(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(5)Na Rumunsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom konvergenčnom programe na rok 2018 plánuje v roku 2018 dosiahnuť celkový deficit na úrovni 2,95 % HDP a následne ho postupne znižovať na úroveň 1,45 % HDP v roku 2021. Neočakáva sa, že strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 1 % HDP, sa dosiahne do roku 2021, t. j. do konca časového rámca programu. Očakáva sa, že prepočítané štrukturálne saldo v roku 2021 dosiahne –2,1 %. Na základe konvergenčného programu sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP do roku 2021 zostane pod úrovňou 40 %. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Navyše platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov neboli dostatočne konkretizované.

(6)Rada 16. júna 2017 v súlade s článkom 121 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie („ZFEÚ“) rozhodla, že v Rumunsku bola v roku 2016 zaznamenaná značná odchýlka od strednodobého rozpočtového cieľa. Vzhľadom na stanovenú značnú odchýlku Rada 16. júna 2017 odporučila Rumunsku, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2017 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,5 % HDP. Rada 5. decembra 2017 zistila, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady zo 16. júna 2017, a vydala revidované odporúčanie. Rada v novom odporúčaní požiadala Rumunsko, aby prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Rada XX. júna 2018 zistila, že Rumunsko neprijalo účinné opatrenia v reakcii na odporúčanie Rady z 5. decembra 2017. Na základe výsledných údajov z roku 2017 sa navyše zistilo, že Rumunsko sa v roku 2017 nachádzalo v situácii značnej odchýlky od odporúčanej úpravy. Komisia v súlade s článkom 121 ods. 4 ZFEÚ a článkom 10 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 vydala 23. mája 2018 varovanie pre Rumunsko týkajúce sa skutočnosti, že v roku 2017 bola zaznamenaná značná odchýlka od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu. Rada XX. júna 2018 prijala následné odporúčanie, v ktorom potvrdila, že Rumunsko bude musieť prijať opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 neprekročila 3,3 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2018 existuje riziko odchýlky od uvedeného odporúčania.

(7)Rada preto XX. júna 2018 odporučila Rumunsku, aby v roku 2019 prijalo opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov neprekročila 5,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,8 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2019 existuje riziko odchýlky od uvedenej požiadavky. V prognóze Komisie z jari 2018 sa okrem toho predpokladal deficit verejných financií na úrovni 3,4 % HDP na rok 2018 a 3,8 % HDP na rok 2019, čo znamená prekročenie referenčnej hodnoty 3 % HDP stanovenej v zmluve. Rada celkovo zastáva názor, že od roku 2018 budú potrebné ďalšie významné opatrenia na dosiahnutie súladu s ustanoveniami Paktu stability a rastu, a to vzhľadom na značne sa zhoršujúci fiškálny výhľad, v súlade s odporúčaním určeným Rumunsku XX. júna 2018 s cieľom napraviť zaznamenanú značnú odchýlku od postupu úprav smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu.

(8)Rumunsko vo svojom rozpočtovom plánovaní pravidelne ignoruje zásady fiškálneho rámca napriek potrebe zodpovednej tvorby fiškálnej politiky. Fiškálna dohoda sa do vnútroštátnych právnych predpisov transponuje rumunským zákonom o fiškálnej zodpovednosti. Jeho pravidlá sú dobre navrhnuté, ale v praxi sa opakovane prehliadajú. V roku 2016 stúpol štrukturálny deficit nad úroveň strednodobého cieľa, čo je v rozpore s pravidlom o deficite. Rozpočty na roky 2017 a 2018 obsahovali cieľ celkového deficitu na úrovni blízko 3 % HDP, čo so sebou prináša zhoršenie štrukturálneho salda v rozpore s pravidlom. Dve rozpočtové zmeny prijaté v roku 2017 neboli v súlade s pravidlami zakazujúcimi zvyšovanie horných hraníc celkového a primárneho deficitu a zvyšovanie počtu zamestnancov a celkových vládnych výdavkov počas prebiehajúceho fiškálneho roka. Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch, aj v roku 2017 sa okrem toho aktualizácia fiškálnej stratégie poskytla parlamentu dlho po uplynutí zákonnej lehoty, čo znamená, že nebolo možné zabezpečiť dlhodobú perspektívu rozpočtového plánovania.

