Komisia 20. mája 2020 prijala oznámenie o európskom semestri obsahujúce odporúčania pre jednotlivé krajiny. V uvedenom oznámení Komisia poskytla aktualizáciu fiškálneho dohľadu v rámci Paktu stability a rastu v súvislosti s aktiváciou všeobecnej únikovej doložky. Komisia zdôraznila závažnosť hospodárskeho poklesu spôsobeného pandémiou COVID‑19, ktorý vyústil do výnimočnej neistoty, v dôsledku čoho je mimoriadne náročné navrhnúť dôveryhodné smerovanie fiškálnej politiky. Komisia usúdila, že by sa v takej chvíli nemalo prijímať žiadne rozhodnutie o tom, či sa má voči ďalším členským štátom uplatniť postup pri nadmernom deficite (EDP) podľa článku 126 ZFEÚ.

Podľa odporúčania, ktoré sa opakovane zdôraznilo v odporúčaní č. 1 pre jednotlivé krajiny za rok 2020 adresovanom Rumunsku, by Rumunsko do roku 2022 malo dosiahnuť celkový cieľový deficit verejných financií vo výške 2,8 % HDP. Tento cieľ do veľkej miery zodpovedal fiškálnej stratégii Rumunska na roky 2020 – 2022, ktorú prijal parlament ako zákon 18. decembra 2019. Odporúčanie vychádzalo z prognózy Komisie zo zimy 2020 uverejnenej 13. februára 2020 rozšírenej o fiškálne premenné do roku 2022. Do prognózy nebol zahrnutý vplyv pandémie COVID‑19.

Tento výhľad rastu sa vyznačuje vysokým stupňom neistoty. Forma obnovy bude do značnej miery závisieť od trvania krízy spôsobenej pandémiou COVID‑19, od rýchlosti obnovy u hlavných obchodných partnerov Rumunska a od relatívnej normalizácie celosvetových a regionálnych dodávateľských reťazcov. Pretrvávajúca neistota v súvislosti s budúcim smerovaním verejných politík, najmä v súvislosti s vplyvom niektorých expanzívnych rozhodnutí v oblasti fiškálnej politiky, by mohla znížiť dôveru a obmedziť úverové toky, čo by negatívne ovplyvnilo investície a rast. Rovnako potenciálne rozsiahly budúci prílev grantov a úverov z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré by sa mali použiť na financovanie produktívnych investícií a stimuláciu reforiem, predstavuje v súvislosti s prognózou riziko lepšieho než očakávaného vývoja.

‑‑Tieto rozsiahle a rastúce rozpočtové deficity čiastočne vyplývajú z kombinovaného účinku prudkého hospodárskeho poklesu a opatrení na boj proti pandémii COVID19 a jej hospodárskych a sociálnym dôsledkov. Patria sem ďalšie výdavky na systémy podpory zamestnanosti a podporu odvetvia zdravotníctva, ako aj niektoré daňové stimuly. Celkové náklady na podporné opatrenia súvisiace s ochorením COVID19 predstavujú 1,3 % HDP, pričom 0,4 percentuálneho bodu sa financuje z fondov EÚ (pozri nasledujúcu tabuľku 2). V prípade chýbajúceho rozpočtu na rok 2021 (aj vzhľadom na nadchádzajúce všeobecné voľby, ktoré sa očakávajú 6. decembra) sa v prognóze Komisie z jesene 2020 v roku 2021 predpokladá skončenie platnosti opatrení na podporu zamestnanosti a mzdových bonusov.

Rozsiahle a rastúce predpokladané deficity sú však podnietené najmä už existujúcimi expanzívnymi opatreniami, čo preukázal aj rozsiahly štrukturálny deficit v roku 2019. Patrí sem najmä výrazné zvýšenie sociálnych a iných výdavkov, ktoré sa prijali pred pandémiou, a teda s ňou nesúvisia. Konkrétnejšie by sa mali značne zvýšiť výdavky na starobné dôchodky, a to v dôsledku celoročného účinku zvýšenia dôchodku o 15 %, ktoré nadobudlo účinnosť v septembri 2019 a ďalšieho zvýšenia o 40 % od septembra 2020. V dôsledku toho Komisia predpokladá, že výdavky na starobné dôchodky sa v roku 2020 zvýšia o 1,9 percentuálneho bodu HDP. Samotné zvýšenia dôchodkov prispejú aj k zhoršeniu rozpočtového deficitu o 2,2 percentuálneho bodu HDP v roku 2021 a ďalšieho 1,1 percentuálneho bodu HDP v roku 2022. Parlament od februára 2020 zdvojnásobil aj výšku prídavku na dieťa, pričom jeho ročné rozpočtové náklady boli 0,6 % HDP. Dôvodom tohto vplyvu na rozpočet je, že v oboch prípadoch zákonodarcovia nestanovili zdroj financovania opatrení.

