Ako sa uvádza v oznámení o bankovej únii z roku 2017 a potvrdzuje sa v druhej správe o pokroku pri znižovaní objemu nesplácaných úverov, Komisia predložila ďalšie podstatné a doplňujúce opatrenia na zníženie rizika a zvýšenie odolnosti európskeho bankového sektora. V novembri 2016 Komisia napríklad navrhla „balík na zníženie rizika“ v oblasti bankovníctva, významný legislatívny balík na preskúmanie smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií, smernice o kapitálových požiadavkách IV a nariadenia o kapitálových požiadavkách s cieľom naďalej znižovať zostávajúce riziká v bankovom sektore . Komisia víta významný pokrok v trialógoch medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o tomto balíku, ktorý by mal pripraviť pôdu na dosiahnutie dohody do konca roka. Komisia v roku 2016 prijala aj návrh smernice o rámcoch preventívnej reštrukturalizácie, druhej šanci a opatreniach na zvýšenie účinnosti postupov reštrukturalizácie, platobnej neschopnosti a oddlženia . Účinné pravidlá týkajúce sa reštrukturalizácie a platobnej neschopnosti majú skutočne kľúčový význam pri prevencii vzniku a znižovaní objemu nesplácaných úverov.

Komisia vo svojom oznámení z 11. októbra 2017 zdôraznila, že banková únia by sa mala dobudovať súbežným dosiahnutím znižovania rizika a rozdelenia rizika, ako vyplýva z plánu Rady z júna 2016 . Znižovanie rizika a rozdelenie rizika sa navzájom dopĺňajú a posilňujú. K pokroku v rôznych oblastiach vrátane dohody o zabezpečovacom mechanizme pre jednotný fond na riešenie krízových situácií, ako aj európskeho systému ochrany vkladov, by preto malo dôjsť súbežne.

Toto oznámenie je príspevkom k decembrovému zasadnutiu Európskej rady a samitu eurozóny v inkluzívnom formáte 27 členských štátov EÚ, na ktorom sa bude diskutovať o pokroku pri posilňovaní Európskeho mechanizmu pre stabilitu a dobudovaní bankovej únie vrátane ďalších krokov smerujúcich k európskemu systému ochrany vkladov, a to v súlade s vyhlásením júnového samitu eurozóny v inkluzívnom formáte. K tomuto pokroku by malo dochádzať súbežne s pokrokom v oblasti znižovania rizika.

V súčasnej hospodárskej a finančnej situácii by mala Európska únia využiť príležitosť posilniť hospodársku a menovú úniu. V súlade s plánom Komisie zo 6. decembra 2017 na prehĺbenie hospodárskej a menovej únie , ako aj v súlade s Agendou lídrov je dobudovanie bankovej únie naďalej jedným z kľúčových politických cieľov Únie. Dobudovaním bankovej únie sa ďalej posilní dôvera v bankový sektor a celkovo v hospodársku a menovú úniu. Zvýši sa tak odolnosť hospodárskej a menovej únie voči nepriaznivým otrasom, a to umožnením väčšieho cezhraničného rozdelenia rizika v súkromnom sektore.

Dalo by sa povedať, že riadenie nesplácaných úverov sa nachádza v bode obratu. Z krízovej činnosti postupne dozrelo na štruktúrovanejší a funkčnejší prístup. Pokrok v oblasti obchodu, technológií a regulácie napreduje podľa predstáv, no musí byť naďalej podporovaný cielenými politickými rozhodnutiami na vnútroštátnej, ako aj európskej úrovni. Potom by mohol slúžiť ako odrazový mostík na to, aby sa tento systém rozvinul do plne udržateľnej štruktúry, prostredníctvom ktorej sa bude dať efektívne riešiť existujúci objem nesplácaných úverov, ako aj riadiť ich budúce hromadenie – a teda tomuto hromadeniu aj predchádzať.

