SK Úradný vestník Európskej únie C 271/61

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Ochrana podnikov pred zavádzajúcimi marketingovými praktikami a zabezpečenie účinného uplatňovania – Revízia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/114/ES o klamlivej a porovnávacej reklame“

COM(2012) 702 final

2013/C 271/11

Spravodajca: Jorge PEGADO LIZ

Európska komisia sa 19. februára 2013 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Ochrana podnikov pred zavádzajúcimi marketingovými praktikami a zabezpečenie účinného uplatňovania – Revízia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/114/ES o klamlivej a porovnávacej reklame“

COM(2012) 702 final.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 29. apríla 2013.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 490. plenárnom zasadnutí 22. a 23. mája 2013 (schôdza z 22. mája) prijal 129 hlasmi za, pričom 8 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 EHSV sa nazdáva, že predkladané oznámenie a obsiahnuté návrhy si zasluhujú osobitnú pozornosť a reflexiu.

1.2 EHSV súhlasí s Komisiou v tom, že je potrebná prísnejšia právna úprava zameraná na účinný zákaz a exemplárne a odrádzajúce sankcie za určité agresívne predajné praktiky adresárových spoločností.

1.3 Vzhľadom na to, že zjavne treba bezodkladne zaujať postoj v tejto otázke a na význam a závažnosť spomínaných praktík z hospodárskeho hľadiska na európskej úrovni, EHSV súhlasí s tým, aby Komisia okamžite predložila legislatívny návrh zameraný výlučne na túto problematiku a založený na hodnotení vplyvu.

1.4 EHSV sa nazdáva, že na tento účel by sa malo prijať rámcové nariadenie, ktoré by mohlo byť ďalej rozpracované prostredníctvom delegovaných aktov, ako záruka väčšej jednotnosti a účinnosti jeho uplatňovania na úrovni členských štátov.

1.5 Vzhľadom na povahu tejto problematiky sa EHSV nazdáva, že primeraný právny základ sa nemôže obmedziť výlučne na ustanovenia Zmluvy zamerané na dokončenie vnútorného trhu a jeho rozsah pôsobnosti by sa nemal vzťahovať len na cezhraničné transakcie.

1.6 EHSV však tiež upozorňuje na potrebu zohľadniť celoeurópsky charakter mnohých týchto praktík, čo si vyžaduje koordinovaný prístup na medzinárodnej úrovni.

1.7 EHSV zároveň zastáva názor, že najlepším prostriedkom na dosiahnutie cieľa koherentnej a konzistentnej právnej úpravy zakazujúcej klamlivé marketingové postupy by bola spoločná revízia smernice 2006/114/ES a smernice 2005/29/ES, a to zároveň pre vzťahy medzi podnikmi (B2B) a vzťahy medzi podnikmi a spotrebiteľmi (B2C), pričom by sa zachovali špecifiká jednotlivých typov v rámci spoločného modelu, a preto vyzýva Komisiu, aby začala konať čo najskôr.

1.8 EHSV vyzýva Komisiu, aby vytvorila a zaviedla doplňujúce opatrenia na zlepšenie informovanosti a šírenia informácií, zintenzívnenie spolupráce medzi správnymi orgánmi, verejno-súkromnými platformami a zastupiteľskými organizáciami zainteresovaných strán, a na zdokonalenie reakčných mechanizmov na zastavenie týchto praktík a náhradu spôsobených škôd, a to najmä okamžité vytvorenie európskeho súdneho systému pre kolektívne žaloby, ktorý bol plánovaný už pred 30 rokmi, no neustále sa odkladal.

1.9 EHSV je pripravený zapojiť sa prostredníctvom svojich členov do budúcich prác v tejto oblasti, ku ktorým môže prispieť skúsenosťami svojich členov ako obzvlášť kvalifikovaných zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti v rámci troch záujmových skupín výboru.

2. Súvislosti a sociálno-ekonomické aspekty návrhu

2.1 V obchodnej komunikácii medzi podnikmi platia základné pravidlá, ktoré treba nevyhnutne dodržiavať, aby nedošlo k narušeniu hospodárskej súťaže a aby fungoval trh. A ak tieto pravidlá nebudú rešpektované dobrovoľne, treba ich nariadiť a presadiť ich uplatňovanie.

2.2 Komisia v tomto oznámení navrhla súbor opatrení s cieľom odstrániť klamlivé marketingové praktiky reklamných spoločností, ako sú napríklad systémy adresárových spoločností.