Na strane príjmov orgány v decembri 2019 prijali niektoré daňové zmeny vrátane zníženia spotrebných daní z pohonných hmôt a zníženia príspevkov na sociálne zabezpečenie pre zamestnancov na kratší pracovný čas s celkovou odhadovanou stratou príjmov vo výške 0,3 % HDP v roku 2020. Daňové príjmy budú negatívne ovplyvnené aj v dôsledku recesie a niektorých daňových stimulov, ktoré sú súčasťou podporných opatrení súvisiacich s ochorením COVID‑19 (0,1 % HDP).

Deficit verejných financií na roky 2021 a 2022 by mohol byť nižší, ako sa očakávalo v prognóze Komisie z jesene 2020, keďže vláda navrhla znížiť plánované zvyšovanie dôchodkov a prídavkov na deti. Parlament však zamietol súvisiace zmeny a vláda spochybnila parlamentné rozhodnutia na ústavnom súde, ktorý ešte nevyniesol konečný rozsudok (pozri aj oddiel 4). Prognóza Komisie z jesene 2020 v súlade so štandardným predpokladom nezmenenej politiky zohľadňuje hlasovanie parlamentu. Na roky 2020 a 2021 a neskôr preto zahŕňa zvyšovanie, ktoré vyplýva z platného zákona o dôchodkoch. Prognóza nezahŕňa žiadne výdavky súvisiace s Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti, pretože vláda ešte neuviedla výdavky, ktoré sa v rámci neho majú financovať v roku 2021. Vývoj deficitu v roku 2021 by takisto mohol byť priaznivejší v porovnaní s prognózou v dôsledku vyššieho hospodárskeho rastu vďaka rýchlemu vykonávaniu opatrení financovaných z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

Tabuľka 2: Opatrenia na riešenie pandémie COVID-19

Opatrenie Zákon Vplyv na rozpočet (v % HDP) 2020 2021 2022 Príjmy Ďalšie finančné prostriedky EÚ na opatrenia súvisiace s ochorením COVID 0,4 Daň z príjmov právnických osôb: bonus za včasnú platbu a oslobodenie pre hotely, reštaurácie a kaviarne -0,1 Výdavky Bonusy pre pracovníkov v zdravotníctve niekoľko zákonov 0,1 Výdavky na núdzovú zdravotnú starostlivosť a zdravotnícke vybavenie 0,3 0,1 Dávky v technickej nezamestnanosti pre zamestnancov a osoby v iných ako zamestnaneckých kategóriách OUG 30/2020 0,5 Subvencie pre zamestnancov, ktorí sa vrátia po technickej nezamestnanosti (41,5 %) OUG 92/2020 0,2 Systém skráteného pracovného času a iné opatrenia na podporu zamestnanosti OUG 132/2020 0,1 Dotovaná úroková sadzba pre malé a stredné podniky (IMM INVEST) 0,02 0,03 Celkový vplyv 1,05 0,1 0,0