V súlade s regulačnými zlepšeniami v období po kríze tak banky a ďalší účastníci trhu získali značné poznatky a skúsenosti v oblasti riešenia nesplácaných úverov. Stimulom pre tento dôležitý vývoj smerom k vyspelejšiemu prostrediu pre riešenie nesplácaných úverov bol stabilný rast predaja nesplácaných úverov a sekuritizácie nesplácaných úverov. Skutočne udržateľné riešenie zostávajúcich problémov súvisiacich s nesplácanými úvermi v Európe však závisí od ďalšieho úsilia, ktoré sa bude venovať inovačným a spoločným prístupom. Niektoré už na trhu vznikajú, keďže sa medzi rôznymi účastníkmi trhu vytvárajú komplexné partnerstvá, napríklad medzi bankami a špecializovanými správcami, ktorí sú tretími stranami. Vďaka tomu si môžu čoraz lepšie vymieňať poznatky a informácie. Takto môžu banky a ostatní účastníci trhu dosahovať ďalší pokrok v oblasti digitalizácie a iniciatív týkajúcich sa platforiem (napr. koordinácia veriteľov alebo archívy údajov). Tento vývoj má potenciál znížiť náklady na riadenie nesplácaných úverov a zjednodušiť prevod nesplácaných úverov z bánk na podniky, ktoré sú lepšie vybavené na to, aby znášali príslušné prevádzkové a finančné zaťaženie. Vďaka pokračujúcej špecializácii medzi účastníkmi trhu sa ďalej zvýši efektivita riadenia a riešenia nesplácaných úverov z rozličných tried aktív.

Toto znižovanie objemu nesplácaných úverov a ich podielov uľahčili rozhodnými opatreniami manažment bánk a tvorcovia politík, a to najmä v členských štátoch s pomerne vysokou úrovňou nesplácaných úverov. V rámci členských štátov existuje tendencia k ďalšiemu zlepšeniu postupov riadenia rizík (najmä v zraniteľných bankách) a posilneniu krytia nesplácaných úverov rezervami či opravnými položkami, a teda zlepšeniu kapitálových pozícií bánk. Napríklad v Španielsku po vyriešení krízovej situácie banky Banco Popular v roku 2017 urýchlili ostatné banky ozdravenie svojich súvah. Od konca roku 2015 naďalej klesá podiel nesplácaných úverov na Cypre, pričom sa v druhej polovici tohto roka očakáva ich prudký pokles, keďže sa z bankového systému odstráni značné portfólio nesplácaných úverov, a to aj na základe značného objemu predaja nesplácaných úverov. Ďalšie využívanie sekuritizačných schém nesplácaných úverov je takisto podnetom pre zníženie objemu nesplácaných úverov. V Taliansku bola v roku 2016 zavedená sekuritizačná schéma podporovaná štátnymi zárukami (známymi ako „Garanzia Cartolarizzazione Sofferenze“ alebo „GACS“), pričom v septembri 2018 bola predĺžená o ďalších šesť mesiacov. Viacero ďalších iniciatív v rámci trhovej infraštruktúry má takisto za cieľ podporu riešenia nesplácaných úverov. Napríklad v Portugalsku sú iniciatívy na podporu spolupráce medzi veriteľmi (na urýchlenie reštrukturalizácie úverov alebo predaja nesplácaných úverov) vítaným dodatkom k súboru politík.

Komisia ako súčasť svojho balíka návrhov týkajúcich sa nesplácaných úverov, ktorý predložila v marci 2018, navrhla nariadenie, ktorým sa mení nariadenie o kapitálových požiadavkách a v ktorom sa zavádzajú spoločné minimálne úrovne krytia pre novovzniknuté úvery, ktoré sa stanú nesplácanými úvermi. Ak banka nespĺňa príslušnú minimálnu úroveň, uplatnia sa odpočty z jej vlastných zdrojov. O návrhu sa v súčasnosti diskutuje v Rade a Európskom parlamente. Rada sa dohodla na svojej rokovacej pozícii a Komisia vyzýva Parlament, aby postupoval rovnako, aby sa mohla prijať konečná dohoda pred koncom súčasného funkčného obdobia.

3.Rozšírenie platnosti usmernení jednotného mechanizmu dohľadu o nesplácaných úveroch na menšie banky (ktoré nie sú pod priamym dohľadom)

Európska centrálna banka v rámci svojho výkonu dohľadu úzko spolupracovala s Európskym orgánom pre bankovníctvo s cieľom dokončiť nedávno zverejnené usmernenia týkajúce sa riadenia problémových expozícií (pozri bod 4). Tieto usmernenia by mali uplatňovať všetky úverové inštitúcie v Únii. Primerane by ich mali uplatňovať aj menej systematické inštitúcie, a to v spolupráci s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.

