodnoteniami plánov riadenia v polovici roka. 3.24. Existuje však niekoľko prípadov, v ktorých majú hlavné hodnotiace správy (a najmä výročné správy o činnosti) využitie pre riadenie výkonnosti. i) GR DEVCO využíva verejný charakter výročnej správy o činnosti na dosiahnutie organizačných zmien. Predkladá informácie na porovnanie výkonnosti delegácií v partnerských krajinách (25) s cieľom motivovať tieto delegácie k dosiahnutiu lepších výsledkov. ii) Napriek tomu, že deklarovaným účelom výročnej správy o činnosti je podporiť povinnosť zodpovedať sa, GR CNECT a GR EMPL ju využili aj ako nástroj, ktorý vrcholovému manažmentu umožní monitorovať plnenie pracovného programu (26). GR EMPL považuje vypracúvanie výročných správ o činnosti za príležitosť skontrolovať, či všetko prebehlo podľa plánu, a ak nie, určiť príčiny a navrhnúť nápravné prostriedky. 3.24. Pozri odpoveď Komisie na bod 3.23. 3.25. Výročné správy o činnosti sú verejne prístupné dokumenty, ale Komisia nehodnotila, do akej miery sa skutočne zameriavajú na občanov. Počet jednotlivcov, ktorí navštevujú webovú lokalitu Europa (27), však naznačuje, že záujem občanov je malý. 3.25. Pozri odpoveď Komisie na bod 3.23. Pri nesplnení cieľov sa vždy neprijímajú nápravné opatrenia 3.26. Jedným z hlavných účelov využívania informácií o výkonnosti je meranie pokroku pri plnení cieľov na prijatie nápravných opatrení a v konečnom dôsledku dosiahnutie výsledkov. Vedomie, že nedostatočná výkonnosť bude mať dôsledky, by pre riadiacich pracovníkov malo byť motiváciou na využívanie informácií o výkonnosti. Pri našom zisťovaní medzi riadiacimi pracovníkmi sme položili otázku, čo sa podľa skúseností respondentov stane, ak sú splnené (pozri rámček 3.7 ) alebo nesplnené (pozri rámček 3.8 ) ciele výkonnosti súvisiace výdavkovými programami alebo politikami. Z výsledkov prieskumu vyplýva, že nedostatočná výkonnosť nevedie k nápravnému opatreniu vo všetkých prípadoch: jedna pätina respondentov uviedla, že pri nesplnení cieľov nedošlo k žiadnym zmenám. Vytvorenie akčných plánov je najčastejší druh prijatého rozhodnutia. Druhým najčastejším typom je ďalšia analýza, buď vo forme posilneného monitorovania alebo dodatočného hodnotenia. Samotné opatrenia však neumožňujú nápravu zistených problémov. Zistili sme, že väčšia pravdepodobnosť, že nesplnenie cieľa bude mať dôsledky, je v tých generálnych riaditeľstvách, v ktorých sa informácie o výkonnosti využívajú často. 3.26. Účelom používania informácií o výkonnosti je monitorovať výkonnosť a merať vzdialenosť medzi plánovaným cieľom a realitou a vykonať potrebné úpravy. Toto je zvyčajne založené na širšom posúdení základných dôvodov, prečo sa výkonnosť odchýlila od cieľa. Ako pripomína Európsky dvor audítorov, viac ako 70 % respondentov uviedlo, že ak sa ciele nesplnia, vypracujú sa akčné plány a vykonáva sa intenzívnejšie monitorovanie, a viac ako 60 % respondentov odpovedalo, že ak nie sú splnené ciele, vykoná hodnotenie. Komisia takisto konštatuje, že v súvislosti s riadením rozpočtu EÚ Komisia čelí mnohým obmedzeniam vyplývajúcim z viacročného finančného rámca a rozhodnutí prijatých rozpočtovým orgánom o ročnom rozpočte. Rámček 3.7 – Čo nastane, ak sú splnené alebo prekročené ciele? Zdroj: Prieskum EDA. Rámček 3.8 – Čo nastane, ak nie sú splnené ciele? Zdroj: Prieskum EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE Oddiel D – Komisia vo všeobecnosti nevysvetľuje používanie informácií o výkonnosti vo svojich správach o výkonnosti 3.27. V záujme transparentnosti a povinnosti zodpovedať sa musia byť zainteresované strany schopné vidieť v hlavných správach o výkonnosti, ako Komisia využíva informácie, ktoré má k dispozícii (28). Komisia sa vo svojich správach o výkonnosti usiluje predložiť ucelený „príbeh o výkonnosti“ (29) týkajúci sa pokroku pri dosahovaní výsledkov. Tieto príbehy sú dôveryhodnejšie, ak sú založené na vecných dôkazoch. Musia vysvetliť nielen to, aké rozhodnutia boli prijaté, ale aj skutočnosť, ako sa v týchto rozhodnutiach zohľadnili dostupné informácie o výkonnosti. 3.27. Komisia súhlasí, že vykazovanie výkonnosti musí byť založené na vecných dôkazoch a zahŕňa tieto dôkazy do svojich správ o výkonnosti. 3.28. Ústredné oddelenia Komisie poskytujú generálnym riaditeľstvám pokyny na prípravu strategických plánov, plánov riadenia a výročných správ o činnosti. Zatiaľ čo v súlade s pokynmi sú generálne riaditeľstvá povinné predkladať informácie o výkonnosti pri podávaní správ o svojich činnostiach, generálne riaditeľstvá nemajú povinnosť vysvetliť, ako sa informácie použili na zlepšenie týchto činností. 3.28. Prispením k plneniu viacročných cieľov s viacročnými úlohami stanovenými v strategických plánoch informácie uvedené vo výročnej správe o činnosti predstavujú fázu monitorovania, ktorá sa potom použije ako základ na prezentovanie výsledkov za nasledujúcich rok v plánoch riadenia, ktoré od tejto fázy prispievajú k dosahovaniu konkrétnych cieľov. 3.29. Generálne riaditeľstvá uvádzajú, že vo svojich správach využívajú informácie o výkonnosti, no neposkytujú ďalšie vysvetlenia. 3.29. i) V správach GR AGRI o výkonnosti (30) sa opisujú všeobecné zásady, ako sa informácie o výkonnosti používajú na podporu rozhodovacieho procesu (31). V správach sa však názorne využíva len málo konkrétnych príkladov toho, ako to funguje v praxi. i) Výročná správa o činnosti GR AGRI za rok 2016 zahŕňa niekoľko konkrétnych prípadov, ktoré ilustrujú, ako sa informácie o výkonnosti využívajú pri rozhodovaní. GR AGRI vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2016 uvádza, že prvý kľúčový ukazovateľ výkonnosti SPP je príjem z poľnohospodárskej činnosti (pozri stranu 15). Ďalej sa v nej uvádza tlak na ceny v mliekarenskom sektore a dva balíky pomoci prijaté v reakcii na tento tlak (pozri strany 21 – 22). V rovnakej VSČ sa na stranách 25 – 26 poukazuje na nedostatočné širokopásmové pokrytie vo vidieckych oblastiach a na reakciu vo forme zriadenia úradov pre širokopásmové pripojenie. Pokiaľ ide o realizáciu ekologizácie, GR AGRI vykonalo preskúmanie, ako sa systém uplatňoval počas svojho prvého roka. Týmto prieskumom sa zistili nedostatky, ktoré systému bránili v dosiahnutiu jeho plného potenciálu. GR AGRI navrhlo zlepšenia príslušného nariadenia (pozri strany 32 – 33 VSČ za rok 2016). ii) GR CNECT vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2016 uviedlo, že pri príprave akčného plánu pre elektronickú verejnú správu na roky 2016 – 2020 „vo veľkom rozsahu využívalo výsledky hodnotenia predchádzajúceho akčného plánu na obdobie 2011 – 2015“ (32). Nebolo poskytnuté nijaké jasné vysvetlenie, ako tieto výsledky ovplyvnili nový akčný plán. ii) Výročná správa o činnosti poskytuje súhrn činností počas roka. Nebolo by vhodné podrobne opísať v tejto správe, ako sa tvorili jednotlivé politické rozhodnutia. Útvary sú nabádané k tomu, aby poskytovali odkazy, kde je možné nájsť podrobnejšie informácie, v tomto prípade v príslušnom hodnotení. 3.30. Výročná správa Komisie o výdavkových programoch (33) zahŕňa časť o „aktualizáciách programu“, ktorá obsahuje pododdiel o „budúcom vykonávaní“ (34). Plány uvedené v tomto oddiele obsahujú v niektorých prípadoch ako odôvodnenie všeobecné vyhlásenia o výkonnosti. Chýba však vysvetlenie, akým spôsobom sa konkrétna spätná väzba k existujúcej situácii využila pri navrhovaní plánov. Napríklad plánovanie budúceho vykonávania programu Horizont 2020 sa nazýva „proces založený na dôkazoch (35)“, pretože „zahŕňal rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami“. Neuvádzajú sa však podrobnosti o prípadných zmenách vykonaných v dôsledku konzultácií. 3.30. Oddiel o budúcom vykonávaní je určený na poskytnutie prehľad budúcich činností, ktoré sa majú vykonávať, a ich očakávaných výstupov/výsledkov. Má poskytnúť predstavu o očakávanom príslušnom vývoji a sám osebe nie je nástrojom plánovania. 3.31. Pri preverovaní správ o výkonnosti sme však zaznamenali aj niektoré osvedčené postupy. Napríklad explicitnou súčasťou stratégie GR EAC sa stalo využívanie informácií o výkonnosti pri rozhodovaní a formulovaní investičných stratégií (36). V strategickom pláne na obdobie 2016 – 2020 GR EAC vyzdvihuje súvislosť medzi ukazovateľmi a výsledkami hodnotenia na podporu svojej politickej stratégie a sumou finančných prostriedkov EÚ, ktorú plánuje využiť do roku 2020 (37). GR EAC pri opise hodnotení, ktoré plánuje vykonať, taktiež vysvetľuje, ako sa tieto hodnotenia využijú v štyroch z ôsmich plánovaných hodnotení v strategickom pláne na obdobie 2016 – 2020. Oddiel E – Vzhľadom na nepretržitý rozvoj kultúry výkonnosti sa očakáva ďalší pokrok 3.32. Komisia presadzuje príležitosti na väčšiu orientáciu na výkonnosť. 3.32. i) navrhla revíziu nariadenia o rozpočtových pravidlách, čím vytvorila podmienky pre ďalšie zjednodušenie a umožnila, aby boli platby vo väčšej miere závislé od výsledkov (38); ii) po prvýkrát vykonala komplexné preskúmanie výdavkov, berúc do úvahy pridanú hodnotu EÚ (39); iii) Komisia uznáva, že existuje príliš veľa ukazovateľov výkonnosti (40) a niektoré z nich nie sú zmysluplné. Začala preto skúmať svoje ukazovatele výkonnosti. Predmetom preskúmania sú najmä ukazovatele výsledkov, pričom cieľom je zabezpečiť, aby merali výsledky, na ktoré majú generálne riaditeľstvá dosah, iii) Pozri odpoveď Komisie na bod 3.20. Komisia vykonala komplexné preskúmanie cieľov a ukazovateľov použitých útvarmi Komisie v rámci reformy strategických plánov a plánov riadenia. iv) niektoré generálne riaditeľstvá, napríklad GR DEVCO, sa snažia prejsť z podávania správ o výsledkoch dokončených projektov k podávaniu takýchto správ o prebiehajúcich projektoch; v) pre Komisiu a rozpočtový orgán bude potenciálnym prínosom iniciatíva s názvom Rozpočet zameraný na výsledky. 