This document corrects document COM(2017) 772 final of 23/11/2017 Concerns all language versions In Article 1, correction of the numbering as from point 4 (erroneously repeated on p. 12). In point 4 of Article 1, point (b) is corrected and point (c) is integrated in point (b) as third subparagraph The text shall read as follows

Vzhľadom na uvedené existujú pádne dôvody, aby sa uskutočnila cielená revízia súčasnej právnej úpravy mechanizmu UCPM, ktorou by sa riešili hlavné výzvy, ktorým mechanizmus Únie v súčasnosti čelí. Konkrétne to znamená, že zmeny obsiahnuté v tomto návrhu sú zamerané na dosiahnutie týchto cieľov:

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Okrem zmien na zaručenie súdržnosti a zjednodušenia sa v tomto návrhu predpokladajú ďalšie možnosti na posilnenie kolektívnej schopnosti pripraviť sa a reagovať na katastrofy. Je to dôležité najmä pri riešení katastrofy alebo viacerých katastrof s ďalekosiahlym vplyvom, ktorý presahuje kapacity kritického počtu členských štátov súčasne a ktorý môže ochromiť vzájomnú pomoc medzi nimi. Platí to aj pre kapacity, ktoré by boli potrebné v prípade scenára rozsiahlej katastrofy s nízkou pravdepodobnosťou, ale so závažným vplyvom. V takýchto prípadoch je jasné, že členské štáty nemôžu zabezpečiť dostatočnú reakciu samostatne a je potrebná pomoc EÚ na podporu a doplnenie opatrení členského štátu v súlade s článkom 196 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Priebežné hodnotenie, o ktoré sa opiera tento návrh, vykonal externý hodnotiteľ v období od septembra 2016 do júna 2017. Bolo založené na vstupoch získaných počas diskusií so zúčastnenými štátmi (zasadnutia Výboru pre civilnú ochranu, pracovnej skupiny Rady pre civilnú ochranu a generálnych riaditeľov) a zohľadňovalo informácie získané z otvorenej verejnej konzultácie, osobitnej správy Európskeho dvora audítorov o mechanizme UCPM a správy Komisie o pokroku dosiahnutom v rámci európskej kapacity pre reakcie na núdzové situácie a o pretrvávajúcich nedostatkoch.

Pokiaľ ide o druhý cieľ, prepojenie medzi prevenciou, pripravenosťou a reakciou bolo posilnené prepojením posudzovania rizika s plánovaním riadenia rizika a požiadavkou, aby členské štáty predložili Komisii svoje plány riadenia rizík najneskôr do 31. januára 2019. S cieľom zabezpečiť, aby všetky členské štáty mali zavedené účinné preventívne opatrenia a aby sa systém rescEU nevyužíval ako náhrada za vnútroštátne kapacity, Komisia bude môcť požadovať od jedného alebo viacerých členských štátov vypracovanie osobitných plánov prevencie a pripravenosti. Plány prevencie musia okrem krátkodobých preventívnych opatrení zahŕňať aj dlhodobé úsilie v oblasti prevencie a mať na zreteli celkové prispôsobovanie sa čoraz väčším vplyvom zmeny klímy. Okrem toho by budúce plánovanie scenárov malo byť založené na posúdení rizika a nasadení kapacít, čím sa vytvorí silnejšie skutočné prepojenie medzi prevenciou, pripravenosťou a reakciou.

Kapacity, ktoré budú využívať akýkoľvek druh spolufinancovania EÚ, bude potrebné zahrnúť do európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. S cieľom zjednodušiť systém a zabezpečiť lepšiu predvídateľnosť dostupnosti prostriedkov sa už viac nebude poskytovať finančná pomoc na prostriedky mimo európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany. Zahrnuli sa aj posilnené stimuly na zoskupovanie kapacít (napr. Komisia pokryje náklady na dopravu budúcej zoskupenej pomoci z jedného členského štátu do druhého a náklady na tranzit a skladovanie zoskupenej pomoci v tretích krajinách).

Uplatňuje sa článok 34 ods. 2 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany. Uvádza sa v ňom, že opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú s cieľom sledovať ich vykonávanie. Ďalej sa v ňom uvádzajú aj všeobecnejšie požiadavky na Komisiu, aby vyhodnotila uplatňovanie rozhodnutia a predložila správu o priebežnom hodnotení a správu o hodnotení ex post, ako aj oznámenie o vykonávaní rozhodnutia. Tieto hodnotenia by mali byť založené na ukazovateľoch stanovených v článku 3 uvedeného rozhodnutia.

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

ktorým sa mení rozhodnutie č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“) upraveným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ sa posilňuje spolupráca medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčuje koordinácia v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia reakcie Únie na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.

