SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 12.10.2011 
SEK(2011) 1154 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE SPRÁVY O POSÚDENÍ VPLYVU 
Spoločná poľnohospodárska politika do roku 2020 
{KOM(2011) 625} 
{KOM(2011) 626} {KOM(2011) 627} 
{KOM(2011) 628} 
{KOM(2011) 629} 
{SEK(2011) 1153 
 
 
SK 2   SK Poľnohospodárstvo sa nachádza na rázcestí a je predmetom titulkov, po ľnohospodárstvo 
EÚ a spolo čná poľnohospodárska politika (SPP) nie sú výnimkami. Problémy, vplyvy 
a riešenia sa vo svete líšia, ale objavuje sa aj spolo čná myšlienka: udržate ľnosť je 
podstatou riešení. Preto by spolo čným cieľom budúcej SPP mala by ť udržateľná 
konkurencieschopnos ť v záujme dosiahnutia hospodársky realizovate ľného odvetvia 
potravinárskej výroby a zárove ň zabezpečenia udržate ľného hospodárenia s prírodnými 
zemskými zdrojmi EÚ. 
Predchádzajúce reformy SPP boli pohá ňané najmä potrebou reagova ť na problémy, ktoré 
boli typické predovšetkým pre po ľnohospodárstvo, od obrovských prebytkov až po 
obchodné dohody a krízy v oblasti bezpe čnosti potravín. EÚ dobre poslúžili na domácej 
a aj na zahrani čnej pôde. Mnohé problémy, ktorým po ľnohospodárstvo EÚ čelí 
v súčasnosti, sú však spôsobené faktormi mi mo jeho kontroly, ktoré si vyžadujú omnoho 
širšie politické reakcie. 
Budúca SPP by už nemala by ť politikou, ktorá sa zaoberá činnosťou malej, hoci 
významnej časti hospodárstva EÚ, mala by to by ť politika, ktorá sa týka vyše polovice 
územia EÚ a všetkých spotrebite ľov EÚ a ktorá má strategi cký význam pre potravinovú 
bezpečnosť a bezpe čnosť potravín, životné prostredie, zmenu klímy a územnú 
rovnováhu. To by SPP umožnilo tiež zlepši ť jej prínos k stratégii Európa 2020. Táto 
správa sa zameriava na dosah takéhoto smerovania politiky.  
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
SPP prešla po čas posledných dvoch desa ťročí významným reformným procesom, ktorý 
odráža meniace sa spolo čenské záujmy najmä v súvislosti so životným prostredím, 
kvalitou a bezpe čnosťou potravín, územnou rovnováhou a tiež vyvíjajúcimi sa potrebami 
hospodárstva EÚ. SPP poskytuje v dôsledku t ohto procesu všeobecný rámec, ktorý 
politike umož ňuje venova ť sa problémom konkurencieschopnosti a udržate ľnosti 
poľnohospodárstva a vidieckych oblastí v rámc i územia EÚ. Tento rámec prijal podobu 
dvoch dop ĺňajúcich sa pilierov.1 
Prvý pilier zah ŕňa nástroje týkajúce sa fungovania po ľnohospodárskych trhov 
a potravinového re ťazca (nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007) a priamych platieb 
(nariadenie Rady (ES) č. 73/2009), ktoré sú podmienené dodržiavaním povinných 
požiadaviek na hospodárenie a dobrých po ľnohospodárskych a environmentálnych 
podmienok.2 Tieto opatrenia spolo čne zabezpe čujú základnú úrove ň podpory pre 
poľnohospodárov EÚ, čo vytvára základ na zachovanie udržate ľnej poľnohospodárskej 
činnosti v celej EÚ. Opatre nia prvého piliera sú pre členské štáty povinné a okrem 
niekoľkých výnimiek tam nie je spolufinancovanie. Zaru čuje to uplat ňovanie spolo čnej 
politiky v rámci jednotného trhu monito rovanej integrovaným administratívnym 
a kontrolným systémom (IACS). 
                                                 
1 Podrobnejšie opisy nástrojov SPP a ich vývoj sa nachádza v súbore správ GR AGRI 
http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/perspec/app-briefs/index_en.htm. 
2 Ako je stanovené v prílohách II a III k nariadeniu (ES) č. 73/2009. 
 
SK 3   SK Druhý pilier – politika rozvoja vi dieka (nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005) – zah ŕňa 
opatrenia, ktorých cie ľom je vo vidieckych oblastiach zlepši ť konkurencieschopnos ť 
odvetvia po ľnohospodárstva, zabezpe čiť špecifické environmentálne verejné statky 
a podporova ť diverzifikáciu hospodárskej činnosti a kvality života.  Tieto opatrenia sú 
z veľkej časti dobrovo ľné, ich povaha je zmluvná, sú spolufinancované a zabezpe čujú sa 
na základe strategického rámca, ktorý prepája činnosť politiky s európskymi, 
vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi potrebami. 
