Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia /* KOM/2011/0753 v konečnom znení - 2011/0368 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Význam politík týkajúcich sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v posledných rokoch stále rastie. Tieto politiky sú základom európskeho projektu zameraného na vytvorenie priestoru bez vnútorných hraníc, do ktorého môžu občania EÚ a štátni príslušníci tretích krajín vstupovať, v ktorom sa môžu pohybovať a voľne žiť a pracovať, a prinášať tak so sebou nové nápady, kapitál, vedomosti a inovácie alebo zapĺňať medzery na vnútroštátnych trhoch práce, presvedčení, že ich práva budú plne rešpektované a ich bezpečnosť zaistená. Rastúci význam politík vnútorných záležitostí potvrdil Štokholmský program z roku 2009[1]. Zároveň ide o jednu z oblastí, v ktorých došlo na základe Lisabonskej zmluvy k významným zmenám. V oblasti vnútornej bezpečnosti poskytli základné dokumenty, ako je oznámenie Komisie o stratégii vnútornej bezpečnosti[2], jednoznačné usmernenie pre smerovanie činností v nasledujúcich rokoch. Vnútorná bezpečnosť je oblasťou, kde bude Únia čeliť významným výzvam. Terorizmus a organizovaná trestná činnosť, obchod s drogami, korupcia, počítačová kriminalita, obchodovanie s ľuďmi a so zbraňami budú aj naďalej predstavovať vážne hrozby. Predpokladá sa, že agregované úrovne trestnej činnosti zostanú stabilné, očakáva sa však, že povaha trestných činov sa zmení, pričom zločinci budú na páchanie trestných činov využívať nové technológie. Možno očakávať, že sa cezhraničná a organizovaná trestná činnosť zvýši a že sa stane sofistikovanejšou a viac medzinárodného charakteru. Očakáva sa, že sa zvýši počet niektorých druhov trestných činov, ako sú podvody, pranie špinavých peňazí a počítačová kriminalita. Bude potrebné podniknúť kroky na účinnejšiu ochranu kritickej infraštruktúry Únie, a to najmä pred teroristickými útokmi, a navrhnúť integrovaný prístup Únie k riadeniu rizík a kríz. Na riešenie všetkých týchto budúcich výzev sú potrebné lepšie opatrenia na úrovni Únie, aby sa bolo možné chrániť občanov pred stále rastúcimi nadnárodnými hrozbami a aby sa podporili operatívne činnosti vykonávané príslušnými orgánmi členských štátov, a to aj prostredníctvom primeraného financovania Únie. V tejto súvislosti Štokholmský program obsahoval výslovnú výzvu na vytvorenie fondu na podporu vykonávania stratégie vnútornej bezpečnosti a uceleného a súhrnného prístupu k spolupráci pri presadzovaní práva, vrátane riadenia vonkajších hraníc Únie. V tejto súvislosti Komisia vo svojom návrhu viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020[3] z 29. júna 2011 navrhla zriadiť Fond pre vnútornú bezpečnosť ako súčasť zjednodušenej štruktúry dvoch fondov pre budúce výdavky v oblasti vnútorných vecí, ​​ktorá zahŕňa aj Fond pre azyl a migráciu. Fond pre vnútornú bezpečnosť bude mať celkový rozpočet vo výške 4 648 mil. EUR (v bežných cenách) na podporu plnenia piatich strategických cieľov stanovených na základe stratégie vnútornej bezpečnosti: rozložiť medzinárodné zločinecké siete; zabraňovať terorizmu, radikalizácii a náboru nových členov; zvýšiť úroveň bezpečnosti občanov a podnikov v kybernetickom priestore; zvýšiť bezpečnosť prostredníctvom riadenia hraníc a zvýšiť odolnosť Európy voči krízam a katastrofám. Vzhľadom na to, že široká škála strategických cieľov, ktoré sa majú pokryť, má v zmluve rôzne právne základy, nie je z právneho hľadiska možné zriadiť Fond pre vnútornú bezpečnosť ako jeden finančný nástroj. Navrhuje sa preto zriadiť fond ako súhrnný rámec financovania pozostávajúci z dvoch návrhov pre jednotlivé oblasti – tento návrh je jedným z nich –, ktorý bude doplnený horizontálnym nástrojom, v ktorom sa stanovia spoločné ustanovenia. Právna architektúra je podrobnejšie vysvetlená v oddiele 3. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU V súlade s väčším dôrazom kladeným na hodnotenie ako nástroj pre informované politické rozhodovanie, tento návrh vychádza z výsledkov hodnotenia, konzultácií so zainteresovanými stranami a posúdenia vplyvu. Práce na príprave budúcich finančných nástrojov pre vnútorné veci sa začali v roku 2010 a pokračovali v roku 2011. Ako súčasť týchto prípravných prác sa v decembri roku 2010 začalo hodnotenie/štúdia posúdenia vplyvu s pomocou externého dodávateľa. Táto štúdia bola dokončená v júli 2011 a priniesla súhrnné výsledky hodnotenia existujúcich finančných nástrojov a informovala o problémoch, cieľoch a možnostiach politiky, vrátane ich pravdepodobného vplyvu, ktoré sa preskúmali v posúdení vplyvu. Komisia v nadväznosti na túto štúdiu vypracovala správu o posúdení vplyvu, ku ktorej výbor pre posudzovanie vplyvu predložil svoje stanovisko 9. septembra 2011. V súlade s prístupom, v rámci ktorého sa väčší dôraz kladie na hodnotenie ako nástroj pre informovanú tvorbu politík sa v tomto legislatívnom návrhu v plnom rozsahu zohľadňuje aj formálne strednodobé hodnotenie všeobecného programu pre „Bezpečnosť a ochrana slobôd“[4], ktoré sa vzťahuje sa vykonávanie programov ISEC (predchádzanie a boj proti trestnej činnosti) a CIPS (predchádzanie, pripravenosť a riadenie následkov terorizmu a iných bezpečnostných rizík) v rokoch 2007 až 2009. Komisia vo svojej správe zo 16. júna 2011 posúdila kvantitatívne a kvalitatívne aspekty vykonávania programov a získané výsledky, vrátane presného mapovania činností programu, analýzy výkonnosti financovaných projektov a preskúmania nástrojov a vykonávacích mechanizmov s cieľom určiť možné nápravné opatrenia. Pri príprave toho návrhu sa vzali do úvahy všetky výsledky osobitnej on-line konzultácie verejnosti o budúcom financovaní vnútorných vecí[5], ktorá prebiehala od 5. januára do 20. marca 2011 a bola otvorená pre zainteresované subjekty z Únie a z tretích krajín. Celkovo bolo prijatých 115 odpovedí od jednotlivcov a v mene organizácií, vrátane 8 pozičných dokumentov. Do konzultácie prispeli respondenti zo všetkých členských štátov, ako aj respondenti z niektorých tretích krajín. Na konferencii „Budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ: nový pohľad“, ktorá sa konala v apríli 2011, mali hlavné zainteresované strany (členské štáty, medzinárodné organizácie, organizácie občianskej spoločnosti atď.) možnosť podeliť sa navzájom o svoje názory na budúcnosť financovania vnútorných vecí Únie. Konferencia bola takisto príležitosťou na potvrdenie výsledkov preskúmania a verejnej konzultácie. Budúcnosť financovania vnútorných vecí EÚ sa predniesla a prediskutovala s inštitucionálnymi zainteresovanými stranami pri viacerých príležitostiach, vrátane neformálnych raňajok v priebehu zasadnutia Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci (SVV) 21. januára 2011, neformálnych raňajok s politickými koordinátormi Európskeho parlamentu 26. januára 2011, na vypočutí komisárky Malmströmovej pred výborom Parlamentu pre politické výzvy (SURE) 10. marca 2011 a počas výmeny názorov medzi generálnym riaditeľom GR pre vnútorné záležitosti a parlamentným Výborom pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci (LIBE) 17. marca 2011. Špecifické odborné poradenstvo o budúcich finančných nástrojoch v oblasti vnútornej bezpečnosti sa poskytlo prostredníctvom rozhovorov, ktoré prebehli na zasadnutí Stáleho výboru pre operačnú spoluprácu v oblasti vnútornej bezpečnosti (COSI) 5. októbra 2010, keď sa uskutočnila predbežná výmena názorov so zástupcami členských štátov a zástupcami agentúr (Eurojust, Europol, CEPOL a Frontex) a v priebehu konferencie EOS o priemysle a bezpečnosti 9. februára 2011. Okrem toho sa technické aspekty spojené s realizáciou budúceho finančného nástroja v oblasti vnútornej bezpečnosti prediskutovali aj s expertmi členských štátov na stretnutiach 15. februára a 18. júla 2011 v dvoch výboroch všeobecného programu pre bezpečnosť a ochranu slobôd (ISEC a CIPS). Tieto konzultácie, konferencie a odborné diskusie potvrdili, že existuje všeobecná zhoda medzi hlavnými zainteresovanými stranami o potrebe rozšíriť rozsah financovania Únie v oblasti vnútornej bezpečnosti, a to aj pokiaľ ide o ich vonkajší rozmer, a o potrebe pracovať na ďalšom zjednodušení mechanizmov plnenia a väčšej flexibilite, najmä v reakcii na mimoriadne udalosti. Aby bolo možné vytvoriť pridanú hodnotu, výdavky Únie by mali lepšie odzrkadľovať priority a strategické záväzky na úrovni Únie a mali by podporovať vykonávanie acquis Únie v oblasti vnútorných vecí. V oblasti vnútornej bezpečnosti sa zainteresované strany domnievali, že široké tematické priority už boli stanovené v Štokholmskom programe z roku 2009 a v stratégii vnútornej bezpečnosti z roku 2010. Budúci mechanizmus financovania by sa preto mal vymedziť komplexne tak, aby zahŕňal orgány pôsobiace v oblasti presadzovania práva, pohraničnej stráže a colné orgány. Za dôležitú sa považovala aj potreba viac využívať príslušné agentúry Únie, ako sú Europol a Frontex. Veľkú podporu získalo zníženie počtu finančných nástrojov na štruktúru zloženú z dvoch fondov za predpokladu, že to povedie k zjednodušeniu. Zainteresované strany takisto odsúhlasili potrebu pružného mechanizmu reakcie na mimoriadne udalosti. Zdieľané hospodárenie s prechodom na viacročné programovanie sa vo všeobecnosti považovalo za vhodný spôsob hospodárenia pre výdavky v oblasti vnútorných vecí. Mimovládne organizácie však zastávali názor, že by takisto malo naďalej pokračovať priame hospodárenie. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Právo konať sa odvodzuje z článku 3 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa uvádza, že „Únia ponúka svojim občanom priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti bez vnútorných hraníc, v ktorom je zaručený voľný pohyb osôb spolu s príslušnými opatreniami týkajúcimi sa kontroly na vonkajších hraniciach, azylu, prisťahovalectva a predchádzania trestnej činnosti a boja s ňou.“ Opatrenia na úrovni Únie sú oprávnené na základe cieľov stanovených v článku 67 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ďalej len „zmluva“, v ktorom sa ustanovujú prostriedky na vytvorenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Toto nariadenie sa zakladá na viacerých právnych základoch hlavy V zmluvy v oblasti priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (článok 82 ods. 1, článok 84 a článok 87 ods. 2 ZFEÚ). Tieto články predstavujú zlučiteľné právne základy vzhľadom na právne osobitosti, ktoré sa uplatňujú pri rozhodovaní podľa tejto hlavy. Vzhľadom na rôzne pravidlá hlasovania v Rade, ktoré vyplývajú z variabilnej geometrie v súlade s protokolmi 19 (o schengenskom acquis), 21 (o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti) a 22 (o postavení Dánska aj so zreteľom na hlavu V tretiu časť zmluvy), nie je právne možné vypracovať jediný súhrnný legislatívny návrh týkajúci sa Fondu pre vnútornú bezpečnosť, a to napriek jednotnosti politických cieľov, na ktoré sa má zamerať. Fond pre vnútornú bezpečnosť je preto vytvorený ako súhrnný rámec financovania, ktorý sa skladá z dvoch samostatných aktov, ktorými sa zriaďujú rôzne zložky fondu a stanovujú ciele, oprávnené opatrenia a finančné krytia pre každú zložku: · nariadenie, ktorým sa ako súčasť fondu zriaďuje zložka zameraná na policajnú spoluprácu, predchádzanie trestnej činnosti, boj proti trestnej činnosti a krízové riadenie, · nariadenie, ktorým sa ako súčasť fondu zriaďuje zložka zameraná na riadenie hraníc a spoločnú vízovú politiku; V rámci súhrnného rámca Fondu pre vnútornú bezpečnosť toto nariadenie poskytne finančnú podporu na policajnú spoluprácu, výmenu informácií a prístup k informáciám, predchádzanie trestnej činnosti a boj proti cezhraničnej i závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, ochranu osôb a kritickej infraštruktúry proti udalostiam spojeným s bezpečnosťou a na účinné riadenie rizík a kríz súvisiacich s bezpečnosťou, pričom sa zohľadňujú spoločné politiky Únie (stratégie, programy a akčné plány), právne predpisy, praktická spolupráca a posúdenia hrozieb a rizík. V dôsledku toho by sa dva programy, v rámci ktorých sa v súčasnosti poskytuje finančná podpora pre túto oblasť politiky (ISEC, CIPS), mali zrušiť s účinnosťou od 1. januára 2014 s výhradou prechodných pravidiel. Pokiaľ ide o program CIPS (rozhodnutie Rady 2007/124/EC, Euratom), nie je to možné v rámci toho nariadenia. V dôsledku rôznych pravidiel hlasovania, ktoré vyplývajú z jeho dvojitého právneho základu (ES/Euratom), je potrebný osobitný právny predpis. Celkovo ide o oblasť, kde je jasná pridaná hodnota intervencií Únie v porovnaní so samostatným konaním členských štátov. Európska únia je v lepšej pozícii ako členské štáty riešiť cezhraničné situácie a poskytnúť platformu pre spoločné prístupy, finančná podpora poskytnutá v rámci tohto nariadenia prispieva najmä k posilneniu vnútroštátnych a európskych kapacít, ako aj k cezhraničnej spolupráci a koordinácii, ľahšej a bezpečnej komunikácii, vytváraniu sietí, vzájomnej dôvere a výmene informácií a osvedčených postupov v celej EÚ. V plnom rozsahu sa však uznáva, že intervencie by sa mali uskutočňovať na príslušnej úrovni a úloha Únie by nemala ísť nad rámec toho, čo je nevyhnutné. Keďže sa v preskúmaní rozpočtu zdôraznilo, že by sa „rozpočet EÚ mal využiť na financovanie verejného majetku EÚ, opatrení, ktoré členské štáty a regióny nemôžu financovať samostatne, alebo všade tam, kde sa takýmto spôsobom môžu zabezpečiť lepšie výsledky“[6]. 