3.33. Na stretnutiach s generálnymi riaditeľstvami poukazovali naši respondenti na rôzne problémy ( rámček 3.9 ). Mnohé z týchto problémov boli spomenuté aj v správach OECD a Komisie (41) (42). Rámček 3.9 – Problémy s využitím informácií o výkonnosti, ktoré uviedlo šesť generálnych riaditeľstiev, v ktorých sa uskutočnili rozhovory Zdroj: EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV 3.34. Náš prieskum obsahoval otázky o postojoch k výkonnosti (pozri rámček 3.10 ). Hoci celkové výsledky boli pozitívne, názory respondentov sa značne líšili. Respondenti, ktorí odpovedali záporne, vo všeobecnosti využívali informácie o výkonnosti menej často. Taktiež sme zaznamenali, že vyšší riadiaci pracovníci nevyužívali informácie o výkonnosti častejšie ako vedúci oddelenia. 3.35. Okrem toho výsledky nášho prieskumu naznačili silnú potrebu väčšej odbornej prípravy týkajúcej sa využívania informácií o výkonnosti a lepšej výmeny poznatkov o osvedčených postupoch. V rozhovore s generálnymi riaditeľstvami sme sa dozvedeli o niekoľkých osvedčených postupoch. Domnievame sa, že tieto osvedčené postupy by sa mohli vymieňať s ostatnými generálnymi riaditeľstvami. Zaznamenali sme tiež isté rozdiely vo vnímaní ľudí. Opýtali sme sa našich respondentov, či súhlasia s tým, že riadiaci pracovníci a zamestnanci zohrávali významnú úlohu pri vytváraní opatrení výkonnosti. Z vyšších riadiacich pracovníkov, s ktorými sme uskutočnili rozhovory, 80 % súhlasilo s tým, že takúto úlohu zohrávali riadiaci pracovníci, a 84 % súhlasilo s tým, že túto úlohu zohrávali zamestnanci. Keď sme rovnakú otázku položili vedúcim oddelení, len 52 % sa zhodlo na tom, že riadiaci pracovníci zohrávali dôležitú úlohu, a 53 % súhlasilo s tým, že to boli zamestnanci. Z toho vyplýva, že vyšší riadiaci pracovníci Komisie hodnotia kladnejšie postoje k výkonnosti v rámci Komisie ako pracovníci stredného manažmentu. Rámček 3.10 – Výsledky prieskumu – Kultúra výkonnosti Zdroj: Prieskum EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE 3.36. V odpovediach na náš prieskum sa spomínalo niekoľko príležitostí na pokrok z hľadiska využívania informácií o výkonnosti (pozri rámček 3.11 ). Respondenti najčastejšie zdôrazňovali, že je potrebné, aby Komisia zmenila svoju kultúru, aby sa mohla viac orientovať na výkonnosť. Uviedli, že Komisia by sa mala menej sústrediť na monitorovanie čerpania prostriedkov a posudzovanie riadnosti výdavkov (vzhľadom na to, že celková chybovosť v rozpočte EÚ každoročne klesá). Namiesto toho by mala vo väčšej miere využívať techniky riadenia výkonnosti, so zameraním na dosiahnutie plánovaných výsledkov a vplyvov (43). 3.36. V súvislosti s otázkou zmeny kultúry sa Komisia domnieva, že vo svojich útvaroch už veľmi dobre zakotvila kultúru výkonnosti: v roku 2017 OECD zistila, že „systém tvorby rozpočtu EÚ zameraný na výkonnosť a výsledky je pokročilý a vysoko špecifikovaný, prináša oveľa lepšie výsledky, než aké sa dosahujú v prípade rozpočtov ktorejkoľvek z krajín OECD, pokiaľ ide o štandardný index rozpočtových rámcov výkonnosti. […] rozpočtové postupy EÚ zahŕňajú mnoho účinných a inovatívnych aspektov, ktoré môžu byť príkladom pre národné vlády pri ich plánoch týkajúcich sa rozpočtových reforiem zameraných na výkonnosť.“ Takisto sa zistilo, že „Komisia za posledné roky vo všeobecnosti uskutočnila rozsiahle zefektívnenie podávania správ, čo umožňuje jasnejší pohľad na výkonnosť a výsledky, a to aj prostredníctvom novej výročnej správy o hospodárení a výkonnosti (AMPR) ….“ ( 44 ) Komisia chce tiež poukázať na príklady zdôraznené v bode 3.32 vyššie o krokoch, ktoré Komisia prijala na upevnenie kultúry výkonnosti. Rámček 3.11 – Posledná otázka prieskumu: „Čo by ste zmenili, aby sa informácie o výkonnosti vo vašom generálnom riaditeľstve lepšie využívali?“ Zdroj: Prieskum EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ČASŤ 2 – VÝSLEDKY AUDITOV VÝKONNOSTI DVORA AUDÍTOROV: ZÁVERY A ODPORÚČANIA S NAJVÄČŠÍM VPLYVOM Úvod 3.37. Každoročne vydávame množstvo osobitných správ, v ktorých skúmame, do akej miery sa pri plnení rozpočtu EÚ uplatňujú zásady správneho finančného riadenia. V roku 2017 sme prijali 27 osobitných správ (45) (pozri rámček 3.12 ). Týkali sa všetkých okruhov viacročného finančného rámca (46) a obsahovali spolu 238 odporúčaní týkajúcich sa širokého spektra tém ( rámček 3.13 ). Uverejnili sme aj štyri osobitné správy v oblasti „Fungovanie jednotného trhu a udržateľnej menovej únie“. Z uverejnených odpovedí na naše správy vyplýva, že kontrolovaný subjekt, čo bola vo väčšine prípadov Komisia, prijal viac než dve tretiny našich odporúčaní v plnom rozsahu ( rámček 3.14 ). Prílohu 3.3 tvorí zhrnutie odporúčaní adresovaných členským štátom v našich osobitných správach uverejnených v roku 2017. Rámček 3.12 – Výrazný počet osobitných správ o hodnotení vykonávania zásad správneho finančného riadenia Zdroj: EDA. Rámček 3.13 – Odporúčania sa týkajú širokého spektra tém Zdroj: EDA. Rámček 3.14 – Naše kontrolované subjekty akceptovali prevažnú väčšinu našich odporúčaní Zdroj: EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE Okruh 1a „Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť“ a 1b „Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť“ 3.38. V roku 2017 sme prijali sedem osobitných správ v súvislosti s týmito okruhmi viacročného finančného rámca (47). Chceli by sme upriamiť pozornosť na niektoré kľúčové závery a odporúčania troch správ. i) Osobitná správa č. 2/2017 – Rokovania Komisie o partnerských dohodách a programoch v oblasti súdržnosti na roky 2014 – 2020. 3.39. Zistili sme, že partnerské dohody boli účinné pri zameraní financovania na stratégiu EÚ 2020 a že operačné programy sa opierali o dôkladnú „intervenčnú logiku“. Programovo špecifické a spoločné ukazovatele však boli stanovené pre výstupy aj pre výsledky, čím sa vytvoril nadmerný počet ukazovateľov, čo mohlo viesť k dodatočnej administratívnej záťaži a problémom s agregáciou na úrovni členských štátov a EÚ. 3.39. Komisia poznamenáva, že programovo špecifické ukazovatele výkonnosti týkajúce sa výsledkov sa nemajú sumarizovať na úrovni EÚ. Tieto špecifické ukazovatele sú vhodné na stanovovanie cieľov a podávanie správ o výkonnosti vo vzťahu k cieľom, zatiaľ čo spoločné ukazovatele umožňujú podávanie správ o výsledkoch na základe vopred vymedzených kategórií, ktoré odrážajú často používané investície v rámci EÚ. Programovo špecifické ukazovatele výstupov odkazujú na fyzické produkty, ktoré umožňujú pochopiť zmeny dosiahnuté prostredníctvom intervencií financovaných z prostriedkov EÚ v rámci programov. Tieto intervencie sú prispôsobené konkrétnym potrebám s cieľom riešiť prekážky rozvoja vyplývajúce z miestnych špecifík. Tieto intervencie preto musia byť vo svojej podstate špecifické pre daný región a plánované opatrenie. 3.40. Odporučili sme, aby: 3.40. — členské štáty prestali používať nepotrebné programovo špecifické ukazovatele, — Komisia vymedzila spoločnú terminológiu pojmov „výstupy“ a „výsledky“ a navrhla zaradiť ju do nariadenia o rozpočtových pravidlách, určila najvhodnejšie ukazovatele výstupov a výsledkov na meranie výkonnosti a uplatňovala tvorbu rozpočtu na základe výkonnosti. — V revidovanom nariadení o rozpočtových pravidlách je zahrnutá jednotná terminológia k výkonnosti. Vymedzenie pojmu ukazovatele výstupov a výsledkov sa teraz zohľadňuje v návrhu Komisie na nariadenie o spoločných ustanoveniach pre programové obdobie po roku 2020 [COM(2018) 375 final]. Návrh Komisie týkajúci sa nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde na programové obdobie po roku 2020 [COM(2018) 372 final] zahŕňa zoznam spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov. Tento zoznam spoločných ukazovateľov je obsiahlejší ako zoznam z obdobia rokov 2014 – 2020, čo by podľa očakávaní malo pomôcť znížiť počet programovo špecifických ukazovateľov. Pokiaľ ide o koncepciu rozpočtu zameraného na výkonnosť, Komisia konštatuje, že rozpočet EÚ už je rozpočtom zameraným na výkonnosť, čo rozpočtovému orgánu umožňuje zohľadňovať informácie o výkonnosti počas rozpočtového procesu poskytovaním informácií o cieľoch programov a pokroku pri ich dosahovaní v programových výkazoch pripojených k návrhu rozpočtu. ii) Osobitná správa č. 5/2017 – Nezamestnanosť mladých ľudí 3.41. Zistili sme, že napriek tomu, že sa dosiahol určitý pokrok vo vykonávaní záruky pre mladých ľudí, i napriek niektorým dosiahnutým výsledkom, táto situácia nezodpovedala pôvodným očakávaniam, ktoré sa predpokladali na začiatku záruky pre mladých ľudí, ktorej cieľom bolo poskytnúť všetkým mladým ľuďom, ktorí sú bez zamestnania alebo ktorí nie sú zapojení do vzdelávania či učňovskej prípravy, do štyroch mesiacov po ukončení formálneho vzdelania alebo strate zamestnania kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže. Zistili sme, že príspevok iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí k dosiahnutiu cieľov záruky pre mladých ľudí bol v čase auditu veľmi obmedzený. 