SK Úradný vestník Európskej únie C 191/44

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach o Európskom fonde regionálneho rozvoja a cieli Investície pre rast a zamestnanosť, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006“

COM(2011) 614 final – 2011/0275 (COD)

2012/C 191/08

Spravodajca: pán BARÁTH

Európsky parlament (25. októbra 2011) a Rada (27. októbra 2011) sa rozhodli podľa článkov 178 a 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o osobitných ustanoveniach o Európskom fonde regionálneho rozvoja a cieli Investície pre rast a zamestnanosť, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1080/2006“

COM(2011) 614 final – 2011/0275 (COD).

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 3. apríla 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 480. plenárnom zasadnutí 25. a 26. apríla 2012 (schôdza z 25. apríla 2012) prijal 178 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a zvažované pripomienky stanoviska

1.1 Legislatívne návrhy týkajúce sa politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020, ktoré Komisia prijala 6. októbra 2011 („balík opatrení v oblasti súdržnosti“), prinášajú rozsiahle zmeny spôsobu, akým sa vytvára a implementuje politika súdržnosti. Prvotným cieľom tejto politiky a Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) ako jedného z jej základných nástrojov je používať investície ako prostriedok na dosiahnutie cieľov stratégie Európa 2020. Investície EFRR tak musia byť prínosom pre všetkých občanov EÚ.

1.2 Dôležité je však nestratiť zo zreteľa pravidlá obsiahnuté v navrhovanom nariadení, ktoré stanovuje všeobecné ustanovenia vo vzťahu k fondom („nariadenie o spoločných ustanoveniach“), pričom niektoré z nich sa týkajú priamo EFRR. Veľký vplyv na využívanie finančných prostriedkov EFRR majú tieto všeobecné prvky:

— koncentrácia finančných prostriedkov na menší počet priorít,

— užšie prepojenie týchto priorít so stratégiou Európa 2020,

— zameranie sa na výsledky,

— monitorovanie pokroku pri plnení dohodnutých cieľov,

— väčšie využívanie prvkov podmienenosti,

— zjednodušenie realizácie.

Lenže veľký vplyv majú aj špecifickejšie ustanovenia, napr. tie na podporu používania integrovanejšieho prístupu alebo na explicitnejšie vyjadrenú reguláciu, pokiaľ ide o využívanie finančných nástrojov.

1.3 Zároveň je potrebné brať do úvahy, že Európska komisia 29. júna 2011 predložila návrh viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020, t. j. rozpočet Európskej únie na nasledujúce programové obdobie. EHSV tiež vypracoval niekoľko stanovísk týkajúcich sa vlastných zdrojov Únie.

1.4 Vo svojom stanovisku o všeobecných ustanoveniach o štrukturálnych fondoch (1) EHSV vyjadruje niekoľko kľúčových myšlienok vo vzťahu k „balíku opatrení v oblasti súdržnosti“ ako celku. Predložené stanovisko plne podporuje tieto myšlienky a stavia na nich s osobitným ohľadom na EFRR.

1.4.1 Partnerstvo

1.4.1.1 EHSV je presvedčený, že trvalé partnerstvo, vďaka ktorému sú všetci partneri v zmysle definície v článku 5 ods. 1 nariadenia o spoločných ustanoveniach zapojení do vypracúvania, vykonávania a ex post hodnotenia projektov v rámci politiky súdržnosti EÚ, priamo prispieva k ich úspešnosti. Víta preto, že v článku 5 ods. 1 návrhu Komisie boli definovaní rôzni partneri a zároveň že sa partnerstvo stalo povinným prvkom politiky súdržnosti EÚ.

1.4.1.2 EHSV s uspokojením konštatuje, že implementáciu Lisabonskej zmluvy možno zintenzívniť nielen zdôraznením európskej identity, ale aj zapojením partnerov v zmysle definície v článku 5 ods. 1 nariadenia o spoločných ustanoveniach do projektov, čo zvýši ich účinnosť.