4. VPLYV NA ROZPOČET V návrhu budúceho viacročného rámca, ktorý predložila Komisia, sa pre Fond pre vnútornú bezpečnosť na obdobie rokov 2014 – 2020 počíta so sumou 4 648 mil. EUR (v bežných cenách). V rámci tejto celkovej sumy predstavujú orientačne dostupné zdroje na vykonávanie tohto konkrétneho nariadenia 1 128 mil. EUR. Orientačne 50 % z tejto sumy (564 mil. EUR) by sa malo použiť pre národné programy členských štátov, pričom ďalších 50 % (564 mil. EUR) by sa malo riadiť centrálne na financovanie opatrení Únie, núdzových opatrení a technickej pomoci. v miliónoch EUR Fond pre vnútornú bezpečnosť vrátane nových systémov IT || || 4 648 – Nástroj pre policajnú spoluprácu || || 1 128 – Nástroj pre hranice || || 3 520 5. HLAVNÉ PRVKY NÁVRHU · Jasné zameranie sa na strategické priority S cieľom zabezpečiť, aby sa mohol dosiahnuť dostatočný a preukázateľný vplyv, v tomto nariadení sa pre obdobie rokov 2014 – 2020 navrhuje sústrediť finančnú podporu Únie na päť základných strategických priorít (ako sa vymedzujú v stratégii vnútornej bezpečnosti Únie): – predchádzanie cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nej, – zvýšenie úrovne bezpečnosti občanov a podnikov v kybernetickom priestore, – zabránenie terorizmu, radikalizácii a náboru nových členov, – zvýšenie kapacít na ochranu kritickej infraštruktúry vo všetkých hospodárskych odvetviach a – zvýšenie odolnosti Európy voči krízam a katastrofám. Tieto strategické priority, ktoré sú podrobnejšie vymedzené v prílohe k tomuto nariadeniu, musia členské štáty zohľadniť pri návrhu svojich viacročných národných programov. Môžu sa kedykoľvek zmeniť a doplniť zjednodušeným postupom prostredníctvom delegovaného aktu v prípade vzniku nových rizík a hrozieb. Okrem toho, s cieľom poskytnúť ďalšie stimuly sa môže miera spolufinancovania EÚ na vnútroštátne opatrenia, ktorými sa vykonáva niektorá z týchto strategických priorít Únie, zvýšiť v súlade s horizontálnym nariadením zo 75 až na 90 % . Medzi konkrétne opatrenia podporované na základe tohto nariadenia patria predovšetkým opatrenia na posilnenie operačných kapacít členských štátov, ako sú spoločné cezhraničné operácie, výmena osvedčených postupov, testovanie a hodnotenie nových metodík a technológií (na odstránenie medzier v bezpečnostnom výskume financovanom Úniou), nadobúdanie technického vybavenia a infraštruktúr, vzdelávanie a výmena pracovníkov, analytické činnosti, ako je posudzovanie rizík a hrozieb, ako aj vytváranie sietí. S cieľom účinnejšie využiť právomoci a odborné znalosti príslušných agentúr Únie v oblasti vnútorných vecí Komisia takisto počíta s využitím možnosti, ktorú ponúka nariadenie o rozpočtových pravidlách[7], zveriť v rámci zdrojov dostupných na základe tohto nariadenia vykonávanie konkrétnych úloh takýmto agentúram v rámci ich poslaní a dodatočne k ich pracovným programom. V prípade úloh, na ktoré sa vzťahuje tento nástroj, ide najmä o Európsky policajný úrad (EUROPOL), napr. pri organizovaní spoločných vyšetrovacích tímov alebo fungovanie prümského asistenčného pracoviska, a Európsku policajnú akadémiu (CEPOL), napr. pri návrhu a uplatňovaní európskych vzdelávacích programov, spoločných tematických učebných plánov a modulov, a to aj pre zamestnancov orgánov presadzovania práva z príslušných tretích krajín. · Rozdelenie dostupných zdrojov Celková suma pre tento nástroj na obdobie rokov 2014 – 2020 sa skladá z dvoch častí: rozpočtu EÚ (1 128 mil. EUR v bežných cenách) a ešte neznámych príspevkov krajín pridružených k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis (Nórsko, Island, Švajčiarsko, Lichtenštajnsko), ktoré sa podieľajú na tomto nástroji. Z členských štátov sa Dánsko nebude podieľať na tomto nariadení a Írsko a Spojené kráľovstvo sa môžu rozhodnúť v súlade s ich príslušnými protokolmi. Celková suma vo výške 1 128 mil. EUR sa rozdelí rovnako (pomerom 50/50): členské štáty dostanú orientačnú sumu vo výške 564 mil. EUR (v bežných cenách) na ich národné programy (zdieľané hospodárenie) a na opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách a technickú pomoc, Komisia použije rovnakú orientačnú sumu v rámci priameho a nepriameho hospodárenia. Kritériá zvolené na prideľovanie dostupných prostriedkov členským štátom vychádzajú z toho, čo musia jednotlivé členské štáty chrániť: ich obyvateľstvo, územie, osoby a náklady vybavené na ich letiskách a v námorných prístavoch a európske kritické infraštruktúry určené v súlade s právom Únie. Keďže sa v tejto súvislosti musia zohľadňovať aj rôzne finančné možnosti členských štátov, ako piate kritérium na prideľovanie sa použil ich hrubý domáci produkt (v opačnom pomere). · Pomoc v núdzových situáciách a opatrenia v tretích krajinách alebo súvisiace s tretími krajinami V tomto nariadení a v horizontálnom nariadení sa zavádzajú osobitné ustanovenia, aby Únia bola schopná prijať rýchle a účinné opatrenia v prípade akejkoľvek udalosti súvisiacej s bezpečnosťou alebo novovzniknutou hrozbou, ktorá má alebo môže mať významný nepriaznivý vplyv na bezpečnosť ľudí v jednom alebo vo viacerých členských štátoch (stav núdze). O takejto pomoci v núdzových situáciách vždy rozhoduje Komisia, môžu ju však navrhnúť členské štáty, agentúry Únie, medzinárodné organizácie alebo výbor zriadený na základe článku 71 (COSI) v zastúpení členského štátu, ktorý predsedá Rade. Pomoc v núdzových situáciách sa neobmedzuje na Úniu a môže zahŕňať aj opatrenia v tretích krajinách alebo súvisiace s tretími krajinami. Vo všeobecnosti sa zoznam opatrení v tretích krajinách alebo súvisiacich s tretími krajinami oprávnenými na základe tohto nariadenia zameriava na krátkodobé operatívne opatrenia, ktoré majú priamy vplyv na vnútornú bezpečnosť Únie, ako sú spoločné cezhraničné operácie, kúpa technického vybavenia, opatrenia zamerané na výmenu a odbornú prípravu pracovníkov, posúdenia hrozieb a rizík, ako aj na finančnú podporu na činnosti zamerané na zvyšovanie informovanosti a komunikáciu. Opatrenia v tretích krajinách vykonáva predovšetkým Komisia prostredníctvom priameho alebo nepriameho hospodárenie v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. Tieto opatrenia nie sú priamo zamerané na rozvoj a v prípade vhodnosti dopĺňajú finančnú pomoc poskytnutú v rámci nástrojov vonkajšej pomoci Únie, ktoré sú aj naďalej hlavným zdrojom financovania pomoci tretím krajinám pri budovaní ich príslušných kapacít. Pri vykonávaní týchto opatrení sa bude usilovať o plný súlad so zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej politiky Únie vo vzťahu k danej krajine alebo regiónu. Doplnkovosť sa zabezpečí prostredníctvom posilnenej spolupráce s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a s príslušnými útvarmi Komisie. 2011/0368 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 82 ods. 1, článok 84 a článok 87 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie[8], po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[9], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[10], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Cieľ Únie zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (článok 67 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie) by sa okrem iného mal dosiahnuť prostredníctvom opatrení na predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej, ako aj prostredníctvom opatrení na koordináciu a spoluprácu orgánov presadzovania práva členských štátov a s príslušnými tretími krajinami. (2) Na dosiahnutie tohto cieľa by sa mali prijať posilnené opatrenia na úrovni Únie na účely ochrany osôb a tovarov pred rastúcimi nadnárodnými hrozbami a na podporu práce, ktorú vykonávajú príslušné orgány členských štátov. Terorizmus a organizovaná trestná činnosť, obchod s drogami, korupcia, počítačová kriminalita, obchodovanie s ľuďmi a so zbraňami zostávajú, okrem iného, naďalej problémom vnútornej bezpečnosti Únie. (3) Stratégia vnútornej bezpečnosti Európskej únie, ktorú prijala Rada vo februári 2010[11], predstavuje spoločnú agendu na riešenie týchto spoločných problémov týkajúcich sa bezpečnosti. V oznámení Komisie z novembra 2010 „Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe”[12] sa zásady a usmernenia stratégie prevádzajú do konkrétnych opatrení určením piatich strategických cieľov: rozložiť medzinárodné zločinecké siete, zabraňovať terorizmu, radikalizácii a náboru nových členov, zvýšiť úroveň bezpečnosti občanov a podnikov v kybernetickom priestore, zvýšiť bezpečnosť prostredníctvom riadenia hraníc a zvýšiť odolnosť Európy voči krízam a katastrofám. (4) Solidarita medzi členskými štátmi, jasnosť v rozdelení úloh, dodržiavanie základných práv a právneho štátu, ako aj silný dôraz na globálne perspektívy a neoddeliteľné prepojenie s vonkajšou bezpečnosťou by mali byť hlavnými zásadami, ktorými sa riadi vykonávanie stratégie vnútornej bezpečnosti. (5) S cieľom podporiť vykonávanie stratégie vnútornej bezpečnosti a zabezpečiť, aby sa stala bežnou realitou, by sa členským štátom mala poskytnúť dostatočná finančná podpora Únie prostredníctvom zriadenia Fondu pre vnútornú bezpečnosť. (6) Vzhľadom na právne špecifiká platné pre hlavu V zmluvy nie je možné zriadiť Fond pre vnútornú bezpečnosť ako jediný finančný nástroj. (7) Fond by sa preto mal zriadiť ako súhrnný rámec pre finančnú podporu EÚ v oblasti vnútornej bezpečnosti, ktorý zahŕňa nástroj zriadený na základe tohto nariadenia, ako aj nástroj zriadený na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz[13]. Tento súhrnný rámec by malo dopĺňať nariadenie (EÚ) č. XXX/2012[14], ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia. (8) Celkové zdroje pre toto nariadenie a nariadenie (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, by mali spoločne tvoriť finančné krytie na celé obdobie trvania fondu, ktoré by malo predstavovať hlavnú referenčnú hodnotu pre rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového postupu v súlade s bodom 17 medziinštitucionálnej dohody. (9) V súhrnnom rámci Fondu pre vnútornú bezpečnosť by sa z finančnej pomoci poskytovanej v rámci tohto nástroja mala podporovať policajná spolupráca, výmena informácií a prístup k informáciám, predchádzanie trestnej činnosti, boj proti cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, ochrana osôb a kritických infraštruktúr pred udalosťami súvisiacimi s bezpečnosťou a účinné riadenie rizík