Uvedený rámec riešil problémy, s ktorými sa po ľnohospodárstvo EÚ stretlo po čas 
posledných dvoch desa ťročí. Na to, aby mala politika aj na ďalej náležitý zmysel, sa však 
musí preukáza ť, že rámec, na základe ktorého funguje, je aj sám osebe schopný rieši ť 
hlavné problémy predpoklad ané v priebehu tohto desa ťročia: napätia vyplývajúce 
z hospodárskych a environmentálnych zmien a zo zmeny klímy, ako aj teritoriálne 
aspekty politiky. 
Poľnohospodárstvo zaznamenáva v hospodárskej oblasti z h ľadiska obchodovania 
globálny úpadok. Ešte vi ac sa to prejavilo po čas posledných rokov. V období od 
roku 2004 do roku 2010 stúpla priemerná hladina svetových po ľnohospodárskych cien 
o 50 % zo svojej zodpoveda júcej úrovne v období rokov 1986 – 2003; v porovnaní s tým 
vzrástli ceny energie o 220 % a ceny hnojív o 150 %, čo je zárove ň prejavom najvyššieho 
stupňa kolísania cien za posledné tri desa ťročia. 
Stabilné vysoké ceny by odvetviu mohli poskytnú ť jasné trhové signály. Predpokladá sa 
však, že ve ľké kolísanie cien, spomalenie rast u faktoru produktivity (pôda, energia, 
hnojivo, práca), nerovnomerný a asymetrický prenos zmien cien do potravinového reťazca a klesajúci podiel po ľnohospodárstva v pridanej hodnote re ťazca vyvinú ďalší 
tlak na výnosnos ť poľnohospodárskych podnikov v EÚ a budú si vyžadova ť výrazné 
investície do výkonnejších metód, a by sa odvetvie prispôsobilo udržate ľným spôsobom. 
V oblasti životného prostredia súvisia hlavné hnacie sily pôsobiace na udržate ľnosť 
životného prostredia s intenzifikáci ou výroby v niektorých oblastiach a sú časným 
prerušením a nedostato čným hospodárením s pôdou v iných oblastiach, ako aj so zmenou 
modelov využívania pôdy a po ľnohospodárskych a lesníckych postupov. SPP zohráva 
dôležitú úlohu v zachovaní udržate ľného poľnohospodárstva na celom území EÚ 
a v presadzovaní postupov šetrných k životnému prostrediu a klíme. 
Environmentálna udržate ľnosť poľnohospodárskej činnosti súvisí s rozhodnutiami 
poľnohospodára o tom, či vyrába ť a čo a ako vyrába ť, zatiaľ čo trhové ceny 
nezohľadňujú vonkajšie faktory spojené s po ľnohospodárskou výrobou a ponuka 
environmentálnych verejných statkov  je v mnohých prípadoch nedostato čná. Mimoriadne 
dôležité to je preto, že po ľnohospodárska činnosť vyvíja na životné prostredie ve ľký tlak. 
Naproti tomu ur čité systémy po ľnohospodárskej činnosti a ur čité postupy, ako napríklad 
extenzívny chov hospodárskych zvierat a zmiešané systémy, systémy tradi
čných trvalých 
plodín alebo organické po ľnohospodárstvo, majú osobitne priaznivý vplyv na životné 
prostredie a ciel e v oblasti klímy. 
SPP by mala na tieto problémy reagova ť lepším zosúladením svojich cie ľov s ostatnými 
politikami EÚ a náležitým prispôsobením svo jich opatrení. Stratégia biodiverzity EÚ do 
roku 2020 vyžaduje na splnenie  ambiciózneho hlavného cie ľa EÚ ďalšiu integráciu 
biodiverzity do k ľúčových odvetví, akými sú napríklad po ľnohospodárstvo a lesné 
 
SK 4   SK hospodárstvo. Stratégia Európa 2020 ustanovu je zníženie emisií skleníkových plynov 
ako jeden z piatich prvoradých cie ľov EÚ. EÚ sa v balíku týkajúcom sa opatrení v oblasti 
klímy a energetiky zaviazala zvýši ť využívanie obnovite ľných zdrojov energie a do 
roku 2020 zvýši ť podiel ich využívania na 20 % z celkovej kone čnej spotreby energie 
EÚ. 
