Problémy, ktoré zainteresované strany najčastejšie uvádzali, boli: i) prevencia chorôb z povolania a pracovných úrazov a ii) požiadavka riešiť v novom rámci choroby z povolania (najmä rakovinu) a pracovné úrazy. Niekoľko nepodnikateľských zainteresovaných strán zdôraznilo význam: i) priebežnej aktualizácie záväzných limitných hodnôt expozície pri práci a ii) dopĺňania smernice o karcinogénoch a mutagénoch, a to aj o nanomateriály a látky poškodzujúce reprodukciu. Na druhej strane niekoľko zainteresovaných strán z odvetvia žiadalo o: i) činnosti a zariadenia, vďaka ktorým sa podniky lepšie prispôsobia prísnejším záväzným limitným hodnotám expozície pri práci a ii) moratórium na zavedenie prísnejších záväzných limitných hodnôt expozície pri práci do roku 2022 z dôvodu pandémie. Ďalším významným problémom, ktorý uviedli zainteresované strany v tomto kontexte (problém uviedli najmä odbory), je potreba bojovať proti násiliu, ako aj sexuálnemu a psychickému obťažovaniu pri práci. V súvislosti so zameraním na pracovné úrazy a choroby z povolania navrhlo niekoľko zainteresovaných strán prepojiť nový rámec s globálnou kampaňou „vízie nulovej úmrtnosti“ , ktorej cieľom je dosiahnuť nulový počet prípadov úmrtí súvisiacich so zamestnaním v EÚ.

Zainteresované strany vyjadrili aj vážne znepokojenie nad zmenami vo svete práce, ktoré zapríčinilo rýchle zavádzanie nových technológií, demografické zmeny, nové spôsoby organizácie práce a zmena klímy. Väčšina príspevkov v tejto oblasti odkazovala na ergonomické a psychosociálne riziká. Mnohé zainteresované strany žiadali o urgentné riešenie chorôb podporno-pohybového ústrojenstva, ktoré súvisia s nárastom telepráce. Tieto zainteresované strany žiadali, aby bola reakcia na choroby podporno-pohybového ústrojenstva zameraná na prevenciu a prispôsobené politiky. Niektoré zainteresované strany žiadali o vhodné právne nástroje na riešenie psychosociálnych rizík pri práci. Okrem toho niektoré zainteresované strany vyjadrili obavy súvisiace s vysokým vekom vrátane: i) potreby zlepšenia politík návratu do práce a ii) rizík v oblasti BOZP v rámci neštandardných foriem zamestnania.

Väčšina zainteresovaných strán uviedla dôležitosť podpory uplatňovania pravidiel v oblasti BOZP (najmä v mikropodnikoch, malých a stredných podnikoch), ako aj zlepšovania presadzovania posilnením zdrojov inšpektorátov práce. V tomto kontexte zdôraznili nepodnikateľské zainteresované strany potrebu zabezpečiť, aby sa pravidlá BOZP uplatňovali aj na zraniteľné skupiny, ako sú: i) mladí ľudia, ženy, sezónni a migrujúci pracovníci; ii) pracovníci so zdravotným postihnutím/ochorením a iii) pracovníci v prvej línii (napr. v zdravotníctve).

Mnohé zainteresované strany takisto spomenuli význam sociálneho dialógu, zvyšovania povedomia a zlepšovania synergií s inými oblasťami politiky (najmä oblasti týkajúce sa chemikálií, životného prostredia a verejného zdravia). Zainteresované strany takisto zdôraznili význam integrácie poznatkov získaných z pandémie do nového rámca, a to najmä tých, ktoré súvisia s chorobami podporno-pohybového ústrojenstva, s neštandardnými formami zamestnania a so zvýšeným výskytom psychických zdravotných problémov. Niektoré zainteresované strany žiadali, aby sa ochorenie COVID-19 uznalo za chorobu z povolania.

Ďalším dôležitým problémom, na ktorý upozornili zainteresované strany, bola potreba zlepšiť štatistické údaje v oblasti BOZP a dôkazovú základňu v oblasti BOZP. Niekoľko zainteresovaných strán takisto uviedlo potrebu posilniť medzinárodnú spoluprácu v oblasti BOZP a určiť minimálne požiadavky a ciele pre BOZP platné v rámci EÚ a na celom svete.

5.Spätná väzba z otvorenej verejnej konzultácie

Otvorená verejná konzultácia sa uskutočnila medzi 7. decembrom 2020 a 1. marcom 2021 a prispelo do nej 355 respondentov, ktorí odpovedali na dotazník týkajúci sa predchádzajúceho a budúceho strategického rámca EÚ. Respondenti otvorenej verejnej konzultácie pochádzali z 26 členských štátov EÚ a zo siedmich krajín mimo EÚ.

Celkovo 64 % respondentov otvorenej verejnej konzultácie súhlasilo alebo rozhodne súhlasilo s tým, že sa bezpečnosť a zdravie na pracovisku v ich krajine/EÚ od roku 2014 celkovo zlepšili. Toto stanovisko sa vyskytovalo častejšie u respondentov zastupujúcich zamestnávateľov a zamestnávateľské zväzy (83 % z nich súhlasilo alebo rozhodne súhlasilo) a menej často u respondentov zastupujúcich združenia zamestnancov (48 % z nich súhlasilo alebo rozhodne súhlasilo).

Väčšina respondentov sa domnievala, že predchádzajúci rámec „do veľkej miery“ (15 %) alebo „do istej miery“ (54 %) prispel k zlepšeniu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na úrovni EÚ. O niečo menej respondentov sa domnievalo, že predchádzajúci rámec „do veľkej miery“ (9 %) alebo „do istej miery“ (54 %) prispel k zlepšeniu bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci na vnútroštátnej úrovni. Menej ako polovica respondentov sa domnievala, že rámec „do veľkej miery“ (6 %) alebo „do istej miery“ (43 %) prispel k zlepšeniu bezpečnosti a ochrany zdravia na regionálnej úrovni a „do veľkej miery“ (8 %) alebo „do istej miery“ (43 %) k zlepšeniu bezpečnosti a ochrany zdravia na úrovni pracovísk.

Respondenti sa domnievali, že najväčšou prioritou v predchádzajúcom rámci bolo riešenie otázok, ako je starnutie pracovnej sily a vznik nových rizík. Až 90 % respondentov uviedlo, že to bolo veľmi dôležité alebo dôležité.