[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 4.2.2011 KOM(2011) 39 v konečnom znení 2011/0018 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), v antisubvenčnom konaní týkajúcom sa dovozu polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami stanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii, naposledy zmenené a doplnené vykonávacím nariadením Rady (EÚ) č. 806/2010. | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | Zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné posúdenie vplyvu, obsahuje však úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Komisia začala 14. januára 2010 čiastočné predbežné preskúmanie obmedzené na subvenčné aspekty vyrovnávacích opatrení uplatniteľných na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii. Dôvodom na začatie preskúmania bola skutočnosť, že žiadateľ, vyvážajúci výrobca v Indii, poskytol dostatočné dôkazy prima facie o tom, že sa zmenili okolnosti v súvislosti so subvencovaním, na základe ktorých boli zavedené opatrenia, a že tieto zmeny majú trvalý charakter. Čiastočným predbežným revíznym prešetrovaním sa potvrdilo, že i) úroveň subvencovania sa vo vzťahu k príslušnému indickému výrobcovi znížila; ii) súčasné spôsoby uplatňovania prešetrovaných systémov a ich napadnuteľnosť sa nezmenili. Keďže sa preukázalo, že žiadateľ bude v budúcnosti ďalej dostávať subvencie vo výške podstatne nižšej ako colná sadzba, ktorá sa v jeho prípade v súčasnosti uplatňuje, úroveň opatrení by sa mala upraviť tak, aby zodpovedala novým zisteniam. Zistilo sa, že zmenené okolnosti majú trvalý charakter. Z tohto dôvodu sa Rade navrhuje prijať pripojený návrh nariadenia, aby sa colná sadzba uplatniteľná na príslušného indického výrobcu upravila na 11 %. Toto nariadenie by malo byť uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr 14. apríla 2011. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, a najmä jeho články 19 a 22. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Únie, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje a ako je úmerná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie Rady. | Iné prostriedky by neboli primerané, pretože základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. | VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. | 2011/0018 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 367/2006, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu s pôvodom v Indii RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho články 19 a 22, so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Predchádzajúce prešetrovanie a existujúce vyrovnávacie opatrenia 2. V decembri 1999 Rada nariadením (ES) č. 2597/1999[2] uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátového (PET) filmu (ďalej len „príslušný výrobok“), ktorý v súčasnosti patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, s pôvodom v Indii. Opatrenia boli vo forme vyrovnávacieho cla ad valorem v rozsahu od 3,8 % do 19,1 % uloženého na dovoz od individuálne vymenovaných vývozcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 19,1 % uloženého na dovoz príslušného výrobku od všetkých ostatných spoločností. Obdobie pôvodného prešetrovania trvalo od 1. októbra 1997 do 30. septembra 1998. 3. V marci 2006, po preskúmaní pred uplynutím platnosti podľa článku 18 základného nariadenia, Rada nariadením (ES) č. 367/2006[3] (ďalej len „nariadenie (ES) č. 367/2006“) ponechala konečné vyrovnávacie clo uložené nariadením (ES) č. 2597/1999 na dovoz PET filmu s pôvodom v Indii. Obdobie revízneho prešetrovania trvalo od 1. októbra 2003 do 30. septembra 2004. 4. V auguste 2006, po predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmu, Rada nariadením (ES) č. 1288/2006[4] upravila konečné vyrovnávacie clo uložené tejto spoločnosti nariadením (ES) č. 367/2006. 5. V septembri 2007, po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania iného indického výrobcu PET filmu, Rada nariadením (ES) č. 1124/2007[5] upravila konečné vyrovnávacie clo uložené tejto spoločnosti nariadením (ES) č. 367/2006. 6. V januári 2009, po čiastočnom predbežnom preskúmaní, ktoré Komisia začala z vlastnej iniciatívy a ktoré sa týkalo subvencovania piatich indických výrobcov PET filmu, Rada nariadením (ES) č. 15/2009[6] upravila konečné vyrovnávacie clo uložené týmto spoločnostiam nariadením (ES) č. 367/2006 a konečné antidumpingové clá uložené nariadením (ES) č. 1292/2007[7]. 7. V júni 2010, po čiastočnom predbežnom preskúmaní týkajúcom sa subvencovania indického výrobcu PET filmu, Rada nariadením (EÚ) č. 579/2010[8] upravila konečné vyrovnávacie clo uložené tejto spoločnosti nariadením (ES) č. 367/2006. 