Na záver, pokia ľ ide o sociálne problémy, primárny sektor predstavuje v prevažne 
vidieckych oblastiach stále 4,9 % prid anej hodnoty (a viac, ak sa zoh ľadní súvisiaci 
(potravinársky) priemysel) a dosahuje tam 15,7 % zamestnanos ť. Práve tu môže by ť 
úloha poľnohospodárstva mimoriadne dôležitá, a to nielen priamo, ale aj nepriamo – 
prostredníctvom tvorby ďalších hospodárskych činností so silnými znásobujúcimi 
účinkami predovšetkým v odvetví spracovani a potravín, hotelov, stravovania a obchodu. 
Tieto odvetvia majú zas ďalšie významné spojenia so zvyškom vidieckeho hospodárstva, 
čo pomáha okrem iného vzdialeným vidieckym  oblastiach, ktoré majú najobmedzenejší 
prístup k všeobecným službám, ako sú  školy, základná zdravotná starostlivos ť 
a bankovníctvo. 
1.1. Pridaná hodnota SPP pre EÚ 
Pridaná hodnota SPP je založená na jej schopnosti: 
– prostredníctvom spolo čného súboru pravidiel, zásad a cie ľov účinne reagova ť na 
nadnárodné ciele a cezhrani čné problémy, ako napríklad zmier ňovanie zmeny klímy, 
zlepšovanie biodiverzity a podporovanie hospo dárskej a sociálnej súdržnosti, rozvoj 
jednotného trhu a obchodnej politiky EÚ; 
– zabezpečiť účinnejšie využitie rozpo čtových prostriedkov členských štátov 
v porovnaní s koexistenciou vnútroštátnych politík (napr. v porovnaní s jednotnou 
spoločnou politikou by bolo 27 rôznych politík nákladnejších a ur čite by boli rôzne 
úrovne ich zásahov menej ú činné, hrozilo by aj význa mné narušenie hospodárskej 
súťaže); 
– pomáhať rozvíjať konkurencieschopné a vyvážené európske po ľnohospodárstvo 
z environmentálneho a územného h ľadiska, čo pozitívne prispieva ku 
konkurencieschopnosti potravinového re ťazca a obchodu EÚ a zlepšuje súdržnos ť 
vidieckych oblastí podporovaním iniciatí v, ktoré napomáhajú ich hospodárskemu 
a sociálnemu rastu. 
2. HLAVNÉ POLITICKÉ CIELE REFORMY SPP 
Na to, aby SPP riešila hospodárske, envir onmentálne, územné problémy a problémy 
súvisiace so zmenou klímy, musia sa ciele prispôsobi ť súčasnému rámcu SPP v zmysle 
týchto hlavných oblastí: 
(1) zameranie opatrení SPP na zvýšenie  produktivity a kon kurencieschopnosti 
odvetvia po ľnohospodárstva prostredníctvom:  
- zlepšenia funk čnosti poradenského systému a vytvorenia sietí 
(poľnohospodárov, poradcov, výskumníkov, potravinárskych podnikov, 
spotrebite ľov atď.) s cieľom tvori ť a prenáša ť znalosti a podporova ť 
 
SK 5   SK inovatívne prístupy pri po skytovaní financovania pre projekty týkajúce sa 
opatrení na rozvoja vidieka; 
- povzbudzovania sú ťaživého spolo čného konania medzi po ľnohospodármi 
s cieľom podpori ť účinné využívanie prostriedkov, rozvoj výrobkov a ich 
marketing; 
- poskytovania stimulov na využívanie nást rojov riadenia rizika a stratégií 
aktívnej prevencie; 
(2) zlepšovanie výsledkov SPP v oblasti ži votného prostredia a zmeny klímy 
prostredníctvom: 
- zvyšovania po čtu poľnohospodárskych oblastí využívajúcich 
poľnohospodárske postupy, ktoré poskytuj ú prínosy v oblasti ochrany 
životného prostredia a klímy a podporujú členské štáty 
a poľnohospodárov, aby za čali využíva ť modernejšie agro-
environmentálne opatrenia; 
(3) zvýšenie ú činnosti a efektívnosti pol itiky prostredníctvom: 
- opätovného vyváženia priamych platieb podpory s cie ľom lepšie 
zohľadniť cieľ podpory príjmov a výsledky v oblasti životného prostredia; 
- znižovania rozdielov úrovne priamych platieb podpory medzi členskými 
štátmi a po ľnohospodármi. 