2.3 Cieľom je zabezpečiť lepšiu ochranu podnikov, najmä pokiaľ ide o malé a stredné podniky, a to voči praktikám, ktoré spočívajú v zasielaní žiadostí, neželaných a nevyžiadaných, o zaradenie do adresára spoločností alebo o aktualizáciu údajov, zdanlivo bezplatne, pričom následne sú fakturované ročné poplatky, ktoré neboli vopred prerokované ani dohodnuté.

2.4 Komisia po verejnej konzultácii ohlásila svoj zámer posilniť smernicu 2006/114/ES o klamlivej a porovnávacej reklame čím by sa výslovne zakázali praktiky ako zatajenie obchodného účelu reklamného oznamu, a zároveň chce presadiť uplatňovanie týchto noriem v cezhraničných situáciách.

2.5 V súlade s oznámením ďalej poukazuje na: a) absenciu vhodných informačných kampaní o týchto praktikách; b) chýbajúce poznatky o príslušných mechanizmoch na riešenie konfliktov, ktoré nie sú dostatočne účinné, sú pomalé a nákladné, pričom nezaručujú adekvátnu a včasnú kompenzáciu spôsobených škôd; c) chýbajúcu centralizovanú sieť spolupráce medzi správnymi orgánmi, ktorá by monitorovala sťažnosti podnikateľov.

2.6 Komisia odhaduje, že škody spôsobené takouto činnosťou sa pohybujú v rozmedzí 1 000 až 5 000 eur ročne na poškodený podnik.

3. Pripomienky k zneniu oznámenia

3.1 Vecné aspekty

3.1.1 EHSV rovnako ako v predchádzajúcom stanovisku uznáva, že obchodná komunikácia vo všeobecnosti a konkrétne reklama, vo všetkých svojich formách, zohráva významnú sociálnu a hospodársku úlohu, ktorú dobre zhrnulo združenie International Advertising Association (IAA), a to najmä pokiaľ ide o šírenie inovácií, stimuláciu tvorivosti a zábavy, podporu hospodárskej súťaže a rozširovanie možností výberu (1).

3.1.1.1 Je isté, že niektoré reklamné spoločnosti pri propagácii svojich produktov využívajú klamlivé postupy a snažia sa podvodom získavať svojich zákazníkov. Komisia by však mala zdôrazniť skutočnosť, že hoci mnohé sťažnosti na klamlivé praktiky súvisia práve so spoločnosťami, ktoré sa venujú tejto činnosti, neznamená to, že (dokonca ani v prípade adresárových spoločností) nejde o legitímnu činnosť potrebnú pre hospodársku aktivitu podnikov, ktoré ich využívajú na propagáciu svojej činnosti.

3.1.2 EHSV uznáva relevantnosť a vhodnosť tohto oznámenia napriek tomu, že sa zameriava najmä na problémy súvisiace so získavaním zákazníkov do adresárov spoločností.

3.1.3 Poukazuje na správny zámer Komisie v tom, že zdôrazňuje cezhraničný charakter tohto problému a že chce zaručiť nielen vhodnú právnu úpravu, ale aj jej účinnú implementáciu a monitorovanie, kontrolu a účinné trestanie takýchto praktík.

3.1.4 Ľutuje, že oznámeniu nepredchádzalo skutočné hodnotenie vplyvu, ktoré by umožnilo dôraznejšie odôvodnenie navrhovaných možností, ktorých náklady a prínosy nie sú jasne uvedené a zhodnotené.

3.1.4.1 Hodnotenie vplyvu, ktoré vopred oznámila Komisia na schôdzi so zainteresovanými stranami 1. marca 2013, je však oneskorené a, hoci nie je známy ani jeho rozsah a celkové znenie, nedostatočne dôrazné na to, aby umožnilo prijať podložené rozhodnutie.

3.1.5 Zdôrazňuje, že nielen z hľadiska čisto vedeckého právneho výkladu, ale aj vzhľadom na efektívnu a účinnú ochranu podnikov EHSV pochybuje o tom, či sa prípad, na ktorý sa Komisia zameriava, môže začleniť do rámca smernice, ktorú navrhuje preskúmať.

3.1.5.1 Analyzovaná praktika je vlastne komerčným oznamom v širšom zmysle, nejde o reklamnú činnosť, ale skôr o agresívnu a klamlivú predajnú praktiku, ktorá spadá viac do rozsiahlejšieho kontextu nekalých a nepovolených obchodných praktík, či dokonca trestného práva.