1.4.1.3 EHSV je vážne znepokojený signálmi z Rady, kde, ako sa zdá, niektoré členské štáty obmedzujú zásadu partnerstva. Vyzýva Komisiu a Európsky parlament, aby to pomohli zmeniť.

1.4.1.4 EHSV sa domnieva, že schválený návrh nariadenia bude rešpektovať zásadu subsidiarity, pretože úlohy EFRR sú stanovené v zmluve a politika sa vykonáva v súlade so zásadou spoločného riadenia, pričom sa rešpektujú inštitucionálne kompetencie členských štátov a regiónov.

1.4.2 Podmienenosť

1.4.2.1 EHSV verí, že väčším využívaním podmienenosti v politike súdržnosti EÚ sa dosiahnu cielenejšie a reálnejšie trvalé výsledky. EHSV sa v mnohých svojich analýzach zaoberal otázkami súvisiacimi s „podmienenosťou“ implementácie, ktorá by mala ísť ruka v ruke s väčšou účinnosťou, vyššou kvalitou a zásadným zjednodušením.

1.4.2.2 Podmienenosť ex ante by mala byť spojená s riadnym presadzovaním zásady partnerstva.

1.4.2.3 EHSV nesúhlasí s makroekonomickou podmienenosťou, ako sa v súčasnosti formuluje, pretože vysiela nesprávne signály a v konečnom dôsledku trestá regióny a občanov, ktorým nemožno dávať za vinu makroekonomické excesy na národnej úrovni.

1.4.3 Zjednodušenie

1.4.3.1 EHSV oceňuje úsilie Komisie o zjednodušenie postupov v rámci politiky súdržnosti EÚ a v súvislosti s ňou. Napriek tomu stále pretrváva prílišná zložitosť.

1.4.3.2 Kladením nadmerného dôrazu na audit a postupy bránia tak národné, ako aj európske orgány malým a stredným podnikom (MSP) a mimovládnym organizáciám v prístupe k finančným prostriedkom EÚ – administratívna záťaž pohlcuje priveľa energie. Absolútne treba odmietnuť pridávanie ďalších požiadaviek na všetkých úrovniach.

1.4.3.3 EHSV rozhodne súhlasí so snahami vyvinutými v záujme koordinácie stratégie Európa 2020 s politikou súdržnosti EÚ a väčšej koncentrácie na kľúčové témy a výsledky.

1.4.3.4 EHSV takisto úplne súhlasí s potrebou zjednodušiť finančné, administratívne, monitorovacie a procesné pravidlá týkajúce sa využívania štrukturálnych fondov.

1.4.4 Koordinácia politiky

1.4.4.1 EHSV víta návrhy Komisie na tematickú koncentráciu ako prostriedok na zníženie roztrieštenosti snáh.

1.4.4.2 Napriek tomu EHSV odporúča, aby sa prejavila väčšia flexibilita vo vzťahu k tematickej koncentrácii, predovšetkým s cieľom uľahčiť územný prístup a zlepšiť tak účinnosť tejto politiky.

1.4.4.3 EHSV považuje spoločný strategický rámec za dôležitý nástroj na koordináciu opatrení štrukturálnych fondov. Vyjadruje poľutovanie nad tým, že vzhľadom na súčasnú formuláciu nemôže ponúknuť svoje stanovisko k tomuto rámcu.

1.4.5 Financovanie, finančné inžinierstvo

1.4.5.1 EHSV je presvedčený, že z každého eura poskytnutého na financovanie súdržnosti by sa malo vyťažiť maximum.

1.4.5.2 Výsledky verejných konzultácií k piatej správe o súdržnosti ukazujú, že existuje všeobecný súhlas s koncepciou koncentrácie finančných prostriedkov. EHSV sa domnieva, že niektoré obavy, ktoré boli vyjadrené v súvislosti s určitými otázkami, sú opodstatnené a vyžadujú si odpoveď predtým, než budúce všeobecné nariadenie nadobudne účinnosť.