a kríz súvisiacich s bezpečnosťou, pričom sa zohľadnia spoločné politiky (stratégie, programy a akčné plány), právne predpisy a praktická spolupráca. (10) Z finančnej pomoci v týchto oblastiach by mali byť podporiť predovšetkým opatrenia na podporu cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmenu informácií, výmenu najlepších postupov, ľahšej a bezpečnej komunikácie a koordinácie, školení a výmeny zamestnancov, analytických, monitorovacích a hodnotiacich činností, súhrnných posúdení hrozieb a rizík, činností zameraných na zvyšovanie povedomia, testovania a overovania nových technológií, forenznej vedy a výskumu a na obstaranie interoperabilných technických zariadení. (11) Opatrenia v tretích krajinách a opatrenia súvisiace s tretími krajinami podporované prostredníctvom tohto nástroja by mali vytvárať synergické efekty a byť súdržné s ostatnými opatreniami mimo Európskej únie podporovanými prostredníctvom geografických a tematických nástrojov vonkajšej pomoci Únie. Pri vykonávaní takýchto opatrení by sa malo usilovať o plný súlad so zásadami a všeobecnými cieľmi vonkajšej činnosti a zahraničnej politiky Únie vo vzťahu k danej krajine alebo regiónu. Nemali by byť určené na podporu opatrení, ktoré sú priamo zamerané na rozvoj, a ak je to vhodné, mali by dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. Usilovať sa tiež bude o súdržnosť s humanitárnou politikou Únie, najmä pokiaľ ide o vykonávanie opatrení v núdzových situáciách. (12) Tento nástroj by sa mal uplatňovať pri úplnom dodržaní práv a zásad zakotvených v Charte základných práv Európskej únie. (13) S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie Fondu pre vnútornú bezpečnosť by sa rozpočet Únie pridelený na tento finančný nástroj mal plniť prostredníctvom zdieľaného hospodárenia, s výnimkou opatrení osobitného záujmu Únie (opatrenia Únie), pomoci v núdzových situáciách a technickej pomoci, ktoré sú realizované prostredníctvom priameho a nepriameho hospodárenia. (14) Zdroje pridelené členským štátom na vykonávanie prostredníctvom ich národných programov by sa mali rozdeľovať na základe jasných a objektívnych kritérií týkajúcich sa verejných statkov, ktoré majú členské štáty chrániť, a stupňa ich finančnej spôsobilosti zabezpečiť vysokú úroveň vnútornej bezpečnosti, ako sú veľkosť ich populácie, veľkosť ich územia, počet cestujúcich a množstvo nákladu, ktoré prechádzajú cez ich medzinárodné letiská a v námorné prístavy, počet európskych kritických infraštruktúr a ich hrubý domáci produkt. (15) S cieľom posilniť solidaritu a deľbu zodpovednosti za spoločné politiky, stratégie a akčné plány Únie by sa členské štáty mali podporiť v tom, aby využili časť celkových zdrojov určených na národné programy na riešenie strategických priorít Únie uvedených v prílohe I k tomuto nariadeniu. V prípade projektov, ktoré sa zameriavajú na tieto priority, by sa príspevok Únie na ich celkové oprávnené náklady mal zvýšiť na 90 % v súlade s nariadením (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. (16) Strop zdrojov, ktoré zostanú k dispozícii Únie, by mala byť rovnako vysoká ako zdroje pridelené členským štátom na vykonávanie ich národných programov. To zabezpečí schopnosť Únie podporiť v danom rozpočtovom roku opatrenia, ktoré sú predmetom osobitného záujmu Únie, ako sú štúdie, testovanie a overovanie nových technológií, nadnárodné projekty, vytváranie sietí a výmena najlepších postupov, monitorovanie uplatňovania príslušných právnych predpisov a politík Únie a opatrení súvisiacich s tretími krajinami a v tretích krajinách. Podporované opatrenia by mali byť v súlade s prioritami stanovenými v príslušných stratégiách, programoch, akčných plánoch a posúdeniach rizík a hrozieb Únie. (17) S cieľom posilniť schopnosť Únie okamžite reagovať na udalosti súvisiace s bezpečnosťou a na novovzniknuté hrozby pre Úniu by malo byť možné poskytnúť pomoc v núdzovej situácii v súlade s mechanizmom rýchlej reakcie zriadeným na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. (18) Financovanie z rozpočtu Únie by sa malo sústrediť na činnosti, pri ktorých intervencia Únie môže priniesť pridanú hodnotu v porovnaní s opatreniami samotných členských štátov. Keďže je Únia v lepšej pozícii ako členské štáty pri riešení cezhraničných situácií a zabezpečení platformy pre spoločné prístupy, činnosti oprávnené na podporu na základe tohto nariadenia by mali prispieť najmä k posilneniu národných kapacít a kapacít Únie, ako aj k cezhraničnej spolupráci a koordinácii, vytváraniu sietí, vzájomnej dôvere a výmene informácií a osvedčených postupov. (19) S cieľom doplniť alebo zmeniť a doplniť ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa vymedzenia strategických priorít Únie by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie mala delegovať na Komisiu, ktorá by mala vykonať príslušné konzultácie v rámci jej prípravných prác, a to aj na expertnej úrovni. Komisia by mala pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov zabezpečiť paralelné, včasné a primerané odovzdanie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (20) S cieľom zabezpečiť jednotné, účinné a včasné uplatňovanie ustanovení tohto nariadenia by sa Komisii mali zveriť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie. (21) Rozhodnutie Rady 2007/125/SVV, ktorým sa ustanovuje na obdobie rokov 2007 až 2013 ako súčasť všeobecného programu o bezpečnosti a ochrane slobôd osobitný program Predchádzanie a boj proti trestnej činnosti[15] by sa malo zrušiť s výnimkou prechodných ustanovení uvedených v tomto nariadení. (22) Keďže ciele tohto nariadenia, a to posilnenie koordinácie a spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva, predchádzanie trestnej činnosti a boj proti nej, ochrana osôb a kritickej infraštruktúry pred udalosťami súvisiacim s bezpečnosťou a zvýšenie kapacity členských štátov a Únie účinne riadiť riziká spojené s bezpečnosťou a krízami, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. (23) Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj schengenského acquis, ktoré patrí do oblastí uvedených v článku 1 bode H rozhodnutia Rady 1999/437/ES zo 17. mája 1999 o určitých vykonávacích predpisoch k dohode uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení týchto dvoch štátov pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis[16]. (24) Pokiaľ ide o Švajčiarsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarska k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode H rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2008/146/ES o uzavretí dohody v mene Európskeho spoločenstva[17]. (25) Pokiaľ ide o Lichtenštajnsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Protokolu medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom, Švajčiarskou konfederáciou a Lichtenštajnským kniežatstvom o pristúpení Lichtenštajnského kniežatstva k dohode medzi Európskou úniou, Európskym spoločenstvom a Švajčiarskou konfederáciou o pridružení Švajčiarskej konfederácie k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode H rozhodnutia Rady 1999/437/ES v spojení s článkom 3 rozhodnutia Rady 2011/349/EU o uzavretí protokolu v mene Únie[18]. (26) V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. (27) V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 tohto protokolu, sa Írsko [nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu/oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia]. (28) V súlade s článkom 3 Protokolu o postavení Spojeného kráľovstva a Írska s ohľadom na priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, a bez toho, aby bol dotknutý článok 4 tohto protokolu, sa Spojené kráľovstvo [nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané ani nepodlieha jeho uplatňovaniu/oznámilo želanie zúčastniť sa na prijatí a uplatňovaní tohto nariadenia], PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Účel a rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia (ďalej len „nástroj“) ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ďalej len „fond“). Spoločne s nariadením (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, sa týmto nariadením zriaďuje Fond pre vnútornú bezpečnosť na obdobie od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020. 2. V tomto nariadení sa ustanovujú a) ciele, oprávnené opatrenia a strategické priority finančnej podpory, ktorá sa má poskytnúť na základe tohto nástroja; b) všeobecný rámec pre vykonávanie oprávnených opatrení; c) prostriedky dostupné v rámci tohto nástroja od 1. januára 2014 do 31. decembra 2020 a ich rozdelenie. 3. V tomto nariadení sa ustanovuje uplatňovanie pravidiel stanovených v nariadení (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. 4. Tento nástroj sa nevzťahuje na záležitosti, na ktoré sa vzťahuje program Spravodlivosť, ako sa uvádzajú v nariadení (EÚ) č. XXX/2012[19]. Tento nástroj sa však môže vzťahovať na opatrenia, ktoré sa zameriavajú na podporu spolupráce medzi justičnými orgánmi a orgánmi presadzovania práva. Článok 2 Vymedzenia pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: a) „policajná spolupráca“ znamená konkrétne opatrenia a typy spolupráce, ako sa vymedzujú v článku 87 Zmluvy o fungovaní Európskej únie; b) „výmena informácií a prístup k informáciám“ znamená zhromažďovanie, uchovávanie, spracovávanie, analýzu a výmenu informácií dôležitých pre orgány presadzovania práva v súvislosti s predchádzaním, odhaľovaním, vyšetrovaním a stíhaním trestných činov, najmä závažnej cezhraničnej a organizovanej trestnej činnosti; c) „predchádzanie trestnej činnosti“ znamená všetky opatrenia zamerané na zníženie trestnej činnosti alebo inak prispievajúce k zníženiu trestnej činnosti a pocitu neistoty občanov, ako je vymedzené v rozhodnutí Rady 2009/902/SVV z 30. novembra 2009 vytvorení Európskej siete na predchádzanie trestnej činnosti (EUPCN)[20]; d) „organizovaná trestná činnosť“ znamená trestné konanie spáchané štruktúrovanou skupinou troch alebo viacerých osôb, existujúcou po určitú dobu a konajúcou v zhode s cieľom priamo alebo nepriamo získať finančné alebo iné hmotné výhody; e) „terorizmus“ znamená akýkoľvek úmyselný čin a trestný čin uvedený v rámcovom rozhodnutí 2002/475/SVV z 13. júna 2002 o boji proti terorizmu[21], zmenenom a doplnenom rámcovým rozhodnutím 2008/919/SVV z 28. novembra 2008[22]; f) „riadenie rizík a krízové riadenie“ znamenajú akékoľvek opatrenia týkajúce sa posudzovania, predchádzania, pripravenosti a riadenia následkov terorizmu a iných rizík spojených s bezpečnosťou; g) „predchádzanie a pripravenosť“ znamenajú akékoľvek opatrenia zamerané na predchádzanie rizikám spojeným s možnými teroristickými útokmi alebo inými udalosťami súvisiacimi s bezpečnosťou a/alebo na zníženie týchto rizík; h) „riadenie následkov“ znamená účinnú koordináciu opatrení prijatých s cieľom reagovať na teroristický útok alebo inú udalosť súvisiacu s bezpečnosťou a s cieľom znížiť dopad následkov takýchto udalostí na účely zaistenia účinnej koordinácie opatrení na vnútroštátnej úrovni a/alebo na úrovni EÚ; i) „kritická infraštruktúra“ znamená všetky materiálne zdroje, služby, zariadenia informačných technológií, siete a majetok infraštruktúry, ktorých narušenie alebo zničenie by malo vážny vplyv na kritické spoločenské funkcie, vrátane dodávateľského reťazca, zdravia, bezpečnosti, hospodárskeho alebo sociálneho blahobytu ľudí alebo fungovanie Európskej únie alebo jej členských štátov; j) „núdzová situácia“ znamená akúkoľvek udalosť súvisiacu s bezpečnosťou alebo novovzniknutú hrozbu, ktorá má alebo môže mať významný negatívny vplyv na bezpečnosť ľudí v jednom členskom štáte alebo vo viacerých členských štátoch. Článok 3 Ciele 1. Všeobecnými cieľom tohto nástroja je prispieť k zabezpečeniu vysokej úrovne bezpečnosti v Európskej únii. 2. V rámci všeobecného cieľa uvedeného v odseku 1 nástroj v súlade s prioritami stanovenými v príslušných