3.1.5.2 Pojem reklama zo svojho rozsahu vylučuje všetky typy oznamov, pri ktorých neexistuje alebo nie je jasný reklamný zámer daných tovarov alebo služieb, a tiež oznamy v rámci obchodného vzťahu, ktorých cieľom nie je poskytnutie nových tovarov alebo služieb.

3.1.5.3 V smernici 2005/29/ES sa obchodná praktika považuje za klamlivú, ak obsahuje nesprávne informácie a je preto nepravdivá, alebo ak akýmkoľvek spôsobom, vrátane celkového prevedenia, uvádza do omylu alebo je spôsobilá uviesť do omylu priemerného spotrebiteľa, a to aj keď je táto informácia vecne správna vo vzťahu k jednému alebo viacerým prvkom, pričom v obidvoch prípadoch zapríčiňuje alebo je spôsobilá zapríčiniť, že spotrebiteľ urobí rozhodnutie o obchodnej transakcii, ktoré by inak neurobil. Alebo inými slovami, definícia klamlivej praktiky nie je obmedzená len na propagáciu produktov a môže zahŕňať aj situácie, v ktorých nie je jasný zámer propagácie produktu, alebo oznamy v rámci obchodného vzťahu.

3.1.6 Komisia v zelenej knihe o nekalých obchodných praktikách medzi podnikmi v Európe v rámci potravinového a nepotravinového dodávateľského reťazca (2) oprávnene varuje pred možný konfliktom a prekrývaním sa mnohých opatrení EÚ, ktoré sú určené tým istým cieľovým skupinám a majú podobné nezosúladené režimy, čo spôsobuje viac nejasností pri transpozícii právnych aktov v členských štátoch (3).

3.1.7 EHSV ľutuje, že Európska komisia ešte doteraz nezačala diskusiu o viacerých možných alternatívach a neuskutočnila sa ani verejná diskusia o tejto téme, pričom naopak radšej zvolila jednu možnosť, ktorá by mohla byť menej výhodná pre podniky, a najmä pre malé a stredné podniky. Komisia sa už zjavne rozhodla, ktorú možnosť si v októbri zvolí, a preto sa zdá byť relatívne zbytočné predkladať hodnotenie vplyvu s piatimi možnosťami, keď bolo rozhodnutie prijaté už na začiatku.

3.1.8 Vzhľadom na to, že zjavne treba bezodkladne zaujať postoj k ústrednej otázke adresárových spoločností, ktorej sa už EP predtým venoval vo svojich štúdiách a uzneseniach, a na význam a závažnosť spomínaných praktík z hospodárskeho hľadiska na európskej úrovni (4), EHSV súhlasí s tým, aby Komisia okamžite predložila legislatívny návrh zameraný výlučne na túto problematiku, a to najmä s cieľom predísť prípadom, v ktorých budú podniky vystavené pretrvávajúcemu psychologickému tlaku spôsobenému hrozbou právnych krokov v zahraničnej jurisdikcii s rastúcimi „administratívnymi nákladmi“ a neustálymi telefonátmi zo strany agentúr vymáhajúcich dlhy takmer vo forme vyhrážok.

3.1.8.1 Cieľom týchto praktík však nie sú len malé a stredné podniky, ale aj slobodné povolania, mimovládne organizácie, knižnice a súkromné vzdelávacie inštitúcie, ba dokonca niektoré služby verejnej správy, a preto by mali byť prípadne začlenené do rozsahu tejto smernice, pričom by sa pojem „obchodník“ rozšíril tak, aby zahŕňal všetkých, ktorí by mohli byť vystavení týmto praktikám a nechránili by ich iné právne nástroje.

3.1.9 EHSV sa však nazdáva, že koherentnejším prístupom by sa dosiahlo rozšírenie pojmu nekalé obchodné praktiky aj o klamlivé a agresívne postupy, a čierny zoznam uvedený v smernici 2005/29/ES by sa rozšíril aj na vzťahy medzi podnikmi.

3.1.10 Ďalším pozitívnym vplyvom rozšírenia pôsobnosti tejto smernice by bola väčšia záruka jej harmonizácie, pričom by sa predišlo tomu, aby boli členské štáty nútené vytvoriť nové právne texty alebo akty na transpozíciu smernice. Stačilo by rozšíriť pôsobnosť platných vnútorných aktov o nekalých obchodných praktikách, čím by sa zaručilo správne uplatňovanie právnych predpisov EÚ (5).

