S cieľom zvýšiť tempo znižovania emisií bude celkový počet emisných kvót klesať tempom 2,2 % ročne začínajúc od roku 2021 v porovnaní so súčasným tempom 1,74 %. Tento nárast znamená stabilné znižovanie približne o 48 miliónov kvót ročne v porovnaní so súčasnými 38 miliónmi a je v súlade so znížením emisií skleníkových plynov z odvetví zahrnutých do systému ETS o 43 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami v roku 2005.

Správa sa týka roku 2017, ale uvádzajú sa v nej aj iniciatívy, ktoré boli navrhnuté alebo schválené v prvej polovici roku 2018. V porovnaní so správou z minulého roka obsahuje novú kapitolu o rámci systému EU ETS vo fáze 4 a nový dodatok k pokroku vo vykonávaní, ako aj informácie o ukazovateli prebytku trhovej stabilizačnej rezervy (MSR) v roku 2018 a príspevky členských štátov do MSR v roku 2019. V nadväznosti na sprísnené požiadavky na transparentnosť a predkladanie správ v revidovanej smernici o EU ETS sa v tohtoročnej správe po prvýkrát uvádza prehľad skutočných súm štátnej pomoci, ktoré vynakladajú členské štáty na kompenzáciu nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého v roku 2017.

Smernica o EU ETS bola v roku 2017 ďalej revidovaná s cieľom zohľadniť vývoj globálneho opatrenia na zníženie emisií z leteckej dopravy medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO), a to tým, že sa ponechalo obmedzenie systému naďalej len na lety v rámci Európskeho hospodárskeho priestoru (EHP). V roku 2017 okrem toho došlo k podpisu dohody medzi EÚ a Švajčiarskom o prepojení švajčiarskeho systému obchodovania s emisiami skleníkových plynov so systémom EU ETS, čo je prvá takáto dohoda pre EÚ.

Systém EÚ na obchodovanie s emisiami (EU ETS) je od roku 2005 základným kameňom stratégie EÚ na zníženie emisií skleníkových plynov v priemysle a odvetví energetiky. Výrazne prispieva k dosiahnutiu cieľa EÚ znížiť do roku 2020 emisie skleníkových plynov o 20 % oproti úrovniam z roku 1990. Aj keď je EÚ na dobrej ceste k prekročeniu tohto cieľa, zníženie emisií skleníkových plynov aspoň o 40 % do roku 2030 – v rámci politík EÚ v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 – si vyžaduje neustály pokrok. Dobre fungujúci systém EU ETS je hlavným mechanizmom na dosiahnutie cieľa EÚ do roku 2030, pretože umožňuje zníženie emisií skleníkových plynov o 43 % v porovnaní s úrovňami z roku 2005 v sektoroch, na ktoré sa systém vzťahuje.

V priebehu uplynulých troch rokov sa prebytok kvót na európskom trhu s uhlíkom stabilne znižoval, pričom celkovo sa znížil o takmer pol miliardy kvót, najmä z dôvodu odloženia kvót, teda odloženia aukcií kvót (pozri obrázok 3 v oddiele 4.3). V rámci reformovaného systému obchodovania s emisiami sa bude ďalej riešiť prebytok posilnením trhovej stabilizačnej rezervy, čo je mechanizmus EÚ zavedený v roku 2015 na zníženie nadmernej ponuky kvót a na zlepšenie odolnosti systému EU ETS voči budúcim otrasom. Od roku 2019 (keď rezerva začne fungovať) do roku 2023 sa percentuálny podiel prebytku, ktorý sa má umiestniť do trhovej stabilizačnej rezervy, zdvojnásobuje z pôvodne dohodnutých 12 % na 24 %. Okrem toho od roku 2023 už nebudú platiť kvóty umiestnené v rezerve, ktoré presahujú celkové množstvo kvót, s ktorými sa počas predchádzajúceho roka obchodovalo formou aukcie. Tieto reformy spolu s druhým zverejnením ukazovateľa prebytku trhovej stabilizačnej rezervy v máji 2018 povedú k umiestneniu takmer 265 miliónov kvót (16 % prebytku) do trhovej stabilizačnej rezervy od januára do augusta 2019 namiesto obchodovania s nimi formou aukcie. Tým sa zníži aukčný objem za prvých 8 mesiacov roku 2019 približne o 40 % v porovnaní so zodpovedajúcim objemom v roku 2018.