stratégiách, programoch, posúdeniach hrozieb a rizík Únie prispieva k dosahovaniu týchto osobitných cieľov: a) predchádzanie a boj proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu a posilnenie koordinácie a spolupráce orgánov presadzovania práva členských štátov a príslušných tretích krajín. Dosiahnutie tohto cieľa sa meria na základe ukazovateľov, ako sú okrem iného počet cezhraničných spoločných operácií, a počet dokumentov týkajúcich sa najlepších postupov a zorganizovaných podujatí. b) posilnenie kapacít členských štátov a Únie pre účinné riadenie rizík a kríz súvisiacich s bezpečnosťou a príprava a ochrana osôb a kritických infraštruktúr proti teroristickým útokom a iným udalostiam súvisiacim s bezpečnosťou. Dosiahnutie tohto cieľa sa meria na základe ukazovateľov, ako sú okrem iného počet nástrojov zavedených a/alebo ďalej modernizovaných pre uľahčenie ochrany kritických infraštruktúr členských štátov vo všetkých odvetviach hospodárstva a počet posúdení hrozieb a rizík vypracovaných na úrovni Únie. 3. S cieľom dosiahnuť tieto ciele nástroj prispeje k týmto operačným cieľom prostredníctvom podpory a rozvoja: a) opatrení (metodík, nástrojov, štruktúr) na posilnenie kapacity členských štátov predchádzať a bojovať proti cezhraničnej závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu, najmä prostredníctvom partnerstiev verejného a súkromného sektora, výmeny informácií a najlepších postupov, prístupu k údajom, interoperabilných technológií, porovnateľných štatistík, aplikovanej kriminológie, komunikácie s verejnosťou a zvyšovania povedomia; b) administratívnej a operačnej koordinácie, spolupráce, vzájomného porozumenia a výmeny informácií medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov, inými vnútroštátnymi orgánmi, príslušnými orgánmi Únie a prípadne s tretími krajinami; c) systémov odbornej prípravy pri uplatňovaní európskych politík v oblasti odbornej prípravy, a to aj prostredníctvom osobitných výmenných programov Únie v oblasti presadzovania práva na účely posilnenia skutočnej európskej justičnej kultúry a kultúry v oblasti presadzovania práva; d) opatrení a najlepších postupov v oblasti ochrany a podpory svedkov a obetí trestných činov; e) opatrení na posilnenie administratívnych a operačných kapacít členských štátov na ochranu kritickej infraštruktúry vo všetkých odvetviach hospodárskej činnosti, vrátane partnerstiev verejného a súkromného sektora a lepšej koordinácie, spolupráce, výmeny a šírenia know-how a skúseností v rámci Únie a s príslušnými tretími krajinami; f) bezpečných spojení a účinnej koordinácie medzi existujúcimi subjektmi pôsobiacimi v oblasti včasného varovania a krízovej ​​spolupráce v jednotlivých odvetviach na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni vrátane situačných centier s cieľom umožniť rýchle vypracovanie súhrnných a presných prehľadov v krízových situáciách, koordinovať opatrenia súvisiace s reakciou a spoločne využívať verejné, dôverné a utajované informácie; g) opatrení (metódy, nástroje a štruktúry) na posilnenie administratívnej a operačnej kapacity členských štátov a Únie vypracovať súhrnné posúdenia hrozieb a rizík s cieľom umožniť Únii navrhnúť integrované prístupy založené na spoločných a zdieľaných hodnoteniach v krízových situáciách a zvýšiť vzájomné porozumenie rôznych vymedzení stupňov ohrozenia zo strany členských štátov a partnerských krajín. 4. Nástroj prispeje aj k financovaniu technickej pomoci na podnet členských štátov a Komisie. Článok 4 Oprávnené opatrenia 1. V rámci cieľov vymedzených v článku 3 a vzhľadom na schválené závery politického dialógu uvedené v článku 13 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie] tento nástroj podporuje opatrenia členských štátov, a to predovšetkým: a) opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva, vrátane spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií; b) vytváranie sietí, vzájomná dôvera, porozumenie a učenie, identifikácia, výmena a šírenie know-how, skúseností a osvedčených postupov, využívanie informácií, i využívanie informácií o situácii a predvídavosť, plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a interoperabilita; c) analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti, vrátane štúdií a posúdení hrozieb, rizík a vplyvu; d) zvyšovanie informovanosti, činnosti zamerané na šírenie informácií a komunikáciu; e) nadobúdanie a/alebo ďalšia modernizácia technického vybavenia a nástrojov, bezpečnostných zariadení, infraštruktúr, súvisiacich stavieb a systémov, najmä systémov IKT a ich súčastí, aj na účely európskej spolupráce v oblasti počítačovej kriminality, najmä s Európskym strediskom pre počítačovú kriminalitu; f) výmena, odborná príprava a vzdelávanie pracovníkov a odborníkov z príslušných orgánov vrátane jazykovej prípravy a spoločných cvičení alebo programov; g) opatrenia na nasadenie, prenos, testovanie a hodnotenie novej metodiky alebo technológie vrátane pilotných projektov a opatrení nadväzujúcich na výskumné projekty EÚ v oblasti bezpečnosti. 2. V rámci cieľov uvedených v článku 3 tento nástroj podporuje aj opatrenia súvisiace s tretími krajinami a opatrenia v tretích krajinách, a to predovšetkým: a) opatrenia, ktoré zlepšujú policajnú spoluprácu a koordináciu medzi orgánmi presadzovania práva vrátane spoločných vyšetrovacích tímov a iných foriem cezhraničných spoločných operácií, prístupu k informáciám a výmeny informácií a interoperabilných technológií; b) vytváranie sietí, vzájomná dôvera, porozumenie a učenie, identifikácia, výmena a šírenie know-how, skúseností a osvedčených postupov, využívanie informácií, i využívanie informácií o situácii a predvídavosť, plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a interoperabilita; c) nadobúdanie a/alebo ďalšia modernizácia technického vybavenia vrátane systémov IKT a ich súčastí; d) výmena, odborná príprava a vzdelávanie pracovníkov a odborníkov z príslušných orgánov vrátane jazykovej prípravy; e) zvyšovanie informovanosti, činnosti zamerané na šírenie informácií a komunikáciu; f) posúdenia hrozieb, rizík a vplyvu; g) štúdie a pilotné projekty. Článok 5 Celkové zdroje a vykonávanie 1. Celkové zdroje na vykonávanie tohto nariadenia predstavujú 1 128 mil. EUR. 2. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v medziach finančného rámca. 3. Celkové zdroje sa plnia prostredníctvom: a) národných programov v súlade s článkom 6; b) opatrení Únie v súlade s článkom 7; c) technickej pomoci v súlade s článkom 8; d) pomoci v núdzových situáciách v súlade s článkom 9. 4. Rozpočet pridelený v rámci nástroja sa plní v rámci zdieľaného hospodárenia v súlade s článkom [55 ods. 1 písm. b)] nariadenia (EÚ) č. XXXX/2012 [nové nariadenie o rozpočtových pravidlách][23] s výnimkou opatrení Únie uvedených v článku 7, technickej pomoci uvedenej v článku 8 ods. 1 a pomoci v núdzových situáciách uvedenej v článku 9. 5. Celkové zdroje sa orientačne použijú takto: a) 564 mil. EUR pre národné programy členských štátov; b) 564 mil. EUR pre opatrenia Únie, pomoc v núdzových situáciách a technickú pomoc na podnet Komisie. 6. Celkové zdroje dostupné na účely tohto nariadenia, ako sa stanovujú v odseku 1, spolu s celkovými zdrojmi stanovenými na účely nariadenia (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, predstavujú finančný rámec Fondu pre vnútornú bezpečnosť a slúžia ako hlavný referenčný údaj pre rozpočtový orgán počas ročného rozpočtového postupu v zmysle bodu 17 Medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o spolupráci v oblasti rozpočtu a riadnom finančnom hospodárení[24]. 7. Krajiny pridružené k vykonávaniu, uplatňovaniu a vývoju schengenského acquis sa podieľajú na nástroji v súlade s týmto nariadením. 8. Dohodnú sa mechanizmy poskytovania finančných príspevkoch do nástroja týmito krajinami a dodatočné pravidlá potrebné pre takúto účasť vrátane ustanovení, ktoré zabezpečia ochranu finančných záujmov Únie a právomoc Dvora audítorov vykonávať audit. Finančné príspevky z týchto krajín sa pripočítajú k celkovým prostriedkom dostupným z rozpočtu Únie uvedeným v odseku 1. Článok 6 Národné programy 1. Národný program, ktorý sa má vypracovať na základe tohto nástroja, a program, ktorý sa má vypracovať na základe nariadenia (EÚ) č. XXX/2012/EÚ, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz, vypracujú spoločne členské štáty a predložia ich Komisii ako jeden jednotný národný program pre fond v súlade s článkom 14 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. 2. Členské štáty sa rámci národných programov, ktoré má posúdiť a schváliť Komisia podľa článku 14 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie], sústredia na projekty zamerané na strategické priority Únie uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu. 3. Komisia má právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 11 s cieľom zmeniť a doplniť prílohu uvedenú v odseku 2 prostredníctvom zmeny a doplnenia, pridania alebo odstránenia strategických priorít Únie. Článok 7 Opatrenia Únie 1. Na podnet Komisie sa tento nástroj môže použiť na financovanie nadnárodných opatrení alebo opatrení osobitného záujmu pre Úniu („opatrenia Únie“), ktoré sa týkajú všeobecných, osobitných a operačných cieľov uvedených v článku 3. 2. Aby boli opatrenia Únie oprávnené na financovanie, musia byť v súlade s prioritami stanovenými v príslušných stratégiách, programoch, posúdeniach hrozieb a rizík Únie a podporovať predovšetkým: a) prípravu, monitorovanie, administratívnu a technickú podporu, vývoj mechanizmu hodnotenia potrebného na vykonávanie politiky v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového ​​riadenia; b) nadnárodné projekty, do ktorých sú zapojené dva alebo viaceré členské štáty alebo aspoň jeden členský štát a jedna tretia krajina; c) analytické, monitorovacie a hodnotiace činnosti, vrátane posúdení hrozieb a rizík a monitorovania projektov a monitorovania vykonávania právnych predpisov Únie a politických cieľov Únie v členských štátoch; d) projekty na podporu vytvárania sietí, vzájomnej dôvery, porozumenia a učenia sa, vymedzenie a šírenie osvedčených postupov a inovatívnych prístupov na úrovni Únie, vzdelávacie a výmenné programy; e) projekty podporujúce vývoj metodických, najmä štatistických nástrojov a metód a spoločných ukazovateľov; f) nadobúdanie a/alebo ďalšiu modernizáciu technického vybavenia, bezpečnostných zariadení, infraštruktúr, súvisiacich stavieb a systémov, najmä systémov IKT a ich súčastí na úrovni EÚ, a to aj na účely európskej spolupráce v oblasti počítačovej kriminality, najmä s Európskym strediskom pre počítačovú kriminalitu; g) projekty, ktoré zvyšujú informovanosť zainteresovaných strán a širokej verejnosti o politikách a cieľoch Únie, vrátane inštitucionálnej komunikácie týkajúcej sa politických priorít Únie; h) obzvlášť inovatívne projekty na vývoj nových metód a/alebo zavádzanie nových technológií, ktoré sa môžu preniesť do iných členských štátov, najmä projekty zamerané na testovanie a hodnotenie výsledkov výskumných projektov v oblasti bezpečnosti financovaných Úniou; i) štúdie a pilotné projekty; j) opatrenia súvisiace s tretími krajinami a opatrenia v tretích krajinách, ako sa uvádzajú v článku 4 ods. 2. 3. Opatrenia Únie sa vykonávajú v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. Článok 8 Technická pomoc 1. Na podnet a/alebo v mene Komisie môže nástroj ročne prispieť sumou až do výšky 800 000 EUR na technickú pomoc pre Fond pre vnútornú bezpečnosť v súlade s článkom 10 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. 2. Na podnet členského štátu môže nástroj prispieť až do výšky 5 % z celkovej sumy pridelenej členskému štátu na technickú pomoc v rámci národného programu v súlade s článkom 20 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. Článok 9 Pomoc v núdzových situáciách 1. Tento nástroj poskytuje finančnú pomoc na riešenie naliehavých a špecifických potrieb v prípade núdzovej situácie v zmysle článku 2 písm. j). 