ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DODATOK

SMERNICE NA ROKOVANIA O ZAČLENENÍ USTANOVENÍ O CEZHRANIČNÝCH TOKOCH ÚDAJOV DO DOHODY MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A JAPONSKOM O HOSPODÁRSKOM PARTNERSTVE

Povaha a rozsah ustanovení

Ustanovenia, o ktorých sa má rokovať a ktoré sa majú začleniť do Dohody medzi Európskou úniou a Japonskom o hospodárskom partnerstve (ďalej len „dohoda“), sa budú týkať výlučne cezhraničných tokov údajov medzi Európskou úniou a Japonskom v súlade s článkom 8.81 dohody, v ktorom sa zmluvným stranám ukladá, aby zhodnotili potrebu začleniť takéto ustanovenia do dohody.

Navrhovaný obsah ustanovení o tokoch údajov

V súvislosti s rastúcou digitalizáciou obchodu a rastúcim významom medzinárodných prenosov tokov údajov pre cezhraničný obchod a investície by prístup Európskej únie pri týchto rokovaniach mal byť v súlade s prístupom uplatňovaným v tejto oblasti vo vzťahu k dvojstranným a viacstranným obchodným a investičným dohodám. Konkrétne by výsledkom rokovaní mali byť pravidlá týkajúce sa cezhraničných tokov údajov, ktorými by sa riešili neodôvodnené požiadavky na lokalizáciu údajov, pričom pravidlá EÚ zamerané na ochranu osobných údajov nebudú predmetom rokovaní, a ani nebudú dotknuté, a ktoré by mali byť v súlade s právnym rámcom EÚ, najmä pokiaľ ide o ochranu osobných a neosobných údajov a kybernetickú bezpečnosť. Dané pravidlá by Európskej únii a jej členským štátom nemali brániť v regulovaní hospodárskej činnosti vo verejnom záujme s cieľom dosiahnuť legitímne ciele verejnej politiky, ako je ochrana a podpora verejného zdravia, sociálne služby, verejné vzdelávanie, bezpečnosť, životné prostredie, verejná morálka, sociálna ochrana alebo ochrana spotrebiteľa, ochrana súkromia a údajov a presadzovanie a ochrana kultúrnej rozmanitosti.
DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Kontext

Ako uviedla Komisia vo svojej ročnej stratégii udržateľného rastu na rok 2021, opatrenia zamerané na dopravu môžu výrazne podporiť zelenú transformáciu tým, že zabezpečia výrazné zníženie emisií skleníkových plynov a zlepšenie kvality ovzdušia a zároveň podporia rast produktivity a posilnia odolnosť priemyselných ekosystémov. V tejto súvislosti Komisia zdôraznila význam investícií do verejnej dopravy a infraštruktúry, ktorá podporuje prechod na udržateľnejšiu a inteligentnejšiu mobilitu, a to vrátane plynulých a efektívnych európskych multimodálnych sietí, ako aj do modernizácie transeurópskej dopravnej siete pre osobnú a nákladnú dopravu.

Dobre fungujúci systém železničnej, vnútrozemskej vodnej a multimodálnej dopravy je kľúčový pre zabezpečenie prepojenosti v celej Európe, vytvorenie jednotného európskeho železničného priestoru, posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v súlade s článkami 170 a 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti klímy (Európska zelená dohoda) a podporu odolnosti priemyslu EÚ a jeho hodnotových reťazcov (aktualizovaná „nová priemyselná stratégia“) vrátane tých, ktorými sa podporia ciele digitálnej transformácie a digitalizácie (ďalej len „európska digitálna stratégia“). Komisia 9. decembra 2020 prijala oznámenie o svojej stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu (ďalej len „stratégia Komisie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu“), podľa ktorého je posilnenie železničnej a vnútrozemskej vodnej dopravy, ako aj multimodálnej dopravy základným prvkom zelenej a digitálnej transformácie európskej dopravy, ktorá je zasa kľúčová pre splnenie cieľa Únie spočívajúceho v dosiahnutí klimatickej neutrality do roku 2050.