8. Malo by sa poznamenať, že na spoločnosť Vacmet India Limited sa v súčasnosti vzťahuje vyrovnávacie clo vo výške 19,1 % na základe nariadenia (ES) 367/2006 v znení zmien a doplnení. 9. Existujúce antidumpingové opatrenia 10. Malo by sa poznamenať, že na spoločnosť Vacmet India Limited sa v súčasnosti vzťahuje zostatkové antidumpingové clo vo výške 17,3% na základe nariadenia (ES) 1292/2007 v znení zmien a doplnení. 11. Začatie čiastočného predbežného preskúmania 12. Komisia dostala 7. augusta 2009 žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 19 základného nariadenia. Žiadosť rozsahom obmedzenú na preskúmanie subvencovania podala spoločnosť Vacmet India Limited, vyvážajúci výrobca z Indie (ďalej len „žiadateľ“). Žiadateľ vo svojej žiadosti tvrdil, že okolnosti, na základe ktorých boli uložené opatrenia, sa zmenili a že tieto zmeny sú trvalého charakteru. Žiadateľ poskytol dôkazy prima facie , že zachovanie uloženého opatrenia na jeho súčasnej úrovni už nie je potrebné na vyrovnanie subvencovania. 13. Keďže Komisia po porade s poradným výborom stanovila, že existujú dostatočné dôkazy odôvodňujúce začať čiastočné predbežné preskúmanie, informovala 14. januára 2010 oznámením uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie[9] (ďalej len „oznámenie o začatí“) o začatí čiastočného predbežného preskúmania v súlade s článkom 19 základného nariadenia, ktoré je rozsahom obmedzené na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom. 14. V závislosti od zistení preskúmania sa v rámci čiastočného predbežného revízneho prešetrovania posúdila aj potreba upraviť colnú sadzbu uplatniteľnú v súčasnosti na dovoz príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov v príslušnej krajine, ktorí nie sú jednotlivo uvedení v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. colnú sadzbu, ktorá sa uplatňuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii. 15. Komisia oznámením o začatí uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie[10] informovala 14. januára 2010 aj o začatí čiastočného predbežného preskúmania antidumpingových opatrení rozsahom obmedzeného na preskúmanie dumpingu, pokiaľ ide o žiadateľa. 16. Prešetrovanie 17. Prešetrovanie úrovne subvencovania sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2009 do 31. decembra 2009 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). 18. Komisia oficiálne informovala žiadateľa, indickú vládu a výrobné odvetvie Únie o začatí čiastočného predbežného prešetrovania. Zainteresované strany mali možnosť písomne sa vyjadriť a byť vypočuté. 19. Komisia poslala žiadateľovi dotazník s cieľom získať informácie potrebné na prešetrovanie. Dotazník bol okrem toho poslaný aj indickej vláde. 20. Kým žiadateľ pri prešetrovaní spolupracoval v plnom rozsahu, príslušné orgány indickej vlády nepredložili v danej lehote vyplnený dotazník. Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania. V priestoroch žiadateľa sa uskutočnila overovacia návšteva. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 21. Príslušný výrobok 22. Výrobok, ktorého sa toto preskúmanie týka, je ten istý výrobok ako výrobok vymedzený v nariadení, ktorým sa ukladajú platné opatrenia (nariadenie Rady (ES) č. 367/2006 v znení posledných zmien a doplnení), t. j. polyetyléntereftalátový (PET) film s pôvodom v Indii, ktorý v súčasnosti patrí pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90. 23. Podobný výrobok 24. Podobne ako pri predchádzajúcich prešetrovaniach sa aj týmto prešetrovaním preukázalo, že PET film vyrábaný v Indii a vyvážaný do Únie a PET film vyrábaný a predávaný na domácom indickom trhu, ako aj PET film vyrábaný a predávaný v EÚ výrobcami z Únie majú rovnaké základné fyzikálne a chemické vlastnosti a rovnaké základné použitia. 25. Tieto výrobky sa preto považujú za podobné výrobky v zmysle článku 2 písm. c) základného nariadenia. C. SUBVENCOVANIE 26. Úvod Celoštátne systémy 27. Na základe informácií predložených žiadateľom a výrobným odvetvím Únie sa prešetrili tieto systémy, ktoré údajne zahŕňajú poskytovanie subvencií: a) systém úverových colných knižiek (Duty Entitlement Passbook Scheme); b) systém podpory vývozu investičného tovaru (Export Promotion Capital Goods Scheme); c) systém predbežných povolení (Advance Authorization Scheme) [predtým známy ako systém predbežných licencií (Advance Licence Scheme)]; d) kapitálové subvencie 28. Systémy uvedené v písmenách a) až c) vychádzajú zo zákona o zahraničnom obchode (rozvoji a regulácii) z roka 1992 (č. 22 z roka 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia týkajúce sa vývoznej a dovoznej politiky. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch „politiky zahraničného obchodu“, ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Z hľadiska ORP tohto prípadu majú význam dva dokumenty politiky zahraničného obchodu, t. j. FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14. Indická vláda okrem toho stanovuje aj postupy upravujúce FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 v dokumente „Handbook of Procedures, Volume I“ [Príručka postupov, zväzok I] („HOP I 04-09“, respektíve „HOP I 09-14“). Príručka postupov sa takisto pravidelne aktualizuje. 29. Systém uvedený pod písmenom d) je spravovaný orgánmi štátu Uttar Pradesh. 30. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“) a) Právny základ 31. Podrobný opis DEPBS je uvedený v bode 4.3 dokumentov FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14, ako aj v kapitole 4 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14. b) Oprávnenosť 32. Na takýto systém výhod je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca. c) Praktické vykonávanie DEPBS 33. Vývozca môže požiadať o úvery v rámci DEPBS, ktoré sa vypočítajú ako percentuálny podiel hodnoty výrobkov vyvážaných podľa tohto systému. Tieto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pri väčšine výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určili sa na základe štandardných noriem vstupov/výstupov (ďalej len „SION“), pričom sa berie do úvahy predpokladaný dovozný obsah vstupov vyvážaného výrobku a dosah cla na tieto predpokladané dovozy, bez ohľadu na to, či dovozné clá boli alebo neboli skutočne zaplatené. 34. Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca poskytnúť indickým orgánom vyhlásenie, v ktorom uvedie, že vývoz sa uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa tovar mohol vyviezť, indické colné orgány vydajú počas odbavovacieho konania vývozný colný doklad. Tento dokument uvádza okrem iného výšku úveru DEPBS, ktorý sa má pri tejto vývoznej transakcii poskytnúť. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nerozhoduje o udelení úveru DEPBS. 35. Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardami je možné zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu využiť na platbu cla pri ďalších dovozoch akéhokoľvek tovaru okrem investičného tovaru a tovaru s dovoznými obmedzeniami. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže inak využiť. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 12 mesiacov od dátumu vydania. 36. Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu zahŕňať neobmedzený počet vývozných transakcií. V skutočnosti sa neuplatňujú žiadne prísne termíny na požiadanie o úvery DEPBS. Elektronický systém, ktorý sa používa na správu DEPBS, automaticky nevylučuje vývozné transakcie po uplynutí lehôt na predloženie uvedených v kapitole 4.47 dokumentov HOP I 04-09 a 09-14. Žiadosti doručené po uplynutí lehôt na predloženie sa navyše vždy môžu posúdiť po uložení menšej pokuty (t. j. vo výške 10 % z nároku), ako je jasne uvedené v kapitole 9.3 dokumentov HOP I 04-09 a 09-14. 37. Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP. d) Závery o DEPBS 38. V rámci systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, keďže úver sa napokon využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Úver DEPBS okrem toho vývozcu zvýhodňuje, pretože zvyšuje jeho likviditu. 39. DEPBS je ďalej podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. 40. Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vracania alebo systém náhradného vracania cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vracania) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vracania) k základnému nariadeniu. Vývozca najmä nemá povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupom. Okrem toho nie je zavedený systém ani postup na potvrdenie, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či došlo k preplatku dovozného cla v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III k základnému nariadeniu. Vývozca je okrem toho oprávnený na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že došlo k dovozu nejakého vstupného materiálu. Tým sú dokonca aj výrobcovia, ktorí si zaobstarávajú všetky svoje vstupy na miestnom trhu a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupy, oprávnení na zvýhodnenie vyplývajúce z DEPBS. e) Výpočet výšky subvencie 41. V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia a metodikou výpočtu, ktorá sa v nariadení Rady (ES) č. 367/2006 používa pri tomto systéme, sa výška napadnuteľných subvencií vypočítala zo zvýhodnenia príjemcu, o ktorom sa zistilo, že počas ORP existovalo. V tejto súvislosti sa usúdilo, že príjemca bol zvýhodnený v čase, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V tom čase indická vláda zodpovedá za odpustenie cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Keď colné