2. Pomoc v núdzových situáciách sa poskytuje v súlade s mechanizmom ustanoveným v článku 8 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. Článok 10 Zdroje na oprávnené opatrenia v členských štátoch 1. Suma vo výške 564 mil. EUR sa pridelí členským štátom orientačne takto: a) 30 % v pomere k veľkosti ich celkovej populácie; b) 10 % v pomere k veľkosti ich územia; c) 10 % v pomere k počtu cestujúcich a tonám nákladu spracovaného na ich medzinárodných letiskách a v námorných prístavoch; d) 10 % v pomere k počtu európskych kritických infraštruktúr určených v súlade so smernicou 2008/114/ES; e) 40 % v obrátenom pomere k ich hrubému domácemu produktu (štandardu kúpnej sily na obyvateľa). 2. Referenčné hodnoty pre údaje uvedené v odseku 1 predstavujú najnovšie štatistické údaje, ktoré vypracuje Komisia (Eurostat) na základe údajov poskytnutých členskými štátmi v súlade s právom Únie, ako aj údajov, ktoré Komisii poskytujú členské štáty v súlade so smernicou 2008/114/ES. Referenčný dátum je 30. jún 2013. Článok 11 Výkon delegovaných právomocí 1. Právomoc prijímať delegované akty sa Komisii udeľuje za podmienok stanovených v tomto článku. 2. Delegovanie právomocí podľa tohto nariadenia na Komisiu sa uskutočňuje na obdobie siedmich rokov od [dátum nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Delegovanie právomoci sa automaticky predlží o rovnako obdobie, ak Európsky parlament alebo Rada najneskôr tri mesiace pred koncom každého obdobia nepodajú námietku proti takémuto predĺženiu. 3. Delegovanie právomocí podľa tohto nariadenia môžu Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa skončí delegovanie právomocí uvedených v tomto rozhodnutí. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v rozhodnutí uvedený. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 4. Komisia oznamuje delegovaný akt súčasne Európskemu parlamentu a Rade, a to ihneď po jeho prijatí. 5. Delegované akty prijaté podľa tohto nariadenia nadobudnú účinnosť len vtedy, ak v lehote dvoch mesiacov od oznámenia tohto aktu Európskemu parlamentu a Rade voči nemu Európsky parlament alebo Rada nevznesú žiadne námietky, alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Európsky parlament aj Rada informovali Komisiu, že nevznesú námietky. Táto lehota sa na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady predĺži o 2 mesiace. Článok 12 Postup výboru 1. Komisii pomáha spoločný výbor pre azyl, migráciu a bezpečnosť zriadený na základe článku 55 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. 2. Keď sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia č. 182/2011/EÚ. Článok 13 Uplatniteľnosť nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 Na tento nástroj sa vzťahujú ustanovenia nariadenia (EÚ) č. XXX/2012 [horizontálne nariadenie]. Článok 14 Zrušenie Rozhodnutie Rady 2007/125/SVV sa zrušuje s účinnosťou od 1. januára 2014. Článok 15 Prechodné ustanovenia 1. Toto nariadenie nemá vplyv na pokračovanie ani úpravu, vrátane úplného alebo čiastočného zrušenia projektov až do ich ukončenia alebo finančnej pomoci schválenej Komisiou na základe rozhodnutia Rady 2007/125/SVV alebo iných právnych predpisov, ktoré sa na túto pomoc uplatňujú k 31. decembru 2013. 2. Komisia pri prijímaní rozhodnutí o spolufinancovaní v rámci nástroja vezme do úvahy opatrenia prijaté na základe rozhodnutia Rady 2007/125/SVV pred [dátum uverejnenia v Úradnom vestníku], ktoré majú finančné dôsledky počas obdobia, na ktoré sa vzťahuje toto spolufinancovanie. 3. Sumy viazané na spolufinancovanie schválené Komisiou medzi 1. januárom 2011 a 31. decembrom 2013, v súvislosti s ktorými neboli Komisii zaslané dokumenty požadované pre uzavretie operácií v lehote na predloženie záverečnej správy, Komisia automaticky zruší do 31. decembra 2017, čo povedie k vráteniu neoprávnene vyplatených súm. Sumy súvisiace s operáciami, ktoré boli pozastavené z dôvodu súdnych konaní alebo správneho konania o opravnom prostriedku s odkladným účinkom, sa nezohľadňujú pri výpočte sumy, ktorej viazanosť sa má automaticky zrušiť. 4. Členské štáty predložia Komisii do 30. júna 2015 hodnotiacu správu o výsledkoch a vplyve opatrení spolufinancovaných na základe rozhodnutia Rady 2007/125/SVV za obdobie rokov 2011 až 2013. 4. Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2015 správu o dosiahnutých výsledkoch a o kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch vykonávania rozhodnutia Rady 2007/125/SVV za obdobie rokov 2011 až 2013. Článok 16 Preskúmanie Európsky parlament a Rada na základe návrhu Komisie preskúmajú toto nariadenie najneskôr do 30. júna 2020. Článok 17 Nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie Toto nariadenie nadobúda účinnosť [...] dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch v súlade so zmluvami. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA Zoznam strategických priorít Únie (článok 6 ods. 2) · Opatrenia na predchádzanie závažnej cezhraničnej a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nej, a to najmä obchodovaniu s drogami, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu detí a projekty na identifikáciu a rozloženie zločineckých sietí, ochranu hospodárstva proti prenikaniu trestnej činnosti a na zníženie finančných stimulov zabavením, zmrazením a skonfiškovaním majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. · Opatrenia, ktoré zvyšujú úroveň bezpečnosti pre občanov a podniky v kybernetickom priestore, najmä projekty na budovanie kapacít v oblasti presadzovania práva a súdnictva, projekty zabezpečujúce spoluprácu s priemyslom na posilnenie a ochranu občanov a projekty, ktoré zlepšia možnosti riešiť kybernetické útoky. · Opatrenia na predchádzanie terorizmu a riešenie radikalizácie a náboru nových členov, najmä projekty umožňujúce komunitám vypracovať miestne prístupy a stratégie prevencie, projekty, ktoré umožnia príslušným orgánom zabrániť teroristom v prístupe k finančným prostriedkom a materiálom a sledovať ich transakcie, projekty na ochranu prepravy cestujúcich a nákladov a projekty na zvýšenie bezpečnosti výbušnín a materiálov CBRN. · Opatrenia navrhnuté na zlepšenie administratívnej a operačnej kapacity členských štátov na ochranu kritických infraštruktúr vo všetkých hospodárskych sektoroch vrátane tých, na ktoré sa vzťahuje smernica 2008/114, a predovšetkým projekty na podporu partnerstiev verejného a súkromného sektora s cieľom vybudovať dôveru a uľahčiť spoluprácu, koordináciu, plánovanie a výmenu a šírenie informácií a osvedčených postupov medzi verejnými a súkromnými hospodárskymi subjektmi. · Opatrenia na zvýšenie odolnosti Európy voči krízam a katastrofám, najmä projekty na podporu rozvoja jednotnej politiky EÚ v oblasti riadenia rizík, ktoré spájajú hrozby a riziká s rozhodovaním, ako aj projekty, ktoré podporujú účinnú a koordinovanú reakciu na krízy, pričom spájajú existujúce (špecifické pre jednotlivé sektory) schopnosti, odborné znalosti a informačné centrá pre rôzne situácie vrátane tých pre zdravie, civilnú ochranu a terorizmus. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie opatrenia a jeho finančného vplyvu 1.7. Plánované spôsoby hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Oznámenie s názvom „Budovanie otvorenej a bezpečnej Európy: rozpočet pre vnútorné veci na obdobie 2014 – 2020“; Návrh nariadenia, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia o Fonde pre azyl a migráciu a o nástroji pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia; Návrh nariadenia, ktorým sa zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia; Návrh nariadenia, ktorým sa ako súčasť Fondu pre vnútornú bezpečnosť zriaďuje nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz. 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci štruktúry ABM/ABB [25] V súčasnosti okruh 3 hlava 18 – Vnútorné záležitosti Budúci viacročný finančný výhľad: Okruh 3 (Bezpečnosť a občianstvo) – „Vnútorná bezpečnosť“ Druh návrhu/iniciatívy þ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia (financovanie vnútorných vecí na obdobie 2014 – 2020) ¨ Návrh/iniciatíva sa týka nového opatrenia, ktoré nadväzuje na pilotný projekt/prípravné opatrenie[26] ¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúceho opatrenia ¨ Návrh/iniciatíva sa týka opatrenia presmerovaného na nové opatrenie 1.3. Ciele 1.3.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Konečným cieľom politík v oblasti vnútorných vecí je vytvoriť priestor bez vnútorných hraníc, do ktorého môžu občania EÚ a štátni príslušníci tretích krajín vstupovať a v ktorom sa môžu pohybovať, žiť a pracovať, prinášať nové myšlienky, kapitál, znalosti a inovácie alebo vypĺňať medzery na vnútroštátnych trhoch práce a spoliehať sa na to, že budú v plnej miere rešpektované ich práva a zaistená ich bezpečnosť. Spolupráca s krajinami mimo EÚ a medzinárodnými organizáciami je mimoriadne dôležitá na dosiahnutie tohto cieľa. Význam politík v oblasti vnútorných vecí sa potvrdil v Štokholmskom programe a v jeho akčnom pláne, ktorého vykonávanie je strategickou prioritou Únie a ktorý zahŕňa oblasti, akými sú migrácia (legálna migrácia a integrácia, azyl, nelegálna migrácia a návrat), bezpečnosť (predchádzanie terorizmu a organizovanej trestnej činnosti a boj proti nim, policajná spolupráca) a riadenie vonkajších hraníc (vrátane vízovej politiky), ako aj vonkajší rozmer týchto politík. Lisabonská zmluva tiež umožňuje Únii preukázať väčšiu rozhodnosť v reagovaní na každodenné obavy občanov v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Priority politík v oblasti vnútorných vecí, najmä integrácia štátnych príslušníkov tretích krajín, by sa tiež mali chápať v kontexte siedmych hlavných iniciatív predložených v rámci stratégie Európa 2020, ktorých cieľom je pomôcť EÚ prekonať súčasnú finančnú a hospodársku krízu a dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Fond pre vnútornú bezpečnosť poskytne finančnú pomoc potrebnú na premenu cieľov v oblasti vnútorných vecí Únie na hmatateľné výsledky. 1.3.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB FOND PRE VNÚTORNÚ BEZPEČNOSŤ Nástroj pre finančnú podporu v oblasti policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia V súlade s prioritami určenými v príslušných stratégiách Únie, programoch a posúdeniach ohrozenia a rizík tento nástroj prispeje k dosiahnutiu týchto osobitných cieľov: a) predchádzanie a boj proti cezhraničnej, závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu a posilňovanie koordinácie a spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva členských štátov a príslušnými tretími krajinami; b) posilňovanie kapacity členských štátov a Únie na účinné riadenie bezpečnosti vzhľadom na riziká a krízy a príprava a ochrana ľudí a kritickej infraštruktúry proti teroristickým útokom a ďalším incidentom ohrozujúcim bezpečnosť. Súčasné príslušné činnosti ABB: 18.05 Nástroj pre finančnú podporu v oblasti vonkajších hraníc a víz V súlade s prioritami určenými v príslušných stratégiách EÚ, programoch a posúdeniach ohrozenia a rizík tento nástroj prispeje k dosiahnutiu týchto osobitných cieľov: a) podpora spoločnej vízovej politiky na uľahčenie legitímneho cestovania, zabezpečenie rovnakého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi tretích krajín a boja proti nelegálnej migrácii; b) podpora riadenia hraníc na účely zabezpečenia vysokej úrovne ochrany vonkajších hraníc na jednej strane a na účely hladkého prechodu cez vonkajšie hranice v súlade so schengenským acquis na strane druhej. Súčasná príslušná činnosť ABB: 18.02 (pokiaľ ide o Fond pre vonkajšie hranice). 1.3.