Tieto ciele nie je možné dosiahnuť bez rozsiahlych investícií členských štátov. Rozsah investícií, ktoré môžu členské štáty zvážiť na podporu nízkoemisných druhov dopravy, sa pohybuje od investícií do nového alebo existujúceho vozového parku až po investície do železničnej infraštruktúry, terminálov na prekládky a údržbárskych dielní, a to aj s cieľom stimulovať dopyt po vozovom parku s nulovými emisiami a po digitálnych riešeniach, ktoré umožňujú interoperabilitu medzi jednotlivými druhmi dopravy a v rámci odvetví. Na to bude potrebné vytvoriť pravidlá štátnej pomoci, vďaka ktorým sa tieto investície dostanú tam, kde je takáto verejná podpora potrebná, a zároveň sa zachová a posilní hospodárska súťaž v odvetviach železničnej, vnútrozemskej vodnej a multimodálnej dopravy.

Článok 93 ZFEÚ znie: „Pomoc je so zmluvami zlučiteľná, ak slúži na koordináciu dopravy alebo tvorí náhrady za plnenie niektorých záväzkov súvisiacich s verejnoprospešnou službou“. Článok 93 ZFEÚ je súčasťou hlavy VI (DOPRAVA), ktorej ustanovenia sa vzťahujú výlučne na železničnú, cestnú a vnútrozemskú vodnú dopravu, ako sa stanovuje v článku 100 ods. 1 ZFEÚ. Súčasný návrh sa vzťahuje na železničnú a vnútrozemskú vodnú dopravu vrátane multimodálnej dopravy.
NÁVRH

ROZHODNUTIE PODVÝBORU PRE CLÁ EURÓPSKEJ ÚNIE A MOLDAVSKEJ REPUBLIKY č. […/2022] O VZÁJOMNOM UZNANÍ PROGRAMU SCHVÁLENÝCH HOSPODÁRSKYCH SUBJEKTOV MOLDAVSKA A PROGRAMU SCHVÁLENÝCH HOSPODÁRSKYCH SUBJEKTOV EURÓPSKEJ ÚNIE

PODVÝBOR PRE CLÁ,

so zreteľom na Dohodu o pridružení medzi Európskou úniou (ďalej len „EÚ“) a Európskym spoločenstvom pre atómovú energiu a ich členskými štátmi na jednej strane a Moldavskou republikou na strane druhej (ďalej len „dohoda“), ktorá bola uzavretá v Bruseli 27. júna 2014, a najmä na jej kapitolu o uľahčeniach v rámci colnej oblasti a obchodu zameranú na posilňovanie spolupráce v colnej oblasti s cieľom zabezpečiť plnenie cieľov kapitoly a ešte viac uľahčiť obchod a súčasne zabezpečiť účinné kontroly, ochranu bezpečnosti a predchádzanie podvodom,

keďže:

(1)V článku 197 písm. j) dohody sa stanovuje, že zmluvné strany v príslušných a náležitých prípadoch ustanovia vzájomné uznávanie programov obchodného partnerstva a colných kontrol vrátane rovnocenných opatrení na uľahčenie obchodu.

(2)Bezpečnosť a ochrana, ako aj uľahčenie medzinárodného obchodného dodávateľského reťazca sa môže výrazne zlepšiť prostredníctvom vzájomného uznávania príslušných programov obchodného partnerstva, konkrétne národného programu schválených hospodárskych subjektov v Moldavsku a programu schválených hospodárskych subjektov v EÚ.

(3)Oba programy schválených hospodárskych subjektov sa zakladajú na medzinárodne uznávaných bezpečnostných normách, ktoré sa presadzujú prostredníctvom rámca noriem na zabezpečenie a uľahčenie globálneho obchodu (Framework of Standards to Secure and Facilitate Global Trade, tzv. rámec SAFE), ktorý prijala Svetová colná organizácia v júni 2005.

(4)Vzájomné uznávanie umožňuje zmluvným stranám poskytovať uľahčujúce výhody hospodárskym subjektom, ktoré investovali do bezpečnosti dodávateľského reťazca a získali povolenia na základe svojich príslušných programov.

(5)Z návštev na mieste a zo spoločného hodnotenia programov schválených hospodárskych subjektov v EÚ a v Moldavsku vyplynulo, že ich kvalifikačné normy na účely bezpečnosti a ochrany sú zlučiteľné a vedú k rovnocenným výsledkom.