3. MOŽNOSTI POLITIKY  
Na základe rozsiahlej verejnej diskusie a súboru iniciatívnych pozícií inštitúcií EÚ 
a určitých členských štátov boli sf ormulované tri scenáre súdržnej politiky 
(prispôsobenie, integrácia a nové zameranie) s cie ľom poskytnú ť základ pre rozhodovací 
proces prostredníctvom pres kúmania súvislosti možných vývojov politiky v holistickom 
prístupe, ktorý skúma aj možné intera kcie a synergie medzi hlavnými oblas ťami 
politických zásahov, pri čom sa každý prvok samostatne posudzuje v osobitných 
prílohách. 
• Scenár prispôsobenia sa zameriava na obmedzené prispôsobenie SPP, pri čom 
zdôrazňuje tie prvky, ktoré v dnešnej SPP f ungujú dobre, a venuje sa hlavným 
nedostatkom sú časného politického rámca bez toho, aby sa politika výrazne zmenila. 
• Zámerom scenáru integrácie je zlepši ť zacielenie podpory SPP na ciele politiky najmä 
lepšou integráciou príspevkov rozdielnych prvkov politiky, čo zahŕňa zavedenie 
nových prvkov do politického rámca a tiež podstatné zmeny štruktúry politiky. 
• Scenár nového zamerania zužuje zameranie politického zásahu SPP na 
environmentálny aspekt a na  aspekt zmeny klímy, pri čom sa predpokladá, že výrobnú 
kapacitu možno udrža ť bez podpory, a to prostredníctvom spo ľahnutia sa na trhové 
signály a na to, že životaschopnos ť vidieckych oblastí a územnú rovnováhu by 
podporovali ostatné politiky Spolo čenstva. 
 
SK 6   SK Tieto scenáre predstavujú prie rezové prístupy, ktoré sa všetky venujú trom širokým 
politickým cie ľom budúcej SPP opísaným v predchádzajúcej časti. Trom cie ľom však 
prikladajú rozdielnu váhu a do ur čitej miery sú založené na  odlišných prístupoch, pokia ľ 
ide o potrebu politického zásahu. 
Tieto scenáre sa pritom rozdielne venujú aj hlavnému riziku, ktoré vyplýva z absencie 
politického zásahu, zlyhaní trhu, a násled nému riziku, ktoré vyplýva z nesprávne 
zacieleného politického zásahu, zlyhania politiky.  Posledné uvedené riziko predstavovalo 
základ na odmietnutie ostatných scen árov politiky, ktoré boli predložené po čas verejnej 
konzultácie. 
Pokiaľ ide o analýzu ú činkov týchto scenárov, referenciou je status quo , ktoré sa 
nevenuje nedostatkom politiky zisteným pri definícii problému, a ne realistický scenár, 
ktorého podstatou je neexistenc ia politiky, o ktorom sa o čakáva, že by viedol k vážnym 
problémom v oblasti príjmov a životného prostredia.3 
Scenáre sú predstavené na základe im plikovaných zmien troch hlavných oblastí 
politického zásahu, a to trhových opatrení (nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007), 
priamych platieb (nariadenie Rady (ES) č. 73/2009) a politiky rozvoja vidieka 
(nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005). 
Tabuľka č. 1: Prehľad hlavných možností politiky pod ľa scenáru a politického 
nástroja 
 Trhové nástroje 
(Nariadenie Rady 
(ES) č. 1234/2007) Priame platby 
(Nariadenie Rady (ES) 
č. 73/2009) Rozvoj vidieka 
(Nariadenie Rady (ES) 
č. 1698/2005) 
Prispôsobenie: 
zdôraznenie 
úspechov SPP a riešenie 
hlavných 
nedostatkov zefektívnenie 
a zjednodušenie existujúcich nástrojov 
zlepšenie spolupráce 
poľnohospodárov 
v rámci pravidiel hospodárskej sú ťaže prerozdelenie; zlepšené 
krížové plnenie mierny nárast rozpo čtu; 
použitý na konkurencieschopnos ť/inová
cie alebo životné prostredie 
Integrácia: 
zlepšenie 
zacielenia SPP na jej ciele zefektívnenie 
a zjednodušenie existujúcich nástrojov 
zameranie sa na 
potravinový re ťazec 
a lepšiu vyjednávaciu 
silu poľnohospodárov 
(3 podmožnosti) prerozdelenie; nová 
štruktúra priamych platieb; ekologizácia 
zlepšené krížové 
plnenie; obmedzenie 
výšky; režim pre 
malých poľnohospodárov; 
režim pre mladých poľnohospodárov prerozdelenie medzi 
členskými štátmi 
inovácie, zmena klímy 
a životné prostredie ako hlavné princípy; 
posilnené strategické 
