V reakcii na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19, počas ktorej sa odhalila naliehavá potreba urýchliť digitálnu transformáciu Európy, a na základe Európskej dátovej stratégie a stratégie pre formovanie digitálnej budúcnosti Európy sa v oznámení o digitálnom kompase do roku 2030 stanovuje: i) vízia digitálnej transformácie Európy do roku 2030; ii) jasné a konkrétne ciele v štyroch hlavných bodoch, ktorými sú zručnosti, infraštruktúry, digitalizácia podnikov a verejných služieb, s cieľom zmapovať cieľ EÚ na rok 2030; iii) rámec identifikácie digitálnych zásad, ktoré posilnia postavenie občanov v digitálnom svete, a iv) spoľahlivá štruktúra spoločného riadenia s členskými štátmi v záujme zaistenia účinného monitorovania a plnenia cieľov do roku 2030. EÚ musí budovať skutočne digitálny jednotný trh, zabezpečiť technologickú suverenitu, rozvíjať a zavádzať strategické digitálne technológie, kapacity a infraštruktúru s cieľom posilniť svoju schopnosť vymedzovať vlastné pravidlá a náležitým spôsobom prijímať autonómne technologické rozhodnutia.

Z prehľadu výsledkov investícií EÚ do priemyselného výskumu a vývoja za rok 2020 vyplýva, že 421 spoločností so sídlom v EÚ predstavuje 20,9 % všetkého výskumu a vývoja a že ich investície do výskumu a vývoja 10. rok po sebe rástli, pričom ide o nárast, ktorého hybnou silou sú sektory automobilov, IKT a zdravotníctva. Obzvlášť sľubné sú trendy „zelených investícií“ v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov (OSN).

· Chemikálie – stratégia udržateľnosti , v ktorej sa zdôrazňuje význam výskumu a inovácie pri riešení naliehavých problémov v oblasti životného prostredia a zdravia a zavádza sa prístup spočívajúci vo využívaní chemikálií a materiálov navrhnutých ako bezpečné a udržateľné, teda prístup pred uvedením na trh, ktorý sa zameriava na to, aby tieto výrobky poskytovali istú funkciu, no zároveň zabraňuje, aby sa uvádzali v objemoch a vykazovali chemické vlastnosti, ktoré môžu byť škodlivé pre ľudské zdravie alebo životné prostredie,

·v oznámení o stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu – nasmerovanie európskej dopravy do budúcnosti sa poukazuje na budúcnosť s výrazne zníženými emisiami, a to predovšetkým vďaka investíciám EÚ do výskumu a inovácie,

Komisia 30. septembra 2020 prijala oznámenie o novom EVP pre výskum a inovácie (novom EVP) na vytvorenie obnoveného európskeho výskumného priestoru s programom orientovaným na budúcnosť. Okrem iných opatrení sa v ňom oznámili: i) špecializované opatrenia na aktualizáciu a vývoj smerodajných zásad vytvárania hodnoty z poznatkov; ii) kódex postupov na inteligentné využívanie duševného vlastníctva a iii) opatrenia na zostavenie spoločných plánov priemyselnej technológie na podporu vykonávania novej priemyselnej stratégie a zrýchlenie prenosu výsledkov výskumu do reálnej ekonomiky. To pomôže priemyslu EÚ riešiť súbežnú zelenú a digitálnu transformáciu a zvýšiť svoju odolnosť. Komisia v nadväznosti na prijatie záverov Rady o novom EVP v decembri 2020 a v úzkom vzťahu s Výborom pre európsky výskumný priestor a inováciu zriadila fórum EVP pre transformáciu .