(6)Článkom 200 ods. 1 dohody sa zriaďuje Podvýbor pre clá. Podľa článku 200 ods. 3 písm. b) dohody môže prijímať rozhodnutia o vzájomnom uznávaní colných kontrol a programov obchodného partnerstva a vzájomne dohodnutých výhodách,

ROZHODOL TAKTO:

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto rozhodnutia:

„Colný orgán“ je colný orgán členského štátu EÚ a colný orgán Moldavska, ktoré sa ďalej kolektívne označujú ako „colné orgány“ a jednotlivo ako „colný orgán“.
Týmto návrhom rozhodnutia Rady sa stanovuje pozícia, ktorá sa má zaujať v mene Únie v Spoločnom výbore zriadenom dohodou, pokiaľ ide o návrh na zriadenie pracovnej skupiny pre rozvojovú spoluprácu a prijatie jej mandátu. V nadväznosti na zasadnutie Spoločného výboru z 3. decembra 2020 EÚ a Mongolsko v schválenej zápisnici vyjadrili svoj zámer pracovať na zriadení takejto pracovnej skupiny po ukončení príslušných vnútorných postupov na tento účel.

Tento návrh je v súlade so zásadami dohody, podľa ktorých by sa mali podporovať všetky aspekty udržateľného rozvoja. Okrem toho v článku 2 sa stanovuje, že sa zmluvné strany zaväzujú viesť všestranný dialóg a podporovať ďalšiu vzájomnú spoluprácu medzi sebou vo všetkých oblastiach spoločného záujmu. Je to tiež v súlade s deklarovaným cieľom zmluvy, ktorým je podpora udržateľného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja rozvojových krajín.

4.Právny základ

4.1.Procesnoprávny základ

4.1.1.Zásady

V článku 218 ods. 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovujú rozhodnutia, ktorými sa určujú „pozície, ktoré sa majú prijať v mene Únie v rámci orgánu zriadeného dohodou, keď je tento orgán vyzvaný prijať akty s právnymi účinkami s výnimkou aktov dopĺňajúcich alebo meniacich inštitucionálny rámec danej dohody.“

Pojem „akty s právnymi účinkami“ zahŕňa akty, ktoré majú právne účinky na základe pravidiel medzinárodného práva, ktorým sa riadi predmetný orgán. Zahŕňa aj nástroje, ktoré nemajú záväzný účinok podľa medzinárodného práva, ale „môžu rozhodujúcim spôsobom ovplyvniť obsah právnej úpravy prijatej normotvorcom EÚ“.

4.1.2.Uplatnenie na tento prípad

Spoločný výbor je orgán zriadený dohodou, konkrétne Rámcovou dohodou o partnerstve a spolupráci medzi Európskou úniou a jej členskými štátmi na jednej strane a Mongolskom na strane druhej.

Akt, ktorý má Spoločný výbor prijať, predstavuje akt s právnymi účinkami. Pripravovaný akt má právne účinky, keďže bude záväzný podľa medzinárodného práva v súlade s článkom 56 ods. 2 dohody a umožní vytvorenie pracovnej skupiny pre rozvojovú spoluprácu v súlade s článkom 56 ods. 4 dohody. Pripravovaný akt nedopĺňa ani nemení inštitucionálny rámec danej dohody.

Procesnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 218 ods. 9 ZFEÚ.

4.2.Hmotnoprávny základ

4.2.1.Zásady

Hmotnoprávny základ rozhodnutia podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ závisí predovšetkým od cieľa a obsahu pripravovaného aktu, v súvislosti s ktorým sa zaujíma pozícia v mene Únie. Ak pripravovaný akt sleduje dva ciele alebo obsahuje dve zložky a ak jeden z týchto cieľov alebo jednu z týchto zložiek možno určiť ako hlavnú, zatiaľ čo druhý cieľ alebo druhá zložka je len vedľajšia, rozhodnutie podľa článku 218 ods. 9 ZFEÚ musí byť založené na jedinom hmotnoprávnom základe, a to na tom, ktorý si vyžaduje hlavný alebo prevažujúci cieľ alebo zložka.