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. Vplyv návrhu na príjemcov/cieľové skupiny je podrobnejšie opísaný v posúdení vplyvu v oddiele 4.1.2. Zjednodušenie zavedené na všetkých úrovniach procesu financovania a vo všetkých spôsoboch hospodárenia bude mať vo všeobecnosti jednoznačný priaznivý účinok na postupy, ktorými sa bude riadiť finančná podpora. Oblasť policajnej spolupráce, predchádzania trestnej činnosti, boja proti trestnej činnosti a krízového riadenia Hlavnými príjemcami finančnej podpory budú členské štáty a ich orgány presadzovania práva, ako aj všetky ostatné orgány, ktoré sa špecializujú na ochranu kritickej infraštruktúry a na krízové riadenie, ale v prípade potreby aj príslušné medzinárodné a mimovládne organizácie (napr. v oblasti predchádzania trestnej činnosti a politík v oblasti boja proti radikalizácii a obchodovaniu s ľuďmi). Cieľová skupina, ktorá bude mať úžitok zo zmien, bude celé obyvateľstvo. Hlavnými výsledkami bude: 1) posilnená administratívna a operačná schopnosť členských štátov odhaľovať a úspešne trestne stíhať cezhraničnú, závažnú a organizovanú trestnú činnosť vrátane terorizmu s cieľom znížiť hrozby v oblasti bezpečnosti vyplývajúce z takejto trestnej činnosti a 2) väčšia odolnosť Európy voči krízam a katastrofám vzhľadom na ucelenejšiu politiku EÚ v oblasti riadenia rizík, ktorá prepája posúdenia ohrozenia a rizík s tvorbou politiky na jednej strane, a účinnejšia a koordinovanejšia reakcia EÚ na krízu, ktorá prepája existujúce schopnosti a odborné vedomosti na strane druhej. Dôležitým výsledkom bude aj zlepšenie schopností členských štátov v oblasti predchádzania teroristickým útokom a iným závažným bezpečnostným hrozbám a v oblasti prípravy a ochrany ľudí a kritickej infraštruktúry proti nim. Vonkajšie hranice a víza Hlavnými príjemcami finančnej podpory v oblasti hraníc a víz budú útvary vykonávajúce acquis EÚ, Kódex schengenských hraníc a vízový kódex v členských štátoch: pohraničná stráž, policajné a konzulárne útvary. Cieľová skupina, ktorá bude mať úžitok zo zmien, budú cestujúci – všetky osoby prekračujúce vonkajšie hranice EÚ. Výsledky budú zahŕňať zlepšené schopnosti týchto útvarov: 1) vykonávať hraničný dozor a spolupracovať s ostatnými orgánmi presadzovania práva v rámci Európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR); 2) riadiť migračné toky na úrovni konzulárnych úradov (žiadosti o víza) a 3) zlepšiť riadenie tokov pasažierov na hraničných priechodoch, čo zabezpečí vysokú a jednotnú úroveň ochrany v spolupráci s ďalšími orgánmi presadzovania práva na jednej strane a bezproblémové prekračovanie hraníc v súlade s acquis a zásadami slušného zaobchádzania a rešpektovania ľudskej dôstojnosti na strane druhej. Dôležitým konkrétnym výsledkom bude stanovenie dvoch nových systémov EÚ v oblasti IT týkajúcich sa cezhraničného pohybu štátnych príslušníkov tretích krajín (systém vstupu/výstupu v EÚ a program registrovaných cestujúcich v EÚ). 1.3.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. V dôsledku potreby uskutočniť politický dialóg pred vymedzením vnútroštátnych programov nie je v tomto štádiu možné stanoviť definitívny súbor ukazovateľov, ktorý sa použije na meranie dosiahnutia uvedených osobitných cieľov. Pokiaľ ide o – policajnú spoluprácu, predchádzanie trestnej činnosti a boj proti trestnej činnosti, ukazovatele výsledkov by zahŕňali počet spoločných cezhraničných operácií a počet dokumentov týkajúcich sa najlepších postupov a zorganizovaných podujatí. Ukazovatele výsledkov v oblasti krízového riadenia a ochrany kritickej infraštruktúry by zahŕňali počet zavedených nástrojov a/alebo vylepšených nástrojov na zlepšenie ochrany kritickej infraštruktúry zo strany členských štátov vo všetkých odvetviach hospodárstva a počet posúdení ohrozenia a rizík vypracovaných na úrovni Únie, – oblasť hraníc a víz, ukazovatele výsledkov by zahŕňali počet konzulárnych úradov, ktoré by boli vybavené, zabezpečené a/alebo modernizované s cieľom zefektívniť spracúvanie žiadostí o víza a zabezpečiť kvalitu služieb žiadateľom o víza, a vývoj zariadení na kontrolu hraníc a zachytávanie nelegálnych štátnych príslušníkov tretích krajín na vonkajších hraniciach v súlade s rizikom príslušného úseku vonkajších hraníc. Ukazovatele vplyvu budú merať zvýšenie bezpečnosti hraníc, kapacitu týkajúcu sa vystavovania víz a kapacitu na bezpečné a bezproblémové riadenie cezhraničnej premávky cestujúcich. 1.4. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.4.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte EÚ bude v období 2014 – 2020 naďalej čeliť dôležitým výzvam v oblasti vnútorných vecí. Zaistenie bezpečného a chráneného prostredia je potrebné a prospešné pre hospodársky, kultúrny a sociálny rast EÚ. EÚ zohráva rozhodujúcu úlohu, či už ide o reakciu na hrozby závažnej a organizovanej trestnej činnosti, počítačovej kriminality a terorizmu a zabezpečenie riadenia vonkajších hraníc EÚ, alebo o rýchlu reakciu na začínajúce krízy spôsobené človekom alebo prírodné katastrofy. V ére globalizácie, keď počet hrozieb narastá a tieto hrozby majú čoraz viac nadnárodný rozmer, nedokáže žiadny členský štát sám účinne reagovať na tieto hrozby. Je potrebná ucelená a komplexná európska odpoveď, aby sa zaručila účinná práca orgánov presadzovania práva bez ohľadu na hranice alebo rôzne oblasti pôsobnosti. Spolupráca s krajinami mimo EÚ a medzinárodnými organizáciami je mimoriadne dôležitá na dosiahnutie týchto cieľov. Nedávne udalosti v severnej Afrike poukázali na to, že pre EÚ je veľmi dôležitý komplexný a koordinovaný prístup k migrácii, riadeniu hraníc a bezpečnosti. Preto treba posilniť čoraz dôležitejší vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti vnútorných vecí v plnom súlade so zahraničnou politikou Únie. 1.4.2. Prínos zapojenia Európskej únie Riadenie migračných tokov a hrozieb v oblasti bezpečnosti predstavuje úlohy, ktoré členské štáty nemôžu riešiť samostatne. Ide o oblasti, kde je mobilizácia rozpočtu EÚ jednoznačnou pridanou hodnotou. Niektoré členské štáty znášajú veľkú záťaž z dôvodu ich zemepisnej polohy a dĺžky vonkajších hraníc Únie, ktoré musia spravovať. Zrušenie kontrol na vnútorných hraniciach musia sprevádzať spoločné opatrenia na účinnú kontrolu a dozor na vonkajších hraniciach Únie. Zásada solidarity a spravodlivé rozdelenie zodpovednosti medzi členskými štátmi je preto podstatou spoločných politík v oblasti azylu, prisťahovalectva a vonkajších hraníc. Rozpočet EÚ poskytuje prostriedky na riešenie finančných dôsledkov tejto zásady. V oblasti bezpečnosti sa závažná a organizovaná trestná činnosť, terorizmus a ďalšie hrozby týkajúce sa bezpečnosti čoraz viac stávajú svojou povahou cezhraničnými. Nadnárodná spolupráca a koordinácia medzi orgánmi presadzovania práva je nevyhnutná na účinné predchádzanie tejto trestnej činnosti a boj proti nej, napríklad prostredníctvom výmeny informácií, spoločných vyšetrovaní, interoperabilných technológií a spoločných posúdení ohrozenia a rizík. Pri riešení problematiky migračných tokov si riadenie vonkajších hraníc EÚ a bezpečnosť EÚ vyžadujú značné zdroje a schopnosti členských štátov. Zlepšená operačná spolupráca a koordinácia, ktorá zahŕňa zhromažďovanie zdrojov v oblastiach ako odborná príprava a zariadenia, vytvára úspory z rozsahu a synergie, a tým zabezpečuje účinnejšie využívanie verejných fondov a posilňuje solidaritu, vzájomnú dôveru a rozdelenie zodpovednosti v oblasti spoločných politík EÚ medzi členskými štátmi. To je v oblasti bezpečnosti mimoriadne dôležité, pretože finančná podpora všetkých foriem spoločných cezhraničných operácií je nevyhnutná na zlepšenie spolupráce medzi políciou, colnými orgánmi, pohraničnou strážou a súdnymi orgánmi. Vo vzťahu k vonkajšiemu rozmeru vnútorných vecí je jasné, že prijatie opatrení a zhromažďovanie zdrojov na úrovni EÚ značne zvýši vplyv EÚ potrebný na presvedčenie tretích krajín, aby spolupracovali s EÚ na tých otázkach v oblasti migrácie a bezpečnosti, ktoré sú predovšetkým v záujme EÚ a členských štátov. Právo EÚ prijímať opatrenia v oblasti vnútorných vecí vyplýva z hlavy V – Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti – Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) a najmä z článku 77 ods. 2, článku 78 ods. 2, článku 79 ods. 2 a ods. 4, článku 82 ods. 1, článku 84 a článku 87 ods. 2 ZFEÚ. Na spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami sa vzťahuje článok 212 ods. 3 ZFEÚ. Návrhy rešpektujú zásadu subsidiarity, pretože veľká časť financovania sa bude vykonávať v súlade so zásadou zdieľaného hospodárenia, a dodržiavajú inštitucionálne právomoci členských štátov. 1.4.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Napriek tomu, že súčasné finančné nástroje pre oblasť vnútorných vecí vo všeobecnosti dosahujú svoje ciele a fungujú účinne, informácie získané z priebežného preskúmania a z konzultácií so zainteresovanými stranami poukazujú na potrebu: – zjednodušiť a zefektívniť budúce nástroje v oblasti vnútorných vecí, a to znížením počtu finančných programov na dva programy prostredníctvom vytvorenia Fondu pre azyl a migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť. To umožní EÚ strategickejším spôsobom využívať nástroje tak, aby lepšie reagovali na politické priority a potreby EÚ, – posilniť úlohu EÚ ako globálneho aktéra zahrnutím zložky týkajúcej sa vonkajšieho rozmeru do budúcich fondov s cieľom posilniť vplyv EÚ vzhľadom na vonkajší politický rozmer politík v oblasti vnútorných vecí, – podľa možnosti uprednostniť zdieľané hospodárenie pred centralizovaným hospodárením s cieľom odstrániť nepotrebnú byrokratickú záťaž, – vytvoriť prístup k zdieľanému hospodáreniu, ktorý je viac zameraný na výsledky, a to prechodom na viacročné programovanie a politický dialóg na vyššej úrovni, čo zabezpečí, že vnútroštátne programy členských štátov budú plne v súlade s cieľmi a prioritami politiky EÚ a sústredia sa na dosahovanie výsledkov, – zlepšiť centralizované hospodárenie s cieľom zabezpečiť spektrum nástrojov na politicky zamerané činnosti vrátane podpory nadnárodných opatrení, predovšetkým inovatívnych opatrení a opatrení v tretích krajinách a súvisiacich s tretími krajinami (vonkajší rozmer), ako aj núdzových opatrení, štúdií a podujatí, – vytvoriť spoločný regulačný rámec so spoločným súborom pravidiel v oblasti programovania, podávania správ, finančného hospodárenia a kontrol, ktorý je čo najpodobnejší súboru pravidiel o ostatných fondoch EÚ riadených spôsobom zdieľaného hospodárenia s cieľom prispieť k lepšiemu pochopeniu pravidiel všetkými zainteresovanými stranami a zabezpečiť vysokú úroveň súdržnosti a jednotnosti, – poskytovať rýchlu a účinnú reakciu v prípade núdzových situácií, a to úpravou fondov takým spôsobom, aby EÚ mohla primerane reagovať v rýchlo sa vyvíjajúcich situáciách, – posilniť úlohu agentúr pre vnútorné záležitosti s cieľom zlepšiť praktickú spoluprácu medzi členskými štátmi a poveriť ich vykonávaním osobitných opatrení a zároveň zabezpečiť primeranú politickú kontrolu nad činnosťami agentúr. Viac informácií je k dispozícii v posúdení vplyvu a v dôvodových správach každého nariadenia. 1.4.