Revidovaná smernica o EU ETS, ktorou sa reformuje systém na najbližšie desaťročie, bola uverejnená 14. marca 2018. Cieľom reformy je dosiahnuť do roku 2030 zníženie emisií skleníkových plynov z odvetví systému EU ETS o 43 % (v súlade s cieľmi politiky EÚ v oblasti klímy do roku 2030 a jej záväzkami v rámci Parížskej dohody), zabezpečiť priemyselnú konkurencieschopnosť a podporiť nízkouhlíkovú modernizáciu a inovácie.

Systém EU ETS zahŕňa emisie oxidu uhličitého (CO2), ale aj emisie oxidu dusného (N2O) zo všetkých typov výroby kyseliny dusičnej, kyseliny adipovej, etándiálu a kyseliny glyoxylovej a emisie plnofluórovaných uhľovodíkov (PFC) z výroby hliníka. Napriek tomu, že účasť na systéme EU ETS je povinná, v niektorých odvetviach sú zahrnuté len zariadenia presahujúce určitú veľkosť. Zúčastnené krajiny môžu navyše vylúčiť malé zariadenia (emitujúce menej ako 25 000 ton CO2e) zo systému, ak sú zavedené alternatívne a ekvivalentné opatrenia. V revidovanej smernici o EU ETS sa navyše stanovuje, že vo fáze 4 možno veľmi malé zdroje emisií (s nahlásenými emisiami v množstve menej ako 2 500 ton CO2e za uplynulé tri roky) vylúčiť zo systému EU ETS, pričom podmienkou je existencia zjednodušených opatrení na monitorovanie s cieľom posúdiť množstvo ich emisií. V prípade, že emisie veľmi malých zariadení prekročia toto množstvo v ktoromkoľvek kalendárnom roku, opäť sa začlenia do systému. Zúčastnené krajiny môžu do systému EU ETS začleniť aj ďalšie odvetvia a skleníkové plyny.

Rozsah pôsobnosti systému EU ETS v odvetví letectva bol v období 2013 – 2016 obmedzený len na lety v rámci EHP, kým sa čakalo na prijatie globálnej koncepcie na pôde Medzinárodnej organizácie (ICAO). ICAO sa v roku 2016 dohodla na uznesení o systéme kompenzácie a znižovania emisií uhlíka pre medzinárodné letectvo (CORSIA) so začiatkom v roku 2021. V nadväznosti na dohodu a kým sa nezačne uplatňovať CORSIA, sa v roku 2017 rozsah pôsobnosti v rámci EHP v odvetví leteckej dopravy predĺžil do roku 2023 (pozri oddiel 5).

Okrem dvoch nových fondov bude naďalej k dispozícii voliteľné prechodné bezodplatné prideľovanie kvót podľa článku 10c smernice o EU ETS na modernizáciu energetických odvetví v tých istých členských štátoch s nižšími príjmami, ktoré sú oprávnené na podporu z modernizačného fondu. Transparentnosť postupov prideľovania zdrojov sa výrazne zvýšila. Projekty s hodnotou vyššou ako 12,5 milióna EUR budú vybrané na základe súťažného ponukového konania, zatiaľ čo investície s nižšou ako uvedenou hodnotou budú musieť byť vybrané na základe jasných a transparentných kritérií, pričom výsledky výberu budú predmetom verejnej konzultácie (pokiaľ takéto projekty nie sú vybrané aj prostredníctvom súťažného ponukového konania). V revidovanej smernici o EU ETS sa stanovuje, kvóty z tretieho obdobia obchodovania (2013 – 2020), ktoré sa nepridelia podľa článku 10c, možno prideliť v období 2021 – 2030 na investície vybrané prostredníctvom súťažného ponukového konania, výnimkou je prípad, ak sa dotknutý členský štát rozhodne neprideliť niektoré alebo všetky tieto kvóty a informuje Komisiu o svojom zámere do 30. septembra 2019. Okrem toho podľa nových ustanovení môžu oprávnené členské štáty použiť celkové množstvo kvót pridelených podľa článku 10c alebo ich časť na podporu investícií v rámci modernizačného fondu za predpokladu, že Komisii oznámia príslušné sumy do 30. septembra 2019.

