Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výbou A Výboru regiónov - Regulácia a trhy elektronických komunikácií v Európe 2006 (12. Správa) {SEK(2007) 403} /* KOM/2007/0155 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 29.3.2007 KOM(2007) 155 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBOU A VÝBORU REGIÓNOV REGULÁCIA A TRHY ELEKTRONICKÝCH KOMUNIKÁCIÍ V EURÓPE 2006 (12. SPRÁVA) {SEK(2007) 403} 1. Úvod Celostná iniciatíva Komisie v oblasti politiky informačnej spoločnosti a médií s názvom i2010[1], konfrontuje výzvu rýchlej konvergencie a technologickej zmeny s regulačným rámcom pre elektronické komunikácie, ktorým podporuje hospodársku súťaž, investície, inovácie, jednotný trh a prínos pre spotrebiteľov. Na dosiahnutie všetkých možností vnútorného trhu je však potrebná vyššia dôslednosť uplatňovania rámca v EÚ a jeho posilňovanie rámca v takých oblastiach, ako napríklad riadenie spektra. Komisia v súčasnosti reviduje rámec a návrhy predostrie v polovici roka 2007. Toto oznámenie skúma trh, regulačný a spotrebiteľský vývoj v odvetví v roku 2006, a dopĺňa výročnú správu[2] i2010 ako aj nadchádzajúcu správu o preskúmaniach trhu. Zakladá sa na pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý sa prijal paralelne. Situácia v oblasti regulácie sa týka obdobia k 31. decembra 2006. Pokiaľ sa neuvádza inak, údaje o trhu sa vzťahujú na obdobie do 1. októbra 2006. 2. Vývoj trhu Prehľad Služby elektronickej komunikácie naďalej predstavujú najväčší segment v rámci celého sektora IKT, s podielom okolo 44,5%[3], teda približne na rovnakej úrovni ako minulý rok. Z príjmov sektora vo výške zhruba 649 miliárd EUR3 v roku 2006 bolo 289 miliárd EUR3 z oblasti pevnej telefónie, mobilnej telefónie, pevných dátových služieb a káblových služieb. Celkový rast príjmov sa odhadol na 2,3%[4], teda nižšie, ako miera rastu za rok 2005, ktorá sa pohybovala medzi 3,8% až 4,7%; objemy prevádzky vzrástli vo všetkých segmentoch. Odvetvie je naďalej veľmi dynamické. Na trh internetového telefonovania vstupujú noví hráči, ako napríklad internetové spoločnosti a na získanie konkurenčnej výhody využívajú svoje veľké zákaznícke základne. Takto vyvíjajú tlak na tradičných poskytovateľov pevných a mobilných služieb, aby vyvíjali nové stratégie vrátane investovania do širokopásmových sietí a sietí ďalšej generácie, aby vytvorili nové, lukratívnejšie toky príjmov, napríklad za poskytovanie obsahu. Hlasové služby pevnej siete sú naďalej na ústupe, ale stále ostávajú najdôležitejším zdrojom príjmu na pevnom trhu. Zintenzívňovanie hospodárskej súťaže a nahrádzanie mobilnými službami (a v menšom rozsahu VoIP) sú prvotnými príčinami. Pokles príjmov z pevných služieb v roku 2006 sa odhadol na 4,5%[5] až 5,1%3. Širokopásmové služby sú najrýchlejšie rastúcim segmentom, s rastom príjmov odhadovaným medzi 7,8%5 a 8,5%3, pomáhajúcim vyvažovať pokles príjmov z hlasových služieb. V roku 2006 sa zaviedlo viac ako 20 miliónov širokopásmových liniek, čo je oproti roku 2005 nárast o 39%. Hospodárska súťaž založená na rozdielnej infraštruktúre a efektívna regulácia sú naďalej kľúčovými katalyzátormi. Príjmy z mobilných služieb vzrástli o 4,6%3, rast bol pomalší ako v roku 2005. Zatiaľ čo zavádzanie a používanie mobilných telefónov naďalej rástlo, trh mobilných hlasových služieb vykazuje známky dozrievania. Ceny naďalej klesajú dôsledkom rastúcej hospodárskej súťaže: cenové koše v OECD za domáce mobilné služby pre typické modely spotreby ukazujú, že v rámci celej EÚ došlo medzi rokom 2005 a 2006 k poklesu až do výšky 13,9%. Financie a investície v sektore V roku 2006 sa odhaduje nárast investícií v sektore elektronickej komunikácie, meraný kapitálovými výdavkami na 47 miliárd EUR, čo je oproti roku 2005 nárast o 5%. Toto bol štvrtý za sebou idúci rok zvyšovania medziročných úrovní od roku 2003[6]. Typický pevný etablovaný operátor investoval približne 13,3% svojich príjmov, pričom typický mobilný hráč investoval približne 12,7% svojich príjmov. Päť najväčších trhov sa podieľa zhruba 70% na celkových investíciách EÚ 25[7]. V absolútnych číslach investuje Európa viac ako Spojené štáty alebo Japonsko. Európsky rast bol aj v roku 2006[8] aj rozsiahlejší. Fúzie a akvizície boli naďalej významné. V roku 2006 však celkové transakcie v EÚ oproti predchádzajúcemu roku, keď dosiahli úroveň 70 miliárd EUR[9], podľa odhadov mierne poklesli. Typickými stimulačnými faktormi obchodov tohto druhu bola potreba rozšírenia na celoeurópsku úroveň, presunutie dôrazu z hlasových služieb na dátové a pokračujúci príliv špekulatívneho kapitálu zo skupín súkromných kapitálových investorov profitujúcich z nízkych úrokových sadzieb. Cezhraničná činnosť V priemere jedna tretina príjmov pochádza z činnosti v inom členskom štáte ako domovskom štáte operátora. Tento vývoj mení obchodnú orientáciu a s tým súvisiacu politiku daných operátorov. Hlavným zdrojom geografickej diverzifikácie vo vnútri EÚ je mobilný sektor. Priemerný európsky etablovaný pevný operátor bol v roku 2006 naďalej spojený najmä so svojím domácim prostredím; najdiverzifikovanejšími boli v tejto oblasti európske podniky švédskych, španielskych a francúzskych dominantných operátorov (približne 41% alebo viac činností EÚ v zahraničí). Napriek tomu, že európsky telekomunikačný sektor je v porovnaní s ostatnými vnímaný v pozitívnom svetle, existuje v tomto ohľade značná rezerva na posilnenie vnútorného trhu. Po zložitom roku 2005 sa finančné vyhliadky hlavných hráčov európskych elektronických komunikácií v roku 2006 mierne zlepšili. Podľa meraní indexom Dow Jones Euro Stoxx Telecoms Index sa hodnota sektora v roku 2006 zvýšila o 11,53%; za tri roky sa zaznamenal nárast o 23,84%[10]. Graf 1: [pic]Jedným z dôvodov nestálej hospodárskej výkonnosti odvetvia od roku 2003 môže byť neistota v oblasti budúcich obchodných modelov. Hrubý zisk[11] dominantných operátorov je naďalej stále závislý približne na úrovni 60% na tradičných aktivitách týkajúcich sa hlasových služieb a prístupu na internet. V mobilnom sektore sa významné príjmové toky zo služieb novej generácie zhmotňujú len pomaly. V polovici roka 2006 sa však nehlasové príjmy (najmä SMS) európskych operátorov odhadli na 17,1%, čo bolo podstatne vyššie ako porovnateľný ukazovateľ v Spojených štátoch[12]. Konvergencia Väčšina pevných a mobilných operátorov postupne modernizuje svoje infraštruktúry na umožnenie vyšších rýchlostí prenosu dát a konvergovaných služieb. Siete novej generácie umožnia účinnejšie poskytovanie rôznych služieb prostredníctvom jednej infraštruktúry. Obsah sa stáva dôležitejším faktorom s rozvojom služieb, ako napríklad internetová TV a mobilná TV, čo umožňuje trhovým hráčom diferencovať ponuky. Existuje jasný trend smerom k balíkom produktov, pričom operátori ponúkajú škálu služieb za jednotnú rovnakú