(2)Zatiaľ čo mechanizmus Únie uznáva primárnu zodpovednosť členských štátov za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne, zároveň podporuje solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

(3)K prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou môže dôjsť kedykoľvek a kdekoľvek vo svete, často bez varovania. Či už sú katastrofy prírodné alebo spôsobené ľudskou činnosťou, sú čoraz častejšie, extrémnejšie a komplexnejšie, pričom ich zhoršuje vplyv zmeny klímy a postihujú územia bez ohľadu na štátne hranice. Dôsledky, ktoré z katastrof vyplývajú pre ľudí, životné prostredie a hospodárstvo, môžu byť obrovské.

(4)Nedávne skúsenosti ukázali, že spoliehanie sa na dobrovoľné ponuky vzájomnej pomoci – koordinovanej a uľahčovanej mechanizmom Únie – nie vždy zabezpečuje, aby boli k dispozícii dostatočné kapacity na uspokojivé riešenie základných potrieb osôb postihnutých katastrofami, ani náležitú ochranu životného prostredia a majetku. Platí to najmä vtedy, keď sú členské štáty súčasne postihnuté opakujúcimi sa katastrofami a kolektívna kapacita nie je dostatočná.

(5)Prevencia má kľúčový význam pre ochranu pred katastrofami a vyžaduje si ďalšie opatrenia. Na tento účel by členské štáty mali pravidelne sprístupňovať svoje posúdenia rizík, ako aj zhrnutia svojho plánovania riadenia rizík v prípade katastrof, aby sa zabezpečil integrovaný prístup k zvládaniu katastrof, v ktorom sa spájajú opatrenia týkajúce sa prevencie rizík, pripravenosti a reakcie na ne. Okrem toho by Komisia mala mať možnosť požadovať od členských štátov, aby poskytli osobitné plány prevencie a pripravenosti v súvislosti s konkrétnymi katastrofami, najmä s cieľom maximalizovať celkovú podporu Únie, pokiaľ ide o riadenie rizika katastrof. Mala by sa znížiť administratívna záťaž a mali by sa posilniť politiky prevencie, a to aj zabezpečením potrebných prepojení s ostatnými kľúčovými politikami a nástrojmi Únie, najmä so štrukturálnymi a investičnými fondmi, ako sa uvádza v odôvodnení 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.

(6)Existuje potreba posilniť kolektívnu schopnosť pripraviť sa a reagovať na katastrofy, a to najmä vzájomnou podporou v Európe. Okrem posilnenia možností, ktoré už poskytuje európska kapacita pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „EERC“ alebo „dobrovoľné zoskupenie“), odteraz nazývaná „európske zoskupenie v oblasti civilnej ochrany“, by Komisia mala vytvoriť aj rescEU. Súčasťou rescEU by mali byť aj kapacity pre reakcie na núdzové situácie určené na boj proti prírodným požiarom, rozsiahlym záplavám a zemetraseniam, ako aj poľné nemocnice a lekárske tímy v súlade s normami Svetovej zdravotníckej organizácie, ktoré by mohli byť rýchlo nasadené.

(7)Únia by mala byť schopná podporovať členské štáty, ak dostupné kapacity nie sú dostatočné na umožnenie účinnej reakcie na katastrofy, a to prispievaním k financovaniu lízingu alebo prenájmu, ktorými sa zabezpečí rýchly prístup k takýmto kapacitám, alebo financovaním ich nadobudnutia. To by podstatným spôsobom zvýšilo účinnosť mechanizmu Únie tým, že by sa zabezpečila dostupnosť kapacít v prípadoch, v ktorých by inak nebolo možné zabezpečiť účinnú reakciu na katastrofy, najmä pokiaľ ide o katastrofy so širokým spektrom dosahov na značný počet členských štátov. Obstarávanie kapacít Úniou by malo viesť k úsporám z rozsahu a lepšej koordinácii pri reakcii na katastrofy.

(8)Posilnenie európskeho zoskupenia v oblasti civilnej ochrany si vyžaduje väčšie financovanie Únie, pokiaľ ide o adaptáciu a opravu kapacít, ako aj operačné náklady.

(9)Aby sa zlepšila efektívnosť a účinnosť odbornej prípravy a posilnila sa spolupráca medzi vnútroštátnymi orgánmi a útvarmi v oblasti civilnej ochrany, je potrebné vytvoriť vedomostnú sieť Únie v oblasti civilnej ochrany, ktorá bude založená na existujúcich štruktúrach.

(10)Aby sa dosiahlo fungovanie kapacity rescEU, mali by sa dať k dispozícii dodatočné finančné prostriedky na financovanie opatrení v rámci mechanizmu Únie.

(11)Treba zjednodušiť postupy mechanizmu Únie, aby sa zabezpečil čo najrýchlejší prístup členských štátov k pomoci a ku kapacitám, ktoré sú potrebné na reakciu na prírodné katastrofy alebo katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.