úrady vydajú vývozný colný doklad, v ktorom sa okrem iného uvádza výška úveru DEPBS, ktorý sa má poskytnúť pri danej vývoznej transakcii, indická vláda už nerozhoduje o poskytnutí alebo neposkytnutí subvencie. Vzhľadom na uvedené sa za primeraný považuje úsudok, že výhodu v rámci systému DEPBS predstavuje súčet úverov získaných pri vývozných transakciách uskutočnených v rámci tohto systému počas ORP. 42. Ak došlo k odôvodneným žiadostiam, poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali od takto stanovených úverov, aby sa k výške subvencie dospelo ako k čitateľovi podľa článku 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila podľa celkového obratu vývozu počas obdobia revízneho prešetrovania (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola udelená vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvo. 43. Sadzba subvencie stanovená pri žiadateľovi v súvislosti s týmto systémom za ORP predstavuje 7,9 %. 44. Systém podpory vývozu investičného tovaru (ďalej len „EPCGS“) a) Právny základ 45. Podrobný opis EPCGS obsahuje kapitola 5 dokumentov FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14, ako aj kapitola 5 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14. b) Oprávnenosť 46. Výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb sú oprávnení využívať tento systém. c) Praktické vykonávanie 47. Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný tovar (nový a od apríla 2003 aj použitý (z druhej ruky) investičný tovar najviac 10 rokov starý) so zníženou colnou sadzbou. Na tento účel indická vláda vydáva na základe žiadosti a uhradeného poplatku licenciu EPCGS. Od apríla 2000 systém umožňuje zníženú sadzbu dovozného cla vo výške 5 % uplatniteľnú na všetok investičný tovar dovezený v rámci tohto systému. 48. Držiteľ licencie EPCGS môže obstarávať investičný tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičného tovaru využiť výhodu bezcolného dovozu komponentov potrebných na výrobu takéhoto investičného tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičného tovaru držiteľovi licencie EPCGS alternatívne môže uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz. 49. Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP. d) Záver týkajúci sa systému EPCGS 50. V rámci systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže táto úľava znižuje príjem indickej vlády z cla, ktoré by inak bolo splatné. Zníženie cla okrem toho zvýhodňuje vývozcu, pretože clo ušetrené z dovozu zlepšuje jeho likviditu. 51. EPCGS je ďalej podmienený podľa zákona výkonnosťou vývozu, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Považuje sa preto za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. 52. Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vracania alebo za systém náhradného vracania cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nepatrí do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa stanovuje v bode i) prílohy I k základnému nariadeniu, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov. e) Výpočet výšky subvencie 53. Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný tovar rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá bežnému obdobiu odpisu takéhoto investičného tovaru v príslušnom výrobnom odvetví. V súlade so zavedenou praxou sa takto vypočítaná výška, ktorá sa vzťahuje na ORP, upravila pripočítaním úroku za toto obdobie s cieľom získať celkovú hodnotu zvýhodnenia v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia revízneho prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel. Ak došlo k odôvodneným žiadostiam, poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli pri získavaní subvencie, sa odrátali v súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia. 54. V súlade s článkom 7 ods. 2 a článkom 7 ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozdelila podľa obratu vývozu počas ORP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá vzhľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvo. 55. Pokiaľ ide o dovoz uskutočnený v rámci tohto systému, prešetrovaním sa ukázalo, že existovali početné položky, ktoré sa mohli použiť tak na výrobu príslušného výrobku, ako aj na výrobu iných výrobkov. Zistilo sa však, že niektoré položky sa použili v časti továrne, ktorá sa používa výlučne na výrobu PET filmu. V súvislosti s výpočtom zvýhodnenia žiadateľa by menovateľ, ktorý sa má použiť pri týchto položkách, bol preto obrat vývozu príslušného výrobku, a nie celkový obrat vývozu. 56. Sadzba subvencie stanovená pri žiadateľovi v súvislosti s týmto systémom za ORP predstavuje 2,4 %. 57. Systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“) a) Právny základ 58. Podrobný opis systému obsahujú body 4.1.1 až 4.1.14 dokumentov FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a kapitoly 4.1 až 4.30 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14. Tento systém sa pri predchádzajúcom prešetrovaní, ktoré viedlo k uloženiu konečného vyrovnávacieho cla platného v súčasnosti nariadením Rady (ES) č. 367/2006, nazýval systém predbežných licencií. b) Oprávnenosť 59. AAS tvorí šesť podsystémov, ktorých podrobnejší opis obsahuje odôvodnenie 50 uvedené ďalej. Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov sú oprávnení v rámci podsystému AAS fyzický vývoz a v rámci podsystému AAS každoročná požiadavka. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, sú oprávnení v rámci AAS dodávky medziproduktov. Hlavní dodávatelia, ktorí zásobujú kategórie „zamýšľaného vývozu“ uvedené v bode 8.2 dokumentu FT-policy 04-09, akými sú napríklad dodávatelia jednotke orientovanej na vývoz (ďalej len „EOU“), sú oprávnení v rámci podsystému AAS zamýšľaný vývoz. Dodávatelia medziproduktov výrobcom-vývozcom sú ďalej oprávnení na zvýhodnenie týkajúce sa „zamýšľaného vývozu“ v rámci podsystémov predbežný príkaz na uvoľnenie (Advance Release Order, ďalej len „ARO“) a recipročný domáci akreditív/ (back to back inland letter of credit). c) Praktické vykonávanie 60. Predbežné povolenia sa môžu vydať na: i) fyzický vývoz: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného vývozného výrobku. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že vývozný výrobok musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť vrátane typu vývozného výrobku sú uvedené v licencii; ii) každoročnú požiadavku: Toto povolenie nie je prepojené na konkrétny vývozný výrobok, ale na širšiu skupinu výrobkov (napr. chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ licencie môže do určitého hodnotového prahu stanoveného podľa jeho výkonnosti vývozu v minulosti dovážať bez cla každý vstup, ktorý sa má použiť pri výrobe akejkoľvek z položiek, ktoré patria do takejto skupiny výrobkov. Môže sa rozhodnúť vyviezť ktorýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov zhotovených z takéhoto materiálu oslobodeného od cla; iii) dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia zamýšľajú vyrábať jeden vývozný výrobok a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla a na tento účel si môže uplatniť nárok v rámci AAS na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť; iv) zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi, aby bez cla dovážal vstupy vyžadované pri výrobe tovaru, ktorý sa má predať ako „zamýšľaný vývoz“ kategóriám zákazníkov vymenovaným v bode 8.2. písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT-policy 04-09. Zamýšľaný vývoz sa vzťahuje na tie transakcie, pri ktorých dodaný tovar neopustí krajinu. Početné kategórie dodávok sa považujú za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru jednotke orientovanej na vývoz (EOU) alebo spoločnosti, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „SEZ“); v) predbežný príkaz na uvoľnenie („ARO“): Držiteľ AAS, ktorý namiesto priameho dovozu zamýšľa získavať vstupy z domácich zdrojov, má možnosť získavať ich na základe ARO. V takýchto prípadoch sú predbežné povolenia hodnotené ako ARO a sú potvrdené domácemu dodávateľovi pri dodaní položiek, ktoré sú v nich uvedené. Potvrdenie ARO oprávňuje domáceho dodávateľa na výhody v rámci zamýšľaného vývozu, ako sa uvádza v bode 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vracanie pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom ARO sa dodávateľovi nahrádzajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vracania/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii tak pri domácich vstupoch, ako aj pri dovážaných vstupoch; vi) recipročný domáci akreditív: Aj tento podsystém zahŕňa domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Banka zvaliduje platnosť povolenia pre priamy dovoz iba pre tú hodnotu a objem položiek, ktoré sa namiesto dovozu čerpajú z domácich zdrojov. Domáci dodávateľ bude oprávnený na výhody týkajúce sa zamýšľaného vývozu, ako sa stanovuje v bode 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (t. j. AAS na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vracanie pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). 61. Žiadateľovi boli počas ORP poskytnuté úľavy v rámci AAS spojené s príslušným výrobkom. Žiadateľ využil jeden z podsystémov, t. j. AAS fyzický vývoz. Netreba preto stanoviť napadnuteľnosť ostatných nepoužitých podsystémov. 62. Na účely overenia indickými orgánmi je držiteľ predbežného povolenia podľa zákona povinný viesť „skutočný a riadny stav spotreby a používania bezcolne dovezeného/na domácom trhu obstaraného tovaru“ v špecifickom formáte (kapitoly 4.26, 4.30 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14 a dodatok k nim), t. j. register skutočnej spotreby. Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne. 63. Pokiaľ ide o podsystém používaný žiadateľom počas ORP, t. j. fyzický vývoz, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz a vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v povolení. V čase dovozu a vývozu majú okrem toho štátni úradníci zaznamenať zodpovedajúce transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci AAS určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu-výstupu (SION), ktoré existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Dovezené vstupné materiály sú neprenosné a musia sa použiť na výrobu výsledného vývozného výrobku. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanom časovom rámci po vydaní licencie (24 mesiacov s dvomi možnými predĺženiami, zakaždým o 6 mesiacov). 64. V súčasnom predbežnom revíznom prešetrovaní sa zistilo, že požiadavky na overenie stanovené indickými orgánmi neboli dodržiavané a zatiaľ ani vyskúšané v praxi. Žiadateľ neviedol systém, na základe ktorého by bolo možné overiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobe vývozného výrobku a v akom množstve, ako sa stanovuje v dokumente politiky zahraničného obchodu (dodatok 23) a v súlade s bodom 4 oddielu II prílohy II k základnému nariadeniu. Neexistovali vlastne žiadne záznamy o skutočnej spotrebe. 65. Zmeny v správe zahraničnej politiky 2004 – 2009, ktoré nadobudli platnosť na jeseň roka 2005 (povinné zasielanie registra spotreby indickým úradom v kontexte postupu vyplácania), neboli ešte v prípade žiadateľa uplatnené. Preto sa skutočná implementácia tohto ustanovenia nemohla v tomto štádiu overiť. d) Záver týkajúci sa AAS 66. Oslobodenie od dovozných ciel je subvencia v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančná pomoc indickej vlády, ktorá zvýhodnila prešetrovaného vývozcu. 67. „Fyzický vývoz“ v rámci AAS je okrem toho zo zákona jasne podmienený výkonnosťou vývozu, a preto sa považuje za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody v rámci tohto systému. 68. Podsystém využívaný v predloženom prípade nemožno považovať za prípustný systém vracania alebo systém náhradného vracania cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v bode i) prílohy I, v prílohe II (vymedzenie a pravidlá vracania) a v prílohe III (vymedzenie a pravidlá náhradného vracania) k základnému nariadeniu. Indická vláda neuplatňovala účinne svoj nový ani starý overovací systém, ani postup na potvrdenie, či a v akom množstve sa vstupy spotrebovali pri výrobe vývozného výrobku (bod 4 oddiel II prílohy II k základnému nariadeniu a v prípade systémov náhradného vracania bod 2 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). SION pre príslušný výrobok neboli dostatočne presné. Samotné SION sa nemôžu považovať za overovací systém skutočnej spotreby, pretože podoba uvedených štandardných noriem neumožňuje indickej vláde dostatočne presne overiť, aké množstvo vstupov sa spotrebovalo na vývoznú produkciu. Indická vláda nevykonala ani žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, aj keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného overovacieho systému bolo potrebné vykonať (bod 5 oddielu II prílohy II a bod 3 oddielu II prílohy III k základnému nariadeniu). 69. Tento podsystém je preto napadnuteľný. e) Výpočet výšky subvencie 70. Pri neexistencii prípustných systémov vracania alebo systémov náhradného vracania cla je odpustenie celkových dovozných ciel, ktoré sú za normálnych okolností splatné pri dovoze vstupov, napadnuteľným zvýhodnením. V tejto súvislosti treba poznamenať, že základné nariadenie nestanovuje iba vyrovnanie „nadmerného“ odpustenia ciel. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k základnému nariadeniu sa nadmerné odpustenie ciel môže napadnúť iba vtedy, ak sú splnené podmienky príloh II a III k základnému nariadeniu. V predloženom prípade však tieto podmienky neboli splnené. Ak sa teda nepreukáže existencia primeraného monitorovacieho procesu, uvedená výnimka pre systémy vracania sa neuplatňuje, ale skôr sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem) než akékoľvek údajné nadmerné odpustenie. Ako je stanovené v oddiele II prílohy II a oddiele II prílohy III k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby takéto nadmerné odpustenie vypočítal. Práve naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia musí prešetrovací orgán poskytnúť iba dostačujúce dôkazy na dokázanie nevhodnosti údajného overovacieho systému. 71. Výška subvencie žiadateľovi, ktorý využíval AAS, sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) za materiál dovezený v rámci podsystému počas ORP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky subvencie v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie rozložila na obrat z vývozu príslušného výrobku počas ORP (príslušný menovateľ), pretože subvencia je podmienená výkonnosťou vývozu a nebola poskytnutá podľa vyrobených, vyprodukovaných, vyvezených alebo prepravených množstiev. 72. Sadzba subvencie stanovená pri žiadateľovi v súvislosti s týmto systémom za ORP predstavuje 0,2 %. 73. Kapitálové subvencie (ďalej len „KS“) a) Právny základ 74. Počas predchádzajúcich prešetrovaní týkajúcich sa PET filmu vrátane prešetrovania, ktoré viedlo k uloženiu konečného vyrovnávacieho cla platného v súčasnosti nariadením (ES) č. 367/2006, sa prešetrili viaceré indické štátne systémy, v rámci ktorých sa miestnym spoločnostiam poskytujú stimuly. Štátne systémy patria pod bod „Systém stimulačných balíkov“, keďže môže ísť o rôzne druhy stimulov. Predchádzajúcim prešetrovaním sa zistilo, že nárok spoločnosti na výhody by sa mohol uviesť v „osvedčení o oprávnenosti“ alebo „osvedčení o nároku“. Podobne ako pri predchádzajúcom prešetrovaní však môžu existovať aj ad hoc subvencie, ako napríklad kapitálové subvencie. b) Oprávnenosť 75. Na získanie oprávnenosti musia spoločnosti spravidla investovať v menej rozvinutých oblastiach štátu, buď zriadením nového výrobného podniku alebo realizáciou veľkej kapitálovej investície či diverzifikáciou existujúceho výrobného podniku. c) Praktické vykonávanie 76. Podľa vyplneného dotazníka dostal žiadateľ v roku 2009 značnú sumu ako kapitálovú subvenciu na zriadenie nových výrobných zariadení od vlády štátu Uttar Pradesh (ďalej len „VUP“). Podľa vysvetlenia je táto prijatá kapitálová subvencia spojená so zriadením nových výrobných zariadení, t. j. na pokrytie nákladov na investície vynaložené žiadateľom. Podľa žiadateľa išlo o čistú investíciu vo forme grantu na zlepšenie základného imania. 77. Prešetrovaním sa takisto zistilo, že vzhľadom na investície vynaložené skôr je žiadateľ oprávnený na vrátenie DPH a centrálnej dane z predaja (ďalej len „CDP“) od Komerčného daňového oddelenia štátu Uttar Pradesh. V „osvedčení o oprávnenosti“ je uvedený limit, v rámci ktorého si spoločnosť môže uplatniť nárok. Spoločnosť využívala systém v priebehu štyroch rokov. O vrátenie zaplatenej DPH a CDP vyberaných pri vnútroštátnom, respektíve medzištátnom predaji sa žiadalo mesačne, aj počas ORP. d) Záver 78. Kapitálová subvencia je priamy prevod prostriedkov, t. j. grant žiadateľovi. Ide o subvenciu v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu i) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Ide o finančnú pomoc vlády štátu Uttar Pradesh, ktorá žiadateľa priamo zvýhodňuje. 79. Vrátením DPH a CDP sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Vrátenie predstavuje finančnú pomoc vlády štátu Uttar Pradesh, pretože tento ústupok znižuje príjem vlády štátu z dane, ktorá by inak bola splatná. Vrátenie dane okrem toho žiadateľa zvýhodňuje, pretože ušetrenou daňou sa zvyšuje jeho likvidita. 80. Subvencie nie sú podľa zákona podmienené výkonnosťou vývozu. Pre nedostatok spolupráce zo strany vlády štátu Uttar Pradesh však Komisia nemohla dospieť k presvedčivému záveru v súvislosti s týmto systémom, pokiaľ ide špecifickosť a praktické vykonávanie tohto zákona a mieru rozhodovacej právomoci udeľujúceho orgánu pri rozhodovaní o žiadostiach. Nie je teda možné s istotou stanoviť, či bol splnený článok 4 ods. 2 prvý pododsek písm. b), keďže sa nemohlo stanoviť, či vláda štátu Uttar Pradesh uplatňovala objektívne kritériá alebo podmienky na udelenie subvencie. Preto nie je naďalej jasné, či je systém v skutočnosti špecifický, aj keď sa preukázalo, že systém právne špecifický nebol. Považuje sa preto za špecifický a napadnuteľný podľa článku 4 ods. 2 prvého pododseku písm. c) a článku 4 ods. 2 štvrtého pododseku základného nariadenia. e) Výpočet výšky subvencie 81. Pokiaľ ide o kapitálovú subvenciu prijatú za zriadenie nových výrobných zariadení, výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe kapitálovej subvencie rozdelenej na obdobie, ktoré zodpovedá obvyklej dobe odpisovania/dobe použiteľnosti investičného tovaru v tomto výrobnom odvetví, pretože subvencia môže byť spojená s nadobudnutím investičného majetku. K tejto sume boli pridané úroky, aby sa zohľadnila plná hodnota zvýhodnenia v čase. Komerčná úroková sadzba v Indii počas obdobia revízneho prešetrovania sa považovala za primeranú na tento účel. Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie potom rozložila na celkový obrat z vývozu a predaja na domácom trhu počas ORP (príslušný menovateľ), keďže subvencia nie je podmienená vývozom a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. 82. Pokiaľ ide o vrátenie DPH a CDP, výška subvencie sa vypočítala na základe výšky vrátení v priebehu ORP. Podľa článku 7 ods. 2 základného nariadenia sa výška subvencie (čitateľ) potom rozložila na celkový obrat z vývozu a predaja na domácom trhu počas ORP (príslušný menovateľ), keďže subvencia nie je podmienená vývozom a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. 83. Vzhľadom na uvedené sadzba subvencie stanovená pri žiadateľovi v súvislosti s týmito kapitálovými subvenciami v priebehu ORP predstavuje 0,5 %. 84. VÝŠKA NAPADNUTEĽNÝCH SUBVENCIÍ 85. Na žiadateľa sa v súčasnosti vzťahuje vyrovnávacie clo vo výške 19,1 %. 86. V priebehu terajšieho čiastočného predbežného preskúmania sa zistilo, že výška napadnuteľných subvencií pri žiadateľovi vyjadrená ad valorem predstavovala 11,0 %, ako sa uvádza ďalej: SYSTÉM→ | DEPBS(*) | EPCGS(*) | AAS(*) | KS | Spolu | SPOLOČNOSŤ↓ | % | % | % | % | % | Vacmet India Limited | 7,9 | 2,4 | 0,2 | 0,5 | 11,0 | (*) Subvencie označené hviezdičkou sú vývozné subvencie. 87. Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že úroveň subvencovania v súvislosti s príslušným vyvážajúcim výrobcom sa znížila. 88. VYROVNÁVACIE OPATRENIA 89. Preskúmalo sa takisto, či by sa zmenené okolnosti, pokiaľ ide o skúmané systémy, mohli považovať za zmeny trvalého charakteru. 90. Prešetrovaním sa potvrdilo, že výška subvencie žiadateľovi sa znížila značne pod úroveň colnej sadzby, ktorá sa v jeho prípade v súčasnosti uplatňuje. Príčinou tohto zníženia celkovej úrovne subvencie je najmä značný pokles vo výhodách, ktoré sú k dispozícií v rámci DEPBS. Vzhľadom na uvedené zjavne existujú náznaky, že žiadateľ bude v budúcnosti ďalej dostávať subvencie vo výške nižšej ako výška, ktorá sa naň v súčasnosti vzťahuje. 91. Keďže sa preukázalo, že subvencovanie žiadateľa je omnoho nižšie než predtým a že žiadateľ bude pravdepodobne naďalej dostávať subvencie vo výške nižšej ako výška stanovená pri pôvodnom prešetrovaní, úroveň opatrenia by sa mala upraviť, aby sa zohľadnili nové zistenia. 92. Vzhľadom na uvedené by sa upravená sadzba vyrovnávacieho cla mala stanoviť na úrovni novej sadzby subvencovania zistenej počas terajšieho čiastočného predbežného preskúmania, pretože rozpätie ujmy vypočítané v rámci pôvodného antisubvenčného prešetrovania zostáva vyššie. 93. V súlade s článkom 24 ods. 1 druhým pododsekom nariadenia (ES) č. 597/2009[11] žiaden výrobok súčasne nepodlieha antidumpingovým aj vyrovnávacím clám, ktoré majú riešiť tú istú situáciu spôsobenú dumpingom alebo subvencovaním vývozu. Keďže výsledkom súčasne prebiehajúceho antidumpingového predbežného preskúmania je stanovenie antidumpingového cla pre žiadateľa v súvislosti s príslušným výrobkom vo výške 0 %, k tejto situácii v predloženom prípade nedošlo. 94. Vzhľadom na colnú sadzbu, ktorá sa v súčasnosti uplatňuje na dovoz príslušného výrobku od vyvážajúcich výrobcov, ktorí sa neuvádzajú jednotlivo v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES) č. 367/2006, t. j. clo, ktoré sa vzťahuje na „všetky ostatné spoločnosti“ v Indii, je potrebné poznamenať, že súčasné spôsoby uplatňovania prešetrovaných systémov a ich napadnuteľnosť sa v porovnaní s predchádzajúcim prešetrovaním nezmenili. Neexistuje preto dôvod na opätovný výpočet subvencovania a colných sadzieb týchto spoločností. Colné sadzby uplatniteľné na všetky ostatné spoločnosti s výnimkou žiadateľa preto zostávajú nezmenené. 95. Zainteresované strany boli informované o základných skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa plánovalo navrhnúť úpravu colnej sadzby uplatniteľnej na žiadateľa, a dostali príležitosť predložiť pripomienky. 96. Ústne a písomné pripomienky predložené stranami boli posúdené a v prípade potreby boli konečné zistenia zodpovedajúcim spôsobom upravené, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Tabuľka v článku 1 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 367/2006 sa týmto mení a dopĺňa vložením tohto textu: Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, India | 11,0 | „A999“ | Článok 2 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli […] Za Radu predseda [1] Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93. [2] Ú. v. ES L 316, 10.12.1999, s. 1. [3] Ú. v. EÚ L 68, 8.3.2006, s. 15. [4] Ú. v. EÚ L 236, 31.8.2006, s. 1. [5] Ú. v. EÚ L 255, 29.9.2007, s. 1. [6] Ú. v. EÚ L 6, 10.1.2009, s. 1. [7] Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 1. [8] Ú. v. EÚ L 168, 2.7.2010, s. 1. [9] Ú. v. EÚ C 8, 14.1.2010, s. 29. [10] Ú. v. EÚ C 8, 14.11.2010, s. 27. [11] Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93.