1.4.5.3 Potrebné sú záruky v záujme zabezpečenia toho, aby sa prílišná koncentrácia, predovšetkým prísny výklad 11 tematických cieľov a minimálne percento zdrojov, ktoré sa majú použiť na financovanie určitých prioritných tematických cieľov (napr. energetická účinnosť a energia z obnoviteľných zdrojov, výskum a inovácia, podpora pre MSP), nestala prekážkou z hľadiska podporovania projektov týkajúcich sa rozvoja, ktoré vyplývajú z miestnych a regionálnych rozdielov.

1.4.5.4 EHSV často zdôrazňuje, že stratégia Európa 2020 a politika súdržnosti sa vzájomne dopĺňajú. Na koordináciu politiky stability (ktorá si vyžaduje štrukturálne reformy), politiky súdržnosti (ktorá je zameraná na konvergenciu) a stratégií rastu je však nevyhnutné, aby mala Únia viac zdrojov.

1.4.5.5 V tejto súvislosti by sa mali viac využívať dlhopisy na projekty v rámci stratégie Európa 2020, ako sa uvádza v aktuálnych stanoviskách EHSV.

1.4.5.6 EHSV ďalej navrhuje, aby sa pozorne preskúmala možnosť využiť do budúcna vyčlenené finančné prostriedky na súdržnosť, ako aj nevyužité finančné prostriedky zo súčasného programovacieho obdobia s cieľom IHNEĎ naštartovať európsky hospodársky rast.

2. Všeobecné pripomienky a odporúčania

2.1 EHSV berie na vedomie neobyčajne podrobnú a dôkladnú prípravnú činnosť, ktorú Európska komisia vykonala v súvislosti s vykonávacími ustanoveniami pre politiku súdržnosti a stratégiu Európa 2020 na roky 2014 – 2020.

2.2 V rôznych svojich štúdiách a stanoviskách vyjadril EHSV niekoľko pripomienok k obsahu štvrtej a piatej správy o súdržnosti, využívaniu štrukturálnych fondov v uplynulom desaťročí, ich účinnosti a k tomu, či zodpovedajú účelu alebo nie. Mnohé z týchto pripomienok boli zohľadnené pri formovaní politiky súdržnosti na roky 2014 – 2020.

2.3 Návrhy Európskej komisie na všeobecné ustanovenia upravujúce využívanie štrukturálnych fondov v rokoch 2014 – 2020 boli zverejnené v čase, keď sa názory na charakter zhoršovania európskej krízy a jej príčin veľmi rôznia.

2.4 EHSV sa domnieva, že historické korene súčasnej hospodárskej a finančnej krízy v Európe spôsobujú, že je nevyhnutné zaviesť štrukturálne reformy do inštitucionálneho, sociálneho a politického systému. EFRR môže zohrávať kľúčovú úlohu pri transformácii systémov sociálneho zabezpečenia na systémy, ktoré sú nákladovo efektívnejšie a udržateľnejšie. Na vyvolanie zmeny v týchto systémoch sú však dočasne potrebné ďalšie finančné zdroje. EHSV uznáva, že obmedzená dostupnosť zdrojov a uplatňovanie zásady koncentrácie viedli k tomu, že sa kládol menší dôraz na investičné priority, ktoré sú zamerané na štrukturálne zmeny v infraštruktúre systémov sociálneho zabezpečenia. EHSV takisto poukazuje na skutočnosť, že bez takýchto investícií bude mať politika súdržnosti naďalej len obmedzený vplyv na tieto systémy.