(9)Daňová disciplína je stále na nízkej úrovni, najmä v prípade dane z pridanej hodnoty. Rumunsko dosiahlo v uplynulom roku obmedzený pokrok pri plnení opakovaného odporúčania týkajúceho sa posilňovania daňovej disciplíny a výberu daní. Pokiaľ ide o daň z pridanej hodnoty, rozdiel medzi teoreticky očakávanými a skutočne vybranými príjmami stále zostáva veľmi vysoký. V záujme zlepšenia disciplíny zaviedli orgány rozdelené platby. Táto možnosť nie je povinná, s výnimkou platobne neschopných spoločností a daňovníkov s významnými nesplatenými záväzkami týkajúcimi sa dane z pridanej hodnoty. Toto opatrenie však ešte neprinieslo výrazné výsledky. Zavedenie elektronických registračných pokladníc napojených na IT systém daňovej správy stále čaká na realizáciu.

(10)Situácia vo finančnom sektore sa aj naďalej zlepšuje, ale niektoré udalosti si vyžadujú sledovanie. Bankový sektor je dostatočne kapitalizovaný a kvalita aktív sa zlepšila. Niektoré prebiehajúce legislatívne iniciatívy, s ktorým sa spája riziko, že nepriaznivo ovplyvnia scudzenie nesplácaných úverov a takisto úvery a investície, si však vyžadujú dôkladné sledovanie. Nedávne zníženie príspevkov do predfinancovaných dôchodkových fondov druhého piliera zmiernilo krátkodobé fiškálne obavy, ale môže mať negatívny vplyv na rozvoj kapitálových trhov.

(11)Na trhu práce dochádza k prehrievaniu v dôsledku rastu zamestnanosti a poklesu pracovnej sily vyplývajúceho z demografického starnutia a emigrácie. Rumunsko má zároveň značný nevyužitý potenciál pracovnej sily a niektoré skupiny, ako sú mladí ľudia, Rómovia, dlhodobo nezamestnaní a osoby so zdravotným postihnutím, majú ťažkosti s prístupom na trh práce. Rumunsko dosiahlo v uplynulom roku len malý pokrok pri plnení odporúčania týkajúceho sa posilnenia cielených aktivačných politík a integrovaných verejných služieb a zamerania sa na tých, ktorí sú najviac vzdialení od trhu práce. Napriek zvýšeniu finančných stimulov pre programy mobility zostáva účasť na aktívnych politikách trhu práce naďalej veľmi nízka a administratívna záťaž je stále vysoká. Verejné pracovné programy miestneho významu neboli úspešné v poskytovaní relevantných zručností ani v podpore prechodu na štandardné zamestnanie. Neexistuje žiadny systém správy prípadov pre dlhodobo nezamestnaných a príjemcov sociálnej pomoci. Spolupráca medzi verejnými službami zamestnanosti, poskytovateľmi sociálnych a vzdelávacích služieb a externými poskytovateľmi služieb je obmedzená.

(12)Riziko chudoby alebo sociálneho vylúčenia je stále veľmi vysoké. Obzvlášť postihnuté sú rodiny s deťmi, osoby so zdravotným postihnutím, Rómovia a vidiecke obyvateľstvo. Pretrváva vysoká nerovnosť príjmov, a to aj vzhľadom na nízky vplyv daňového systému a systému sociálneho zabezpečenia na zmiernenie nerovnosti trhových príjmov. Sociálny referenčný index, ktorý predstavuje referenčnú hodnotu pri výpočte najdôležitejších sociálnych dávok, sa od roku 2008 neaktualizoval. Zákon o minimálnom začlenení, ktorý má nadobudnúť účinnosť v roku 2018, by bol zvýšil mieru pokrytia a primeranosti sociálnej pomoci. Jeho nadobudnutie účinnosti však bolo odložené o viac než rok. Nižší vek odchodu do dôchodku pre ženy sa prejavuje v nižších dôchodkových nárokoch, čím sa zhoršuje chudoba v starobe a zvyšujú sa rozdiely v zamestnanosti žien a mužov.

(13)Zapojenie sociálnych partnerov do navrhovania a vykonávania hospodárskych a sociálnych reforiem bolo veľmi obmedzené. Názory sociálnych partnerov sa často neberú do úvahy, aj to ani vtedy, keď sú si podobné. Rámec pre kolektívne vyjednávanie Rumunska nepodporuje existenciu dobre fungujúceho systému pracovnoprávnych vzťahov. Sociálny dialóg sa vyznačuje nízkou úrovňou kolektívneho vyjednávania, najmä na odvetvovej úrovni, a nízkou mierou členstva v odborových zväzoch a v organizáciách zamestnávateľov. Vysoké hraničné hodnoty týkajúce sa reprezentatívnosti a nejasné vymedzenie odvetví patria medzi hlavné prekážky účinnejšieho sociálneho dialógu. Legislatívne zmeny zamerané na zlepšenie tohto rámca zatiaľ pokročili veľmi málo.