Poznámka: vplyv na rozpočet zahrnutý v prognóze Komisie z jesene 2020

S cieľom posúdiť strednodobé riziká udržateľnosti Komisia vykonala ad hoc posúdenie udržateľnosti dlhovej služby na základe jej štandardného prístupu. V dôsledku vysokého primárneho deficitu a relatívne vysokých úrokových sadzieb v porovnaní s iným štátmi bude pomer dlhu k HDP pravdepodobne prudko stúpať. Za predpokladu nezmenenej politiky Komisia očakáva, že dlh v roku 2022 prekročí hodnotu 60 % HDP a do roku 2027 stúpne nad úroveň 100 % HDP, pričom nad touto úrovňou zostane až do konca obdobia prognózy v roku 2031. Na základe posúdenia Komisie sa celkové riziká udržateľnosti dlhu v strednodobom horizonte javia ako vysoké. Táto úroveň rizika naznačuje, že existujú výrazné fiškálne problémy, ktoré je potrebné riešiť vhodnými opatreniami v príslušných oblastiach politiky. Toto posúdenie rizika sa bude aktualizovať a ďalej dopĺňať, keď Komisia prehodnotí rozpočtovú situáciu Rumunska na jar 2021. V tejto fáze dlhové prognózy podliehajú aj oveľa vyššej miere neistoty ako zvyčajne. Ak by sa prijalo miernejšie zvyšovanie dôchodkov a prídavku na dieťa, ktoré navrhuje vláda na rok 2020, výdavky by sa krátkodobo znížili, ale dlhodobejšie riziká pre udržateľnosť dlhovej služby by to bez ďalších opatrení od roku 2021 zásadne neovplyvnilo.

4.OPATRENIA PRIJATÉ OD ODPORÚČANIA V RÁMCI POSTUPU PRI NADMERNOM DEFICITE

Rumunské orgány 15. septembra 2020 zaslali správu o opatreniach prijatých v reakcii na odporúčanie podľa článku 126 ods. 7. Táto správa obsahuje fiškálne ciele a opatrenia z návrhu zmeny rozpočtu na rok 2020 z augusta 2020. Nové ciele zahŕňajú opatrenia, ktoré vláda prijala s cieľom riešiť dôsledky pandémie COVID‑19 na systém zdravotníctva a hospodárstvo s celkovými nákladmi približne 1 % HDP (tabuľka 2). Správa neuvádza žiadne podrobnosti o strednodobých fiškálnych cieľoch a opatreniach vlády, keďže rumunské orgány ešte nepredložili návrh rozpočtu na rok 2021 ani fiškálnu stratégiu na roky 2021 – 2023.

Na rok 2020 si rumunské orgány stanovili za cieľ celkový deficit verejných financií vo výške 8,6 % HDP a dlh vo výške 43,6 % HDP, čo je v súlade s poslednou zmenou rozpočtu prijatou 14. augusta 2020, ktorou sa revidoval smerom nahor cieľový deficit, ktorý bol v pôvodnom rozpočte na rok 2020 stanovený na úrovni 3,6 % HDP. Plánovaný štrukturálny deficit je podľa vlastných výpočtov orgánov na úrovni 5,8 % potenciálneho HDP. Tieto rozpočtové ciele sú založené na očakávanom poklese reálneho HDP ‑vo výške 3,8 % v roku 2020, čo je výrazne menej ‑ako pokles vo výške 5,2 % predpokladaný v prognóze Komisie z jesene 2020; zahŕňajú aj vplyv núdzových opatrení proti vplyvu pandémie COVID‑19 prijatých do októbra 2020.

Vláda sa prostredníctvom svojej zmeny rozpočtu v auguste pokúsila obmedziť fiškálne zhoršovanie v roku 2020 obmedzením plánovaného zvyšovania v oblasti sociálnych výdavkov a miezd vo verejnom sektore. Konkrétnejšie vláda navrhla zvýšenie starobných dôchodkov od septembra 2020 o 14 % namiesto pôvodne plánovaného zvýšenia o 40 %. Vzhľadom na to, že táto zmena sa týka iba roku 2020, na základe platných právnych predpisov by sa dôchodky od septembra 2021 i tak zvýšili najmenej o 30 %. Vláda navrhla aj zvýšenie prídavku na dieťa o 19 % od augusta 2020 namiesto okamžitého zdvojnásobenia vo februári 2020, po ktorom má nasledovať zvyšovanie dvakrát ročne, až kým sa do júla 2022 nezdvojnásobí. Okrem toho sa vláda pokúsila oddialiť zvyšovanie miezd pedagogických zamestnancov zo septembra 2020 na september 2021. Ak by sa tieto revízie vykonali, výdavky na rok 2020 by sa znížili o 1,3 percentuálneho bodu HDP v porovnaní s prognózou Komisie z jesene 2020. Parlament však zamietol návrh vlády a vláda spochybnila parlamentné rozhodnutia na ústavnom súde, ktorý ešte nevyniesol konečný rozsudok.