2.5 V dôsledku tejto krízy môže nedostatok verejných i súkromných zdrojov viesť k ťažkostiam pri poskytovaní potrebného spolufinancovania opatrení, ktoré sú rozhodujúce z hľadiska uskutočnenia požadovaných zmien. EHSV sa domnieva, že flexibilný zodpovedný prístup s ohľadom na mieru spolufinancovania a ustanovenia o podmienenosti by zvýšil šancu dosiahnuť dlhodobý účinok opatrení financovaných fondmi.

2.6 Stratégia Európa 2020 a návrh nariadenia o EFRR, ktorý z nej vychádza, odrážajú hospodársky prístup zodpovedajúci schopnostiam a potrebám vyspelých ekonomík, ktoré sú charakterizované pomalým rastom a majú značnú kapacitu v oblasti výskumu a vývoja. Vo vyspelých krajinách nie je pochýb o tom, že výskum, vývoj a inovácie zohrávajú dôležitú úlohu v hospodárskom raste. Konkurencieschopnosť, aj keď nie je v rozpore s politikou súdržnosti ako takou, jej prikladá menší význam.

2.7 Politika súdržnosti má byť hlavným investičným nástrojom na podporu kľúčových priorít Únie zakotvených v stratégii Európa 2020. Podpora je sústredená na krajiny a regióny, ktoré to najviac potrebujú. EHSV v zásade súhlasí s týmto prístupom, no zároveň poukazuje na niektoré prvky navrhovaného nariadenia, ktoré môžu byť prekážkou pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020.

2.7.1 EFRR môže mať značný vplyv na dosiahnutie tak konvergenčných cieľov, ako aj celoeurópskych cieľov v oblasti konkurencieschopnosti. Vzhľadom na to, že množstvo zdrojov nemožno nejako výrazne zvýšiť, EHSV sa domnieva, že ďalší potenciál spočíva vo vymedzení jasnejších cieľov a zabezpečení toho, aby boli navrhované investičné priority presnejšie spojené s cieľmi. Keďže územný prístup je vhodný na definovanie presnejších cieľov, EHSV zastáva názor, že sa musí klásť väčší dôraz na celoeurópske teritoriálne stratégie, napríklad už existujúce alebo budúce makroregionálne stratégie, ako referenčné dokumenty pre ciele špecifické pre určitú oblasť.

2.7.2 Makroekonomická podmienenosť môže brániť hospodárskemu rastu, a tým obmedzovať dostupné nástroje, čo môže teoreticky viesť k ukončeniu pomoci a presunutiu stiahnutých nástrojov do rozvinutejších regiónov. Je pravdepodobné, že vznikne väčší konflikt medzi snahou o konkurencieschopnosť na jednej strane a politikou súdržnosti na strane druhej. Tematické a inštitucionálne ex ante podmienky, ktoré sú uvedené v prílohe IV k nariadeniu o spoločných ustanoveniach, však môžu slúžiť na zlepšenie účinnosti EFRR.

2.7.3 V niektorých menej rozvinutých členských štátoch alebo regiónoch môže 50 % podiel finančných prostriedkov EFRR, ktoré boli vyčlenené na špecifické účely, spôsobiť stratu účinnosti. Tento účinok môže vyplývať zo skutočnosti, že „povinné“ investičné ciele možno nie sú najlepším spôsobom, ako dosiahnuť optimálny rozvoj daného regiónu alebo členského štátu. V týchto prípadoch klesá účinnosť využívania zdrojov. Dokonca tu hrozia problémy s čerpaním, keďže rozhodujúci objem, ktorý je potrebný na účinné riešenie skutočných problémov s rozvojom, nemožno dosiahnuť. Okrem toho opatrenia, ktoré nereagujú na skutočné problémy s rozvojom, môžu spôsobiť nárast nedôvery verejnosti. Všetky tieto body poukazujú na to, že špecifické rozvojové ciele a potreby regiónov je potrebné zvládať flexibilne v kontexte investičných priorít EFRR.

3. Konkrétne pripomienky a odporúčania

3.1 Špecifické územné charakteristiky (mestský rozvoj, najodľahlejšie regióny)

3.1.1 EHSV víta skutočnosť, že sa venovala mimoriadna pozornosť riešeniu špecifických problémov týkajúcich sa mestského rozvoja a najodľahlejších regiónov.

3.1.2 EHSV tiež víta výslovnú povinnosť uplatňovať integrovaný prístup v oblasti mestského rozvoja. Domnieva sa však, že v zmluve o partnerstve by mal byť uvedený len informatívny zoznam miest, ktoré môžu využívať pomoc a každoročné rozdeľovanie prostriedkov na tento cieľ, aby sa tak jednotlivým štátom umožnilo riadiť projekty flexibilnejším spôsobom, čo môže mať tiež pozitívny vplyv na výsledky v mestách, ktoré sú príjemcami pomoci.

3.1.3 Pokiaľ ide o riadenie integrovaných opatrení, EHSV poukazuje na to, že v súvislosti s týmito komplexnými opatreniami hrozí riziko, že sa zavedú príliš byrokratické a rigidné administratívne postupy a postupy výberu projektov. Môže to znížiť schopnosť členských štátov a príjemcov plne využívať tieto príležitosti. EHSV preto vyjadruje odporúčanie, že Európska komisia musí zabezpečiť, aby boli členské štáty schopné implementovať tieto integrované opatrenia a znášali čo najmenšiu administratívnu záťaž.

3.1.4 EHSV podporuje vytvorenie európskej platformy mestského rozvoja v kontexte udržateľného mestského rozvoja. EHSV nepovažuje za nevyhnutné, aby právo rozhodovať o tom, ktoré mestá sa na platforme budú zúčastňovať, prislúchalo Európskej komisii. Na to by mal postačovať pevne stanovený súbor kritérií.

3.1.5 V súvislosti s vytvorením platformy mestského rozvoja sa EHSV domnieva, že nie je potrebné, aby vznikol nový orgán: pri plnení úloh sa možno opierať o existujúce federácie európskych miest. Výbor odporúča, aby sa Európska komisia usilovala nájsť možnosti, ako čo najviac zapojiť existujúce organizácie do činností platformy.

3.1.6 Platforma by zároveň podporovala vytváranie sietí medzi všetkými mestami prijímajúcimi inovatívne opatrenia na základe iniciatívy Komisie. EHSV zastáva názor, že okrem Komisie budú aj skupiny členských štátov schopné prevziať iniciatívu, keď pôjde o inovatívne opatrenia alebo vytváranie sietí v rámci platformy.

3.1.7 EHSV víta návrh, aby sa najmenej 5 % finančných prostriedkov vynaložilo na integrovaný mestský rozvoj. EÚ tak vysiela členským štátom a ich regiónom dôležitý a povzbudivý signál. Vyčlenenie tejto sumy a jej prepojenie s využívaním iných zdrojov však stále nie je jasné.

3.1.8 EHSV verí, že treba na európskej úrovni zaviesť definíciu mestských systémov malých, stredných a veľkých miest, a to na základe celoeurópskej stratégie územného rozvoja. Takisto je dôležité vypracovať usmernenia pre rozvoj polycentrickej siete aglomerácií v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020.

3.2 Územný rozvoj

3.2.1 Ako EHSV zdôraznil už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách, najlepším spôsobom, ako pomôcť regiónom prekonať zaostávanie za inými, je posilniť územné prepojenia a podporovať všetky formy mobility. Konkurencieschopnosť rastie, keď je možný rozvoj územných sietí aglomerácií a výroby. Želané prepojenia však nie sú obmedzené len na dopravu a komunikáciu, pričom súvisiace ciele sa líšia od jedného regiónu k druhému.

3.2.2 EHSV odporúča, aby sa určil nový európsky rámec pre koncepcie integrovaných projektov osobitného európskeho záujmu, ktorý by mal špecifické územné ciele. Spoločný strategický rámec sa bude považovať za vhodný dokument odkazujúci na tento nový európsky rámec. EHSV odporúča zvážiť, či je potrebné, aby existovala formalizovaná „európska stratégia územného rozvoja“. Okrem priorít obsiahnutých v makroregionálnych stratégiách by sa mala osobitná pozornosť venovať cieľom súvisiacim s mestskou sieťou v Európe.

3.2.3 Bolo by treba preskúmať, či by sa v prípade integrovaného mestského rozvoja alebo makroregionálnych stratégií nemali stanoviť a presadzovať nové ciele, bez ktorých by mohlo dôjsť k spomaleniu veľkých projektov. Pri definovaní týchto cieľov, ktoré by mali byť pokiaľ možno prispôsobené danému územiu, môžu byť nápomocné dôkladne vypracované dokumenty, ktorým predchádzali prípravné práce a ktoré boli vypracované napr. v rámci prípravy územného programu EÚ alebo programu ESPON.

3.2.4 V stratégii územného rozvoja by sa mohli vymedziť ciele, ktoré podporia makroregionálnu hospodársku a sociálnu spoluprácu v oblastiach, akými sú:

— zlepšenie výskumnej a inovačnej infraštruktúry (výskumné oblasti): prepojenie európskych špičkových a kompetenčných centier s cieľom oživiť strediská rozvoja v Európe,

— investície do výskumu a inovácií v podnikoch, vývoja produktov a služieb atď., internacionalizácia miestnych výrobných systémov (klastre) a podpora vytvárania európskych sietí,

— ďalšie dopravné systémy mimo siete infraštruktúry TEN-T (vodné hospodárstvo, ochrana životného prostredia, energetika, informačné a komunikačné systémy atď.),

— inštitucionálna sieť na rozvoj makroregionálnych a nadnárodných úrovní verejnej správy zdola nahor atď.

3.2.5 V tejto súvislosti vkladá EHSV vysoké očakávania do návrhov Európskej komisie týkajúcich sa spoločného strategického rámca. Zatiaľ ešte nie sú k dispozícii, no výbor očakáva, že bude informovaný a požiadaný o konzultáciu.

3.3 Nástroj „Spájame Európu“

3.3.1 EHSV často hlása, že vzhľadom na koncentráciu zdrojov je potrebné poskytnúť zdroje a jasný právny rámec s cieľom zintenzívniť nadnárodnú spoluprácu a posilniť tak prepojenia v rámci Európy. EHSV však navrhuje, aby Komisia zvážila rozšírenie oblasti pôsobnosti možných opatrení realizovaných pomocou nástroja „Spájame Európu“ tak, že by sa uvedený nástroj otvoril v tom zmysle, aby sa ním mohli okrem dopravy a komunikácie spolufinancovať aj projekty osobitného európskeho záujmu. EHSV okrem toho odporúča zaviesť mechanizmy, ktoré zabezpečia, aby financované projekty slúžili záujmu lepšej hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v Európe.

3.3.2 EHSV sa domnieva, že by bolo v súlade so Zmluvou o fungovaní EÚ, keby sa nástroj „Spájame Európu“ rozvinul do finančného rámca, ktorým by financoval realizáciu projektu osobitného európskeho záujmu, ako sa stanovuje v bode 3.2.2 tohto stanoviska. Nástroj by mal zahŕňať iniciatívy v oblasti dopravy, energetiky a informačných a komunikačných technológií.

3.4 Hospodárske činnosti

3.4.1 EHSV je za to, aby prioritu dostali štyri ciele, ktoré sú obzvlášť dôležité s ohľadom na prínos EFRR k verejným statkom:

— prínos k zamestnanosti, výskumu, vývoju a inováciám prostredníctvom podpory podnikov,

— investície do základnej infraštruktúry (napríklad dopravnej, energetickej, environmentálnej, sociálnej a zdravotnej),

— zakladanie a – čo je rovnako dôležité – prevod podnikov,

— rozvoj konkurencieschopnosti malých a stredných podnikov a osobitná podpora mikropodnikov a remeselníckych podnikov.

3.4.2 EHSV je zároveň presvedčený, že oblasti ako vzdelávanie alebo rozvoj cestovného ruchu sú dôležité a zostávajú stredobodom opatrení EFRR v súlade so špecifickými cieľmi rozvoja konkrétnych členských štátov alebo regiónov.

3.4.3 EHSV súhlasí s tým, že v súvislosti s podporou podnikov možno argumentovať, že takáto podpora, najmä v podobe grantov, je najpotrebnejšia pre malé podniky na inovačné činnosti a v oblastiach, v ktorých upadá priemysel alebo ktoré prechádzajú štrukturálnou zmenou. EHSV sa domnieva, že chápanie podniku by sa nemalo vzťahovať výlučne na MSP v určitých zaostávajúcich regiónoch.

3.4.4 V prípade inovačných reťazcov, označovaných tiež ako klastre, a dokonale fungujúcich miestnych výrobných systémov vyvstáva otázka, či by nebolo lepšie, keby podniky dobre zavedené v danej oblasti a tiež dodávatelia mali väčšiu flexibilitu a keby sa zvýšil podiel preplatiteľných zdrojov vo forme pomoci (napr. úrokové dotácie) v prípadoch financovania z viacerých zdrojov a kombinovaného financovania.

3.4.5 Zároveň tu vzniká otázka, či v súvislosti so základnou infraštruktúrou nie je potrebné podporovať rozvinuté regióny. Mali by sa zvážiť výnimky a flexibilný prístup napríklad v takej situácii, keď je rozvoj centrálneho, rozvinutejšieho regiónu nevyhnutný na rozvoj území v jeho okolí.

3.4.6 Pokiaľ ide o navrhované priority pri podpore podnikov a ich konkurencieschopnosti, EHSV pripomína významný prínos podnikov sociálneho hospodárstva k územnému a regionálnemu rozvoju, ktorý európske inštitúcie uznali vo viacerých oficiálnych dokumentoch. EHSV odporúča začleniť sociálne hospodárstvo do rámca opatrení venovaných konkurencieschopnosti podnikov, podnikaniu, novým podnikateľským modelom, odbornej príprave, vzdelávaniu, výskumu, technologickému vývoju a inovácii, podpore zamestnanosti, podporovaniu energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov a sociálnemu začleňovaniu.

3.5 Finančný rámec

3.5.1 EHSV podporuje návrh Komisie týkajúci sa novej nomenklatúry regiónov a miery štrukturálneho financovania.

3.5.2 EHSV sa domnieva, že je potrebné použiť časť finančných prostriedkov EFRR, ktoré sú v súčasnosti vyčlenené na nástroj „Spájame Európu“, na ciele rozšírených nadnárodných prepojení vo všeobecnosti, ako sa navrhuje v bode 3.2.2 tohto stanoviska.

3.5.3 EHSV súhlasí s návrhom Komisie, v ktorom sa stanovujú minimálne podiely pre každú kategóriu regiónu vo vzťahu k Európskemu sociálnemu fondu (ESF), aby sa tak zvýšil prínos fondov k dosiahnutiu hlavných cieľov stratégie Európa 2020. EHSV odporúča, aby sa zdroje vyčlenené pre ESF, ktoré možno investovať do vzdelávacej a sociálnej infraštruktúry, prioritne použili na integrované opatrenia na podporu rastu.

3.5.4 EHSV sa domnieva, že koncentrácia investičných priorít je dobrým odzrkadlením cieľov stratégie Európa 2020, a v tejto súvislosti odkazuje na body 1.4.5.3, 2.4, 2.5, 2.6 a 2.7 tohto stanoviska.

V Bruseli 25. apríla 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch, (Pozri stranu 30 tohto úradného vestníka).