3.41. Od roku 2014, kedy sa začalo vykonávanie na mieste, mala záruka pre mladých ľudí každý rok viac ako 5 miliónov registrácií a po roku 2014 došlo každý rok 3,5 milióna ľudí program opustilo, pretože si našli zamestnanie, začali vzdelávanie, stáž alebo učňovskú prípravu (zdroj: databáza záruky pre mladých ľudí GR EMPL). Teraz je o 2,2 milióna menej nezamestnaných mladých ľudí a o 1,4 milióna menej mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (zdroj: Eurostat). Činnosti financované iniciatívou na podporu zamestnanosti mladých ľudí budú pokračovať aspoň do roku 2023 a podporovať viac mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. S cieľom zaistiť, aby mladí ľudia žijúci v členských štátoch, ktoré bojujú s nezamestnanosťou mladých ľudí, mohli naďalej získavať podporu, sa v návrhu Komisie pre Európsky sociálny fond plus (ESF+) na roky 2021 – 2027 vyžaduje, aby členské štáty s vysokou mierou mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), vyčlenili aspoň 10 % svojich zdrojov z ESF+ na činnosti týkajúce sa zamestnanosti mladých ľudí. Návrh čerpá zo skúseností z rokov 2014 – 2020 a takisto zjednodušuje niektoré požiadavky s cieľom uľahčiť zavádzanie opatrení, ktoré sú kľúčové pre záruku pre mladých ľudí. 3.42. Odporučili sme konkrétne, aby členské štáty: 3.42. — predložili úplný prehľad nákladov na vykonávanie záruky pre mladých ľudí za celú populáciu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní a nezúčastňujú sa na vzdelávaní ani odbornej príprave, a uprednostniť vykonávanie príslušných opatrení v súlade s dostupným financovaním, — Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené predovšetkým členským štátom. Komisia by skutočne uvítala lepší prehľad odhadovaných nákladov všetkých plánovaných opatrení na vykonávanie záruky pre mladých a bude pri každej príležitosti a na požiadanie členských štátov podporovať členského štáty v tomto procese. — zabezpečili, aby sa kvalita ponúk považovala za dobrú len vtedy, ak zodpovedá profilu účastníka a dopytu na trhu práce a vedie k udržateľnej integrácii na trhu práce. — Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom. Komisia vo výbore EMCO preskúma možnosť prediskutovania noriem pre kritériá kvality v kontexte činnosti v oblasti monitorovania záruky pre mladých ľudí. iii) Osobitná správa č. 15/2017 – Ex ante kondicionality a výkonnostná rezerva v oblasti súdržnosti 3.43. V tejto osobitnej správe sme zistili, že ex ante kondicionality poskytli konzistentný rámec na posudzovanie pripravenosti členských štátov čerpať finančné prostriedky EÚ na začiatku programového obdobia 2014 – 2020. Nebolo však jasné, do akej miery to viedlo k zmenám v praxi. Dospeli sme k záveru, že rámec výkonnosti a výkonnostná rezerva pravdepodobne v období 2014 – 2020 nevyvolajú značné prerozdelenie výdavkov v oblasti politiky súdržnosti na programy s lepšími výsledkami. 3.43. Komisia sa domnieva, že v súvislosti so zmenami na mieste v dôsledku ex ante kondicionalít, samotná skutočnosť, že boli zavedené minimálne podmienky, ktoré v žiadnom z predchádzajúcich rámcov politiky súdržnosti neexistovali, by mala viesť k zvýšeniu efektívnosti a účinnosti výdavkov. Konečný vplyv ex ante kondicionalít bude Komisia schopná posúdiť až po vykonaní projektových programov. Výkonnostný rámec je navyše len jedným z viacerých prvkov orientácie na výsledky. Výkonnostný rámec a výkonnostná rezerva boli vytvorené s cieľom podporiť zameranie na výkonnosť a dosahovanie cieľov stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Nie sú určené na to, aby viedli k významnému prerozdeleniu výdavkov z Kohézneho fondu. Ak sa však v programoch nepodarí dosiahnuť čiastkové ciele stanovené vo výkonnostnom rámci, výkonnostná rezerva sa môže prerozdeliť do iných, výkonnejších programov. 3.44. Odporučili sme Komisii: 3.44. — ďalej rozvíjať ex ante kondicionality ako nástroj na posudzovanie pripravenosti členských štátov čerpať finančné prostriedky EÚ, — Komisia akceptovala odporúčanie pod podmienkou, že ex ante kondicionality sa po roku 2020 zachovajú. — premeniť výkonnostnú rezervu na obdobie po roku 2020 na nástroj viac zameraný na výsledky, ktorým sa prideľujú finančné prostriedky na tie programy, ktoré dosiahli dobré výsledky. — Komisia akceptovala odporúčanie pod podmienkou, že výkonnostný rámec a rezerva sa po roku 2020 zachovajú. V návrhu Komisie na nariadenie o spoločných ustanoveniach pre programové obdobie po roku 2020 [COM(2018) 375 final] sa stanovujú ustanovenia pre výkonnostný rámec, ktorý sa skladá z ukazovateľov výstupov aj výsledkov, pre ktoré je potrebné určiť čiastkové ciele a cieľové hodnoty. Preskúmanie výkonnosti sa nahrádza preskúmaním v polovici trvania, ktoré je okrem iného založené na pokroku pri dosahovaní čiastkových cieľov výkonnostného rámca do konca roku 2024. Okruh 2 „Udržateľný rast a prírodné zdroje“ 3.45. V roku 2017 sme prijali šesť osobitných správ v súvislosti s okruhom 2 viacročného finančného rámca (48). Tri z nich skúmali aspekty výkonnosti spoločnej poľnohospodárskej politiky. Ich závery sú obzvlášť relevantné v kontexte prebiehajúcej reformy Spoločnej poľnohospodárskej politiky a nového modelu vykonávania založeného na výkonnosti uverejneného v oznámení Komisie s názvom „Budúcnosť potravinárstva a poľnohospodárstva“. i) Osobitná správa č. 16/2017 – Programovanie rozvoja vidieka 3.46. V tejto osobitnej správe sme zistili, že v súčasnom období mali byť výdavky na rozvoj vidieka viac zamerané na výsledky, no táto ambícia nebola splnená pre nedostatok relevantných informácií o výkonnosti. Odporučili sme vypracovanie spoločného súboru ukazovateľov orientovaných na výsledky, ktoré budú vhodné na posudzovanie výsledkov a dosahu intervenčných opatrení v oblasti rozvoja vidieka. 3.46. Vo svojej odpovedi na odporúčanie č. 4 z osobitnej správy č. 16/2017 sa Komisia zaviazala analyzovať možné spôsoby na zlepšenie merania výkonnosti SPP ako celku. Komisia 1. júna 2018 prijala návrh nariadenia COM(2018) 392 final (strategické plány SPP). V rámci nového modelu vykonávania boli vypracované spoločné ukazovatele zamerané na výsledky. V hlave VII nariadenia sa zavádza rámec na monitorovanie a hodnotenie výkonnosti, v ktorom sa stanovujú pravidlá týkajúce sa toho, pri akých otázkach a kedy majú členské štáty poskytovať správy o dosiahnutom pokroku v prípade ich strategických plánov SPP, ako aj pravidlá týkajúce sa spôsobu, akým bude tento pokrok monitorovaný a vyhodnocovaný. ii) Osobitná správa č. 10/2017 – Generačná výmena 3.47. Dospeli sme k záveru, že ciele a očakávané výsledky podpory EÚ pre mladých poľnohospodárov nie sú dobre vymedzené. Odporučili sme zlepšenie intervenčnej logiky. Na tento účel sme odporučili, aby Komisia zlepšila postup na posudzovanie potrieb, vybrala tie formy podpory, ktoré najlepšie zodpovedajú zisteným potrebám a vymedzila špecifické a kvantifikované ciele výsledkov. 3.47. Vo svojej odpovedi na odporúčanie č. 1 z osobitnej správy č. 10/2017 sa Komisia zaviazala analyzovať a zvážiť možné relevantné nástroje politiky na podporu mladých poľnohospodárov a ich logiku intervencie v súvislosti s prípravou budúcich legislatívnych návrhov. Komisia 1. júna 2018 prijala návrh nariadenia COM(2018) 392 final (strategické plány SPP). V novom modeli vykonávania uvedenom v návrhu členské štáty naplánujú strategické plány SPP vrátane ex ante posúdenia potrieb. Na základe toho sa v plánoch opíšu prispôsobené intervencie, ktoré riešia zistené potreby a zameriavajú sa na vykonávanie cieľov politiky. Okrem iného sa tento špecifický cieľ, teda pritiahnuť mladých poľnohospodárov a uľahčiť podnikateľskú činnosť vo vidieckych oblastiach, stanovuje v článku 6, písm. g) nariadenia. V súvislosti s týmto cieľom sa použije špecifický ukazovateľ výsledkov na vyčíslenie ex ante cieľovej hodnoty a skutočne realizovanej hodnoty. Z hľadiska postupu bude tieto strategické plány SPP hodnotiť a schvaľovať Komisia. iii) Osobitná správa č. 21/2017 – Opatrenia v oblasti ekologizácie 3.48. Dospeli sme k záveru, že Komisia neurčila, čo by sa podľa očakávaní dalo prostredníctvom ekologizačných opatrení dosiahnuť. Zároveň sme dospeli k záveru, že existuje značné množstvo mŕtvej váhy a požiadavky boli nízke. Z týchto dôvodov sme dospeli k záveru, že ekologizácia pravdepodobne nepovedie k významným zlepšeniam životného prostredia a klímy. Odporučili sme, aby Komisia vypracovala kompletnú intervenčnú logiku pre opatrenia EÚ v oblasti poľnohospodárstva zamerané na ochranu životného prostredia a klímy. Odporučili sme, aby sa intervenčná logika zakladala na aktuálnom vedeckom chápaní a zahŕňala špecifické ciele. Ďalej sme odporučili, aby boli všetky existujúce environmentálne požiadavky zoskupené a vytvorili novú environmentálnu referenčnú úroveň, ktorá sa bude uplatňovať pre všetkých príjemcov v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky, a tiež aby naprogramované opatrenia išli nad rámec tejto environmentálnej referenčnej úrovne a boli zamerané na dosahovanie cieľov v oblasti výkonnosti. 3.48. Komisia akceptovala odporúčania z osobitnej správy č. 21/2017 vo vecnej rovine. Komisia 1. júna 2018 prijala návrh nariadenia COM(2018) 392 final (strategické plány SPP), ktorým sa vytvára intervenčná logika nového súboru environmentálnych a klimatických nástrojov SPP. Táto nová ekologická architektúra zahŕňa zlepšenú kondicionalitu, že prijímatelia na to, aby mohli získať celú podporu v rámci SPP, musia dodržiavať základné normy týkajúce sa životného prostredia, zmeny klímy, verejného zdravia, zdravia zvierat, zdravia rastlín a dobrých životných podmienok zvierat vrátane problémov, ktoré sa predtým riešili v rámci ekologizácie. Kondicionality sa týkajú všetkých prijímateľov SPP a tvoria jadro environmentálneho a klimatického základu, nad rámec ktorého členské štáty vymedzia dobrovoľné programy ako ekologický režim v rámci nového prvého piliera a agroenvironmentálno-klimatické záväzky v rámci druhého piliera ako súčasť širšieho typu intervencie, ktorá ponúka podporu rôznym druhom záväzkov hospodárenia. Všetky tieto opatrenia budú súčasťou programovaného prístupu zameraného na dosiahnutie cieľov výkonnosti. Okruh 3 „Bezpečnosť a občianstvo“ a okruh 4 „Globálna Európa“ 3.49. V súvislosti s týmito okruhmi viacročného finančného rámca sme prijali päť osobitných správ (49). Chceli by sme upriamiť pozornosť na niektoré kľúčové závery a odporúčania štyroch z nich. i) Osobitná správa č. 3/2017 – Tunisko 3.50. Zistili sme, že finančná pomoc EÚ pre Tunisko sa vo všeobecnosti vynakladala dobre. Pomoc významne prispela k prechodu krajiny na demokraciu a k hospodárskej stabilite po revolúcii v rokoch 2010 – 2011. Zistili sme však, že Komisia bola príliš ambiciózna. Usilovala sa vyriešiť príliš veľa priorít v pomerne krátkom čase, čo viedlo k viacerým nedostatkom v riadení pomoci zo strany Komisie. 