cenu. Prieskum EÚ[13] ukazuje, že 19% domácností EÚ odoberá najmenej jeden balík služieb a že najčastejšie kupovaným balíkom služieb je ponuka „dvojhry“ pevnej hlasovej služby a internetu. Graf 2: [pic] Mobilné služby Celková hodnota trhu mobilných služieb v EÚ sa odhaduje na 133 miliárd EUR[14]. Rozšírenie už prekročilo pomyselnú hranicu 100% a v súčasnosti je na úrovni 103%, v porovnaní s 95% za minulý rok. V EÚ je teraz 478,4 milióna používateľov mobilných telefónov. Graf 3: [pic] Luxembursko stojí na vrchole rebríčka so 171% (vrátane občanov dochádzajúcich za prácou zo susedných členských štátov), nasleduje Taliansko so 134% a Litva so 133%. Rast bol však nižší ako v roku 2005, čo svedčí o zrejúcom trhu. Počet poskytovateľov mobilných služieb (operátori virtuálnej mobilnej siete, poskytovatelia tzv. zdokonalených služieb, bežní predajcovia) naďalej rástol s najvyšším počtom v Spojenom kráľovstve (70) a v Holandsku (60). Celkový počet minulý rok vzrástol o 76 a v súčasnosti dosahuje počet 290. Existuje rezerva na ešte väčšie napredovanie, avšak hospodárska súťaž tlačí ceny nadol. Jednoduché priemerné mesačné ceny za kôš strednej spotreby vnútroštátnych hlasových hovorov/SMS[15] zaznamenávajú takýto trend: Graf 4: [pic] 3G Existujú znaky zvýšeného záujmu o 3G: napríklad v Taliansku regulačný úrad odhaduje približne 12 miliónov zmluvných klientov 3G v porovnaní s 2,6 milióna na konci roka 2004. Desať až 15% európskych mobilných zmluvných klientov má telefón 3G. Roaming Priemerné maloobchodné ceny za hovory v roamingu sú naďalej výrazne vyššie ako ekvivalentné ceny za domáce hovory v mobilnej sieti napriek iniciatívam zvýšiť transparentnosť taríf, vrátane zriadenia spotrebiteľskej webovej stránky Európskou komisiou. Tieto cenové rozdiely nemožno zdôvodniť rozdielmi v nákladoch, ktoré vznikajú operátorom. Komisia zastáva názor, ako sa potvrdilo závermi ostatného jarného európskeho zasadnutia, že prospech pre spotrebiteľov, malé a stredné podniky a pre obchodných používateľov z nižších cien za roaming by bol prospechom pre celé hospodárstvo EÚ, a preto navrhla v júli 2006 opatrenie pre jednotný trh v podobe nariadenia o roamingu v rámci Spoločenstva. V súčasnosti prebieha diskusia o návrhu v Európskom parlamente a Rade, ktorý by mal byť prijatý do leta 2007. Pevné hlasové služby Celková hodnota pevných hlasových služieb v EÚ sa odhaduje na 83 miliárd EUR[16]. Hospodárska súťaž na pevnom trhu naďalej v minulom roku rástla, pričom ceny za vnútroštátne a medzinárodné hovory ďalej klesali. Prenosnosť pevného čísla naďalej prispieva ku konkurencieschopnosti trhu. Graf 5: [pic] Dominantní operátori naďalej strácajú trhové podiely na trhu na svojich domácich trhoch, zatiaľ čo služby začalo ponúkať množstvo nových hráčov. V mnohých prípadoch však najpodstatnejšiu konkurenciu vytvárajú veľkí operátori vrátane BT, Deutsche Telekom, France Telecom, Telefónica a Telecom Italia, pričom títo naďalej expandujú a udomácňujú sa v iných členských štátoch ako sa nachádza ich domáci trh. Graf 6: [pic] Širokopásmové pripojenie Celková hodnota trhu pevných dátových služieb je v EÚ 58,5 miliárd EUR[17]. Záujem o širokopásmové pripojenie naďalej výrazne rastie, s nárastom o 20 miliónov liniek zavedených od októbra 2005 do októbra 2006. Podiel týchto služieb dosiahol stav 15,7% v pomere k populácií EÚ (takmer 73 miliónov liniek) oproti 11,4% za minulý rok. Graf 7: [pic] Rozdiel medzi členskými štátmi, ktoré podávajú najlepší výkon a tými, ktoré dosahujú horšie výsledky naďalej rastie, keďže členské štáty s vyššou mierou rozšírenia vykazujú rýchlejší rast. V ôsmich štátoch rozšírenie nedosahuje ani 10%. Medzinárodné porovnanie Krajiny EÚ s najlepšími výsledkami sú svetovými jednotkami: v šiestich členských štátoch je podiel viac ako 20% obyvateľstva a rastie rýchlejšie ako na ostatných miestach, ako napríklad v Japonsku a Južnej Kórei. Graf 8: [pic] Údaje pre Rakúsko z júla 2006. Odhad rakúskeho NRO za október 2006 je 16,42 %. Rýchlosti širokopásmového prenosu sú v EÚ rôzne, pričom v priemere stále zaostáva za Spojenými štátmi, Japonskom a Kóreou[18]. Do istej miery sa to dá vysvetliť vysokou hustotou obyvateľstva v Južnej Kórei a Japonsku, a existenciou káblových sietí s vyššou kapacitou v Spojených štátoch v porovnaní s niekoľkými najvýznajmnejšími krajinami EÚ. Táto medzera by sa mohla uzavrieť, keďže zvýšený konkurenčný tlak v EÚ tlačí investície do vysokorýchlostných sietí. Faktory ovplyvňujúce zavádzanie V priemere je podiel nových subjektov na trhu 52%, čo je nárast oproti 49,8% v minulom roku (ak nevezmeme do úvahy produkty opätovného predaja, je podiel nových subjektov na trhu 40,7%). Prevláda všeobecná zhoda, že hospodárska súťaž je hlavným katalyzátorom záujmu o širokopásmové služby. Členské štáty, ako napríklad Holandsko a Dánsko, v ktorých existujú súťažiace infraštruktúry, sa ukazujú ako štáty s najlepšími výsledkami. Efektívna trhová regulácia umožňujúca prístup do infraštruktúry dominantného operátora takisto stimuluje hospodársku súťaž. Napríklad vo Francúzsku a v Spojenom kráľovstve je bola regulačná činnosť zjavne dôležitá. Popri zlepšovaní podmienok na trhu umožňuje dobrá regulácia alternatívnym operátorom pohnúť sa postupne od hospodárskej súťaže založenej na službách k súťaži založenej na infraštruktúre. Naopak, medzery vo výkone sa dajú pozorovať v členských štátoch, kde sa slabá regulačná politika spája s neprítomnosťou konkurenčnej infraštruktúry. Cenové úrovne pre neobmedzený plný prístup a zdieľaný prístup naďalej v EÚ klesajú napriek tomu, že pokles je pri neobmedzenom plnom prístupe menej výrazný. Je síce pravda, že rast v opatreniach širokopásmového opätovného predaja bol výrazný najmä v roku 2006 (rast dosiahol 124%), alternatívni operátori sa naďalej šplhali po rebríku investícií s viac ako 4,1 milióna nových úplne sprístupnených účastníckych vedení (rast dosiahol 79%) s prínosom investícií v hodnote niekoľkých miliárd eur do novej infraštruktúry. Aukcie za licencie WiMAX, CDMA, UMTS, HSDPA a LMDS sa v roku 2006 uskutočnili v mnohých členských štátoch. Toto znovu podporí záujem o širokopásmové služby a posilní postupné dobiehanie v odľahlých alebo slabo osídlených oblastiach a v nových členských štátoch. 3. Regulačné prostredie Vnútroštátne právne predpisy Transponovanie regulačného rámca do vnútroštátnych právnych predpisov 25 členských štátov sa dokončilo v roku 2006 prijatím primárnych právnych predpisov Gréckom. Dva nové členské štáty takisto notifikovali primárne právne predpisy, čo sa v prípade Rumunska vzťahuje na kompletný rámec a v prípade Bulharska na časť. Uskutočnili sa aj zlepšenia vnútroštátnych právnych predpisov, najmä v Dánsku (odvolacie postupy), v Holandsku (práva prechodu) a vo Francúzsku a Španielsku (ochrana spotrebiteľa). Komisia má na druhej