3.1.11 Naopak, len jednoduchá zmena smernice 2006/114/ES takým nejednoznačným spôsobom, aký navrhuje Komisia, nezaručí ochranu malých a stredných podnikov v situáciách uvedených v oznámení. Okrem toho, že tieto praktiky sú v zmysle smernice 2005/29/ES agresívnymi a nie klamlivými postupmi, sú vykonávané v rámci predtým vytvoreného obchodného vzťahu, a preto ich nemožno začleniť do rámca platného pre reklamu.

3.1.12 EHSV v tejto súvislosti a v súlade s bodom 3.1.8 vyjadruje názor, že Komisia bude musieť v blízkej budúcnosti prijať horizontálny prístup, podporiť väčší súlad medzi predpismi v oblasti práva hospodárskej súťaže, duševného a priemyselného vlastníctva a zaručiť jednotnú ochranu všetkých obchodných postupov, tak v maloobchode ako aj všeobecne v rámci zmluvných vzťahov medzi podnikmi, a to vzhľadom na uznesenie Európskeho parlamentu o efektívnejšom a spravodlivejšom obchodno-distribučnom trhu.

3.1.13 Zdôrazňuje preto potrebu väčšej koordinácie medzi GR JUST, GR COMP, GR MARKT a GR ENTR v oblasti opatrení, ktoré treba v tejto oblasti prijať, a budúcich politických a legislatívnych návrhov, a to v súlade s politickými prioritami stanovenými v iniciatíve Small Business Act.

3.1.14 EHSV v súlade s vyššie uvedeným a v prípade, ak by si Komisia zvolila inú možnosť, zdôrazňuje potrebu, aby bol pojem „najškodlivejších“ marketingových praktík konkrétne definovaný a obsahovo presne vymedzený s cieľom jasne určiť, ktoré marketingové postupy si v porovnaní s ostatnými vyžadujú väčšiu ochranu.

3.1.15 EHSV by tiež ocenil, keby Komisia čo najskôr presnejšie určila súbor situácií, ktoré by mali byť začlenené do čierneho zoznamu. Výbor plne súhlasí s existenciou tohto zoznamu, avšak za predpokladu, že zoznam praktík, ktoré majú byť považované za úplne nelegálne, bude čo najpresnejší aj najúplnejší. Komisia môže pri vypracovaní tohto zoznamu dostatočne čerpať z odpovedí na svoj dotazník a z príspevkov rôznych zainteresovaných strán na stretnutí 1. marca 2013 (6).

3.1.16 EHSV by v tomto prípade tiež ocenil, keby Komisia zvážila vypracovanie šedého zoznamu praktík považovaných za nelegálne za určitých konkrétnych okolností, o ktorých by na základe jednotlivých prípadov rozhodol sudca.

3.1.17 EHSV sa zároveň nazdáva, že okrem vytvárania obyčajných zoznamov by bolo potrebné posilniť a objasniť pojmy klamlivá reklama alebo nelegálna porovnávacia reklama s cieľom zaujať systematický prístup v širokom právnom rámci, ktorý zaručí, že nové klamlivé praktiky budú začlenené do revidovanej legislatívy.

3.1.18 Napriek argumentom uvedeným v bode 3.1.8 sa EHSV nazdáva, že právny rámec smernice 2005/29/ES by sa mal vo vhodnom čase rozšíriť, najmä s cieľom, aby sa súčasná ochrana spotrebiteľov uplatnila alebo rozšírila aj na určité mikropodniky a malé podniky (čo EHSV vždy obhajoval), a to za podmienok, ktoré treba presne a dôsledne definovať, a v prípade, ak sa ocitnú v porovnateľnej situácii, ako to už stanovujú právne systémy niektorých členských štátov a ako správne požadujú združenia a organizácie zastupujúce tieto podniky (7).

3.1.19 EHSV sa nazdáva, že ide o dva aspekty tej istej spoločnej reality a na základe preskúmania smernice 2005/29/ES (8) si myslí, že by bolo vhodné, keby jej revízia prebehla zároveň s revíziou smernice 2006/114/ES vzhľadom na ich prepojenosť a komplementaritu (9).

3.1.20 Povaha týchto praktík a spôsob konania podvodných podnikov poukazujú na potrebu kolektívneho právneho mechanizmu hromadnej žaloby, ktorý by zaručil účinnú reakciu a vyššiu ochranu podnikov pri riešení vzniknutých konfliktov, a to nielen s cieľom zastaviť tieto postupy (10), ale aj zabezpečiť primerané odškodnenie za spôsobené škody.