3.50. V správe sa uznáva, že finančná pomoc EÚ pre Tunisko bola vo všeobecnosti dobre využitá. Pomoc EÚ významne prispela k hospodárskej a politickej stabilite krajiny po revolúcii, najmä tým, že sprevádzala dôležité sociálno-ekonomické a politické reformy. Komisia poukazuje na skutočnosť, že vzhľadom na sociálno-ekonomické výzvy, ktorým Tunisko čelilo po revolúcii, bolo potrebné zasahovať v mnohých oblastiach. Dosiaľ dosiahnuté výsledky sú dobré, keďže pomoc EÚ v krajine po revolúcii značne prispela k zlepšeniu sociálno-ekonomickej a politickej stability. Komisia zdôrazňuje, že sledovala svoju vlastnú politiku koncentrovania svojej pomoci. Napriek skutočnosti, že počas skúmaného obdobia sa uskutočnilo množstvo činností, tieto boli v súlade s tromi hlavnými sektormi určenými v jednotnom rámci podpory na roky 2014 – 2016. Účinnosť a udržateľnosť pomoci Komisie boli vždy kľúčovými prvkami, ktoré sa zvažovali spolu s relevantnosťou, efektívnosťou a vplyvom. Komisia takisto podporila vytvorenie vnútorných a vonkajších mechanizmov monitorovania a posilnenie zodpovednosti orgánov verejnej správy. 3.51. Odporučili sme, aby Komisia, a v náležitých prípadoch Európska služba pre vonkajšiu činnosť,: 3.51. — zlepšila programovanie a zameranie pomoci EÚ, — Komisia akceptovala odporúčanie a už ho vykonáva (prijatie nového jednotného rámca podpory na roky 2017 – 2020 v auguste 2017, ktorý sa zameriava na 3 sektory intervencie; kontinuálnosť politiky a politického dialógu, koordinácia s regionálnymi programami; prebiehajúci spoločný programový proces). — zlepšila vykonávanie programov rozpočtovej podpory EÚ, — Komisia odporúčanie akceptovala. Pri dnešnej stabilnejšej politickej situácii v Tunisku a vzhľadom na úzku koordináciu s inými donormi Komisia súhlasí s tým, že ukazovatele výkonnosti môžu byť teraz viac zamerané na budúce operácie. Pri kritériách oprávnenosti sa však bude naďalej uplatňovať dynamický prístup v súlade s ustanoveniami usmernení o rozpočtovej podpore. — predložila návrhy na urýchlenie procesu schvaľovania makrofinančnej pomoci, — Komisia odporúčanie akceptovala. Komisia konštatuje, že napriek dosiahnutiu významného pokroku vzhľadom na rýchlosť prijatia rozhodnutí o makrofinančnej pomoci v Parlamente a Rade, stále existuje priestor na zlepšenie. Rýchlejšie prijímanie by sa napríklad mohlo dosiahnuť, ak by sa mohol znížiť počet schôdzí Výboru pre medzinárodný obchod Európskeho parlamentu (INTA) pred hlasovaním výboru, ak by sa schvaľovanie Parlamentom uskutočňovalo systematicky na plenárnom zasadnutí (vrátane mini plenárnych zasadnutí) hneď po hlasovaní vo výbore, ak by sa mini plenárne zasadnutia mohli používať na podpisovanie predsedami Parlamentu a Rady a ak by Rada v prípade potreby používala aj písomný postup na prijímania. Komisia takisto uvádza, že po predchádzajúcich odporúčaniach Európskeho dvora audítorov a uznesení Európskeho parlamentu o makrofinančnej pomoci z roku 2003 navrhla v roku 2011 rámcové nariadenie o makrofinančnej pomoci zamerané okrem iného na zrýchlenie rozhodovania nahradením legislatívnych rozhodnutí vykonávacími aktmi. Keďže sa spoluzákonodarcovia rozhodli zachovať legislatívne akty a riadny legislatívny postup, Komisia tento návrh v roku 2013 stiahla. — zlepšila plánovanie projektov. — Komisia odporúčanie akceptovala. ii) Osobitná správa č. 6/2017 – Prístup založený na hotspotoch 3.52. Dospeli sme k záveru, že celkovo prístup založený na hotspotoch pomohol zlepšiť riadenie migrácie v dvoch členských štátoch prvej línie, v Grécku a Taliansku, a to prostredníctvom zvýšenia ich prijímacích kapacít, zlepšenia registračných postupov a zlepšenia koordinácie podpory. 3.53. Odporučili sme, aby Komisia a príslušné agentúry: 3.53. — pomohla členským štátom zlepšiť prístup založený na hotspotoch, najmä so zreteľom na kapacitu hotspotov, starostlivosť o maloleté osoby bez sprievodu, vysielanie expertov a úlohy a zodpovedností v prístupe založenom na hotspotoch, — Komisia s tým súhlasí. — vyhodnotila a ďalej rozšírila prístup založený na hotspotoch s cieľom optimalizovať pomoc EÚ na riadenie migrácie. — Komisia s tým súhlasí. iii) Osobitná správa č. 11/2017 – Trustový fond Bêkou 3.54. V tejto osobitnej správe sme dospeli k záveru, že napriek istým nedostatkom rozhodnutie zriadiť trustový fond Bêkou, ako i koncepcia fondu boli v daných podmienkach vhodné. Zistili sme, že správa fondu zatiaľ nedosiahla svoj plný potenciál, a to pokiaľ ide o tri aspekty: koordinácia zainteresovaných strán, transparentnosť, trvanie a nákladová účinnosť postupov a mechanizmy monitorovania a hodnotenia. 3.54. Trustový fond Bêkou ponúkol nový spôsob koordinácie opatrení vykonávaných zo strany EÚ a jej členských štátov, ktorý doposiaľ nebol plne využitý. Pri zohľadnení celej dĺžky projektového cyklu je podľa Komisie celková rýchlosť v prípade Bêkou vyššia ako rýchlosť v prípade iných nástrojov EÚ v krízovej situácii. Komisia však súhlasí s tým, že preskúma spôsoby ďalšieho zvýšenia rýchlosti výberových postupov nad rámec toho, čo umožňujú súčasné vnútorné pravidlá, pri zachovaní správnej rovnováhy medzi rýchlosťou a transparentnosťou. Mechanizmy monitorovania a hodnotenia sa navrhujú na úrovni projektov a postupne sa budú vylepšovať na úrovni fondov. 3.55. Trustový fond Bêkou mal celkovo v čase konania auditu pozitívny prínos. Fond pritiahol pomoc, no len zopár dodatočných darcov, a vo väčšine projektov v rámci fondu sa dosiahli očakávané výstupy. Fond Európsku úniu lepšie zviditeľnil. 3.56. Odporučili sme Komisii, aby: 3.56. — ďalej rozvíjala usmernenia o výbere nástrojov, prostredníctvom ktorých sa poskytuje pomoc, a vykonávala analýzy potrieb s cieľom rozhodnúť o intervenčnom rozsahu trustového fondu, — Komisia akceptovala toto odporúčanie, ktoré bude vykonávať takto: Komisia vypracovala usmernenia pre trustový fond, ktoré obsahujú oddiel o podmienkach zriadenia trustového fondu. Komisia je pripravená znovu posúdiť rozsah týchto usmernení tak, aby zahŕňali podrobnejší opis kritérií stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách slúžiacich na posudzovanie podmienok zriaďovania trustových fondov EÚ. V tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že posúdením podmienok zriadenia trustového fondu EÚ sa vyrieši otázka komparatívnych výhod iných nástrojov pomoci. Komisia sa domnieva, že usmernenia nemôžu byť príliš preskriptívne, najmä pokiaľ ide o núdzové trustové fondy. — zlepšila koordináciu darcov, výberové postupy a meranie výkonnosti a optimalizovala administratívne náklady. — Komisia akceptovala toto odporúčanie, ale zdôraznila, že pri nadväzujúcich opatreniach zohrávajú svoju úlohu aj ďalší aktéri. Trustový fond Bêkou už koordinuje svoje aktivity s inými príslušnými donormi a aktérmi. Komisia napriek tomu súhlasí, že koordinácia by mohla byť lepšie formalizovaná a že koordinačné príležitosti by mali využiť všetci účastníci na trustovom fonde Bêkou. Komisia využíva bežné pravidlá a postupy, ako aj vnútorné pravidlá (vnútorné usmernenia o kríze a usmernenia o trustových fondoch EÚ), na základe ktorých sa správcovia trustových fondov EÚ môžu za istých okolností odchýliť od týchto bežných pravidiel. V usmerneniach o krízových situáciách sa napríklad zohľadňujú obmedzenia zadávania zákaziek a vykonávania projektov v krízovej situácii, čím sa umožňuje využívanie „flexibilných postupov“, keď sa v krajine vyhlási krízová situácia. iv) Osobitná správa č. 22/2017 – Volebné pozorovateľské misie 3.57. V tejto osobitnej správe sme zistili, že Európska služba pre vonkajšiu činnosť a Komisia vynaložili primerané úsilie na podporu vykonávania odporúčaní volebných pozorovateľských misií EÚ a využívali nástroje, ktoré mali na tento účel k dispozícii. Dospeli sme k záveru, že predkladanie odporúčaní volebných pozorovateľských misií EÚ sa v posledných rokoch zlepšilo, avšak je potrebné viac konzultovať zainteresované strany na mieste. Európska služba pre vonkajšiu činnosť a Komisia sa angažovali v politickom dialógu a poskytli volebnú pomoc pri vykonávaní odporúčaní, ale povolebné misie sa nevykonávali tak často, ako by mohli. A napokon neexistoval žiaden centrálny prehľad odporúčaní ani systematické posudzovanie stavu ich vykonávania. 