zacielenie a spolo čný 
strategický rámec s ostatnými fondmi 
                                                 
3 http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/scenar2020ii/index_en.htm 
 
SK 7   SK Nové zameranie: 
obmedzenie 
záberu zásahov 
SPP na environmentálne aspekty zrušené postupne odstránené výrazne zvýšené 
financovanie; zameranie sa 
na zmenu klímy a životné 
prostredie 
 
4. POSÚDENIE VPLYVU ALTERNATÍ VNYCH POLITICKÝCH MOŽNOSTÍ  
Scenár prispôsobenia  predpokladá pokra čovanie zásad sú časného politického rámca na 
základe trhovej orientácie. O čakáva sa, že v dôsledku podne tu trhových signálov to 
poľnohospodárom umožní lepšie využi ť dostupné nástroje politi ky na zvýšenie svojej 
konkurencieschopnosti, pri čom prerozdelené priame platby medzi členskými štátmi by 
ich v celej EÚ efektívnejšie a spravodlivej šie chránili pred prílišnými kolísaniami 
príjmov. Prerozdelenie priamych platieb v rámci členských štátov (regionálny model) by 
umožnilo vyššiu podporu pre po ľnohospodárske oblasti šetrnejšie k životnému prostrediu 
a obmedzilo opúš ťanie pôdy, ale zvýšený hospodársky tlak by v najúrodnejších 
regiónoch pravdepodobne viedol k intenzifikác ii výroby. Opatrenia na rozvoj vidieka by 
sa naďalej venovali širším vidieckym otázkam, ale úloha po ľnohospodárstva 
v hospodárstve, zamestnanosti a raste alebo vo vidieckych oblastiach by sa zmenšila. 
Scenár integrácie  navrhuje zlepšený politický rámec orientovaný na podporu 
konkurencieschopnosti, udržate ľného rozvoja a inovácií v o dvetví a zameraný na rozvoj 
podmienok, za ktorých by jednotliví po ľnohospodári alebo po ľnohospodári spolo čne 
mohli lepšie čeliť blížiacim sa hospodárskym a environmentálnym úlohám. Priame 
platby by zabezpe čili stály príjem, čo by viedlo nielen k vyváženejšiemu, ú činnejšiemu 
a spravodlivejšiemu prerozdeleniu, ale aktívne by sa zameriavali na ur čitých príjemcov 
(malých majite ľov, poľnohospodárov v regiónoch s prírodnými obmedzeniami, ohrozené 
odvetvia, nová čikov atď.). Prvok ekologizácie by v EÚ tiež podporil ur čité základné 
environmentálne postupy, zameriaval by sa najmä na tie, často 
najkonkurencieschopnejšie, po ľnohospodárske statky, ktoré zrušili takéto postupy, ako aj 
na tie, ktoré zvažujú, že ich s oh ľadom na sú časné hospodárske tlaky zrušia. 
V scenári nového zamerania  by postupné odstránenie priamych platieb viedlo k ve ľkej 
reštrukturalizácii v odvetví a k omnoho vä čším a kapitálovo intenzívnejším 
poľnohospodárskym podnikom. Intenzifikácia  výroby v najúrodnejších regiónoch 
a opúšťanie pôdy v menej výhodných oblastiach by s pôsobili negatívne environmentálne 
dôsledky. Zameranie politiky na environmentá lne opatrenia typu rozvoj vidieka by 
zmiernilo tieto problémy, ale neprispelo by k zlepšeniu udržate ľnosti poľnohospodárstva 
na území celej EÚ. Postupné odstránenie pr iamych platieb by vied lo ku krachu mnohých 
poľnohospodárskych podnikov a vyvinulo by ďalší tlak na životaschopnos ť vidieckych 
oblastí s vyššou nezamestnanos ťou a migráciou. 
4.1. Administratívna zá ťaž  
Určité prvky nového modelu priamych plat ieb, ako napríklad obmedzenie výšky, 
definícia „aktívnych po ľnohospodárov“ a „ekologizácia“, by možno v podobe ďalších 
 
SK 8   SK kontrolných požiadaviek mohli predstavova ť záťaž. Na druhej strane, režim pre malých 
poľnohospodárov by výrazne znížil administra tívne požiadavky súvisiace so žiados ťami 
o priame platby a s priznaním priamych platieb takýmto príjemcom. 
Odstránenie sú časného prekrývania sa agro-environmentálnych činností dostupných 
v rámci špecifickej podpory v prvom pilieri a v rozvoji vidieka a jednotné riešenie pre spojenú podporu by viedli k zjednodušen iu. Zavedenie možného postupu schva ľovania 
Komisiou by však mohlo predstavova ť väčšiu záťaž, najmä pre útvary Komisie. 