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Činnosti, ktoré dopĺňajú činnosti financované z Fondu pre vnútornú bezpečnosť, bude podporovať niekoľko ďalších nástrojov EÚ: Deliaca čiara medzi Fondom pre vnútornú bezpečnosť a finančným nástrojom civilnej ochrany zostane nezmenená, ako sa uvádza v článku 3 súčasného programu CIPS: prírodné katastrofy, ako aj katastrofy neúmyselne spôsobené človekom patria do oblasti civilnej ochrany (nehody), pričom katastrofy úmyselne spôsobené človekom súvisia s bezpečnosťou, a preto sa na ne bude vzťahovať Fond pre vnútornú bezpečnosť. Teroristické útoky a ďalšie incidenty týkajúce sa bezpečnosti budú aj naďalej mimo rozsahu Fondu solidarity EÚ. Presný rozsah a objem, v akom by článok 222 ZFEÚ (doložka o solidarite) mohol podporovať členské štáty, ktoré sú terčom teroristického útoku alebo obeťami prírodnej katastrofy alebo katastrofy spôsobenej človekom, nie je jasný, pretože si to vyžaduje oficiálne prijatie vykonávajúcich opatrení, ktoré ešte neboli navrhnuté. Možnosti núdzového financovania v prípade závažného teroristického útoku alebo iných udalostí týkajúcich sa bezpečnosti bude preto pokrývať Fond pre vnútornú bezpečnosť. Medzera medzi bezpečnostným výskumom v rámci programu Horizont 2020 a praktickým uplatňovaním výsledkov tohto výskumu sa vyplní, pretože Fond pre vnútornú bezpečnosť bude plánovať osobitné ciele a oprávnené opatrenia, aby umožnil financovanie testovania a overovania výsledkov vedeckého výskumu („prototypov“) v záujme ich pravidelného používania v praxi („verejné obstarávanie vo fáze pred komerčným využitím“). Budúci program Spravodlivosť bude úzko prepojený s Fondom pre vnútornú bezpečnosť a bude ho dopĺňať, najmä pokiaľ ide o jeho zložku týkajúcu sa trestnej justície, viac sa však bude sústreďovať na justičnú spoluprácu, harmonizáciu postupov a vzájomné uznávanie, čo v praxi prispeje k predchádzaniu zásadného prekrývania sa. Zložky týkajúce sa vonkajšieho rozmeru Fondu pre vnútornú bezpečnosť budú podporovať opatrenia v tretích krajinách alebo v súvislosti s tretími krajinami, ktoré predovšetkým slúžia záujmom a cieľom EÚ, majú priamy vplyv v EÚ a jej členských štátoch a zabezpečujú nadväznosť na činnosti vykonávané na území EÚ. Toto financovanie sa vytvorí a bude sa vykonávať v súlade s vonkajšou činnosťou EÚ a zahraničnou politikou. Nie je určené na podporu opatrení, ktoré sú zamerané na rozvoj, a v prípade potreby bude dopĺňať finančnú pomoc poskytovanú prostredníctvom nástrojov vonkajšej pomoci. V tomto kontexte bude nástupca tematického programu pre migráciu a azyl a nástroja stability mimoriadne dôležitý pre oblasť vnútorných vecí. Zatiaľ čo nástroje vonkajšej pomoci podporujú buď rozvojové potreby prijímajúcich krajín, alebo všeobecné politické záujmy EÚ so strategickými partnermi, fondy v oblasti vnútorných vecí budú podporovať osobitné opatrenia v tretích krajinách v záujme cieľov vnútornej bezpečnosti. Vyplnia tak konkrétnu medzeru a prispejú k doplneniu súboru nástrojov, ktorý bude mať EÚ k dispozícii. 1.5. Trvanie opatrenia a jeho finančného vplyvu þ Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – þ Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020 – þ Finančný vplyv trvá od roku 2014 do roku 2023 ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, – a potom bude vykonávanie pokračovať v plnom rozsahu. 1.6. Plánovaný spôsob hospodárenia [27] þPriame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie þ Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – þ výkonné agentúry – þ subjekty zriadené spoločenstvami [28] – þ národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby – ¨ osoby poverené realizáciou osobitných opatrení podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách þ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi þ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami þ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte) V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v časti „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: Návrhy by sa mali realizovať predovšetkým prostredníctvom zdieľaného hospodárenia a viacročných vnútroštátnych programov. Ciele, ktoré sa musia dosiahnuť v rámci vnútroštátnych programov, budú doplnené o „opatrenia Únie“ a mechanizmus rýchlej reakcie na riešenie núdzových situácií. Budú najmä vo forme grantov a verejného obstarávania v rámci priameho centralizovaného hospodárenia a budú zahŕňať opatrenia v tretích krajinách a v súvislosti s tretími krajinami. Na zabránenie fragmentácii sa použijú všetky dostupné prostriedky, napr. koncentrácia zdrojov na dosiahnutie obmedzeného počtu cieľov EÚ, a v prípade potreby sa využijú odborné znalosti hlavných zainteresovaných strán na základe dohôd o partnerstve a rámcových dohôd. Technická pomoc na podnet Komisie sa bude realizovať prostredníctvom priameho centralizovaného hospodárenia. Krajiny zapojené do uplatňovania, vykonávania a vývoja schengenského acquis budú v zmysle schengenských dohôd o pridružovaní tiež zapojené do dvoch nástrojov Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ktoré sa týkajú vývoja schengenského acquis (nástroj pre oblasť hraníc a víz a nástroj pre oblasť policajnej spolupráce), akoby boli členskými štátmi. Tieto krajiny budú zapojené do vykonávania nástrojov v súlade s ustanoveniami nariadenia, ktorým sa vykonávajú ich vlastné viacročné vnútroštátne programy, a môžu podať žiadosť o financovanie v rámci opatrení Únie atď. V rámci fondu pre vonkajšie hranice sa uzavrú osobitné dohody na stanovenie doplňujúcich pravidiel potrebných na ich účasť (pravidlá vyplývajúce z nariadenia o rozpočtových pravidlách, vykonávacie pravidlá tohto nariadenia a zmluvy vrátane právomoci Európskeho dvora audítorov vykonávať audit). Keďže tieto štáty budú prispievať k financovaniu týchto dvoch nástrojov z rozpočtu EÚ úmerne k ich HDP, na základe dohôd sa tiež určia príspevky, ktoré budú tieto štáty poskytovať ako súčasť rozdelenia zodpovednosti v oblasti správy schengenského priestoru, a to bez ohľadu na veľkosť ich príspevkov na uvedené nástroje. K dnešnému dňu medzi pridružené štáty patrí Nórsko, Island, Švajčiarsko a Lichtenštajnsko. 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Pre zdieľané hospodárenie sa navrhuje súdržné a účinné podávanie správ, monitorovanie a rámec hodnotenia. V rámci každého vnútroštátneho programu budú členské štáty požiadané o zriadenie monitorovacieho výboru, na ktorom sa môže zúčastniť aj Komisia. Členské štáty budú každoročne podávať správy o vykonávaní viacročného programu. Tieto správy budú nevyhnutnou podmienkou na poskytovanie ročných platieb. S cieľom prispieť k priebežnému preskúmaniu budú členské štáty v roku 2017 požiadané o poskytnutie ďalších informácií o pokroku pri dosahovaní týchto cieľov. Podobný postup sa zopakuje v roku 2019, aby v prípade potreby bolo možné urobiť úpravy počas posledného finančného roka (2020). Keďže fondy budú v oblasti vnútorných vecí podporovať rozvoj kultúry založenej na hodnotení, budú mať spoločný hodnotiaci a monitorovací rámec so širokým spektrom politických ukazovateľov, ktoré zdôrazňujú prístup fondov zameraný na výsledky a dôležitú úlohu, ktorú môžu fondy zohrávať v súbore politík s cieľom dosiahnuť cieľ vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Tieto ukazovatele sa týkajú vplyvu, ktorý by fondy mohli mať, a to rozvoj spoločnej kultúry v oblasti bezpečnosti hraníc, policajnej spolupráce a krízového riadenia, účinné riadenie migračných tokov do EÚ; spravodlivé a rovnocenné zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín; solidarita a spolupráca medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o riešenie otázky migrácie a otázok vnútornej bezpečnosti a spoločný prístup EÚ k migrácii a bezpečnosti v súvislosti s tretími krajinami. S cieľom zabezpečiť primerané uplatňovanie zásad hodnotenia a zohľadňujúc praktické skúsenosti s hodnotením v členských štátoch v rámci súčasného financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí, Komisia a členské štáty budú spolupracovať na vytvorení spoločného hodnotiaceho a monitorovacieho rámca, a to okrem iného tak, že vymedzia štandardné formuláre a spoločné ukazovatele výstupov a výsledkov. Všetky opatrenia budú zavedené na začiatku programového obdobia, čo členským štátom umožní zriadiť svoje systémy podávania správ a hodnotenia na základe dohodnutých zásad a požiadaviek. S cieľom znížiť administratívnu záťaž a zabezpečiť synergie medzi podávaním správ a hodnotením budú informácie potrebné pre hodnotiace správy nadväzovať a dopĺňať informácie poskytnuté členskými štátmi vo výročných správach o vykonávaní vnútroštátnych programov. V roku 2018 Komisia takisto predloží správu o vykonanom priebežnom preskúmaní vnútroštátnych programov. Z globálnejšieho hľadiska Komisia predloží priebežnú správu o vykonávaní fondov do 30. 6. 2018 a hodnotiacu správu ex post do 30. 6. 2024, ktorá bude zahŕňať celé vykonávanie (t. j. nielen vnútroštátne programy v rámci zdieľaného hospodárenia). 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Generálne riaditeľstvo pre vnútorné záležitosti (GR HOME) sa vo svojich programoch výdavkov nestretlo so závažnými rizikami chybovosti. Potvrdzuje to skutočnosť, že Dvor audítorov vo svojich výročných správach opakovane nepoukázal na žiadne významné zistenia, ako aj skutočnosť, že miera zostatkovej chybovosti vo výročných správach o činnosti GR HOME (a pôvodne generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť) v posledných rokoch neprekročila 2 %. V rámci zdieľaného hospodárenia sa všeobecné riziká vzhľadom na vykonávanie súčasných programov delia najmä do troch kategórií. – riziko neúčinného alebo nedostatočne cieleného využívania fondov; – chyby z dôvodu komplexnosti pravidiel a slabých stránok systémov riadenia a kontroly; – neúčinné využívanie administratívnych zdrojov (obmedzená proporcionalita požiadaviek). Vhodné je spomenúť aj osobitné prvky týkajúce sa systému štyroch fondov v rámci všeobecného programu s názvom Solidarita a riadenie migračných tokov. – Systém ročných programov zabezpečuje pravidelné vykonávanie konečných platieb na základe potvrdených a skontrolovaných výdavkov. Obdobie oprávnenosti ročných programov však nie je spojené s finančným rokom EÚ, a preto dokazovanie vierohodnosti nie je úplne uspokojivé, napriek veľmi náročnému systému. – Podrobné pravidlá oprávnenosti stanovuje Komisia. To v podstate zabezpečuje homogénnosť financovaných výdavkov. Vytvára to však aj nepotrebnú pracovnú záťaž pre vnútroštátne orgány a Komisiu a zvyšuje riziko chybovosti zo strany príjemcov a/alebo členských štátov z dôvodu nesprávnej interpretácie pravidiel EÚ. – Súčasné systémy riadenia a kontroly sú veľmi podobné systémom riadenia a kontroly v rámci štrukturálnych fondov. Sú v nich však mierne rozdiely, najmä v organizácii zodpovednosti medzi certifikačnými orgánmi a audítorskými orgánmi. To spôsobuje zmätok v členských štátoch, najmä ak sú orgány výkonné v dvoch typoch fondov. Tiež to zvyšuje riziko chybovosti a vyžaduje si intenzívnejšie monitorovanie. Tieto prvky sa výrazne zmenia na základe tohto návrhu: – Systémy riadenia a kontroly budú dodržiavať všeobecné požiadavky stanovené v rámci fondov SSR a budú plne v súlade s novými požiadavkami nového nariadenia o rozpočtových pravidlách: tri orgány nahradia dva orgány (zodpovedný orgán a orgán auditu), ktorých úlohy budú objasnené v záujme zabezpečenia väčšej vierohodnosti. – Viacročné programovanie v spojení s ročným zúčtovaním na základe platieb vykonaných zodpovedným orgánom zosúladí obdobia oprávnenosti s účtovnou závierkou Komisie bez toho, aby sa zvýšila administratívna záťaž v porovnaní so súčasným systémom. – Kontroly na mieste vykoná zodpovedný orgán ako súčasť kontrol na prvej úrovni, pričom tieto kontroly budú podporovať ročné vyhlásenie hospodárskeho subjektu o vierohodnosti. – Objasnenie a zjednodušenie pravidiel oprávnenosti, ako aj harmonizácia s ďalšími nástrojmi finančnej podpory EÚ, prispeje k zníženiu chýb, ktorých sa dopúšťajú príjemcovia využívajúci pomoc z viacerých zdrojov. Tieto pravidlá oprávnenosti budú stanovené na vnútroštátnej úrovni s výnimkou niektorých základných zásad podobných tým, ktoré sa používajú v oblasti fondov SSR. – Využívanie zjednodušených možností týkajúcich sa nákladov sa podporuje najmä pri malých grantoch. Hlavné riziká pri centralizovanom hospodárení sú: – Riziko nedostatočného súladu medzi získanými projektmi a politickými prioritami GR HOME; – Riziko nízkej kvality zvolených projektov a nedostatočného technického vykonávania projektu, čo znižuje vplyv programov; dôvodom sú neprimerané výberové postupy, nedostatok odborných skúseností alebo nedostatočné monitorovanie; – Riziko neúčinného alebo nehospodárneho využívania pridelených finančných prostriedkov, či už na granty (komplexnosť týkajúca sa úhrady skutočných oprávnených nákladov spojená s obmedzenými možnosťami administratívnej kontroly oprávnených nákladov) alebo na verejné obstarávanie (v niektorých prípadoch obmedzený počet hospodárskych poskytovateľov s požadovanými odbornými znalosťami znamená nedostatok možností porovnať cenové ponuky); – Riziko týkajúce sa kapacity (najmä) menších organizácií efektívne kontrolovať výdavky, ako aj zabezpečiť transparentnosť vykonávaných operácií. – Riziko straty dobrého mena Komisie v prípade odhalenia podvodu alebo trestnej činnosti; systémy vnútornej kontroly tretích strán sú len čiastočne vierohodné z dôvodu pomerne veľkého počtu rôznych dodávateľov a príjemcov, pričom každý z nich prevádzkuje svoj vlastný systém kontroly, ktorý nie je vždy postačujúci. Očakáva sa, že väčšina týchto rizík sa zníži vďaka využívaniu zjednodušených prvkov zahrnutých v novom nariadení o rozpočtových pravidlách. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Zdieľané hospodárenie: Na úrovni členských štátov predstavuje navrhovaná architektúra systémov riadenia a kontroly vývoj rámca, ktorý je v platnosti v období 2007 – 2013, a zachováva väčšinu úloh vykonávaných v súčasnom období vrátane administratívnych overovaní a overovaní na mieste, auditov systémov riadenia a kontroly a auditov projektov. Následnosť týchto úloh sa napriek tomu zmení, aby sa kontroly na mieste stali jasnou zodpovednosťou zodpovedného orgánu ako neoddeliteľná súčasť prípravy na vykonanie ročného zúčtovania. Aby sa posilnila zodpovednosť zodpovedných orgánov, budú akreditované vnútroštátnym akreditačným orgánom, ktorý bude riadiť neustály dohľad nad týmito zodpovednými orgánmi. Očakáva sa, že zníženie počtu orgánov, napr. zrušenie certifikačného orgánu, a zníženie počtu fondov, prispeje k zníženiu administratívnej záťaže, zlepší možnosti na vybudovanie silnejších administratívnych kapacít a umožní aj jasnejšie rozdelenie zodpovednosti. K dnešnému dňu nie je k dispozícii žiadny odhad týkajúci sa nákladov na kontroly v rámci zdieľaného hospodárenia fondov v oblasti vnútorných vecí. Jediný dostupný odhad súvisí s EFRR a Kohéznym fondom, kde sa náklady na úlohy týkajúce sa kontrol (na vnútroštátnej úrovni s výnimkou nákladov Komisie) odhadujú na približne 2 % celkových finančných prostriedkov vyčlenených v období 2007 – 2013. Tieto náklady sa týkajú týchto oblastí kontrol: 1 % sa týka vnútroštátnej koordinácie a prípravy programu, 82 % sa týka riadenia programu, 4 % sa týkajú certifikácie a 13 % sa týka auditu. Nasledujúce návrhy zvýšia náklady na kontrolu: – vytvorenie a prevádzka akreditačného orgánu a zmena systému vo všeobecnosti, – predloženie vyhlásenia hospodárskeho subjektu, ktoré je súčasťou ročnej závierky, – kontroly na mieste, ktoré má vykonávať zodpovedný orgán, – potreba dodatočnej kontrolnej činnosti zo strany orgánov auditu na vykonanie auditu vyhlásenia hospodárskeho subjektu. Existujú však aj návrhy, ktoré znížia náklady na kontrolu: – Zanikne certifikačný orgán. Aj keď funkcie orgánu budú čiastočne presunuté na zodpovedný orgán, umožní to členským štátom ušetriť značnú časť nákladov týkajúcich sa certifikácie z dôvodu lepšej administratívnej účinnosti, zníženej potreby na koordináciu a zníženiu rozsahu auditov. – Kontroly, ktoré bude vykonávať orgán auditu, budú viac orientované na opätovné vykonanie (vzorky) administratívnych kontrol na prvej úrovni a kontrol na mieste vykonaných zodpovedným orgánom. Toto urýchli sporové konanie a zabezpečí, že všetky potrebné kontroly budú vykonané pred predložením ročnej závierky. – Využívanie zjednodušených nákladov zníži administratívne náklady a zaťaženie správnych orgánov aj príjemcov na všetkých úrovniach. – Ročné zúčtovanie a skrátenie obdobia na overenie súladu na 36 mesiacov skráti obdobie, počas ktorého verejné správy a príjemcovia musia uchovávať dokumenty na účely kontroly. – Zavedenie tokov elektronickej komunikácie medzi Komisiou a členskými štátmi bude povinné. K tomu sa pridajú prvky zjednodušenia uvedené v odseku 2.2.1, ktoré tiež prispejú k zníženiu administratívnej záťaže príjemcov, a teda predstavujú zníženie rizika chybovosti a administratívnej záťaže Komisie. Preto sa celkovo očakáva, že tieto návrhy budú skôr viesť k opätovnému rozdeleniu nákladov na kontroly ako k zvýšeniu alebo zníženiu. Očakáva sa však, že toto opätovné rozdelenie nákladov (medzi úlohami a z dôvodu primeraných kontrolných mechanizmov aj medzi členskými štátmi a programami) umožní efektívnejšie zmiernenie rizika a lepšie a rýchlejšie dokazovanie vierohodnosti. Na úrovni Komisie sa v prvej polovici programového obdobia neočakáva zníženie nákladov na hospodárenie a kontroly v rámci zdieľaného hospodárenia. Je tak po prvé preto, lebo objem a oblasti politiky, na ktoré sa vzťahuje zdieľané hospodárenie, sa v porovnaní so súčasným obdobím rozšíria. Preto už zachovanie rovnakých zdrojov si bude vyžadovať zvýšenie účinnosti. Okrem toho bude prvé roky charakterizovať spojenie mnohých dôležitých úloh, ktoré sa musia vykonať, a to ukončenie programov na obdobie 2007 – 2013 (posledné správy o ukončení sa majú predložiť do 31. marca 2016), politické dialógy a schválenie viacročných vnútroštátnych programov na obdobie 2014 – 2020 a zriadenie nového systému ročného zúčtovania. V druhej polovici obdobia sa potenciálne dostupné zdroje použijú na zlepšenie hodnotenia a monitorovania. Centralizované hospodárenie Pokiaľ ide o centralizované hospodárenie, Komisia bude pokračovať v uplatňovaní svojho súčasného systému kontroly, ktorý sa skladá z nasledujúcich stavebných kameňov: dohľadu nad operáciami, ktorý vykonávajú operačné riaditeľstvá, kontroly ex ante, ktorú vykonáva oddelenie pre rozpočet a kontrolu a výbor pre interné obstarávanie (JPS/HPC), kontrol ex post týkajúcich sa grantov alebo auditov vykonávaných oddelením vnútorného auditu a/alebo Útvarom pre vnútorný audit. V sektore kontrol ex post sa uplatňuje „stratégia odhaľovania“ zameraná na odhaľovanie čo najväčšieho počtu anomálií s cieľom vymáhať neoprávnené platby. Na základe tejto stratégie sa audity vykonávajú na vzorke projektov vybratých takmer výlučne na základe analýzy rizika. Vďaka tejto kombinácii kontrol ex ante a ex post, ako aj administratívnych kontrol a auditov na mieste, bola kvantitatívna priemerná miera zostatkovej chybovosti v posledných rokoch nižšia ako 2 %. Preto sa systém internej kontroly a jeho náklady považujú v rámci GR HOME za primerané na dosiahnutie cieľa nízkej miery chybovosti. V tomto rámci však GR HOME bude pokračovať v skúmaní možností na zlepšenie hospodárenia a zvýšenie jednoduchosti. Všetky zjednodušené možnosti, ktoré sú k dispozícií v novom nariadení o rozpočtových pravidlách, sa budú používať čo najviac, keďže sa očakáva, že prispejú k zníženiu administratívnej záťaže príjemcov a zároveň predstavujú zníženie rizika chybovosti a administratívnej záťaže Komisie. Nové prvky V rámci návrhov sa plánujú nové prvky financovania EÚ v oblasti vnútorných vecí, napr. lepšie využitie odborných znalostí existujúcich agentúr EÚ, rozvoj vonkajšieho rozmeru a posilnenie núdzových mechanizmov. Tieto prvky si budú od GR HOME vyžadovať nové spôsoby riadenia a kontroly. Sumy, ktoré budú vyčlenené na tieto nové prvky, ešte nie sú pevne stanovené, ale pravdepodobne nebudú vysoké v porovnaní s celkovým rozpočtom pre vnútorné záležitosti. Bude však veľmi dôležité čo najskôr v rámci obdobia stanoviť vnútorné metódy a pracovné mechanizmy na vykonávanie týchto nových úloh v plnom súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia. Uvedená analýza jasne poukazuje na to, že napriek všetkým zavedeným zjednodušeniam je potrebné posilniť úroveň ľudských zdrojov potrebných na plnenie zvýšeného rozpočtu pre GR HOME. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie opatrenia a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami. Okrem uplatňovania všetkých regulačných kontrolných mechanizmov GR HOME vypracuje stratégiu pre boj proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie pre boj proti podvodom (CAFS), ktorá bola prijatá 24. júna 2011, s cieľom zabezpečiť, okrem iného, aby vnútorné kontroly GR HOME týkajúce sa boja proti podvodom boli úplne zosúladené so stratégiou CAFS a aby prístup GR HOME k riadeniu rizík v oblasti podvodov bol zameraný na identifikáciu rizikových oblastí podvodov a primeraných reakcií. V prípade potreby sa zriadia siete skupín a primerané nástroje IT zamerané na analýzu prípadov podvodov týkajúcich sa fondov. Pokiaľ ide o zdieľané hospodárenie, stratégia Komisie pre boj proti podvodom jasne identifikuje potrebu návrhov nariadení Komisie na obdobie 2014 – 2020 s cieľom požiadať členské štáty o zavedenie opatrení na predchádzanie podvodom, ktoré sú účinné a primerané identifikovanému riziku podvodu. Súčasný návrh v článku 5 zahŕňa jednoznačnú požiadavku pre členské štáty predchádzať, odhaľovať a naprávať nezrovnalosti a podávať správy Komisii. Ďalšie podrobnosti týkajúce sa týchto povinností budú súčasťou podrobných pravidiel o fungovaní zodpovedného orgánu, ako sa plánuje v článku 24 ods. 5 písm. c). Okrem toho opätovné použitie finančných prostriedkov pochádzajúcich z finančných opráv založených na zisteniach Komisie alebo Európskeho dvora audítorov je jasne uvedené v článku 41. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové riadky výdavkov V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo || DRP ([29]) || krajín EZVO[30] || kandidátskych krajín[31] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 3 || || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE · Požadované nové rozpočtové riadky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo Okruh 3 || DRP/NRP || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 3 || 18 01 04 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť – technická pomoc || NRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE 3 || 18 02 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE 3 || 18 01 04 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza –technická pomoc || NRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE 3 || 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || DRP || NIE || NIE || ÁNO || NIE Príspevky tretích krajín sa týkajú obidvoch zložiek Fondu pre vnútornú bezpečnosť. Kritériá a metódu výpočtu týchto príspevkov musia EÚ a pridružené štáty prerokovať na základe osobitného konania. Za predpokladu, že percentuálne podiely sú podobné tým, ktoré sa používajú v rámci Fondu pre vonkajšie hranice, pridružené štáty by mali prispieť sumou približne 210 mil. EUR na zložku týkajúcu sa hraníc a víz a sumou približne 50 mil. EUR na zložku týkajúcu sa policajnej spolupráce. 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo 3 || Bezpečnosť a občianstvo GR HOME || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Po roku 2020 || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky (v bežných cenách) || || || || || || || || || 18 02 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || Záväzky || (1) || 135,076 || 143,047 || 151,283 || 159,791 || 168,578 || 177,653 || 187,022 || || 1 122,450 Platby || (2) || 15,714 || 43,881 || 71,419 || 111,709 || 147,854 || 156,248 || 164,918 || 410,707 || 1 122,450 18 02 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || Záväzky || (1a) || 422,310 || 447,186 || 472,886 || 499,435 || 526,856 || 555,173 || 584,412 || - || 3 508,258 Platby || (2a) || 59,999 || 120,794 || 223,204 || 350,813 || 461,098 || 487.256 || 514,275 || 1 290,818 || 3 508,258 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov [32] || || || || || || || || || 18 01 04 bb – Fond pre vnútornú bezpečnosť – polícia a trestná činnosť || || || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || 0,800 || || 5,600 18 01 04 cc – Fond pre vnútornú bezpečnosť – hranice a víza || || ||