3.58. Odporučili sme, aby Európska služba pre vonkajšiu činnosť: 3.58. — systematicky konzultovala odporúčania volebných pozorovateľských misií EÚ so zainteresovanými stranami ešte pred ich prijatím, — So zainteresovanými stranami budú prebiehať systematické konzultácie o všeobecnom obsahu odporúčaní (nie však konkrétne o vypracovávaní odporúčaní, aby nedošlo k zásahu do nezávislosti správy). — častejšie vykonávala povolebné misie, — ESVČ a Komisia sú odhodlané posilniť prijímanie opatrení nadväzujúcich na odporúčania volebných pozorovateľských misií EÚ, a to kombináciou nástrojov od povolebných misií až po volebnú pomoc či politický dialóg atď. — získala centrálny prehľad odporúčaní volebných pozorovateľských misií EÚ a systematicky posudzovala stav ich vykonávania. — Komisia sa bude snažiť poskytnúť finančné prostriedky na zriadenie centrálneho depozitára odporúčaní volebnej pozorovateľskej misie EÚ. Okruh 5 „Administratíva“ a správy o „Fungovaní jednotného trhu a udržateľnej menovej únie“ 3.59. V prioritnej oblasti „Fungovanie jednotného trhu a udržateľnej menovej únie“ sme v roku 2017 vypracovali štyri osobitné správy (50). 3.60. Chceli by sme upriamiť pozornosť na niektoré kľúčové závery a odporúčania dvoch z týchto správ. i) Osobitná správa č. 17/2017 – Intervencia Komisie v rámci gréckej finančnej krízy 3.61. V tejto osobitnej správe sme dospeli k záveru, že programy makroekonomických úprav schválené pre Grécko v nadväznosti na finančnú krízu zabezpečili krátkodobú finančnú stabilitu a umožnili dosiahnuť určitý pokrok v reforme. Programy však pomohli Grécku zotaviť sa len do určitej miery. Do polovice roku 2017 programy neuspeli pri obnove schopnosti krajiny financovať svoje potreby na trhoch. 3.62. Nemohli sme podať správu o úlohe Európskej centrálnej banky vzhľadom na to, že spochybnila náš mandát a neposkytla nám dostatočné audítorské dôkazy. 3.63. Odporučili sme Komisii, aby: 3.63. — lepšie určovala priority medzi podmienkami a stanovovala opatrenia naliehavo potrebné na riešenie nerovnováh, — Komisia odporúčanie akceptovala. Politickým opatreniam sa pridelila náležitá priorita, najmä prostredníctvom spoločného programu s MMF. Komisia okrem iného využila známy systém MMF, ktorý sa týka uprednostnených opatrení a štrukturálnych referenčných hodnôt; ide o kľúčové reformy potrebné na uzavretie hodnotenia a uvoľnenie prostriedkov. Postupne došlo k ich prispôsobeniu, začali sa používať medzníky a pridali sa ďalšie predbežné opatrenia v oblasti štrukturálnych reforiem. V rámci programu makroekonomických úprav EMS, ktorý práve prebieha, sa takisto zaviedla koncepcia kľúčových cieľov. — zabezpečila, aby boli programy zakotvené v celkovej stratégii rastu krajiny, — Komisia odporúčanie akceptovala. Komisia poznamenáva, že v súčasnej zmluve o EMS sa stanovujú cielenejšie programy, napr. zamerané na nerovnováhu v špecifických sektoroch, a v takom prípade nemožno zaručiť komplexnú stratégiu rastu. — sa snažila dosiahnuť dohodu s programovými partnermi, — Komisia akceptovala toto odporúčanie a pripomenula, že nemôže nútiť iné inštitúcie, aby prijali mechanizmy práce, na ktorých sa zo zásady musia spoločne dohodnúť v rovine podstaty aj v rovine vecnej. — systematickejšie posudzovala administratívnu kapacitu členského štátu, ktorý má realizovať reformy, — Komisia odporúčanie akceptovala. V rámci programu makroekonomických úprav EMS sa osobitná pozornosť venuje vykonávaniu reforiem na zvýšenie kvality a efektívnosti verejného sektora pri poskytovaní základných verejných tovarov a služieb (4. pilier). Technická podpora bola úzko prepojená s ustanoveniami programu makroekonomických úprav EMS, vďaka čomu bola podpora niekoľkých reforiem v rámci programu jasne zahrnutá do memoranda o porozumení z augusta 2015 a do následných doplňujúcich memoránd o porozumení. Do troch mesiacov od vytvorenia programu EMS sa Komisia dohodla s gréckymi orgánmi na pláne technickej spolupráce na podporu štrukturálnych reforiem, ktorý bol uverejnený aj na webovom sídle Komisie. Služba na podporu štrukturálnych reforiem koordinuje a poskytuje podporu gréckym orgánom takmer vo všetkých oblastiach reforiem v rámci programu EMS. — vykonávala priebežné hodnotenia následných programov a využila výsledky na posúdenie ich návrhu a mechanizmov monitorovania. — Komisia odporúčanie akceptovala. Komisia už vykonala hodnotenia ex post v iných krajinách eurozóny, v ktorých prebiehali programy na podporu stability. ii) Osobitná správa č. 23/2017 – Jednotná rada pre riešenie krízových situácií 3.64. Celkovo sme v našej osobitnej správe dospeli k záveru, že v tomto pomerne ranom štádiu existujú nedostatky v schopnosti Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií plniť si svoje úlohy. Berieme na vedomie, že tieto nedostatky je potrebné vnímať v kontexte: Jednotná rada pre riešenie krízových situácií bola zriadená ako úplne nový subjekt vo veľmi krátkom časovom rámci. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV 3.65. Išlo napr. o tieto nedostatky: — oneskorenia pri obsadzovaní pracovných miest, — nedokončené plánovanie riešenia krízových situácií pre banky v rámci pôsobnosti Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií a neúplný systém pravidiel, ktorým sa spravuje, — chýbajúce posúdenia uskutočniteľnosti a dôveryhodnosti zvolených stratégií riešenia krízových situácií v plánoch riešenia krízových situácií, — nejasné rozdelenie operatívnych úloh medzi vnútroštátne orgány a Jednotnú radu pre riešenie krízových situácií, — nerovnováha medzi mandátmi Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií a Európskej centrálnej banky, 3.66. Dospeli sme k záveru, že na zlepšenie systému sú potrebné viaceré kroky. Odporučili sme, aby Jednotná rada pre riešenie krízových situácií: — dokončila svoje plánovanie riešenia krízových situácií pre banky a finalizovala svoj systém pravidiel týkajúcich sa týchto programov, — zvýšila svoje úsilie v oblasti prijímania zamestnancov a primerane obsadila oddelenie ľudských zdrojov zamestnancami, — objasnila operatívne rozdelenie úloh a povinností s vnútroštátnymi orgánmi pre riešenie krízových situácií; — spolupracovala s Európskou centrálnou bankou, aby sa zabezpečilo, že dostane všetky potrebné informácie, a vyzvala zákonodarcu, aby sa prijali potrebné opatrenia na uvedenie súčasného rámca do praxe. 3.67. Uverejnili sme aj osobitnú správu č. 14/2017 „Preskúmanie výkonnosti správy vecí na Súdnom dvore Európskej únie“. Táto osobitná správa obsahovala úvahy ohľadom ďalšieho zlepšenia správy vecí Súdneho dvora. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE ČASŤ 3 – KONTROLA PRIJATIA OPATRENÍ NA ZÁKLADE ODPORÚČANÍ 3.68. Táto časť obsahuje výsledky nášho ročného preskúmania nápravných opatrení, ktoré prijala Komisia v súvislosti s našimi odporúčaniami. Kontrola prijatia opatrení na základe odporúčaní v našich audítorských správach je dôležitým krokom v cykle auditu výkonnosti. Okrem toho, že nám aj našim zainteresovaným stranám následná kontrola poskytuje spätnú väzbu o vplyve našej práce, pomáha aj podnecovať Komisiu a členské štáty k vykonaniu našich odporúčaní. A. Rozsah a prístup – nová metóda 3.69. V predchádzajúcich rokoch sme analyzovali len vybrané osobitné správy. V súlade s našou stratégiou na obdobie 2018 – 2020 v súčasnosti tento proces rozširujeme. Nadviažeme na všetky odporúčania z auditu výkonnosti, ktoré sme adresovali Komisii pred tromi rokmi. 3.70. Analyzovali sme 17 z 24 osobitných správ vydaných v roku 2014, ktoré nie sú analyzované inde (51). Tieto správy obsahovali celkovo 135 odporúčaní. 3.71. Kontrolu prijatia opatrení sme vykonali na základe preskúmaní dokumentov a rozhovorov so zamestnancami Komisie. S cieľom zabezpečiť spravodlivé a vyvážené preskúmanie sme svoje zistenia následne zaslali Komisii a v našej konečnej analýze sme zohľadnili jej odpovede. Vyvodili sme závery o vykonávaní 100 odporúčaní. Nemohli sme vyvodiť závery o zostávajúcich 35 odporúčaniach (ktoré predstavujú 26 % z celkového počtu, čo je viac ako dvojnásobok priemeru za posledných 6 rokov (12 %)), pretože boli určené členským štátom alebo iným inštitúciám Únie (52). B. Akým spôsobom Komisia riešila naše odporúčania? 3.72. V prípade 100 odporúčaní sme dospeli k záveru, že Komisia v plnej miere vykonala 58 odporúčaní (58 %), Zostávajúcich 17 odporúčaní (17 %) vykonala vo väčšine ohľadov, 19 (19 %) v niektorých ohľadoch a 6 (6 %) a nevykonala vôbec (pozri rámček 3.15 ). Stav plnenia odporúčaní je podrobne zobrazený v prílohe 3.1 . 3.72. Komisia konštatuje, že tri štvrtiny posudzovaných odporúčaní považovala EDA za vykonané v plnej miere alebo vo väčšine ohľadov. Komisia neakceptovala 6 odporúčaní, ktoré neboli vykonané vôbec. Rámček 3.15 – Plnenie odporúčaní vyjadrených v našom audite výkonnosti za rok 2014 Zdroj: EDA. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV 3.73. Výsledok, pokiaľ ide o odporúčania, ktoré boli vykonané v plnej miere, je viac-menej v súlade s údajmi z predchádzajúcich rokov. Avšak podiel odporúčaní, ktoré boli vykonané vo väčšine ohľadov, bol 7 % pod 25 % priemerom zaznamenaným za posledných šesť rokov. Podiel odporúčaní vykonaných len v niektorých ohľadoch bol o 7 % vyšší ako šesťročný priemer na úrovni 12 %. Je to pravdepodobne dôsledok našej upravenej metódy analýzy (pozri bod 3.69). 3.74. Zistili sme, že naše odporúčania boli často impulzom pre konkrétne nápravné opatrenia. Prevažná väčšina z 58 odporúčaní vykonaných v plnej miere sa zrealizovala do dvoch rokov (45 % v roku 2014 a 43 % v roku 2015). 3.75. Nepodarilo sa nám overiť plnenie väčšiny odporúčaní, ktoré boli adresované výhradne členským štátom (pozri bod 3.71). Boli sme však schopní analyzovať plnenie šiestich odporúčaní pre členské štáty alebo spoločne pre Komisiu a iné kontrolované subjekty v kontexte zdieľaného hospodárenia. Všetky boli čiastočne alebo plne realizované (53). 