4.2.2.Uplatnenie na tento prípad

Hlavný cieľ a obsah pripravovaného aktu sa týkajú rozvojovej spolupráce. Hmotnoprávnym základom navrhovaného rozhodnutia je preto článok 209 ZFEÚ.

4.3.Záver

Právnym základom navrhovaného rozhodnutia by mal byť článok 209 ZFEÚ v spojení s článkom 218 ods. 9 ZFEÚ.

2022/0239 (NLE)

Návrh
DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.Predmet návrhu

Tento návrh sa týka rozhodnutia o pozícii, ktorá sa má zaujať v mene Únie v medzinárodnej rade pre obilniny v súvislosti s plánovanou zmenou rokovacieho poriadku podľa Dohovoru o obchodovaní s obilninami z roku 1995 (ďalej len „dohovor“), pokiaľ ide o zmluvné podmienky externého audítora.

2.Kontext návrhu

2.1.Dohovor o obchodovaní s obilninami z roku 1995

Cieľom dohovoru je podporovať medzinárodnú spoluprácu vo všetkých aspektoch obchodovania s obilninami, rozširovanie medzinárodného obchodu s obilninami, ako aj zabezpečiť čo najvoľnejší priebeh tohto obchodovania. Okrem toho má dohovor v záujme všetkých členov čo najviac prispievať k stabilite medzinárodných trhov s obilninami, zvyšovať celosvetovú potravinovú bezpečnosť a poskytovať fórum na výmenu informácií a na diskusiu v súvislosti s obavami členov týkajúcimi sa obchodovania s obilninami.

Dohovor nadobudol platnosť 1. júla 1995. Únia je zmluvnou stranou dohovoru. Dohovor bol schválený Európskou úniou rozhodnutím Rady 96/88/ES.

Dohovor bol uzavretý na obdobie troch rokov do 30. júna 1998 a odvtedy ho medzinárodná rada pre obilniny (ďalej len „IGC“) pravidelne predlžuje. Platnosť dohovoru sa predlžuje vždy na obdobie najviac dvoch rokov v súlade s článkom 33 dohovoru. Naposledy sa platnosť dohovoru predĺžila rozhodnutím IGC 7. júna 2021, a to do 30. júna 2023.
Vzhľadom na súčasnú úroveň neistoty a trhové premenné portugalské orgány nedokážu odhadnúť ceny na nasledujúcich šesť mesiacov. Na základe už uvedených predpokladov zvýšenia cien by znížili daňovú sadzbu pre plynový olej na 270 EUR/1 000 litrov a pre bezolovnatý benzín na 350 EUR/1 000 litrov. Obe sadzby by tak boli nižšie než minimálne úrovne stanovené v článku 7 smernice a v tabuľke A prílohy I k smernici, ktoré predstavujú 330 EUR/1 000 litrov, resp. 359 EUR/1 000 litrov.

Ak by sa napríklad (na základe dosiaľ pozorovaného cenového vývoja), ceny (pred zdanením) zvýšili o 35 % v prípade plynového oleja a o 50 % v prípade bezolovnatého benzínu, pri použití uvedenej „pružnej sadzby“ by Portugalsko muselo znížiť úroveň zdanenia na 278 EUR/1 000 litrov v prípade plynového oleja a na 357 EUR/1 000 litrov v prípade bezolovnatého benzínu. Takáto úrovne by boli nižšie než minimálne sadzby stanovené v smernici.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Článok 19 ods. 1 prvý pododsek smernice znie takto:

„Okrem ustanovení stanovených v predchádzajúcich článkoch, najmä v článkoch 5, 15 a 17, Rada môže na návrh Komisie ktorémukoľvek členskému štátu jednomyseľne povoliť zavedenie ďalších oslobodení od dane alebo daňových úľav z osobitných politických dôvodov.“

Prostredníctvom požadovanej daňovej úľavy, ktorá sa má uplatňovať počas obmedzeného obdobia, chcú portugalské orgány zmierniť mimoriadne vysoké maloobchodné ceny palív, a v konečnom dôsledku tak obmedziť sociálne a ekonomické vplyvy súčasnej mimoriadnej geopolitickej situácie, ktoré postihujú domácnosti aj podniky.