Zlepšenie zacielenia platieb aktívnym po ľnohospodárom by si vyžadovalo starostlivé, 
presné vypracovanie definícií v spolupráci s členskými štátmi a to, aby sa výber kritérií 
na úrovni členských štátov integroval do registra IACS. Mohlo by to pre ne predstavova ť 
značnú administratívnu zá ťaž a určite by to bola zá ťaž pre po ľnohospodárov, aby 
dokázali svoju oprávnenos ť, keďže by museli poskytnú ť ďalšie podrobné informácie 
a možno by museli so svojou žiados ťou predloži ť aj sprievodné dokumenty. 
4.2. Medzinárodný rozmer 
Postupné reformy SPP výrazne zmiernili ruši vý vplyv politiky na medzinárodné trhy. 
Všetky analyzované scenáre by mali ma ť na globálne trhy (vrátane trhov v rozvojových 
krajinách) minimálne dosahy. Je to zlú čený výsledok predchádzajúcich reforiem SPP 
a súčasnej a o čakávanej budúcej úrovne svet ových cien, ktoré EÚ na 
poľnohospodárskych trhoch zmenili na toho, kto prijíma dané ceny. 
4.3. Porovnanie možností 
Všetky tri možnosti chcú dosiahnu ť konkurencieschopnejšie, udržate ľnejšie a pružnejšie 
poľnohospodárstvo v živých vidieckych oblastiach, a tým sa snažia o lepšie zosúladenie 
SPP so stratégiou Európa 2020, predovšetkým z h ľadiska efektívneho využívania 
zdrojov. Na tento ú čel bude nevyhnutné zlepši ť poľnohospodársku produktivitu 
prostredníctvom výskumu, prenosu vedom ostí a všeobecnej podpory prístupov 
založených na spolupráci. Pret o sú inovácie také významné, a to vrátane pripravovaného 
európskeho partnerstva v oblasti spolupr áce týkajúceho sa produktivity a udržate ľnosti 
poľnohospodárstva, lebo predstavujú základnú podmienku, ktorá je spolo čná vo všetkých 
troch možnostiach politiky. Tento prierezový prvok je sú časťou všetkých troch možností, 
preto nie je zahrnutý v nižšie uvedenom porovnaní. 
Pokiaľ ide o rozpo čet, je jasné, že možnos ť nového zamerania  by nakoniec kládla na 
rozpočet EÚ najnižšie požiadavky, ke ďže by sa odstránili priame platby. Táto možnos ť 
kladie prioritu na trhovú or ientáciu, a tým na zrýchlenie  štrukturálnej zmeny odvetvia 
smerom k vä čšej výnosnosti podni kov. Táto možnos ť by odvetvie vystavila aj vä čším 
rizikám, pokia ľ ide o stabilitu trhu, za nepr ítomnosti vhodných záchranných sietí 
a nástrojov na riadenie rizika , a tiež rizikám súvisiacim s výdavkami na inovácie, ktoré 
by sa v dôsledku tlaku na príjem po ľnohospodárskych podnikov znížili. Štrukturálne 
zmeny v rámci možnosti nového zamerania by spôsobili zna čné sociálne 
a environmentálne náklady. Príjem by sa znížil o 25 % a výroba by sa sústredila 
v najvýnosnejších oblastiach a odvetviach. 
Aj keby sa výdavky na lepšie zacielené en vironmentálne opatrenia v rámci rozvoja 
vidieka zdvojnásobili, tento scenár by na území EÚ nemohol dosiahnu ť udržateľné 
 
SK 9   SK hospodárenie s pôdou, ke ďže politika by stratila ú činok priamych platieb spolu 
s požiadavkami na krížové plnenie. Okrem toho by negatívne sociálne dôsledky najmä 
v oblastiach a odvetviach, ktoré sú najviac záv islé od priamych platieb (napr. plodiny 
pestované na ve ľkých poliach, mliekarenské podni ky, rozsiahle chovy hovädzieho 
dobytka, oviec a kôz), boli také, že do časné využitie opatrení na podporu 
reštrukturalizácie osi 1 by nemohlo nahradi ť straty vzniknuté odstránením priamych 
platieb. Chýbajúce opatreni a osi 3 by mohli ohrozi ť vidiecku štruktúru najmä 
v diverzifikovaných vidieckych hospodárstvach, čo by ohrozilo územnú rovnováhu. 
Tieto výsledky nie sú nové, len opakujú  podobné výsledky dvoch prieskumov možného 
scenára do roku 2020. 
Na druhom strane škály by možnosť prispôsobenia  najlepšie umožnila kontinuitu 
politiky s obmedzenými ale hmatate ľnými zlepšeniami konkurencieschopnosti 
poľnohospodárstva a environmentálnych výsledkov, a to prostredníctvom prerozdelenia 
priamych platieb, lepšieho krížového plnenia, zjednodušen ia a zefektívnenia trhových 
nástrojov a podporovania prístupov založených na spolupráci, ako aj prostredníctvom 
nasmerovania ďalších zdrojov na riešenie nových problémov v rámci rozvoja vidieka. 