Komisia naďalej posilňovala spoluprácu v oblasti výskumu a inovácie so strategickými partnermi a regiónmi, napríklad s Afrikou, pokiaľ ide o organizáciu prvého zasadnutia ministrov EÚ a Africkej únie v oblasti výskumu a inovácie , ako aj prácu na ambicióznom spoločnom pláne EÚ a Číny, pokiaľ ide o budúcu spoluprácu v oblasti vedy, technológií a inovácie so zameraním na dosiahnutie rovnakých podmienok a reciprocity. Partnerstvo pre Afriku predstavovalo rámec ďalšieho rozvoja spolupráce v programe Horizont Európa, ktorá sa medzi EÚ a Africkou úniou začala v programe Horizont 2020 v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov. Spolupráca s regiónom Latinskej Ameriky a Karibiku sa posilnila najmä prostredníctvom úspešnej organizácie zasadnutia vyšších úradníkov v rámci spoločnej iniciatívy EÚ a CELAC v oblasti výskumu a inovácie , ktoré viedlo k prijatiu strategického plánu na roky 2021 – 2023, ktorý sa vzťahuje na infraštruktúry, mobilitu, globálne spoločenské výzvy a nový pilier spolupráce v oblasti inovácie.

Časť pracovného programu zameraná na výskumné infraštruktúry bola zmenená, aby sa do nej začlenila prispôsobená dodatočná podpora ad hoc v osobitných oblastiach potrieb. Patrilo k nim šírenie testov na diagnostiku ochorenia SARS-CoV-2 v celej EÚ a na celom svete (s Európskym centrom pre kontrolu chorôb a so Svetovou zdravotníckou organizáciou) a cielená podpora v oblasti výskumu a vývoja vakcín, ako aj tvorba novej výskumnej infraštruktúry v oblasti informácií o zdraví obyvateľstva (ktorá je zároveň východiskovým bodom budovania európskeho priestoru pre údaje týkajúce sa zdravia).

Okrem toho bolo 400 miliónov EUR z nástroja InnovFin programu Horizont 2020 pridelených na urýchlenie vývoja vakcín (napr. od spoločností BioNTech a CureVac) a iné opatrenia, lieky, zdravotnícke a diagnostické pomôcky (napr. od spoločnosti Scope Fluidics) alebo nové kritické infraštruktúry v oblasti výskumu a inovácie (vrátane výrobných zariadení). V prípade iných projektov financovaných EÚ (napr. EAVI2020, EHVA, TBVAC2020, Rabyd-vax) sa vyvíja a využíva široká škála technológií (DNA, RNA a vírusové vektory) na rozšírenie súborov potenciálnych vakcín. K projektom, v ktorých rámci sa vyvíjajú nové technológie na imunizáciu a posúvajú sa do klinického skúšania s cieľom zvýšiť účinnosť vakcín, a to aj na uspokojenie potrieb starších a mladých ľudí, patrí ADITEC a OptiMalVax.

Počas trvania programu Horizont 2020 bol predpokladaný podiel na rozpočte v prípade opatrení v oblasti klímy 35 % a v prípade udržateľného rozvoja 60 %. Do konca roka 2020 dosiahli výdavky 31 % v prípade opatrení v oblasti klímy a 65 % v prípade udržateľného rozvoja. Napriek značnému zvýšeniu v porovnaní s RP7 investície do opatrení v oblasti klímy zatiaľ nedosiahli svoj cieľ.

S cieľom poskytnúť výskumníkom so zdravotným postihnutím spravodlivý prístup k doktorandskému vzdelaniu, odbornej príprave v oblasti výskumu, rozvoju zručností a prenosu vedomostí, ako aj s cieľom stimulovať inkluzívnu a nediskriminačnú účasť na trhu práce v oblasti výskumu a inovácií v roku 2020 pokračoval úvodný projekt „paušálnych súm pre osoby so špeciálnymi potrebami“ v rámci akcií Marie Curie-Skłodowskej. Finančná podpora sa poskytla 16 štipendistom v rámci akcií Marie Curie-Skłodowskej so špeciálnymi potrebami.