(14)V priebehu posledných rokov sa opakovane svojvoľne zvyšovala minimálna mzda. Od roku 2015 čistá minimálna mzda vzrástla o viac než 60 %. V roku 2017 približne 30 % pracovníkov zarábalo minimálnu mzdu, čo naznačuje vysokú kompresiu mzdového rozpätia. Sociálni partneri schválili návrh objektívneho mechanizmu na zvyšovanie minimálnej mzdy, ale vláda ho neuplatňuje.

(15)Ponuka zručností nedrží krok s potrebami hospodárstva. Nízky stupeň dosiahnutých základných a digitálnych zručností má nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť, zamestnanosť a konvergenciu. Účasť na vzdelávaní dospelých je veľmi nízka. Mechanizmus na zosúladenie aktívnych politík trhu práce s dopytom po zručnostiach ešte nie je zavedený a schopnosť predvídať budúce potreby v oblasti zručností a odhadovať očakávaný vplyv nových technológií je slabá. Odborné vzdelávanie a príprava zostávajú stále druhoradou možnosťou a nie sú dostatočne zosúladené s potrebami trhu práce ani regionálnymi alebo odvetvovými stratégiami špecializácie.

(16)Slabá výkonnosť vzdelávacieho systému prispieva k vysokej nerovnosti príležitostí a dlhodobých vyhliadok hospodárskeho rastu v Rumunsku. Výzvou je aj poskytovanie kvalitného inkluzívneho vzdelávania v hlavnom vzdelávacom prúde a prístupu k nemu, najmä pre Rómov a deti vo vidieckych oblastiach. Zatiaľ nebola vypracovaná monitorovacia metodika na riešenie problému segregácie v školách. Podiel osôb, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku, síce klesá, ale je stále vysoký. Vyvíja sa mechanizmus včasného varovania na identifikáciu detí, ktorým hrozí predčasné ukončenie školskej dochádzky, ale zameranie na kvalitné vzdelávanie je slabé. Napriek tomu, že sa prijali určité opatrenia, zabezpečovanie kvality školského a vysokoškolského vzdelávania čelí výzvam. Miera dosiahnutého terciárneho vzdelania je veľmi nízka. Investície do vzdelávania sú pomerne nízke, a najmä znevýhodneným školám chýba vhodná podpora.

(17)Zdravotný stav obyvateľstva sa zlepšil, ale stále nespĺňa normy EÚ. Prístup k zdravotnej starostlivosti predstavuje aj naďalej výzvu, čo má negatívny dosah na vývoj dieťaťa, zamestnateľnosť pracovných síl a zdravé starnutie. Nízka úroveň financovania a neefektívne využívanie zdrojov obmedzujú účinnosť systému zdravotnej starostlivosti v situácii, keď existuje výrazný nedostatok lekárov a zdravotných sestier. Prístup k zdravotnej starostlivosti je obmedzovaný rozšíreným výskytom neformálnych platieb a vzdialenosťou od zdravotníckej infraštruktúry. Rumunsko dosiahlo určitý pokrok pri plnení odporúčania týkajúceho sa obmedzenia neformálnych platieb a zavádza monitorovací mechanizmus, aj keď jeho skutočný dosah sa ešte musí posúdiť. Pri plnení odporúčania týkajúceho sa posunu k ambulantnej starostlivosti sa doteraz dosiahol len nepatrný pokrok. Prebiehajúce uskutočňovanie národnej stratégie v oblasti zdravia je poznačené presúvaním priorít a zlým investičným plánovaním.

(18)Pri navrhovaní, vykonávaní a monitorovaní politík zohráva strategické plánovanie, verejné konzultácie a posudzovanie regulačného vplyvu aj naďalej len nevýznamnú úlohu. Zhoršuje sa tým kvalita a predvídateľnosti regulácie. Časté zmeny právnych predpisov, ako napríklad zmeny daňového zákona, negatívne ovplyvňujú podnikateľské prostredie. Zapojenie zainteresovaných strán do návrhu a uskutočňovania reforiem je slabé a len zriedkavo sa uplatňuje skutočný dialóg, hoci príslušné inštitucionálne štruktúry sú k dispozícii. Mechanizmom na zohľadňovanie stanovísk zainteresovaných strán v rámci verejných konzultácií sa nezabezpečujú náležité nadväzujúce kroky. Konkrétnym nedávnym príkladom je ignorovanie návrhu na objektívny mechanizmus na zvyšovanie minimálnej mzdy, ktorý schválili sociálni partneri a ktorým by sa splnilo príslušné odporúčanie pre Rumunsko. V oblasti reformy verejnej správy sa nedosiahli žiadne hmatateľné výsledky. Odložilo sa prijatie príslušných právnych predpisov v oblasti riadenia ľudských zdrojov vo verejnej správe. Generálny sekretariát vlády má pri kontrole kvality navrhovania politiky obmedzenú úlohu.