Možnosť členských štátov poskytnúť štátnu pomoc odvetviam vystaveným riziku úniku uhlíka v dôsledku významných nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého (t. j. nákladov vyplývajúcich zo zvýšených cien elektrickej energie) bude pokračovať vo fáze 4 (pozri oddiel 4.1.2.1.2). Okrem toho bude doplnená o prísnejšie ustanovenia týkajúce sa transparentnosti a predkladania správ. Členské štáty by sa mali usilovať o to, aby na tento účel nepoužívali viac ako 25 % príjmov z obchodovania formou aukcie, pričom ak prekročia toto množstvo, budú musieť v správe predložiť odôvodnenie v záujme transparentnosti. Okrem toho budú musieť pravidelne zverejňovať sumu vyplácanú príjemcom kompenzácie, a to na úrovni odvetvia aj na celkovej úrovni. Vzhľadom na nové ustanovenia Komisia začala revíziu usmernení o štátnej pomoci v súvislosti s EU ETS na nasledujúce obdobie obchodovania (pozri dodatok 6 k prílohe).

S cieľom vyhnúť sa uplatňovaniu medziodvetvového korekčného faktora (CSCF) v nasledujúcom období obchodovania bola zavedená nová významná záruka vo forme „rezervy na bezodplatné prideľovanie kvót“. Ak by bolo nevyhnutné použiť korekčný faktor, rezerva sa použije formou zníženia podielu kvót, ktoré sa majú vydražiť počas fázy 4 až do výšky 3 % celkového množstva kvót, čím sa zvýši suma, ktorá je k dispozícii na bezodplatné prideľovanie. Ak sa kvóty vyčlenené na rezervu na bezodplatné prideľovanie kvót nepoužijú, budú k dispozícii na doplnenie novovzniknutého fondu na inováciu a fondu na modernizáciu (pozri oddiel 2.3).

Bezodplatné prideľovanie kvót sa vo fáze 4 bude zameriavať na odvetvia, ktoré sú najviac vystavené riziku presunu výroby mimo EÚ. Úroveň, do akej sú odvetvia vystavené riziku úniku uhlíka, sa bude posudzovať na základe ukazovateľa odrážajúceho intenzitu obchodu a emisií. Odvetvia s vysokou úrovňou vystavenia budú zahrnuté do zoznamu odvetví vystavených riziku úniku uhlíka a budú bezodplatne dostávať kvóty rovnajúce sa 100 % príslušnej referenčnej hodnoty. Pokiaľ ide o odvetvia s nižšou úrovňou vystavenia, bezodplatné prideľovanie kvót bude do roku 2026 predstavovať 30 %, a potom sa do roku 2030 postupne zruší. Komisia v súčasnosti zostavuje zoznam odvetví vystavených riziku úniku uhlíka na nasledujúce obdobie obchodovania (pozri dodatok 6 k prílohe), ktorý bude platný pre celú fázu 4.

Zariadenia systému EU ETS, v ktorých prebiehajú spaľovacie činnosti, možno nájsť vo všetkých zúčastnených krajinách, pričom rafinácia ropy, výroba ocele, cementu, vápna, skla, keramiky, celulózy a papiera prebieha vo väčšine z nich. Pokiaľ ide o činnosti zahrnuté do systému EU ETS dodatočne uvedené v zozname emisií iných ako CO2, povolenia sa nahlásili ako vydané v 12 krajinách pre primárnu výrobu hliníka a plnofluórovaných uhľovodíkov (PFC) (DE, FR, EL, IS, IT, NL, NO, RO, SE, SI, SK, UK) a pre výrobu kyseliny dusičnej a emisie N2O sa povolenia nahlásili ako vydané v 20 krajinách (všetky s výnimkou CY, DK, EE, ES, IE, IS, LI, LU, LV, MT a SI). Ostatné sektory N2O – výroba kyseliny adipovej sa nahlásila v troch krajinách (DE, FR, IT) a výroba etándiálu a kyseliny glyoxylovej sa nahlásila v dvoch krajinách (DE, FR). Iba Nórsko hlásilo činnosti zachytávania a ukladania CO2.