3.2 Formálne aspekty

3.2.1 EHSV sa nazdáva, že Komisia by mala už teraz objasniť, z akého právneho základu budú vychádzať plánované opatrenia, či už opatrenia na podporu dokončenia vnútorného trhu alebo iné.

3.2.2 EHSV si tiež myslí, že vhodnejším právnym nástrojom na tento účel je nariadenie, ktorým by sa zaručila väčšia právna istota a účinnejšia harmonizácia.

4. Analýza metodológie

4.1 Pokiaľ ide o navrhovaný harmonogram, EHSV víta etapy definované Komisiou, najmä okamžité zriadenie ad hoc siete orgánov s cieľom zlepšiť uplatňovanie smernice o klamlivej a porovnávacej reklame a umožniť výmenu informácií.

4.2 Zároveň víta vytvorenie postupu spolupráce v oblasti uplatňovania právnych predpisov, podobne ako v nariadení Európskeho parlamentu a Rady č. 2006/2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa. Týmto postupom sa zavedie povinnosť vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi v danej oblasti a tiež opatrenia na určenie orgánov zodpovedných za vykonávanie právnych predpisov bez toho, aby to malo negatívny dosah na možnosti verejno-súkromných platforiem, ako je to napríklad v Holandsku, a na rozšírenie spolupráce s organizáciami zastupujúcimi zainteresované strany.

4.3 V tejto súvislosti a podobne ako v rámci ochrany spotrebiteľov (11) a riešenia sporov navrhuje vytvorenie európskej siete na pomoc malým a stredným podnikom pri riešení cezhraničných sporov tým, že podniky, ktoré sa stali obeťou podvodu, nasmeruje na najvhodnejšie právne mechanizmy.

4.4 Nazdáva sa tiež, že by sa malo zintenzívniť vzdelávanie a osveta, ako aj výmena osvedčených postupov pre všetky podniky s cieľom upozorniť ich na súvisiace nebezpečenstvá.

4.5 Vzhľadom na skutočnosť, že väčšina klamlivých praktík sa vyskytuje v digitálnom prostredí, sa EHSV ďalej nazdáva, že je potrebné podporiť asertívnejší a primeranejší prístup k ochrane malých a stredných podnikov, pričom sa vezmú do úvahy postupy používané sprostredkujúcimi poskytovateľmi internetu a zmluvné vzťahy vyplývajúce z platforiem ako E-Bay alebo platforiem vytvorených konkrétne na obchodné transakcie medzi podnikmi.

4.6 Dodáva, že Komisia by mala zohľadniť medzinárodný rozmer týchto postupov v rámci svojho zastúpenia v OECD (12). Vyzýva EÚ a členské štáty, aby s OECD diskutovali o rozšírení usmernení na cezhraničnú ochranu spotrebiteľov pred zavádzajúcimi obchodnými praktikami tak, aby zahŕňali aj transakcie medzi podnikmi. EHSV navrhuje, aby EUROPOL vytvoril výskumný projekt, ktorý by sa venoval podvodom páchaným s využitím masovokomunikačných prostriedkov v EÚ: rozmeru finančných škôd a počtu obetí, úlohe najvýznamnejších cezhraničných aktérov a možnému využitiu ziskov na financovanie iných nelegálnych aktivít alebo podnikov.

4.7 EHSV taktiež upozorňuje na to, že Komisia by mala vyčleniť finančné prostriedky potrebné na konkrétnu realizáciu navrhovaných opatrení.

4.8 Pokiaľ ide o budúce práce, EHSV chce výslovne vyjadriť svoju pripravenosť zapojiť sa prostredníctvom svojich členov do tejto činnosti, ku ktorej môže prispieť skúsenosťami svojich členov ako obzvlášť kvalifikovaných zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti v rámci troch záujmových skupín výboru.

V Bruseli 22. mája 2013 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Henri MALOSSE

(1) Ú. v. EÚ C 351, 15.11.2012, s. 6.

(2) COM(2013) 37 final.

(3) Okrem iného pripomíname problémy, ktoré sa vyskytli v súvislosti s transpozíciou smernice 2005/29/ES a ktoré uznal Európsky parlament (pozri: „State of play of the Implementation of the provisions on advertising in the unfair comercial practices legislation“, IP/A/IMCO/ST/2010-04, PE 440.288)

(4) Pozri údaje holandskej platformy Fraude Helpdesk.nl

(5) Európsky parlament už vo svojom uznesení o nekalých obchodných praktikách a klamlivej reklame s určitými obavami upozornil na to, že niektoré členské štáty pri transpozícii smernice 2005/29/ES nezahrnuli čierny zoznam uvedený v prílohe I, čo spotrebiteľom a podnikom spôsobilo značné nejasnosti.