Hlavný nový prvok možnosti prispôsobenia je nové vyváženie priamych platieb medzi 
členskými štátmi a v rámci členských štátov, kvôli čomu boli analyzované rôzne 
možnosti. Otázka je, ako zabezpe čiť spravodlivejšie rozdelenie a lepšie zacielenú 
podporu v súlade s cie ľmi politiky a zárove ň zabrániť vážnym narušeniam. Zbližovanie 
smerom k jednotnejšej úrovni by prospelo najmä členským štátom, ktoré sú v sú časnosti 
výrazne pod priemerom EÚ. 
Krok smerom k regionálnemu modelu (spolu so za členením neobsadenej pôdy) by 
zaviedol novú rovnováhu podpory medzi jednotlivými druhmi po ľnohospodárskych 
podnikov predovšetkým v členských štátoch, ktoré v sú časnosti využívajú historický 
model, vo vä čšine prípadov by to bolo smerom k rozsiahlejším systémom výroby. 
V skutočnosti by z takéhoto prerozdele nia získali: pasúce sa hos podárske zvieratá, víno 
a záhradníctvo, pri čom poľné plodiny, zmiešané a mliekarenské podniky by utrpeli 
straty. 
Existujú však vážne pochybnosti, či by sa možnos ť prispôsobenia v budúcnosti 
dostatočne venovala dôležitým otázkam v oblas ti klímy a životného prostredia, v ďaka 
čomu by sa v dlhodobom meradle podporila aj udržate ľnosť samotného 
poľnohospodárstva. 
Možnosť integrácie  zachádza s prvkom „ekologizácie“  priamych platieb v potrebe 
ekologickejšej SPP ešte ďalej. Otázka je, ako navrhnú ť túto ekologizáciu,  aby sa získali 
významné prínosy v oblasti životného prostredia a zmeny klímy a zaistilo udržate ľné 
využívanie prírodných zdrojov bez toho, že by sa narušila  územná rovnováha v EÚ 
a dlhodobá konkurencieschopnos ť odvetvia po ľnohospodárstva a prehnane 
skomplikovala správa priamych platieb. 
Z analýzy vyplýva, že to je možné, hoci sa nedá vyhnú ť určitej administratívnej zá ťaži. 
Výsledný negatívny vplyv na príjmy je v prie mere mierny (ale výrazne sa líši medzi 
členskými štátmi, regiónmi a po ľnohospodárskymi systémami); tento negatívny vplyv by 
sa pre ambicióznejšie opatrenie na diverzifikáciu plodí n zhoršil, ale v ďaka vplyvu trhu 
by sa v prípade ambicióznejších ustanovení  pre hlavné ekologické oblasti zmiernil. 
 
SK 10   SK Prvok ekologizácie by tiež uvo ľnil prostriedky pre rozvoj vidi eka, ktoré by sa použili na 
dômyselnejšie agro-environmentálne opatrenia a opatrenia zamerané na klímu. Kombinovaný ú činok environmentálnych opatrení a opatrení pre znevýhodnené oblasti 
v obidvoch pilieroch by tak zna čne zvýšil prínos SPP k pos kytovaniu verejných statkov, 
aj keď za cenu ďalšej administratívnej zá ťaže vynaloženej na riadenie zložitejšej 
štruktúry a na zabránenie duplicite opatrení. Pokia ľ sa v návrhu opatrení a v rámci ich 
realizácie členskými štátmi dosiahne správna vyváženos ť, táto možnos ť najlepšie ochráni 
územnú rovnováhu, a to prostredníctvom zabezpe čenia dlhodobej udržate ľnosti 
poľnohospodárstva a vidieckych oblastí. 
Súčasťou možnosti integrácie je aj podstatná zm ena politiky rozvoja vidieka. Výsledkom 
by mala by ť účinnejšia politika, ktorá dosiahne výsledky v súlade s prioritami stratégie 
Európa 2020 v spolo čnom rámci s ostatnými fondmi EÚ za podmienky, že členské štáty 
a regióny na úrovni programovania dobre využijú možnosti a že užšia spolupráca 
s ostatnými fondmi neodstráni synergie s prvým pilierom. Rozdelenie podpory na rozvoj vidieka by tiež lepšie zoh ľadnilo ciele politiky, pri čom by muselo zobra ť do úvahy 
terajšie rozdelenie.  