Sedem krajín (ES, FR, HR, IS, IT, SI, UK) využilo možnosť vylúčiť zo systému EU ETS malé zdroje emisií v súlade s článkom 27 smernice o EU ETS. Emisie vylúčené za rok 2017 predstavovali 2,85 milióna ton CO2 (približne 0,16 % zo všetkých overených emisií).

Podľa predložených správ podľa článku 21 v roku 2018 doteraz osem krajín (BE, DK, FR, HR, HU, LI, LT, NL) využilo ustanovenie podľa článku 13 nariadenia o monitorovaní a nahlasovaní (MRR) a povolilo používanie zjednodušených plánov monitorovania v nízko rizikových prípadoch pri stacionárnych zariadeniach. Od roku 2016 sa pridalo iba Holandsko. Pokiaľ ide o prevádzkovateľov lietadiel s nízkymi emisiami, tri krajiny nahlásili využívanie tohto ustanovenia v roku 2017 (BE, IS a PL).

V roku 2017 bolo nahlásených 541 prevádzkovateľov lietadiel, ktorí mali plán monitorovania (v porovnaní s 503 nahlásenými v roku 2016 a 524 v roku 2015). 58 % (316) nahlásených prevádzkovateľov bolo komerčných, pričom zvyšných 42 % (225) bolo nekomerčných. Celkovo 280 (takmer 52 %) možno považovať za malé zdroje emisií (v porovnaní s 249, čo v roku 2016 predstavovalo 50 % a 274, čo v roku 2015 predstavovalo 52 %).

3.2. Register Únie a protokol transakcií Európskej únie (EUTL)

V rámci registra Únie a protokolu transakcií Európskej únie (EUTL) sa sleduje vlastníctvo všeobecných kvót a kvót pre leteckú dopravu, pričom sa na tento účel zaznamenávajú sumy na účtoch a transakcie medzi účtami. Vedie a spravuje ich Komisia, pričom kontaktným bodom pre približne 15 000 účtov (spoločnosti alebo fyzické osoby) sú vnútroštátni správcovia registra v 31 zúčastnených krajinách. Zatiaľ čo v registri Únie sa vedú účty stacionárnych zariadení a prevádzkovateľov lietadiel, prostredníctvom EUTL sa automaticky kontrolujú, zaznamenávajú a povoľujú všetky transakcie medzi účtami, čím sa zabezpečuje, aby boli všetky prevody v súlade s pravidlami systému EU ETS. Údaje zaznamenané v registri Únie a EUTL sú dôležitým zdrojom informácií pre rôzne typy výkazov v systéme EU ETS, ako je výpočet ukazovateľa prebytku trhovej stabilizačnej rezervy (pozri oddiel 4.3) a správy predkladané Európskou environmentálnou agentúrou (EEA). Prostredníctvom EUTL sa zabezpečuje transparentnosť v systéme EU ETS, zverejňovanie* informácií o právach na prideľovanie kvót a o súlade stacionárnych zariadení a prevádzkovateľov lietadiel s ustanoveniami o ETS. * Informácie, ktoré zverejňuje EUTL, sa nachádzajú na stránke: http://ec.europa.eu/environment/ets/.

Register Únie a EUTL boli v roku 2017 plne funkčné nepretržite počas 365 dní, pričom v dôsledku technických inovácií sa vyskytli len malé prerušenia, ktorých celková dĺžka predstavovala približne 17 hodín.

V roku 2017 Komisia začala prechod na modernejšiu a bezpečnejšiu hostingovú platformu pre register Únie aj pre EUTL, a dokončila ho v júni 2018. Okrem toho Komisia po dohode s členskými štátmi začala vykonávať niekoľko zmien zameraných na zlepšenie efektívnosti práce s registrom Únie.