3.76. Zaznamenali sme oblasti, v ktorých Komisia obzvlášť účinne vykonávala naše odporúčania. V prípade jednej osobitnej správy v oblasti vonkajšej činnosti v rámci zodpovednosti GR DEVCO a NEAR (osobitná správa č. 16/2014) sa všetkých deväť odporúčaní vykonalo v plnej miere. Všetky nápravné opatrenia (s výnimkou jedného) boli prijaté do jedného roka. Predmetom tohto auditu bolo kombinovanie grantov v rámci regionálnych investičných nástrojov s pôžičkami od finančných inštitúcií na podporu vonkajších politík EÚ. GR MARE takisto splnilo všetky odporúčania, ktoré sme mu adresovali v nadväznosti na audit v oblasti akvakultúry (osobitná správa č. 10/2014). 3.77. Komisia pôvodne zamietla deväť odporúčaní. Tieto odporúčania sa týkali GR GRI, GR REGIO a GR DEVCO. Tri odporúčania boli následne prijaté v niektorých ohľadoch (54). Šesť odporúčaní, ktoré neboli realizované v čase následného preskúmania, bolo z osobitných správ o vinárskom sektore a podnikateľských inkubátoroch. Všetky tieto odporúčania boli v čase našich auditov v roku 2014 zamietnuté. Vo väčšine prípadov to bolo preto, lebo Komisia sa domnievala, že naše odporúčania by mali byť adresované členským štátom. V niektorých prípadoch Komisia v zásade súhlasila s našimi zisteniami, ale nebola schopná akceptovať naše odporúčania v praxi (55). Úroveň zamietnutých alebo čiastočne prijatých odporúčaní bola podobná úrovni z predchádzajúcich rokov. PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE 3.78. Na záver konštatujeme, že naše audity výkonnosti viedli k niekoľkým zásadným zlepšeniam, hoci niektoré zistené nedostatky pretrvávajú. Sú opísané v prílohe 3.2 . ZÁVERY A ODPORÚČANIA Závery 3.79. Cieľom informácií o výkonnosti je určiť, či politiky a programy, a všeobecnejšie generálne riaditeľstvá, Komisia ako organizácia a rozpočet EÚ dosahujú svoje ciele efektívne a účinne. Ak sú potrebné zlepšenia, informácie o výkonnosti by mali slúžiť na objasnenie procesu navrhovania potrebných nápravných opatrení a na monitorovanie ich vykonávania. 3.80. Spôsob, akým organizácia využíva informácie o výkonnosti, ktoré vytvára a zhromažďuje na rozhodovanie, ovplyvňuje jej dlhodobý úspech pri vykonávaní riadenia výkonnosti a dosahovaní lepších výsledkov. 3.81. Naše odporúčania sú nasledovné. 3.81. 1. Sú určité obmedzenia týkajúce sa toho, do akej miery môže Komisia využívať informácie (body 3.6 – 3.13) — Viacročný finančný rámec EÚ má len obmedzenú flexibilitu, pokiaľ ide o prerozdelenie finančných prostriedkov. — Komisia podala návrhy na zvýšenie rozpočtovej flexibility v budúcom viacročnom finančnom rámci. — K prerozdeleniu, založenému v prvom rade na naliehavej potrebe reagovať na utečeneckú krízu a bezpečnostné hrozby, síce došlo v dôsledku posledného preskúmania viacročného finančného rámca v polovici trvania, no nebolo to z dôvodov súvisiacich s výkonnosťou. — Rozhodnutia o prerozdeľovaní sú výsledkom viacerých faktorov. Komisia konštatuje, že dochádza k značným časovým oneskoreniam, kým sú k dispozícii podrobné informácie o výkonnosti. — Meranie prínosu rozpočtu EÚ k cieľom na vysokej úrovni je zložité, pretože niektoré strategické rámce sa uplatňujú paralelne. — Meranie prínosu k cieľom na vysokej úrovni je takisto zložité, pretože je zložité vytvoriť jasné príčinné prepojenia medzi činnosťou útvarov Komisie alebo programom financovaným z rozpočtu EÚ a pokrokom vzhľadom na politické ciele na vysokej úrovni. Mnohé ďalšie vonkajšie faktory ovplyvňujú dosiahnutie týchto cieľov a mnohí aktéri sú zapojení na nižšej štátnej, vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni. Táto zložitosť je neodmysliteľným prvkom prostredia, v ktorom Komisia a rozpočet EÚ pôsobia; samo osebe to nie je nedostatkom výkonnostného rámca. 2. Systémy Komisie týkajúce sa merania výkonnosti sprístupňujú veľké množstvá údajov, ale nie vždy včas (body 3.14 – 3.18) — Generálne riaditeľstvá Komisie zhromažďujú informácie o výkonnosti v rôznych formátoch a z rôznych zdrojov, čo vytvára veľké množstvo informácií relevantných z hľadiska výkonnosti. Niekoľko generálnych riaditeľstiev nedávno implementovalo nové nástroje a procesy na využívanie údajov o výkonnosti v snahe zlepšiť svoj rámec informácií o výkonnosti. — V minulosti sme identifikovali dobré postupy podávania správ, ktoré by Komisia mohla zaviesť. Respondenti v prieskume potvrdili, že je ešte potrebný ďalší pokrok, napríklad pokiaľ ide o včasnosť informácií o výkonnosti alebo usmernenia pre vypracovanie správ o výkonnosti. 3. Komisia využíva informácie o výkonnosti na riadenie programov a politík, hoci pri nesplnení cieľov sa vždy neprijímajú nápravné opatrenia (body 3.19 – 3.26) — Informácie o výkonnosti sa využívajú najmä na úrovni GR na riadenie programov a politík. Vzhľadom na to, že informácie o výkonnosti, ktoré zodpovedajú potrebám každodenného riadenia, nie sú zosúladené s povinnosťami GR a Komisie, pokiaľ ide o externé predkladanie správ, generálne riaditeľstvá spravidla nevyužívajú na riadenie výkonnosti rozpočtu EÚ hlavné správy Komisie o výkonnosti. — Správy Komisie o výkonnosti rozpočtu EÚ okrem iného prostredníctvom hlavných správ o výkonnosti (vrátane výročnej správy o hospodárení a výkonnosti o rozpočte EÚ a programových výkazov) v súlade s príslušnými právnymi povinnosťami. — Výsledky prieskumu tiež poukazujú na to, že nedostatočná výkonnosť nevedie k prijatiu nápravných opatrení vo všetkých prípadoch. Potvrdené výsledky naznačili, že je väčšia pravdepodobnosť, že nesplnenie cieľa bude mať dôsledky v tých generálnych riaditeľstvách, v ktorých sa informácie o výkonnosti využívajú často. — Ako pripomína Európsky dvor audítorov, viac ako 70 % respondentov uviedlo, že ak sa ciele nesplnia, vypracujú sa akčné plány a vykoná sa intenzívnejšie monitorovanie, a viac ako 60 % respondentov odpovedalo, že ak nie sú splnené ciele, vykoná sa hodnotenie. Predstavené výsledky odrážajú názory účastníkov prieskumu. Na zistenie toho, či sa prijalo vhodné nadväzujúce opatrenie, pri náležitom zohľadnení obmedzení rozpočtového rámca, by bolo potrebné posudzovanie jednotlivých prípadov. 4. Komisia vo všeobecnosti nevysvetľuje používanie informácií o výkonnosti vo svojich správach o výkonnosti (body 3.27 – 3.31) Generálne riaditeľstvá ani Komisia nemajú nijakú povinnosť vo svojich správach o výkonnosti vysvetliť, ako boli informácie o výkonnosti použité pri rozhodovaní. Správy GR o výkonnosti, ako aj programové výkazy však často obsahujú určité obmedzené informácie v tejto súvislosti. 5. Vzhľadom na nepretržitý rozvoj kultúry výkonnosti sa očakáva ďalší pokrok (body 3.32 – 3.36) Riadiaci pracovníci generálnych riaditeľstiev, s ktorými sme sa rozprávali, uviedli, že vnímajú viaceré problémy, ktoré im bránia, aby ďalej využívali údaje o výkonnosti na získanie lepších výsledkov. Výsledky nášho prieskumu potvrdili, že v skutočnosti je potrebná väčšia odborná príprava týkajúca sa používania informácií o výkonnosti a účinnejšie šírenie poznatkov a osvedčených postupov. Viaceré opatrenia, ktoré Komisia vykonáva v snahe stať sa inštitúciou, ktorá bude viac orientovaná na výkonnosť, možno považovať za prvé kroky v rámci širšieho úsilia o dosiahnutie výraznej kultúrnej zmeny. Postupom času by táto kultúrna zmena by mala viesť k tomu, že Komisia a rozpočet EÚ sa budú čoraz viac zameriavať na dosiahnutie výsledkov a vplyvu. Komisia konštatuje, že už má dobre rozvinutú kultúru výkonnosti a v posledných rokoch prijala rad opatrení na ešte väčšie posilnenie tejto kultúry (56). Pozri aj príklady Európskeho dvora audítorov v odseku 3.32 týkajúce sa krokov, ktoré Komisia prijala na posilnenie kultúry výkonnosti, a odpoveď Komisie na bod 3.36. 3.82. V bodoch 3.37 – 3.67 sme predstavili hlavné závery a odporúčania vybraných osobitných správ, ktoré sme vydali v roku 2017. 3.83. V rámci tohtoročnej kontroly prijatia opatrení na základe predchádzajúcich odporúčaní (pozri body 3.68 – 3.78) sa potvrdilo, že tri štvrtiny odporúčaní, ktoré sme posúdili, boli vykonané v plnej miere alebo vo väčšine ohľadov. To znamená, že nápravné opatrenia boli prijaté vo väčšine prípadov. V 19 % prípadov boli odporúčania vykonané len v niektorých ohľadoch, pričom pretrvávajúce významné nedostatky sú podrobne uvedené v prílohe 3.2 . To je o 7 % viac ako priemer za posledných šesť rokov, čo je pravdepodobne dôsledok našej upravenej metódy analýzy. Odporúčania 3.84. V prílohe 3.4 sú uvedené zistenia z našej kontroly prijatia opatrení na základe troch odporúčaní uvedených v našej výročnej správe za rok 2014. Jedno odporúčanie nebolo vykonané a na analýzu pokroku ďalších dvoch odporúčaní neexistujú dostatočné dôkazy. 