(6) Uvádzame niekoľko príkladov:

a) Praktiky uplatňované v rámci online transakcií, pri ktorých nie sú informácie súvisiace s transakciou poskytované rovnakým spôsobom všetkým zainteresovaným subjektom, čo vedie k diskriminácii niektorých subjektov.

b) Praktiky uplatňované v kontexte aukcií a online predaja (E-Bay). Preukázalo sa, že v tomto kontexte je niekedy výhodnejšie registrovať sa ako spotrebiteľ, pretože to umožňuje prístup k väčšiemu počtu záruk.

c) Praktiky, ktoré sú založené na prezentácii certifikovaných produktov, ktoré nemajú žiadne povolenie.

d) Praktiky, pri ktorých podniky predstierajú, že sú súčasťou verejného orgánu, pričom nútia podnikateľa, aby si objednal určitú službu alebo produkt, čím uňho navodia dojem, že plní daňové alebo bezpečnostné predpisy.

e) Praktiky, ktoré spočívajú v nadobudnutí tovarov na cezhraničnom trhu, pričom nadobúdateľ je následne informovaný, že popredajný servis môže byť poskytnutý len v krajine pôvodu produktu.

f) Praktiky spočívajúce vo vytváraní porovnávacích internetových stránok, ktorých zámerom je naviesť podnikateľa k tomu, aby si kúpil určitý produkt, pričom ho označia ako najvhodnejší pre jeho obchodný profil. V skutočnosti v niektorých týchto porovnávacích nástrojoch, najmä vo finančnom sektore, neexistuje žiadna informácia o povahe stránky a o modeli jej financovania.

g) Praktiky „skrytej“ reklamy v digitálnom kontexte, najmä prostredníctvom odpovedí uverejňovaných na sociálnych sieťach spotrebiteľmi/podnikmi (zvyčajne zamestnanými a platenými týmto podnikom) s cieľom, aby sa podnikatelia obrátili na tento subjekt.

h) Praktiky, ktorých cieľom je využívanie neaktuálnych alebo dokonca neexistujúcich porovnávacích testov.

i) Praktiky, ktoré predpokladajú implicitný súhlas podnikateľa pri nadobudnutí určitého produktu alebo objednaní určitej služby.

(7) Toto riešenie je uvedené v možnosti 5 v hodnotení vplyvu, ktorého príprava prebieha.

(8) COM(2013) 138 final zo 14.3.2013.

(9) Rakúsko je príkladom zosúladenia smernice 2006/114/ES a smernice 2005/29/ES v tom, že pri transpozícii bol výraz „spotrebiteľ“ nahradený výrazom „cieľový subjekt marketingovej praktiky“, čo jasne zaručuje, že ustanovenia smernice 2005/29/ES sa budú uplatňovať aj na vzťahy medzi podnikmi (pozri IP/A/IMCO/ST/2010-04, PE 440.288, spomínaný v poznámke pod čiarou 3).

(10) Preto treba nevyhnutne doplniť budúci legislatívny nástroj do zoznamu v prílohe I smernice 2009/22ES.

(11) http://ec.europa.eu/consumers/ecc/contact_en.htm

(12) Medzinárodný rozmer dokazuje medzinárodná pracovná skupina pre podvody páchané s využitím masovokomunikačných prostriedkov (International Mass-Marketing Fraud Working Group, IMMFWG), ktorá je nezávislou sieťou pozostávajúcou z orgánov na presadzovanie práva, regulačných orgánov a organizácií na ochranu spotrebiteľa zo siedmich krajín (Austrália, Belgicko, Kanada, Holandsko, Nigéria, Spojené kráľovstvo a USA), ako aj Europolu. Jej cieľom je uľahčovať viacnárodnú výmenu informácií a správ, koordináciu cezhraničných operácií na odhaľovanie, zabraňovanie a zadržiavanie v súvislosti s týmito podvodmi, ako aj podporovať verejnú osvetu a opatrenia v oblasti vzdelávania verejnosti v súvislosti s medzinárodnými podvodmi páchanými s využitím masovokomunikačných prostriedkov.

Pozri „Mass-marketing fraud: a threat assessment“, pracovná skupina International Mass-Marketing Fraud, jún 2010.