Na záver, lepšie zacielenie  podpory prostredníctvom rôznyc h zložiek priamych platieb 
(predovšetkým obmedzenie výš ky, režim pre malých po ľnohospodárov a lepšia definícia 
„aktívnych po ľnohospodárov“) by prispelo k dosiahnutiu vä čšej efektívnosti, pokia ľ ide 
o podporu príjmu a poskytovanie environmen tálnych verejných statkov. Pokia ľ ide 
o potravinový re ťazec, musí sa nájs ť rovnováha medzi zlepšením vyjednávacej sily 
poľnohospodárov a zaistením konkurenciesc hopnosti a lepších výsledkov celého re ťazca.  
Možnosť integrácie by na najvyššiu možnú mieru zvýšila pridanú hodnotu EÚ
 
prostredníctvom najlepšieho zachovania udržate ľného poľnohospodárstva v celej EÚ, 
riešenia dôležitých cezhrani čných otázok, ako napríklad zmena klímy, a posilnenia 
solidarity medzi členskými štátmi; za tým by nasle dovalo prispôsobenie a potom nové 
zameranie.  
Pokiaľ ide o efektívnos ť nákladov , možnos ť integrácie by maximalizáciou pridanej 
hodnoty EÚ rozpo čet využila najlepšie. Na druhej strane, možnos ť prispôsobenia by na 
rozpočet EÚ kládla rovnako ve ľké požiadavky bez rovnakých ambícií týkajúcich sa 
výsledkov, zatia ľ čo možnos ť nového zamerania by ušetrila rozpo čtové prostriedky, ale 
zároveň by výrazne znížila rozs ah a pridanú hodnotu činnosti EÚ.  
Tabuľka 1: Porovnanie možností pod ľa cieľa, pridanej hodnoty EÚ a efektívnosti 
nákladov 
 Prispôsobenie Integrácia Nové zameranie 
Uskutočniteľná potravinárska 
výroba ++ +++ + 
Udržateľné hospodárenie 
s prírodnými zdrojmi a ochrana klímy + +++ ++ 
Vyvážený teritoriálny rozvoj ++ +++ + 
 
SK 11   SK Pridaná hodnota EÚ ++ +++ + 
Efektívnos ť nákladov + ++ + 
Na základe uvedeného porovnania je najlepšou možnos ťou integrácia, za ňou nasledujú 
prispôsobenie a na záver nové zameranie. To to hodnotenie sa zhoduje s preferenciami 
vyjadrenými po čas verejnej konzultácie (p ozri prílohu 9). Zatia ľ čo možnos ť 
prispôsobenia nemusí by ť dostatočne cielená a možnos ť nového zamerania je príliš 
riskantná, zdá sa, že možnos ť integrácie našla správnu rovnováhu medzi progresívnym 
riadením SPP smerom k cie ľom stratégie Európa 2020, a túto rovnováhu bude potrebné 
nájsť aj pri realizácii jednotlivých prvkov. 
5. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE NÁKLADOV , PRÍNOSOV A  DOSIAHNUTIA 
ŽELANÝCH Ú ČINKOV  
V budúcnosti bude dôležité posilni ť monitorovanie a hodnotenie SPP vrátane nových 
prvkov návrhu politiky zavedených v pilieri I, ako napríklad ekologizácie. Budúci systém 
monitorovania a hodnotenia rozvoja vidieka by mal tie ž lepšie odráža ť posilnený 
strategický prístup so spolo čnými ukazovate ľmi na základe cie ľov a priorít a umožni ť 
využívanie hodnotenia ako nástroja riadenia po čas celého programového obdobia. 
Navyše by sa mali monitorovanie a hodnotenie obidvoch pilierov spoji ť do spolo čného 
rámca s cie ľom merať v rámci stratégie Európa 2020 výsledky SPP ako celku. Na tento 
účel prebieha proces, ktorého zámerom je vypracovanie spolo čného súboru ukazovate ľov 
týkajúcich sa cie ľov politiky, ktorý bude ma ť takéto zloženie:  
– ukazovatele vplyvu týkajú ce sa všeobecných cie ľov; 
– ukazovatele výsledkov týkajú ce sa špecifických cie ľov; 
– výstupné ukazovatele týkajúce sa vý davkov v rámci jednotlivých nástrojov. 
Okrem toho, pokia ľ ide o nedostato čné údaje, napríklad v prípade ukazovate ľov 
udržateľnosti, počíta sa s tým, že sa spustí pilotný pr ojekt, ktorý by vytvoril postup, ktorý 
by vyplnením existujúcich dátových medzier v ukazovate ľoch na úrovni 
poľnohospodárskych podnikov umožnil lepšie monitorovanie a hodnotenie vykonaných 
reforiem.