Daňová úľava by umožnila, aby sa príjemcom opatrenia účtovali vnútroštátne sadzby spotrebnej dane, ktoré môžu byť nižšie než minimálne sadzby dane EÚ stanovené v smernici o zdaňovaní energie. V súčasnej mimoriadnej geopolitickej situácii by to malo význam z hľadiska politiky sociálnej súdržnosti. Na základe uvedeného mechanizmu by však zníženie spotrebnej dane záviselo od príslušných cien pohonných hmôt.

O možnosti zavedenia takejto daňovej úľavy možno uvažovať na základe článku 19 smernice, keďže jeho účelom je umožniť členským štátom, aby z osobitných politických dôvodov zaviedli ďalšie oslobodenia od dane alebo daňové úľavy.

Obmedzené obdobie platnosti povolenia do 31. decembra 2022 nepresahuje maximálne obdobie povolené článkom 19 ods. 2 smernice o zdaňovaní energie, v ktorom sa pre tento typ opatrenia stanovuje maximálne obdobie šiestich rokov s možnosťou predĺženia.
•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

•Proporcionalita

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

Komisia vykonala v roku 2021 hodnotenie ex post protokolu k dohode o partnerstve v sektore rybolovu s Mauríciom platného v rokoch 2017 – 2021, ako aj hodnotenie ex ante prípadného predĺženia platnosti protokolu.

Z hodnotenia protokolu na roky 2017 – 2021 vyplynulo, že dopĺňa ostatné dohodnuté podmienky týkajúce sa prístupu zavedené v danom regióne, čo plavidlám EÚ umožňuje optimalizovať využívanie migrujúcich populácií rýb podľa regionálnych pravidiel stanovených Komisiou pre tuniaky z Indického oceánu. Bolo to dôležité z hľadiska potrieb zainteresovaných strán EÚ, pretože majitelia plavidiel z EÚ tak majú predvídateľný prístup do produktívnej rybolovnej oblasti s hojným výskytom cieľových druhov. Prístup do maurícijských vôd poskytuje flotile plavidiel EÚ loviacich lovnou šnúrou a kotviacich na Réunione možnosť rozšíriť rybolovné oblasti v susediacich vodách. Činnosti flotily plavidiel EÚ loviacich tuniakov v maurícijských vodách a v širšej oblasti Indického oceánu majú pre Maurícius značný pozitívny sociálno-ekonomický vplyv a finančný príspevok EÚ je vo všeobecnosti v súlade s využívanými rybolovnými možnosťami. V súvislosti so sektorovou podporou sa v hodnotení konštatuje, že program sa vykonáva s oneskoreniami a že budúci program sektorovej podpory by sa mal prednostne zamerať na posilnenie schopnosti Maurícia plniť medzinárodné záväzky, najmä záväzky týkajúce sa vedeckých pozorovaní, odberu vzoriek úlovkov a inšpekcií v prístavoch. Budúci program sektorovej podpory by mohol pomôcť aj pri rozvoji vnútroštátneho sektoru rybolovu, a to prostredníctvom podpory drobných rybárov a rozvoja polopriemyselného segmentu. V hodnotení sa odporúčalo vyčleniť časť dostupných finančných prostriedkov na prijatie externého technického asistenta, ktorý by koordinoval a uľahčoval vykonávanie programu sektorovej podpory.

Pre EÚ je dôležité zachovať nástroj umožňujúci intenzívnu sektorovú spoluprácu s krajinou, ktorá je významným hospodárskym partnerom, dodávateľom produktov rybolovu do EÚ a zainteresovanou stranou na medzinárodnej scéne s rybolovnými oblasťami, ktoré majú význam pre flotilu EÚ.
•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

•Proporcionalita

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

Komisia vykonala v roku 2021 hodnotenie ex post protokolu k dohode o partnerstve v sektore rybolovu s Mauríciom platného v rokoch 2017 – 2021, ako aj hodnotenie ex ante týkajúce sa prípadného obnovenia platnosti daného protokolu.