4.Prijatie celoeurópskych usmernení týkajúcich sa problémových expozícií

Európsky orgán pre bankovníctvo zverejnil v októbri 2018 Usmernenia o riadení problémových expozícií a expozícií s pozmenenou splatnosťou pre banky a orgány dohľadu. Cieľom týchto usmernení je účinné a efektívne riadenie a udržateľné znižovanie nesplácaných úverov v súvahách bánk. Očakáva sa, že na základe týchto usmernení si banky vytvoria stratégie zamerané na problémové expozície, ako aj vhodné riadiace a prevádzkové opatrenia. Tieto stratégie a opatrenia podliehajú posúdeniu orgánmi dohľadu v zmysle procesu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu. Tieto usmernenia by sa mali uplatňovať od 30. júna 2019.

5.Nové usmernenia o vzniku úverov, monitorovaní a vnútornej správe bánk

Európsky orgán pre bankovníctvo pripravuje usmernenia o vzniku úverov a monitorovaní. Navrhované usmernenia by sa mali týkať vnútornej správy bánk v súvislosti s úverovým rizikom, posudzovania úverovej bonity dlžníkov, oceňovania kolaterálu a činností bánk v oblasti monitorovania úverového rizika zahŕňajúcich rôzne triedy aktív a protistrany. Vzhľadom na rozsah témy a jej súvis s rámcom ochrany spotrebiteľov, napr. pri posudzovaní úverovej bonity perspektívnych dlžníkov, môže príprava návrhu komplexného súboru usmernení istý čas trvať. Potenciálna interakcia so zainteresovanými stranami v oblasti ochrany spotrebiteľov týkajúca sa tohto bodu môže spôsobiť oneskorenie predloženia návrhu usmernení. Európsky orgán pre bankovníctvo plánuje prediskutovať návrh konzultačného dokumentu týkajúceho sa usmernení o vzniku úverov a monitorovaní na zasadnutí Rady orgánov dohľadu začiatkom roku 2019 a zverejniť konzultačný dokument neskôr v tom istom roku.

6.Vyvinutie makroprudenciálnych prístupov na predchádzanie hromadeniu nesplácaných úverov v budúcnosti

Európsky výbor pre systémové riziká plánuje do konca roka 2018 dokončiť správu o makroprudenciálnych prístupoch na predchádzanie vzniku problémov súvisiacich s nesplácanými úvermi v celom systéme. V správe sa takisto starostlivo posudzujú procyklické účinky opatrení zameraných na riešenie objemu nesplácaných úverov a možné dôsledky na finančnú stabilitu. Medzičasom poradný vedecký výbor Európskeho výboru pre systémové riziká zverejnil v septembri 2018 svoj príspevok k danej téme. Jedným z kľúčových aspektov, ktorý sa skúmal, bola optimálna rýchlosť a spôsob riešenia nesplácaných úverov na úrovni celého systému.

7.Zvýšené požiadavky na zverejňovanie informácií o kvalite aktív a o nesplácaných úveroch týkajúce sa všetkých bánk

Európsky orgán pre bankovníctvo pripravil Usmernenia o zverejňovaní informácií o problémových expozíciách a expozíciách s pozmenenou splatnosťou. Cieľom týchto usmernení je stanoviť spoločný obsah a jednotný formát zverejňovania informácií o problémových expozíciách, expozíciách s pozmenenou splatnosťou a zabavených aktívach, ktoré by mali poskytovať banky. Ich cieľom je zosúladiť aspekty zverejňovania informácií pre všetky inštitúcie v rámci Únie so súčasnými odporúčaniami pre banky uvedenými v usmernení jednotného mechanizmu dohľadu. Európsky orgán pre bankovníctvo uskutočnil verejnú konzultáciu a očakáva sa, že konečné znenie usmernení bude zverejnené vo 4. štvrťroku 2018. Usmernenia by sa mali uplatňovať od 31. decembra 2019.

8.Zlepšenie poskytovania požadovaných podkladových informácií zo strany bánk o úverových expozíciách v bankovej knihe

Európsky orgán pre bankovníctvo zverejnil v decembri 2017 vzory monitorovania podkladových informácií o úveroch s cieľom posilniť dátovú infraštruktúru jednotnými a štandardizovanými údajmi o nesplácaných úveroch. Tieto vzory nie sú súčasťou podávania správ orgánom dohľadu, no bankám a investorom sa odporúča, aby na obchodné transakcie používali tieto štandardizované vzory určené pre nesplácané úvery. Tieto vzory obsahujú informácie o úveroch, protistranách v súvislosti s úvermi a o poskytnutom kolateráli. Po zverejnení vzorov sa v prvej polovici roku 2018 uskutočnilo dodatočné testovanie s aktuálnymi údajmi. Vďaka využívaniu vzorov rôznymi inštitúciami a vďaka kontaktu Európskeho orgánu pre bankovníctvo so zainteresovanými stranami získal orgán ďalšiu spätnú väzbu a v septembri 2018 zverejnil revidovanú verziu. Vďaka spolupráci orgánu s odvetvím sa potvrdilo, že v súčasnosti využívajú tieto vzory pri svojich transakciách rôzni účastníci trhu.