3.85. Na základe našich záverov za rok 2017 odporúčame Komisii, aby prijala tieto opatrenia. — Odporúčanie 1: Komisia by v pripravovanom návrhu VRF mala navrhnúť opatrenia na zefektívnenie a zjednodušenie strategických rámcov upravujúcich plnenie rozpočtu EÚ, čím posilní povinnosť zodpovedať sa za výsledky a zvýši zrozumiteľnosť a transparentnosť pre všetky zainteresované strany. Komisia akceptuje toto odporúčanie. Komisia súhlasí, že prístup k plneniu rozpočtu EÚ by mal byť čo najviac jednotný a jednoduchý, a že zrozumiteľnosť a transparentnosť vzhľadom na dosahovanie výsledkom sú základom. Komisia sa domnieva, že jej návrhy pre budúci viacročný finančný rámec a súvisiace sektorové programy predstavujú jednotný rámec pre budúci rozpočet. Tieto návrhy sú zostavené tak, aby prispievali k politickým prioritám schváleným európskymi lídrami v Bratislave a Ríme. Vychádzajú zo vstupov širokého spektra zainteresovaných strán z Európy. Konečné rozhodnutie o tomto rámci prijme Rada jednomyseľne so súhlasom Európskeho parlamentu. Európsky dvor audítorov odkazuje na iné „strategické rámce“, ktoré môžu ovplyvniť plnenie rozpočtu v období po roku 2020. Tie zahŕňajú politické priority nasledujúcej Komisie a strategický program Európskej rady. Tieto rámce sú vytvorené v súlade s inštitucionálnymi výsadami inštitúcií, ako sú uvedené v zmluve. Komisia bude spolu s inými inštitúciami zohrávať úlohu pri zaisťovaní jednotného prístupu k vykonávaniu budúceho viacročného finančného rámca. Komisia sa ďalej domnieva, že rámec pre budúci rozpočet by mal byť dostatočne flexibilný, aby bol schopný efektívne reagovať na nepredvídateľné potreby v čase, keď vzniknú. Je to prirodzený a nevyhnutný dôsledok komplexného prostredia, v ktorom sa rozpočet EÚ plní. Malo by to viesť k spolupráci so zainteresovanými stranami, aby sa dosiahol jasný súbor merateľných cieľov na vysokej úrovni, ktoré budú vhodné na usmernenie krokov smerom k dosiahnutiu výsledkov (57) stanovených pre celý rozpočet viacročného finančného rámca počas celého obdobia jeho vykonávania (58). Dátum vykonania: schválenie viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027. Návrhy pre budúce finančné programy realizované v rámci viacročného finančného rámca obsahujú podrobné a merateľné ciele a ukazovatele, ktoré sa použijú na monitorovanie a riadenie výkonnosti týchto programov. Konečné rozhodnutie o podobe týchto programov prijme Európsky parlament a Rada prostredníctvom riadneho legislatívneho postupu. Komisia bude podávať správy o pokroku v relevantných správach o výkonnosti. Komisia okrem toho spolu s inými inštitúciami a zainteresovanými stranami preskúma možnosť doplnenia týchto cieľov a ukazovateľov na úrovni programu o merateľné ciele na vysokej úrovni spojené s politickými prioritami. — Odporúčanie 2: Komisia by mala do svojich správ o výkonnosti, ako aj do výročnej správy o hospodárení a výkonnosti, zahrnúť aktuálne informácie o výkonnosti týkajúce sa pokroku pri dosahovaní cieľov a mala by vždy prijímať alebo navrhovať primerané opatrenia v prípade, že tieto ciele nebudú splnené. Dátum vykonania: koniec roka 2019. Komisia akceptuje toto odporúčanie. Komisia bude naďalej podávať správy o dosiahnutom pokroku a v prípade potreby bude predkladať návrhy. Výročné správy o činnosti a programové výkazy poskytujú každý rok najnovšie dostupné informácie o výkonnosti pre všetky ukazovatele výkonnosti rozpočtu EÚ. Výročná správa o hospodárení a výkonnosti v prípade rozpočtu EÚ je súhrnnou správou s odkazmi na iné podrobnejšie správy o výkonnosti. Nie je určená na poskytovanie podrobných správ o všetkých ukazovateľoch výkonnosti. Komisia konštatuje, že správy o výkonnosti, ktoré Komisia predkladá, sú do určitej miery odkázané na kvalitu, dostupnosť a včasnosť informácií poskytovaných členskými štátmi a inými aktérmi. Európsky dvor audítorov v bode 3.81 (1) uznal, že existujú prekážky prijatia nadväzujúcich opatrení, ktoré sa môžu prijať v prípade, že ciele nie sú splnené. Zodpovednosť za rozpočtovú výkonnosť a nadväzujúce opatrenia je rozdelená medzi všetkých aktérov zapojených do plnenia rozpočtu EÚ, a preto nie je pod priamou alebo výhradnou kontrolou Komisie. — Odporúčanie 3: Komisia by mala zjednodušiť ukazovatele o výkonnosti rozpočtu EÚ a zlepšiť súlad medzi všeobecnými cieľmi na vysokej úrovni a špecifickými cieľmi stanovenými na úrovni programov a politík. Na tento účel by mala podniknúť tieto kroky: Komisia akceptuje toto odporúčanie. a) mala by vytvoriť priame prepojenie medzi konkrétnymi cieľmi v právnom základe pre každý výdavkový program a všeobecným cieľmi; a) Komisia akceptuje toto odporúčanie; vykonáva sa prostredníctvom návrhov Komisie na finančné programy v rámci budúceho viacročného finančného rámca. Týmito návrhmi sa vytvára jasný výkonnostný rámec založený na cieľoch a ukazovateľoch. Konečná forma výkonnostných rámcov bude závisieť od výsledku legislatívneho procesu. b) mala by preskúmať ukazovatele výkonnosti používané pre rozpočet EÚ na všetkých úrovniach, zaznamenávať informácie o predpokladanom používateľovi jednotlivých ukazovateľov, ako aj ich plánovaný účel. Ak tieto informácie nie je možné overiť, potom by mala zvážiť odstránenie tohto ukazovateľa. b) Komisia akceptuje toto odporúčanie; vykonáva sa prostredníctvom návrhov týkajúcich sa budúceho viacročného finančného rámca. Všetky ukazovatele vytvorené pre finančné programy boli kriticky preskúmané ako súčasť preskúmania výdavkov, ktoré viedlo k návrhom Komisie týkajúcim sa budúceho viacročného finančného rámca. Výsledkom toho boli návrhy pre menší počet ukazovateľov s vyššou kvalitou týkajúcich sa programovej výkonnosti. Používajú sa rôzne úrovne ukazovateľov slúžiace rôznym účelom vrátane riadenia výkonnosti, ale aj komunikácie výsledkov dosiahnutých s prostriedkami rozpočtu EÚ. c) Mala by zabezpečiť, aby sa informácie, ktoré sa využívajú na dennodenné riadenie programov a politík v generálnych riaditeľstvách, zosúladili so súhrnnými informáciami o výkonnosti zahrnutými v hlavných správach o výkonnosti. Dátum vykonania: schválenie viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027. c) Komisia akceptuje toto odporúčanie, pričom konštatuje, že na podávanie správ o výkonnosti rozpočtu a na každodenné riadenie rozpočtu EÚ Komisiou, vnútroštátnymi orgánmi, finančnými inštitúciami a inými zainteresovanými stranami sú na súhrnnej úrovni relevantné rôzne typy a úrovne informácií. Toto odporúčanie sa vykoná prostredníctvom pokynov pre útvary týkajúcich sa prípravy relevantných správ o výkonnosti. — Odporúčanie 4: Komisia by mala v hlavných správach o výkonnosti poskytnúť informácie o spôsobe využívania informácií o výkonnosti. Mala by preukázať čo možno najsystematickejším spôsobom a so zreteľom na čas potrebný na získanie týchto informácií, ako boli informácie o výkonnosti týkajúce sa rozpočtu EÚ využívané pri rozhodovaní. Dátum vykonania: koniec roka 2019. Komisia toto odporúčanie akceptuje. Komisia konštatuje, že z dôvodu časových oneskorení súvisiacich so zhromažďovaním podrobných informácií o výkonnosti týkajúcich sa finančných programov, hlavná príležitosť načerpať poznatky z informácií o výkonnosti je pri navrhovaní legislatívneho rámca pre budúce finančné programy. Preskúmanie výdavkov, ktoré dopĺňa návrh Komisie pre budúci viacročný finančný rámec, a posúdenia vplyvu uverejnené spolu s návrhmi budúcich finančných programov v rozsiahlej miere odkazujú na hodnotenia výsledkov, závery auditov a iné zdroje informácií o výkonnosti a objasňujú, ako sa takto nadobudnuté poznatky odrazili v návrhu budúcich programov. — Odporúčanie 5: Komisia by mala zaviesť alebo zlepšiť opatrenia a stimuly, aby podporila väčšie zameranie na výkonnosť vo vnútornej kultúre Komisie, a nadviazať pri tom na už dosiahnutý pokrok. Na tento účel by mala: Komisia akceptuje toto odporúčanie. Komisia má vo svojich útvaroch dobre rozvinutú kultúru výkonnosti. Ako sa uznáva v tejto kapitole, za posledné roky sa vynaložilo značné úsilie (napríklad reforma cyklu strategického plánovania a programovania, hodnotenia v polovici trvania výdavkových programov na roky 2014 – 2020, príprava výdavkových programov na obdobie 2021 – 2027) na posilnenie zamerania na výkonnosť na politickej úrovni aj na úrovni útvarov. Komisia sa zaviazala pokračovať v podpore kultúry výkonnosti s náležitým ohľadom na paralelnú zodpovednosť Komisie za riadne finančné hospodárenie s rozpočtom EÚ. a) poskytnúť svojim riadiacim pracovníkom viac poznatkov a usmernení týkajúcich sa riadenia výkonnosti a využívania informácií o výkonnosti pri rozhodovaní; a) Komisia toto odporúčanie akceptuje. Komisia posúdi, ako najlepšie zaistiť, aby rozsiahle usmernenia o riadení výkonnosti, ktoré už v rámci Komisie existujú, boli dostupné pre všetkých riadiacich pracovníkov, a to aj prostredníctvom prípadného zvyšovania informovanosti a činností odbornej prípravy. Komisia takisto zváži, či v súčasnej ponuke existujú nedostatky. b) vymieňať osvedčené postupy týkajúce sa využívania informácií o výkonnosti v rámci Komisie, ako aj s kľúčovými zainteresovanými stranami, ako sú členské štáty; b) Komisia toto odporúčanie akceptuje. Komisia bude pokračovať v uskutočňovaní pravidelných diskusií o otázkach súvisiacich s výkonnosťou v rámci relevantných vnútorných sietí a v spolupráci s inými inštitúciami a zainteresovanými stranami. Napríklad medziútvarová pracovná skupina pre rozpočet zameraný na výsledky zohrávala kľúčovú úlohu pri zaistení pravidelných stretnutí vyšších riadiacich pracovníkov, zvyšovaní informovanosti a budovaní spoločného porozumenia výkonnosti. Okrem toho sa spolu s prípravou výkonnostného rámca pre ďalšiu generáciu programov zorganizovala podskupina na technickej úrovni týkajúca sa opatrení výkonnosti s cieľom zhromaždiť získané poznatky a najlepšie postupy a podporovať koordinovaný prístup. Komisia v roku 2017 zorganizovala dve stretnutia odborníkov s účastníkmi z Európskeho parlamentu, členských štátov a iných zainteresovaných strán s cieľom diskutovať o využívaní informácií o výkonnosti. c) ďalej zlepšiť svoju vnútornú kultúru s cieľom dosiahnuť väčšie zameranie na výkonnosť, s prihliadnutím na problémy, ktoré identifikovali GR (59), ako aj na možnosti pokroku, ktoré určili respondenti v prieskume (60), a príležitosti, ktoré ponúka revidované nariadenie o rozpočtových pravidlách, iniciatíva s názvom Rozpočet zameraný na výsledky, vykazovanie výkonnosti prebiehajúcich projektov a iné zdroje. Dátum vykonania: koniec roka 2020. c) Komisia akceptuje toto odporúčanie. Komisia konštatuje, že už má vo svojich útvaroch veľmi dobre zakotvenú kultúru výkonnosti a bude naďalej skúmať, ako ju možno ďalej posilniť.