V hodnotení protokolu na roky 2017 – 2021 sa dospelo k záveru, že protokol dopĺňa ostatné dohodnuté podmienky týkajúce sa prístupu zavedeného v danom regióne, čo plavidlám EÚ umožňuje optimalizovať využívanie migrujúcich populácií rýb v rámci regionálnych pravidiel stanovených Komisiou pre tuniaky z Indického oceánu. Bolo to dôležité z hľadiska potrieb zainteresovaných strán EÚ, pretože vlastníci lodí z EÚ tak majú predvídateľný prístup do produktívnej rybolovnej oblasti s hojným výskytom cieľových druhov. Prístup do maurícijských vôd poskytuje flotile plavidiel EÚ loviacich pomocou unášanej lovnej šnúry a kotviacich na ostrove Réunion možnosť rozšíriť rybolovné oblasti do susedných vôd. Činnosť flotily plavidiel EÚ loviacich tuniakov v maurícijských vodách a v širšom Indickom oceáne mala pre Maurícius značný pozitívny sociálno-ekonomický vplyv a finančný príspevok EÚ bol v značnej miere zosúladený s využívanými rybolovnými možnosťami. Pokiaľ ide o sektorovú podporu, v hodnotení sa uvádza, že program sa vykonával s oneskorením a že budúci program sektorovej podpory by sa mal prioritne zamerať na posilnenie schopnosti Maurícia plniť medzinárodné záväzky, najmä tie, ktoré sa týkajú vedeckých pozorovaní, odberu vzoriek úlovkov a inšpekcií v prístavoch. Budúci program sektorovej podpory by mohol pomôcť aj pri rozvoji vnútroštátneho sektoru rybolovu, a to prostredníctvom podpory drobných rybárov a rozvoja polopriemyselného segmentu. V hodnotení sa odporúčalo vyčleniť časť dostupných finančných prostriedkov na prijatie externého technického asistenta, ktorý by koordinoval a uľahčoval vykonávanie programu sektorovej podpory.

Pre EÚ je dôležité zachovať nástroj umožňujúci úzku sektorovú spoluprácu s krajinou, ktorá je významným hospodárskym partnerom, dodávateľom produktov rybolovu do EÚ, zainteresovanou stranou na medzinárodnej scéne a má rybolovné oblasti, ktoré sú pre flotilu EÚ zaujímavé.
•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

•Proporcionalita

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

•Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

Komisia vykonala v roku 2021 hodnotenie ex post protokolu k dohode o partnerstve v sektore rybolovu s Mauríciom platného v rokoch 2017 – 2021, ako aj hodnotenie ex ante prípadného predĺženia platnosti protokolu.

Z hodnotenia protokolu na roky 2017 – 2021 vyplynulo, že dopĺňa ostatné dohodnuté podmienky týkajúce sa prístupu zavedené v danom regióne, čo plavidlám EÚ umožňuje optimalizovať využívanie migrujúcich populácií rýb podľa regionálnych pravidiel stanovených Komisiou pre tuniaky z Indického oceánu. Bolo to dôležité z hľadiska potrieb zainteresovaných strán EÚ, pretože majitelia plavidiel z EÚ tak majú predvídateľný prístup do produktívnej rybolovnej oblasti s hojným výskytom cieľových druhov. Prístup do maurícijských vôd poskytuje flotile plavidiel EÚ loviacich lovnou šnúrou a kotviacich na Réunione možnosť rozšíriť rybolovné oblasti v susediacich vodách. Činnosti flotily plavidiel EÚ loviacich tuniakov v maurícijských vodách a v širšej oblasti Indického oceánu majú pre Maurícius značný pozitívny sociálno-ekonomický vplyv a finančný príspevok EÚ je vo všeobecnosti v súlade s využívanými rybolovnými možnosťami. V súvislosti so sektorovou podporou sa v hodnotení konštatuje, že program sa vykonáva s oneskoreniami a že budúci program sektorovej podpory by sa mal prednostne zamerať na posilnenie schopnosti Maurícia plniť medzinárodné záväzky, najmä záväzky týkajúce sa vedeckých pozorovaní, odberu vzoriek úlovkov a inšpekcií v prístavoch. Budúci program sektorovej podpory by mohol pomôcť aj pri rozvoji vnútroštátneho sektoru rybolovu, a to prostredníctvom podpory drobných rybárov a rozvoja polopriemyselného segmentu. V hodnotení sa okrem toho odporúča vyčleniť časť dostupných finančných prostriedkov na prijatie externého technického asistenta, ktorý by koordinoval a uľahčoval vykonávanie programu sektorovej podpory.