9.Posilnenie dátovej infraštruktúry v oblasti nesplácaných úverov a zváženie vytvorenia platforiem pre transakcie nesplácaných úverov

Platforma pre transakcie nesplácaných úverov v rámci celej Únie by bola elektronickým trhom, na ktorom si môžu držitelia nesplácaných úverov – banky a nebankoví veritelia – a potenciálni investori vymieňať informácie a obchodovať. Vďaka takejto platforme sa na sekundárnom trhu pre nesplácané úvery môže podariť vyriešiť niekoľko súčasných príčin zlyhania trhu vrátane asymetrie informácií medzi predajcami a nákupcami a vysokých transakčných nákladov. V dôsledku toho by banky mohli zvýšiť predaj a dosiahnuť vyššie predajné ceny, než je v súčasnosti možné, investorom by sa uľahčil prístup na trhy s nesplácanými úvermi a banky by sa tak mohli zbaviť nesplácaných úverov a rýchlejšie ozdraviť svoje súvahy. Takáto platforma by mohla pomôcť pri riešení súčasného objemu nesplácaných úverov a byť stálym kanálom na efektívnu likvidáciu budúcich nesplácaných úverov hneď ako vzniknú. V tomto smere by to mohla byť dôležitá a zároveň nízkonákladová investícia do infraštruktúry, vďaka ktorej by sa v budúcnosti predišlo hromadeniu veľkého objemu nových nesplácaných úverov. Mohla by byť preto hlavným nástrojom, ktorým by sa prispelo k udržateľnému riešeniu otázky nesplácaných úverov v Európe.

Rada vyzvala Európsku centrálnu banku, Európsky orgán pre bankovníctvo a Komisiu, aby zvážili vytvorenie platformy pre transakcie nesplácaných úverov s cieľom podnietiť rozvoj sekundárnych trhov. K tomuto oznámeniu je preto pripojený pracovný dokument útvarov Komisie o možnom vytvorení takejto platformy pre transakcie, ktorý vypracovala Komisia spoločne s Európskou centrálnou bankou a Európskym orgánom pre bankovníctvo. Načrtáva sa v ňom stanovisko útvarov Komisie k tomu, ako by mali v praxi fungovať opatrenia zamerané na takýto nástroj.

Komisia dnes takisto pozvala zainteresované strany z odvetvia k okrúhlemu stolu, aby začali pracovať na príprave platforiem pre nesplácané úvery v rámci celej Únie. Komisia požiada zainteresované strany, aby sa do jari 2019 dohodli na konkrétnej podobe vytvorenia a vydania odvetvových noriem pre európske platformy pre nesplácané úvery. Komisia bude spolu s Európskou centrálnou bankou a Európskym orgánom pre bankovníctvo naďalej zohrávať kľúčovú úlohu pri uľahčovaní prijímania potrebných krokov na podporu vzniku platforiem pre nesplácané úvery v rámci celej Únie.

10.Vytvorenie koncepcie pre vnútroštátne správcovské spoločnosti

Útvary Komisie v úzkej spolupráci s Európskou centrálnou bankou, Európskym orgánom pre bankovníctvo a Jednotnou radou pre riešenie krízových situácií zverejnili ako súčasť balíka opatrení týkajúcich sa nesplácaných úverov z marca 2018 technickú koncepciu zriadenia vnútroštátnej správcovskej spoločnosti. V nezáväznej koncepcii sa členským štátom, ktoré o to prejavia záujem, poskytujú usmernenia týkajúce sa reštrukturalizácie ich bánk prostredníctvom vytvorenia vnútroštátnych správcovských spoločností (alebo iných opatrení zameraných na nesplácané úvery), ak ich budú považovať za potrebné, a to v plnom súlade s pravidlami EÚ v oblasti bankovníctva a štátnej pomoci.

11.Rozvoj sekundárnych trhov pre nesplácané úvery