(1) Článok 317 Zmluvy o fungovaní EÚ.

(2) Pokyny pre strategický plán na obdobie 2016 – 2020 a plán riadenia na rok 2016, 20. novembra 2015, Ares (2015)5332669: pozri oddiel 1, ods. 1.1.

(3) http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm.

(4) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-guidelines_en.

(5) Napríklad generálny audítor Kanady, kontrolór a generálny audítor Nového Zélandu, Štátny kontrolný úrad USA a Najvyšší kontrolný úrad Spojeného kráľovstva.

(6) GR AGRI, GR CONNECT, GR DEVCO, GR EAC, GR EMPL a generálny sekretariát.

(7) Európsky parlament a Rada.

(8) Pozri Budgeting and Performance in the European Union – A review in the context of EU Budget Focused on Results (Zostavenie rozpočtu a výkonnosť v Európskej únii: Prieskum v rámci rozpočtu EÚ zameraného na výsledky), Riaditeľstvo verejnej správy OECD, bod 3.2.4: http://www.oecd-ilibrary.org/governance/budgeting-and-performance-in-the-european-union_budget-17-5jfnx7fj38r2?crawler=true.

(9) Pozri napríklad Právnickú fakultu univerzity St. Gallen, Economics Research Paper Series, pracovný dokument č. 2015-04, september 2014, What can performance information do to legislators? A Budget Decision Experiment with Legislators (Čo môžu informácie o výkonnosti poskytnúť zákonodarcom? Experiment so zákonodarcami týkajúci sa rozpočtového rozhodnutia: https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2494772.

(10) Pozri COM(2016) 603 final, s. 14, „Strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020: Rozpočet EÚ zameraný na výsledky“ http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&n=10&adv=0&coteId=1&year=2016&number=603&language=en.

(11) Pozri napríklad našu osobitnú správu č. 15/2017 „Ex ante kondicionality a výkonnostná rezerva v rámci súdržnosti: inovačné, zatiaľ však neúčinné nástroje“ a našu osobitnú správu č. 16/2017 „Programovanie rozvoja vidieka: je potrebné menej zložitosti a väčšie zameranie na výsledky“ (https://www.eca.europa.eu).

(12) Pozri COM(2016) 603 final.

(13) Táto otázka bola predtým predmetom diskusie v bodoch 3.18 – 3.19 výročnej správy za rok 2016, bodoch 3.18 – 3.21 výročnej správy za rok 2015 a bodoch 3.7 – 3.12 výročnej správy za rok 2014.

(14) Pozri tiež odpovede Komisie na body 3.18 – 3.19 výročnej správy EDA z roku 2016, body 3.18 – 3.21 výročnej správy EDA z roku 2015 a body 3.7 – 3.12 výročnej správy EDA z roku 2014.

(15) V rámci európskeho semestra GR EAC spolupracuje aj s GR ECFIN a GR EMPL v oblasti vzdelávania, aby identifikovali výzvy a sformulovali závery a odporúčania na účely vypracovania výročných správ o jednotlivých krajinách.

(16) Pozri „Hodnotenie stratégie EÚ pre mládež a odporúčanie Rady o mobilite mladých dobrovoľníkov v rámci EÚ“, záverečná správa, zhrnutie, s. 4: „Ciele a priority stratégie EÚ pre mládež boli celkovo koherentné s cieľmi stratégie Európa 2020. Je to však predovšetkým v dôsledku širokého tematického pokrytia rámca spolupráce mládeže, a nie v dôsledku úsilia o zosúladenie týchto dvoch stratégií. Zainteresované strany, s ktorými sme viedli rozhovory, často vnímali tieto dve stratégie ako samostatné prístupy, každý so svojimi vlastnými cieľmi, a nie ako súčasť integrovaného dlhodobého plánu EÚ“.

(17) Neanalyzovali sme však rozsah ich využívania ani ich užitočnosť.

(18) Pozri výročnú správu za rok 2016, kapitolu 3 „Rozpočet EÚ a výsledky“, body 3.13 až 3.51.

(19) So zreteľom na včasnosť informácií sme zistili problémy ovplyvňujúce program Horizont 2020, body 3.31 a 3.51 až 3.53 výročnej správy za rok 2015.

(20) Podobne Štátny kontrolný úrad USA (Government Accountability Office) uvádza v rôznych správach, že federálne agentúry môžu realizovať niekoľko postupov, ktoré môžu zlepšiť alebo zjednodušiť používanie informácií o výkonnosti (s cieľom identifikovať problémy a prijať nápravné opatrenia; rozvíjať stratégie a prideľovať zdroje; uznať a odmeniť výkonnosť; a identifikovať a vymieňať účinné prístupy) s cieľom dosiahnuť lepšie výsledky. Pozri tieto správy Štátneho kontrolného úradu USA: https://www.gao.gov/assets/250/247701.pdf; https://www.gao.gov/new.items/d081026t.pdf; https://www.gao.gov/assets/130/123413.pdf; https://www.gao.gov/assets/670/666187.pdf.

(21) Pozri body 3.62 – 3.63 výročnej správy za rok 2015 a body 3.71 – 3.73 výročnej správy za rok 2014.

(22) Pozri odporúčanie 1 vo výročnej správe za rok 2015 a odporúčanie 2 vo výročnej správe za rok 2014.

(23) Pozri tiež výročnú správu za rok 2016, kapitolu 3 „Rozpočet EÚ a výsledky“, časť 1 sekciu 1 – Rámec na vykazovanie výkonnosti.

(24) Vymedzenia pojmov použitých v tabuľke: ukazovateľ je vlastnosť alebo charakteristický znak, ktoré sa pravidelne hodnotia s cieľom posúdiť, do akej miery boli splnené ciele; ukazovateľ výsledkov meria okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov na konci ich účasti na opatrení; a ukazovateľ vplyvu meria dlhodobejšie účinky, ktoré možno pozorovať počas určitého obdobia po ukončení opatrenia.

(25) Pozri prílohu 10 (a najmä strany 457 – 459) výročnej správy o činnosti GR DEVCO za rok 2016.

(26) Vzhľadom na to, že cyklus strategického plánovania a programovania prešiel reformou v roku 2016, výročné správy o činnosti obsahujú informácie o plnení pracovného programu Komisie. Sú v nich zahrnuté informácie o ukazovateľoch výstupov, ktoré boli predtým stanovené v ročnom pláne riadenia GR.

(27) https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-reports-2016_en. Táto spoločná webová stránka obsahuje odkazy na webové sídla, na ktorých sa nachádzajú výročné správy o činnosti jednotlivých generálnych riaditeľstiev. Spoločnú webovú stránku navštívilo od uverejnenia výročných správ o činnosti za rok 2016 do 30. januára 2018 2700 návštevníkov. Na jednotlivých webových sídlach s výročnými správami o činnosťami bolo v roku 2017 zaznamenaných 7509 návštev stránky. V roku 2016 však výročné správy o činnosti mohli byť uverejnené aj na iných webových sídlach. Nie sú k dispozícii žiadne údaje o návštevníkoch stránky a zobrazeniach stránky na týchto webových sídlach.

(28) Tento názor vyjadril aj Najvyšší audítorský úrad Kanady: „Informácie o výkonnosti sa musia využívať a musia ich vidieť aj ostatní, ktorí ich majú používať“, pozri oddiel 22.„Preukázateľné využívanie informácií o plnení je zásadné“: „Vykonávanie riadenia založeného na výsledkoch: poznatky z literatúry“,

http://www.oag-bvg.gc.ca/internet/English/meth_gde_e_10225.html.

(29) Pozri s. 3 pokynov k výročnej správe o činnosti za rok 2017.

(30) Strategický plán, plán riadenia a výročná správa o činnosti.

(31) Jednou zo zásad je, že „celková koncepcia politiky a formulovanie spoločnej poľnohospodárskej politiky je založené na politickej a ekonomickej analýze, hodnotení a posúdeniach vplyvu“, pozri s. 5 strategického plánu GR AGRI na obdobie 2016 – 2020.

(32) Pozri s. 26 výročnej správy GR CNECT o činnosti za rok 2016, v ktorej sa uvádza, že „v prípade predchádzajúceho akčného plánu bola splnená väčšina cieľov, a poukazuje sa na význam spoločných európskych cieľov v oblasti elektronickej štátnej správy“.

(33) http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2017/DB2017_WD01_en.pdf.

(34) V tejto časti generálne riaditeľstvá diskutujú o opravných rozpočtoch, nadchádzajúcich činnostiach, výsledkoch, ktoré sa majú dostaviť, a pracovných programoch naplánovaných na nasledujúce dva roky.

(35) Pozri s. 44 programových výkazov za rok 2017.

(36) Pozri špecifický cieľ 1.1 na strane 10 plánu riadenia GR EAC na rok 2017.

(37) Pozri s. 10 strategického plánu GR EAC na obdobie 2016 – 2020.

(38) Pozri naše stanovisko č. 1/2017 k návrhu revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=40627 [a znenie revidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlá