Zhoda existuje aj v tom, že najcitlivejší čas expozície endokrinným disruptorom je počas dôležitých období vývoja, ako je napríklad vývoj plodu a puberta. Expozícia endokrinným disruptorom počas týchto období môže mať trvalé účinky a vyústiť do zvýšenej náchylnosti na choroby v neskorších fázach života. Všeobecne sa uznáva aj skutočnosť, že endokrinné disruptory môžu do endokrinného systému zasahovať rôznymi spôsobmi. Veda sa zatiaľ predovšetkým zameriavala na obmedzený počet endokrinných modalít. V posledných rokoch sa však ukázalo, že na endokrinné disruptory môžu byť citlivé aj iné aspekty endokrinného systému. Množia sa aj dôkazy, z ktorých vyplýva, že endokrinné disruptory môžu pôsobiť spoločne, a tým spôsobovať dodatočné účinky („účinok zmesi“ alebo „kokteilový účinok“), a teda expozícia kombinácii endokrinných disruptorov môže spôsobiť nepriaznivý účinok pri koncentráciách, v prípade ktorých sa jednotlivo nepozoroval žiadny účinok (aj keď tento účinok nie je špecifický pre endokrinné disruptory).

Testovanie a rozsah, v akom je veda schopná informovať regulačné orgány

Ďalšou oblasťou, v ktorej veda významne pokročila, ale potrebuje napredovať ďalej, je vývoj a validácia testovacích metód. Na identifikáciu endokrinných disruptorov je skutočne potrebné spoľahlivé testovanie, a to so zohľadnením rôznych spôsobov, akými môžu endokrinné disruptory zasahovať do endokrinného systému, a ich správnym zvládaním. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj je hlavným uznaným orgánom pre vypracovanie medzinárodne dohodnutých usmernení o testovaní, ktoré sa podľa potreby transponujú do príslušných právnych predpisov EÚ. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín v roku 2013 preskúmal existujúce usmernenia týkajúce sa testovania endokrinných disruptorov. Dospel k záveru, že v prípade cicavcov a rýb je (alebo čoskoro bude) k dispozícii celá škála testov pre určité endokrinné modality, ktoré môžu byť ovplyvnené endokrinnými disruptormi, pričom v prípade vtákov a obojživelníkov je k dispozícii menší počet testov. Úrad takisto zistil, že: je stále potrebné vypracovať a/alebo validovať testy, ktoré sa vzťahujú na iné aspekty endokrinného systému alebo na iné skupiny zvierat; že neexistujú žiadne vhodné prediktívne modely pre niektoré choroby súvisiace s endokrinným systémom, ako sú určité hormonálne nádorové ochorenia alebo poruchy metabolizmu/obezita, a že neexistuje ani jedna štúdia na posúdenie účinkov expozície cicavcov počas celého životného cyklu.

V prípade endokrinných disruptorov je okrem toho potrebné, tak, ako aj v iných oblastiach vedeckého výskumu, dosiahnuť pokrok vo vývoji alternatív k testovaniu na zvieratách: znamenalo by to väčšiu mieru využívania existujúcich údajov (a rozšírenejšie využívanie techník extrapolácie), ako aj väčší dôraz na matematické modelovanie a nové metódy in vitro.

2. DOTERAJŠIA politika a REGULÁCIA EÚ v oblasti endokrinných disruptorov

V nadväznosti na stratégiu Spoločenstva z roku 1999 EÚ vypracovala politickú reakciu na endokrinné disruptory, ktorá je zameraná na podporu vedeckého výskumu, účinnú reguláciu endokrinných disruptorov a rozvoj medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti.

Výskum a vývoj testovacích usmernení týkajúcich sa endokrinných disruptorov zo strany EÚ

Od roku 1999 boli kľúčovými nástrojmi na podporu vedeckého pokroku v oblasti endokrinných disruptorov rámcové programy Európskej únie v oblasti výskumu a technického rozvoja. Financovaných bolo viac ako 50 viacnárodných kolaboratívnych projektov, ktoré od EÚ získali viac ako 150 miliónov EUR. Cieľom týchto projektov je zlepšiť chápanie mechanizmu endokrinného účinku, identifikovať negatívne účinky expozície endokrinným disruptorom na ľudské zdravie a voľne žijúce zvieratá a vyvinúť nástroje na identifikáciu endokrinných disruptorov a posúdenie expozície. Na projekty týkajúce sa nových testovacích metód v súvislosti s endokrinnými disruptormi sa v rámci programu Horizont 2020 alokovalo ďalších 52 miliónov EUR, ktoré by sa mali prideliť do konca roka.

Okrem výskumu financovaného v rámci programu Horizont 2020 sa v posledných rokoch vyvinulo osobitné úsilie s cieľom ďalej zlepšiť dostupnosť testovacích usmernení na identifikáciu endokrinných disruptorov a s cieľom riešiť nedostatky zistené na úrovni EÚ a na medzinárodnej úrovni, a to pod záštitou Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. Autoritatívnejšie testovanie je dôležitým prostriedkom na zlepšenie účinnosti kontroly. Európska komisia financovala niekoľko aktivít zameraných na identifikáciu medzier v testovacích usmerneniach, identifikáciu možných spôsobov ich odstránenia, stanovenie priorít ďalšieho rozvoja testovacích usmernení a na rozšírenie existujúcich alebo vypracovanie nových testovacích usmernení.

Ako sa v právnych predpisoch EÚ rieši otázka endokrinných disruptorov

EÚ v posledných desaťročiach v súlade s vedeckým pokrokom postupne aktualizovala svoj súbor právnych predpisov upravujúcich chemické látky s cieľom zabezpečiť vysokú úroveň ochrany ľudského zdravia, zdravia zvierat a životného prostredia a zároveň zabezpečiť hladké fungovanie vnútorného trhu. Právne predpisy EÚ v súčasnosti patria z hľadiska ochrany medzi najprísnejšie na svete a uplatňujú sa na všetky chemické látky vrátane tých, ktoré majú vlastnosti narúšajúce endokrinný systém.

Prístup EÚ vychádza zo špičkových vedeckých odporúčaní od príslušných orgánov EÚ na posudzovanie rizika, ako sú Európska chemická agentúra, Európsky úrad pre bezpečnosť potravín alebo Vedecký výbor pre bezpečnosť spotrebiteľov, ako aj z rozhodnutí o riadení rizika prijatých Komisiou po dohode s členskými štátmi. Ak sa vedecké hodnotenie nemôže uzavrieť s dostatočnou istotou, Komisia sa riadi tzv. zásadou predbežnej opatrnosti, aby svojim občanom a životnému prostrediu poskytla ochranné opatrenia. Presadzovanie právnych predpisov vykonávajú členské štáty a Komisia uľahčuje výmenu informácií medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi s cieľom zlepšiť ich činnosti v oblasti presadzovania právnych predpisov.

V posledných rokoch Komisia prijala opatrenia proti endokrinným disruptorom v súlade s rôznymi požiadavkami stanovenými v príslušných právnych predpisoch. V právnych predpisoch o pesticídoch a biocídoch, chemikáliách vo všeobecnosti (nariadenie REACH), zdravotníckych pomôckach a vode sú v súčasnosti zahrnuté osobitné ustanovenia o tom, ako riešiť otázku endokrinných disruptorov. Tieto požiadavky sa líšia v závislosti od konkrétnych právnych predpisov. Iné právne predpisy, napríklad právne predpisy týkajúce sa materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami, kozmetiky, hračiek alebo ochrany pracovníkov na pracovisku neobsahujú osobitné ustanovenia týkajúce sa endokrinných disruptorov. Na látky s vlastnosťami narúšajúcimi endokrinný systém sa však na základe všeobecných požiadaviek právnych predpisov vzťahujú individuálne regulačné opatrenia.

Regulácia endokrinných disruptorov: niekoľko príkladov

·Komisia nedávno stanovila kritériá na identifikáciu endokrinných disruptorov podľa právnych predpisov o pesticídoch a biocídoch, ktoré sa zakladajú na definícii Svetovej zdravotníckej organizácie. Tento vývoj predstavuje medzník, keďže kritériá na identifikáciu endokrinných disruptorov dovtedy neboli nikdy stanovené v regulačnom kontexte. V zásade nebude v budúcnosti v týchto kategóriách výrobkov povolené používať žiadny identifikovaný endokrinný disruptor, s výnimkou prípadov, keď sa uplatňujú veľmi obmedzené možnosti výnimky.

·V rámci nariadenia REACH sa do zoznamu látok, pri ktorých sa na účely umiestnenia na trh vyžaduje špecifická autorizácia, zaradili dva endokrinné disruptory. Ďalších 13 látok sa identifikovalo ako endokrinné disruptory a zahrnuli sa do zoznamu kandidátskych látok vzhľadom na ich možné budúce zaradenie do autorizačného zoznamu. Obmedzenia sa vzťahujú aj na látky s vlastnosťami narúšajúcimi endokrinný systém. Komisia napríklad nedávno získala podporu členských štátov v súvislosti s návrhom na zákaz prítomnosti štyroch ftalátov – chemikálií, ktoré sa vo veľkej miere používajú na zmäkčenie plastov v širokej škále každodenne používaných výrobkov na úrovniach vo výške 0,1 % alebo vyšších. Okrem toho sa v súčasnosti vyhodnocuje viac ako 80 chemických látok, a to z dôvodu obáv o ich potenciálne vlastnosti narúšajúce endokrinný systém.

·V rámci právnych predpisov o vode Komisia zaradila niekoľko endokrinných disruptorov do zoznamu „prioritných látok“ vzbudzujúcich osobitné obavy, na ktoré sa uplatňujú normy kvality životného prostredia a regulácia emisií. Komisia ďalej zaradila tri endokrinné disruptory do „zoznamu sledovaných látok“, v prípade ktorých sa by sa mali v rámci celej Únie zhromažďovať monitorovacie údaje.

·Z dôvodu obáv z narušenia endokrinného systému je používanie chemikálie bisfenol A zakázané v dojčenských fľašiach a iných nádobách na potraviny pre dojčatá a malé deti a v prípade ďalších materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami sú stanovené veľmi nízke migračné limity). Na bisfenol A sa vzťahujú aj limitné hodnoty v hračkách pre malé deti vo veku do 36 mesiacov alebo v hračkách určených na vkladanie do úst a v papieri používanom pri potvrdenkách. Pre bisfenol A sa stanovili veľmi nízke limity aj s cieľom chrániť pracovníkov pred expozíciou prostredníctvom inhalovateľného prachu.

·Podľa právnych predpisov o kozmetických výrobkoch sa stanovili osobitné obmedzenia alebo zákazy týkajúce sa množstva konzervačných látok s vlastnosťami narúšajúcimi endokrinný systém, najmä s cieľom chrániť dojčatá a malé deti. Okrem toho sa zakázala aj látka, ktorá sa používa v prípravkoch na ochranu pred slnečným žiarením ako filter proti ultrafialovému žiareniu, a to predovšetkým vzhľadom na jej potenciálne vlastnosti narúšajúce endokrinný systém.

Aby sa plne využil potenciál právnych predpisov EÚ, ktoré sú relevantné v súvislosti s endokrinnými disruptormi, Komisia v súčasnosti pracuje na opatreniach týkajúcich sa viacerých oblastí. Patria medzi ne:

·zameranie na vypracovanie horizontálneho prístupu k identifikácii endokrinných disruptorov v právnych predpisoch EÚ, vychádzajúc z kritérií vyvinutých pre pesticídy a biocídy,