strane obavy, že úprava nemeckého zákona o telekomunikáciách dáva v oblasti regulácií výnimky novým trhom za podmienok, ktoré sú menej náročné ako podmienky stanovené právom Spoločenstva. Deregulácia V niektorých krajinách akceptoval regulačný úrad dobrovoľné záväzky dominantných hráčov ako alternatívu k úplnej regulácii (Spojené kráľovstvo), alebo sa prijala právna úprava umožňujúca takéto záväzky (Taliansko). Cieľom funkčného oddelenia prístupovej siete dominantného pevného operátora od jeho maloobchodných a iných činností bola flexibilita, ako napríklad v Spojenom kráľovstve alebo ako sa o nej uvažuje v iných členských štátoch. Zatiaľ čo prieskumy mnohých relevantných trhov, tak ako sa dalo v prvom kole očakávať, vyústili do uvalenia záväzkov na dominantných hráčov, zároveň však identifikovali základ trhov v rámci ktorých je možná deregulácia. Takáto je situácia v niekoľkých členských štátoch, kde sa dôsledkom zistenia, že trh mobilného prístupu a medzinárodných hovorov sú konkurencieschopné, odstránili povinnosti. V niektorých prípadoch sa regulačná záťaž obmedzila s ohľadom na trhové podmienky, napríklad v Belgicku, Španielsku, Francúzsku a Holandsku na trhu rezidenčných pevných telefónnych liniek. NRO Nezávislosť Vo všeobecnosti národné regulačné orgány upevnili svoju autoritu a nezávislosť. Objavili sa však pochybnosti v prípade Slovenska, pokiaľ ide o oddelenie regulačných funkcií a kontroly štátneho vlastníctva trhových hráčov. Nové obavy v oblasti nezávislosti a nestrannosti nového NRO vznikli v Poľsku, a to vo svetle zrušenia predchodcu tohto úradu a rozsahu právomocí štátu uskutočňovať priame konečné rozhodnutia. Význam politického vplyvu na bežné regulačné rozhodnutia v niektorých členských štátoch je záležitosťou, ktorá si vyžaduje ďalšie skúmanie. Nové vstupy a cezhraničné investovanie môžu naplno rozvinúť svoj potenciál len pod podmienkou, že trh sa môže spoľahnúť na nezávislosť a nestrannosť regulačného orgánu. Prehľady trhu Postup notifikácie a konzultácie Komisie a iných NRO v zmysle článku 7 rámcovej smernice je kľúčovým nástrojom na zabezpečenie toho, aby prospech z dôslednej regulačnej politiky mali všetci európski používatelia. Väčšina NRO už ukončila prvé kolo trhovej analýzy a oznámila výsledky Komisii a ostatným NRO. V implementovaní náprav sú však v mnohých členských štátoch omeškania zo širokej škály dôvodov, od procesných otázok, ako sú napríklad odvolania, až po skutočnosť, že v niektorých prípadoch sa nápravné opatrenia uložili s časovým odstupom po odhalení významnej trhovej sily (napríklad v Nemecku), alebo nie sú dostatočne podrobné na vytvorenie okamžitého dosahu v oblasti trhu. Navyše sa medzi uloženými nápravnými opatreniami v danej trhovej situácii od rôznych NRO objavilo niekoľko nezlučiteľností. Napríklad ponuky prístupu k bitového prúdu ešte nie sú dostupné v EÚ na konzistentnom základe a terminačné poplatky za hovory sa naďalej odlišujú. S ohľadom na fakt, že trhoví hráči vytvárajú približne tretinu svojich príjmov v iných členských štátoch ako v domovských, ďalší cezhraničný rast by sa zvýšil, keby sa dosiahla väčšia dôslednosť. Komisia bude riešiť každú záležitosť, ktorá tu vznikne v súvislosti s nezávislosťou, procesnými otázkami a dôslednosťou regulácie v v náväznosti na revíziu súčasného rámca. Odvolania Právo odvolať sa proti rozhodnutiam NRO je základnou zásadou rámca. Dĺžka odvolacieho konania je v niektorých členských štátoch problémom, napríklad v Taliansku a Portugalsku môže konanie trvať od štyroch do šiestich rokov, a v Grécku najvyšší správny súd doteraz nevyriekol rozhodnutie napriek skutočnosti, že niektoré prípady sa otvorili v roku 2001. V niektorých jurisdikciách (Belgicko, Cyprus, Estónsko, Maďarsko, Holandsko, Slovensko, Švédsko) sa pri rozhodnutiach o preskúmaní trhu systematicky podávajú odvolania a môže byť nevyhnutné učiniť opatrenia, ktoré by aktérov trhu zainteresovali k rozumnejšiemu prístupu. Otázky spektra Celková hodnota služieb elektronických komunikácií závislá od používania spektra podľa odhadov prekročila 200 miliárd EU, čo znamená, že účinné riadenie spektra je kritickým faktorom pre úspech hospodárstva EÚ. V nedávnom výskume sa ukazuje, že efektívne riadenie spektra v členských štátoch by mohlo vytvoriť rast HDP až do 0,1%[19]. Niektoré členské štáty podnikli flexibilnejšie a liberálnejšie riadenie rádiového spektra vo vzťahu k jeho neutrálnemu využívaniu voči technológiám a službám v súvislosti s dražbami, spoločným používaním a všeobecným schvaľovaním. V iných členských štátoch sa zaviedlo sekundárne obchodovanie. Medzi členskými štátmi sú však naďalej rozdielne prístupy ku každej z týchto otázok. Implementáciu niekoľkých rozhodnutí Komisie o harmonizácii spektra, napríklad v oblasti automobilového radarového vybavenia krátkeho dosahu a systémov bezdrôtového prístupu, treba ešte dokončiť. Komisia skúma tieto nedostatky v kontexte revízie s cieľom zvýšiť potenciál vnútorného trhu. Vysielanie Pozemné siete sú naďalej hlavným dodávacím mechanizmom na príjem televízneho obsahu (viac ako 50% domácností v EÚ) vo väčšine členských štátov, po nich nasleduje kábel a satelit. Internetová TV, ktorá zatiaľ predstavuje využiteľný potenciál na trhu, v roku 2006 zaznamenala v niektorých krajinách rast. Vo väčšine členských štátov bol prechod od analógového k digitálnemu pozemného šíreniu signálu stanovený v rámci lehoty odporúčanej Komisiou (2012, napriek tomu niektorí majú v tejto oblasti naďalej ťažkosti. Nápravné opatrenia uložené NRO sa často týkajú pozemného vysielania, s výnimkou krajín s vysokým podielom káblového vedenia. Doteraz nebola dokončená analýza vysielania na trhu prenosových služieb, s ktorými mnohé NRO nie sú dostatočne oboznámené. Číslovanie VoIP Číselné schémy dostupné pre služby VoIP sú veľmi odlišné. Niektoré členské štáty (Nemecko, Grécko, Španielsko, Írsko, Litva, Portugalsko, Slovinsko, Švédsko, Fínsko, Spojené kráľovstvo) umožňujú poskytovateľom VoIP ponúkať geografické aj negeografické čísla. Iní obmedzujú dostupnosť geografických čísel na určité druhy služieb VoIP. Tieto nedostatky obmedzujú schopnosť toho, aby trhoví hráči ponúkali služby v rámci Európy, a Komisia bude hľadať spôsoby riešenia týchto aj ďalších otázok číslovania v revízii regulačného rámca. Monitorovanie a uplatnenie V roku 2006 Komisia začala konania, ktoré sa zameriavali najmä na nedostupnosť informácií pre záchranné služby o mieste volajúceho pre hovory na číslo 112 a na to, že niektoré NRO nedokázali zabezpečiť dokončenie prieskumov trhu včas. Zároveň bola Komisia schopná ukončiť konania, reagujúc tak na opatrenia členských štátov, ktoré sa týkali medzi iným nezávislosti NRA, implementácie postupov skúmania trhu, odkladných účinkov odvolaní, mechanizmov týkajúcich sa určovania univerzálneho poskytovateľa služieb a spotrebiteľských záležitostí, ako napríklad služieb zoznamov, prenositeľnosti čísla a určenia polohy volajúceho v určitých prípadoch. 4. Vývoj spotrebiteľov Univerzálna služba Niektoré členské štáty v roku 2006 určili univerzálnych poskytovateľov služby. Česká republika, Estónsko a Poľsko použili postupy s použitím otvoreného výberového konania a Írsko a Slovensko sa rozhodlo pre proces verejnej konzultácie. Zdá sa, že oba prístupy podporujú transparentnosť a nediskrimináciu. Zatiaľ čo dominantné prevádzkovatelia sú naďalej najčastejšie určenými podnikmi, proces výberového konania v Estónsku vyústil do určenia nového subjektu na trhu, zatiaľ čo v Belgicku a v Českej republike prevádzkujú určité zložky nové účastníci popri dominantných prevádzkovateľoch. Osobitné sociálne potreby Vzhľadom k tomu, že súčasný rámec necháva širokú voľnosť členským štátom v oblasti potrieb pre postihnutých a pre ľudí s nízkym príjmom, Komisia sa zamerala na podporu osvedčených postupov v členských štátoch. V Írsku založil regulačný úrad fórum na podporu potrieb postihnutých používateľov. Vo Švédsku NRO okrem podpory trhových hráčov, aby ponúkali služby vyhovujúci používateľom so špeciálnymi potrebami, poskytuje osem špecifických služieb pre používateľov, vrátane prekladu do znakovej reči založenom na videohovoroch 3G. Núdzové služby - 112 Tri členské štáty (Švédsko, Dánsko a Holandsko) už určili číslo 112 ako svoje jediné núdzové číslo. Problémom však ostáva poskytovanie informácie o mieste volajúceho a Komisia v roku 2006 začala konanie proti 13 členským štátom. Členské štáty použili rôzne metódy na upovedomenie obyvateľov o čísle 112 a o jeho používaní, vrátane odkazov vo verejných telefónoch, zoznamoch, policajných oznamov a novín spolu s na to určenými kampaňami, internetovými stránkami, reklamami v rádiu a v televízii. Vo Švédsku je informácia o čísle 112 na baleniach mlieka a v Lotyšsku a Českej republike prinášajú číslo 112 širokému publiku televízne programy. I keď dostupnosť a kvalita základnej služby sa teraz javí dosť široko zabezpečená, v súčasnom rámci sú kompetencie Komisie v tejto oblasti obmedzené. Akékoľvek zlepšenie bude závisieť od silnej podpory najmä zo strany ostatných spolutvorcov právnych predpisov v procese revízie regulačného rámca. Transparentnosť taríf Niektoré členské štáty začali praktizovať proaktívnejší prístup v oblasti transparentnosti taríf. Porovnania alebo zoznamy cien na internete sú dostupné v Dánsku, Estónsku, Portugalsku a Švédsku a napríklad belgický regulačný úrad práve tvorí cenový simulátor. Írske, maďarské a slovinské regulačné úrady rozšírili rámec svojich cenových porovnaní aj na pevné, mobilné a širokopásmové služby. Tieto verejné služby sú v niektorých krajinách nahradené ponukami samotných trhových hráčov v oblasti transparentnosti. Na druhej strane sú však v niekoľkých členských štátoch, vrátane Nemecka, Rakúska a Litvy sťažnosti týkajúce sa cenovej transparentnosti a široká nespokojnosť časti spotrebiteľov s tarifami za roaming. Ochrana údajov/bezpečnosť v elektronickej komunikácii Smernicu o ochrane súkromia v elektronickej sfére už transponovali všetky členské štáty. V roku 2006 sa schválila samostatná Smernica o uchovávaní prevádzkových údajov na účely uplatňovania práva, určená na transponovanie členskými štátmi v roku 2007. Bezpečnosť siete a informácií, vrátane ochrany proti spyvéru a ostatným formám škodlivého softvéru (malvéru) je stále dôležitejšia. Keďže sa spam a malvér s rastúcou tendenciou používajú kombinovane na dosiahnutie kriminálny zisku, dochádza k prepojeniu činnosti pri vymáhaní práva v týchto dvoch oblastiach. Potrebná je väčšia snaha, vrátane zvýšeného povedomia[20] používateľov vzhľadom na podstatný sociálny a hospodársky vplyv nelegálnych činností v tejto oblasti. Prenosnosť čísla Členské štáty oznamujú zvýšené využívanie prenositeľnosti zmluvnými klientmi a v Dánsku, Španielsku, Švédsku a Fínsku dosiahli prenesené mobilné čísla viac ako 20% celkovej základne zmluvných klientov. Podstatný nárast prenosov mobilného čísla oznámilo Estónsko, Grécko, Francúzsko, Írsko, Litva a Luxembursko a pevného čísla Francúzsko, Švédsko a Holandsko. Prenositeľnosť čísla je naďalej kľúčovým prvkom hospodárskej súťaže vo všetkých členských štátoch. 5. Závery Implementácia regulačného rámca funguje vo všeobecnosti s cieľom vniesť na trhy elektronickej komunikácie hospodársku súťaž s výsledným prospechom pre spotrebiteľov v oblasti cien a inovatívnych konvergovaných služieb. Vo všetkých členských štátoch možno nájsť príklady osvedčených postupov zo všetkých oblastí predpisovej a trhovej problematiky. Naďalej však existuje niekoľko oblastí, v ktorých nie je jednotný trh služieb elektronickej komunikácie podľa súčasného rámca dosiahnuteľný. Celý rad nástrojov na zabezpečenie konzistentnej regulácie v jednotnom trhu nie je v súčasnosti dostupný a Komisia bude skúmať inštitucionálne, číselné a spektrálne otázky najmä vo svojich návrhoch na revidovaný rámec. Pokiaľ ide o ceny roamingu v Spoločenstve, Komisia už navrhla úpravu rámca. Podrobnejšie úpravy sa budú zvažovať aj v prípade, keď otázky zostávajú v súvislosti napríklad s uplatňovaním rozhodnutí NRO, odvolacích konaní, súkromia a bezpečnosti, európskeho núdzového čísla 112 a poskytovania služieb osobitným sociálnym skupinám. [1] KOM(2005) 229 [2] i2010 – Výročná správa o informačnej spoločnosti 2007 [3] EITO, 2006 [4] EITO, 2006 a IDATE, 2006 [5] IDATE, 2006 [6] Odhady Komisie na základe údajov od Goldman Sachs, ETNO, Cable Europe a ECTA. Ukazovatele investícií sa vzťahujú len na kapitálové investície (údržba a rozvoj) [7] Goldman Sachs [8] Investície EÚ v absolútnych číslach presiahli investície Spojených štátov a Japonska v roku 2005; Odhady o raste EÚ na rok 2006 boli takisto vyššie (zdroj: Infonetics Research, november 2006) [9] Odhad Komisie; Morgan Stanley; ING [10] The Dow Jones Euro Stoxx Telecommunications Index (SXKE) vzrástol z 378,4 (koncom roka 2003) na 468,6 (koniec roka 2006) bodu, pričom index Dow Jones Euro Stoxx 50 vzrástol z 2760,66 na 4119,94 bodu v tom istom období [11] EBITDA , t.j. výsledok pred zdanením, úrokmi a odpismi [12] Merrill Lynch, 24. jún 2006 [13] Výskum elektronickej komunikácie v domácnostiach (marec 2007), Špeciálny Eurobarometer, Európska komisia [14] EITO, 2006 [15] Metodika OECD, dvaja najväčší operátori v členskom štáte, vrátane mesačných poplatkov [16] EITO, 2006 a IDATE, 2006 [17] EITO, 2006 [18] Prevládajúca rýchlosť v spojených štátoch je 2,5 Mbps - 10 Mbps, ale 512 kbps - 2 Mbps v EÚ (zdroje: IDATE, FCC) [19] Benchmarkový dosah politiky EÚ – Možnosti hospodársky účinného riadenia rádiového spektra, SCF Associates, december 2006, ešte nezverejnené [20] Pozri oznámenie Komisie o boji proti spamu, spyvéru a škodlivému softvéru, KOM(2006) 688