(19)Rumunské vyhliadky na rast obmedzuje slabá kvalita infraštruktúry, mimo iného v doprave, odpadovom hospodárstve a sektore odpadových vôd. Verejné investície sa vyznačujú nízkou efektívnosťou, a to najmä pri príprave projektov a stanovovaní priorít. Všeobecné podmienky a spoľahlivosť cestnej, železničnej a vodnej infraštruktúry sú aj naďalej nedostatočné a reforma sektora dopravy postupuje len veľmi pomaly. Pokrok v reforme odpadového hospodárstva je takisto pomalý, zatiaľ čo sektory tuhého odpadu a odpadových vôd čelia podobným výzvam. Hlavný plán dopravy a národný plán nakladania s odpadom sú určené na zabezpečenie stabilného plánu pre investície a na posilnenie administratívnych kapacít v týchto sektoroch, ale zosúlaďovanie prípravy projektov so strategickým plánovaním bolo doteraz obmedzené. Rumunsko dosiahlo obmedzený pokrok pri riešení odporúčania týkajúceho sa posilnenia prioritizácie a prípravy projektov vo verejných investíciách.

(20)Efektívne a transparentné verejné obstarávanie zostáva kľúčovým prvkom pri riešení zásadných výziev jednotlivých politík Rumunska vrátane účinného vynakladania verejných financií, boja proti korupcii, podpory inovácií a udržateľného a inkluzívneho rastu. Rumunsko dosiahlo určitý pokrok pri riešení odporúčania týkajúceho sa uskutočňovania stratégie v oblasti verejného obstarávania, ale tento plán ešte nie je v plnej miere realizovaný. Medzi pretrvávajúce výzvy zároveň stále patrí zvyšovanie efektívnosti a strategické využívanie verejného obstarávania, auditu a zamedzovania podvodom. Udržateľnosť prijatých opatrení a nezvratnosť reforiem si vyžadujú neustále sledovanie. Výzvy vzťahujúce sa na efektívnosť a transparentnosť v oblasti verejného obstarávania sa týkajú najmä rozsiahlych investícií do infraštruktúry zdravotnej starostlivosti v regionálnych nemocniciach v Iaşi, Kluži a Craiove.

(21)Štátom vlastnené podniky majú kľúčový význam pre sektory kritickej infraštruktúry, napríklad pre energetiku a železničnú dopravu. Ich prevádzková a finančná výkonnosť je však slabšia než výkonnosť podnikov súkromného sektora. Správa a riadenie štátom vlastnených podnikov sa nedávno výrazne oslabila a zaznamenalo sa zvrátenie dosiahnutého pokroku v súvislosti s odporúčaniami pre Rumunsko z rokov 2015 a 2016. Nové právne predpisy sa vykonávajú pomaly a navyše existujú snahy o vyňatie viacerých spoločností z rozsahu ich pôsobnosti. Uverejňovanie finančných údajov o podnikoch vo vlastníctve štátu sa navyše oneskoruje. V dôsledku toho sa zhoršujú kľúčové podmienky na podporu efektívneho využívania verejných zdrojov a vzniká priestor pre deformované investičné rozhodnutia. Ústavný súd vyzval vo februári 2018 parlament, aby zrevidoval uvedené výnimky.

(22)Vývoj počas celého minulého roku do veľkej miery spochybnil nezvratnosť a udržateľnosť zásadného pokroku Rumunska pri reformovaní justičného systému a riešení korupcie na vysokých miestach. Spochybňuje sa nezávislosť súdnictva a vyvíja sa tlak na súdne inštitúcie a právny rámec bojujúce proti korupcii, zatiaľ čo pokrok v oblasti pretrvávajúcich výziev sa ešte viac spomaľuje. V uskutočňovaní národnej stratégie boja proti korupcii na roky 2016 – 2020, v ktorej sa ďalej rozvíjajú opatrenia na prevenciu a boj proti korupcii, sa pokračuje na technickej úrovni, ale je potrebná konkrétnejšia politická podpora, keďže problémy v oblasti korupcie a správy vecí verejných vo verejnom sektore pretrvávajú na všetkých úrovniach a patria medzi hlavné výzvy podnikateľského prostredia.

(23)V rámci mechanizmu spolupráce a overovania Komisia aj naďalej sleduje reformu súdnictva a boj proti korupcii v Rumunsku. Tieto oblasti preto v odporúčaniach pre Rumunsko nie sú zahrnuté, ale sú dôležité pre rozvoj pozitívneho sociálno-ekonomického prostredia v krajine.