Pre EÚ je dôležité zachovať nástroj umožňujúci intenzívnu sektorovú spoluprácu s krajinou, ktorá je významným hospodárskym partnerom, dodávateľom produktov rybolovu do EÚ a zainteresovanou stranou na medzinárodnej scéne s rybolovnými oblasťami, ktoré majú význam pre flotilu EÚ.
•Konzultácie so zainteresovanými stranami

Komisia konzultovala so zainteresovanými stranami, predovšetkým v rámci poradných rád, a s členskými štátmi svoj prístup k rôznym návrhom rybolovných možností na základe svojho ročného oznámenia Udržateľnejší rybolov v EÚ: aktuálny stav a smerovanie na rok 2022.

Reakcie zainteresovaných strán na uvedené ročné oznámenie odzrkadľujú ich názory na posúdenie stavu zdrojov Komisiou a na spôsob zabezpečenia ich vhodného riadenia. Komisia tieto odpovede zohľadnila pri tvorbe tohto návrhu.

•Získavanie a využívanie expertízy

Komisia konzultovala metodiku, ktorá sa má použiť, s Medzinárodnou radou pre výskum mora (ICES). Vedecké odporúčania rady ICES vznikajú v rámci poradnej štruktúry, ktorú vybudovali jej expertné skupiny a orgány s rozhodovacími právomocami, a vydávajú sa v súlade s rámcovou dohodou o partnerstve s Komisiou.

•Posúdenie vplyvu

Rozsah pôsobnosti nariadenia Rady (EÚ) 2022/109 je vymedzený v článku 43 ods. 3 ZFEÚ.

•Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

Neuplatňuje sa.

•Základné práva

4.VPLYV NA ROZPOČET

Navrhované opatrenia nebudú mať žiadny vplyv na rozpočet.

5.ĎALŠIE PRVKY

Sardela európska (Engraulis encrasicolus) v divízii ICES 9a je krátkožijúci druh s veľkými medziročnými výkyvmi populácií, v prípade ktorého rybolov do veľkej miery závisí od veľkosti populácie mladých jedincov v danom roku. Rada ICES preto v júni poskytuje vedecké odporúčanie na obdobie riadenia od 1. júla do 30. júna nasledujúceho roka. Vďaka tomu je zaručené, že vedecké odporúčanie ICES je založené na najlepšom možnom posúdení ročného doplnenia tohto krátkožijúceho druhu.

Nariadením Rady (EÚ) 2022/109 zmeneným nariadením Rady (EÚ) 2022/1091 sa až do uverejnenia vedeckého odporúčania ICES na obdobie od 1. júla 2022 do 30. júna 2023 stanovuje predbežný TAC pre sardelu európsku na obdobie od 1. júla 2022 do 30. septembra 2022 v podoblastiach ICES 9 a 10 a vo vodách Únie oblasti 34.1.1, ktoré spravuje Výbor pre rybolov v stredovýchodnom Atlantiku (CECAF), a umožňuje sa pokračovať v rybolove. Predbežný TAC vo výške 10 061 ton je založený na úlovkoch v treťom štvrťroku 2021.

V nadväznosti na vydanie vedeckého odporúčania ICES pre uvedenú populáciu dňa 17. júna 2022 by sa mal stanoviť konečný TAC na obdobie od 1. júla 2022 do 30. júna 2023. TAC by sa mal stanoviť na úrovni 15 777 ton, čo je množstvo uvedené vo vedeckom odporúčaní ICES.
09.1530

ex 2204 21 94 ex 2204 21 95 ex 2204 21 96 ex 2204 21 97 ex 2204 21 98 ex 2204 22 93 ex 2204 22 94 ex 2204 22 95 ex 2204 29 93 ex 2204 29 94 ex 2204 29 95

Víno z čerstvého hrozna, so skutočným alkoholovým stupňom podľa objemu nepresahujúcim 15 % obj., iné ako šumivé víno

30 000 hl

Albánsko, Bosna a Hercegovina, Kosovo, Čierna Hora, Severné Macedónsko, Srbsko.