Vo februári 2018 bolo nariadenie o registri EU ETS zmenené tak, aby sa ním vykonávali ochranné opatrenia na ochranu environmentálnej integrity EU ETS v prípadoch, keď sa právne predpisy prestanú uplatňovať na členský štát, ktorý vystupuje z EÚ.

4. FUNGOVANIE TRHU S UHLÍKOM V ROKU 2017

V tejto kapitole sa uvádzajú informácie o aspektoch súvisiacich s ponukou kvót a dopytom po kvótach v systéme EU ETS. Pokiaľ ide o stranu ponuky, zahrnuté sú informácie týkajúce sa stropov, bezodplatného prideľovania kvót, programu NER300, obchodovania formou aukcie, výnimiek z úplného obchodovania formou aukcie v odvetví energetiky (článok 10c), využívania medzinárodných kreditov, ako aj kapitola o systémoch kompenzácie nepriamych nákladov na emisie oxidu uhličitého.

Na strane dopytu sa uvádzajú informácie o množstve overených emisií a o spôsoboch zabezpečenia rovnováhy medzi dopytom a ponukou kvót, ako je trhová stabilizačná rezerva (MSR).

4.1. Ponuka: kvóty uvedené do obehu

4.1.1. Strop

Strop je absolútne množstvo skleníkových plynov, ktoré môžu emitovať subjekty, na ktoré sa vzťahuje systém, aby sa zabezpečilo splnenie cieľa zníženia emisií a jeho zodpovedanie množstvu kvót uvedených do obehu počas obdobia obchodovania. Vo fáze 3 sa uplatňuje spoločný celoeurópsky emisný strop, čím sa nahrádza predchádzajúci systém vnútroštátnych stropov. Strop emisií pre stacionárne zariadenia na rok 2013 sa stanovil na 2 084 301 856 kvót. Tento strop sa každoročne znižuje o koeficient lineárneho zníženia zodpovedajúci 1,74 % priemerného celkového množstva kvót, ktoré boli každoročne vydané v období rokov 2008 – 2012, čím sa zabezpečí, že množstvo kvót, ktoré môžu používať stacionárne zariadenia, bude v roku 2020 o 21 % nižšie ako v roku 2005. Strop emisií pre odvetvie leteckej dopravy sa pôvodne stanovil na 210 349 264 kvót pre leteckú dopravu ročne, čo je o 5 % menej ako priemerná ročná úroveň emisií z leteckej dopravy v rokoch 2004 – 2006. Strop sa 1. januára 2014 zvýšil o 116 524 kvót pre leteckú dopravu vzhľadom na to, že sa do systému EU ETS pripojilo Chorvátsko. Tento strop mal odrážať právne predpisy z roku 2008*, v ktorých sa uvádza, že všetky lety smerujúce mimo EHP, do EHP a v rámci neho sa zahrnú do systému EU ETS. Rozsah pôsobnosti systému EU ETS však bol dočasne obmedzený na lety v rámci EHP v období rokov 2013 – 2016 s cieľom podporiť vytvorenie globálneho opatrenia organizácie ICAO na účely stabilizovania emisií z medzinárodnej leteckej dopravy na cieľovú úroveň roka 2020. Z toho dôvodu bolo množstvo kvót pre leteckú dopravu uvedené do obehu v rokoch 2013 – 2016 výrazne nižšie ako pôvodný strop. V roku 2017 sa až do začatia uplatňovania globálneho opatrenia ICAO rozsah pôsobnosti v rámci EHP v odvetví leteckej dopravy predĺžil do roku 2023 (pozri oddiel 5). * Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/101/ES z 19. novembra 2008, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom začleniť činnosti leteckej dopravy do systému obchodovania s emisnými kvótami skleníkových plynov v rámci Spoločenstva.

V tabuľke 1 sú uvedené údaje o strope pre stacionárne zariadenia a množstvo kvót pre leteckú dopravu ročne uvedené do obehu pre každý rok počas fázy 3 systému EU ETS.