Pri posúdení rozhodnutí týkajúcich sa rozpočtu v Rumunsku od apríla 2020 v reakcii na odporúčanie sa bude musieť zohľadniť zhoršenie makroekonomického výhľadu a vplyv núdzových fiškálnych opatrení na riešenie pandémie a jej hospodárske a sociálne dôsledky, ako aj akékoľvek ďalšie iné opatrenia alebo činnosti orgánov. Podľa prognózy Komisie z jesene 2020 sa v súčasnosti očakáva, že rast reálneho HDP bude v roku 2020 o 9 percentuálnych bodov nižší, než sa predpokladalo v základnom scenári, ktorý je základom pre odporúčanie podľa článku 126 ods. 7 z apríla 2020 vychádzajúce z prognózy Komisie zo zimy 2020 rozšírenej o fiškálne premenné do roku 2022. V súčasnosti sa očakáva, že celkový deficit na rok 2020 bude približne ‑10¼ % HDP v porovnaní s ‑4,9 % HDP v základnom scenári (tabuľka 3).

V prognóze Komisie zo zimy 2020 rozšírenej o fiškálne premenné do roku 2022 (základný scenár) sa vplyv pandémie COVID‑19 nezohľadnil a v prípade chýbajúceho úsilia o akékoľvek úpravy v roku 2020 sa očakávalo zhoršenie štrukturálneho salda o 1 percentuálny bod (potenciálneho) HDP (tabuľka 3). V prognóze Komisie z jesene 2020 sa v roku 2020 očakáva zhoršenie štrukturálneho salda o 3,6 percentuálneho bodu HDP, t. j. o 2,6 percentuálneho bodu viac ako v zimnej prognóze. Zhoršenie štrukturálneho deficitu približne o 1 percentuálny bod v roku 2020 vzniklo v dôsledku núdzových opatrení v súvislosti s ochorením COVID‑19 prijatými po uzávierke zimnej prognózy. Okrem toho sa v prognóze z jesene 2020 predpokladajú vyššie výdavky na prídavok na dieťa o ďalšieho 0,4 percentuálneho bodu HDP v porovnaní so zimnou prognózou, keďže sa predpokladá zdvojnásobenie príspevku, ktoré nadobúda účinnosť spätne od februára 2020 (po parlamentnom hlasovaní, ktoré potvrdilo pôvodný harmonogram zdvojnásobenia), zatiaľ čo v zimnej prognóze sa predpokladalo, že k zvýšeniu príde v auguste 2020 (podľa plánov vlády v danom momente). Zvyšný rozdiel je spôsobený aktualizovanými informáciami o plnení rozpočtu na rok 2020, najmä o vyšších výdavkoch na verejné investície v porovnaní s tými, s ktorými počítala Komisia v zime. Vďaka kombinovanému vplyvu vládnych pokusov o zmiernenie miery zvyšovania dôchodkov a prídavku na dieťa a posunutia určitého zvyšovania miezd by sa celkové a štrukturálne saldo v porovnaní s prognózou Komisie z jesene 2020 mohlo v roku 2020 zlepšiť o takmer 1,3 percentuálneho bodu HDP. Ani v tomto prípade by však rozpočtový vývoj v štrukturálnom a nominálnom vyjadrení stále nebol v súlade s nápravou nadmerného deficitu v dohľadnej budúcnosti.

Celkovo možno povedať, že aj po náprave účinku krízy spôsobenej pandémiou COVID‑19 sa plánovaný rozpočtový deficit odchyľuje od úpravy, ktorá by sa očakávala podľa odporúčania, hoci v tejto fáze nie je možné presne posúdiť veľkosť odchýlky. Mimoriadna neistota spojená s makroekonomickými prognózami súvisiacimi s vývojom pandémie a jej sociálno-ekonomickými dôsledkami by v tejto chvíli neumožnila vierohodne stanoviť nový stabilný postup úprav. Je však zrejmé, že náprava nadmerného deficitu si bude v nasledujúcich rokoch vyžadovať značné a nepretržité štrukturálne fiškálne úsilie. Opatrenia navrhnuté vládou v auguste 2020 a zamietnuté parlamentom by v tejto súvislosti neboli dostatočné.