Rod, spoločenské a humanitné vedy a otvorená veda

Na podporu politickej práce EVP v oblasti rodovej rovnosti sa v niekoľkých nových projektoch v Európe rozvíja spoločenstvo aplikujúcich odborníkov pre rodovú rovnosť a inštitucionálnu zmenu. V jednom projekte sa začalo pracovať na scenároch systému ocenení/certifikácie v oblasti rodovej rovnosti vo výskumných organizáciách a na univerzitách, ako aj na novom opatrení v oblasti výskumu a inovácie zameranom na posilnenie rodového rozmeru vedeckého dialógu EÚ s medzinárodnými partnermi. Akcie Marie Curie-Skłodowskej prispievajú k veľmi vysokej miere účasti výskumníčok, ktorá v priebehu rokov zostáva stabilná (41 % všetkých štipendistov v rámci akcií Marie Curie-Skłodowskej).

Z piatej správy o monitorovaní (za rok 2018) o začlenení spoločenských a humanitných vied do programu Horizont 2020, ktorá bola uverejnená v roku 2020, vyplývajú povzbudivé výsledky a značné zlepšenia. Pri 65 % projektov sa preukázalo dobré začlenenie spoločenských a humanitných vied a 391 projektov sa financovalo v rámci označených tém, čo je zvýšenie oproti roku 2017, keď ich bolo 262. Celkový rozpočet projektov predstavoval 1,9 miliardy EUR, čo je zvýšenie oproti sume 1,2 miliardy EUR v roku 2017.

Platforma pre politiku otvorenej vedy v máji 2020 predložila svoju záverečnú správu o vykonávaní a ďalšom rozvoji otvorenej vedy v EÚ, v ktorej uviedla, že hlavným nástrojom ďalšieho pokroku v oblasti otvorenej vedy je aktuálny systém odmien a stimulov pre výskumníkov. Správa bola predložená Rade pre konkurencieschopnosť 27. novembra 2020. Dočasné subjekty riadenia európskeho cloudu pre otvorenú vedu (EOSC) ukončili svoju prácu na vytváraní riadiacej štruktúry, ktorá zabezpečí budúce uvedenie EOSC do prevádzky. Zaistí sa prostredníctvom Združenia EOSC, ktoré bolo založené v júli 2020 a ktorého členmi bolo na konci roka 2020 viac než 180 organizácií. Obnovenou ambíciou EOSC je vytvoriť sieť FAIR (findable, accessible, interoperable, reusable – vyhľadateľných, prístupných, interoperabilných a opätovne použiteľných) údajov a služieb pre vedu so spoločnými normami a základným softvérom, ktoré umožnia, aby boli výskumné projekty, ako sú publikácie, súbory údajov a softvér, v súlade so zásadami FAIR už v štádiu návrhu. Táto ambícia sa pripomenula vo vyhlásení EOSC, ktoré predložilo nemecké predsedníctvom ministrom v oblasti výskumu 27. novembra 2020 . Členské štáty potvrdili svoj úmysel zapájať sa do budúceho rozvoja EOSC.

Po tom, ako bola do prevádzky uvedená publikačná platforma s otvoreným prístupom Open Research Europe pre prijímateľov v rámci programov Horizont 2020 a Horizont Európa, ktorá sa plánovala v oznámení o novom EVP, prebiehajú prípravy na oficiálne spustenie v roku 2021, pričom rukopisy sú pripravené na otvorené partnerské preskúmanie.

Európska rada pre inováciu (EIC)

Vylepšený úvodný projekt EIC pokračoval na základe prvého úvodného projektu a plnohodnotná EIC sa vďaka nemu priblížila skutočnosti. Každé euro v rámci úvodného projektu EIC doteraz mobilizovalo následné investície vo výške 2,4 EUR. V marci 2020 Komisia zmenila časť „úvodný projekt EIC“ pracovného programu na rok 2020 a zahrnula do nej rozpočet 300 miliónov EUR na prelomové inovácie napomáhajúce budovaniu trhu, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Európskej zelenej dohody a Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, ktorú vytvorila OSN.

Osobitná výzva v rámci nástroja EIC Akcelerátor na predkladanie návrhov v oblasti zelenej dohody zameraná na startupy a MSP bola uverejnená 19. mája 2020 a jej výsledkom bolo poskytnutie vyše 307 miliónov EUR 64 z týchto podnikov. K víťazným návrhom patria inovatívne riešenia v automobilovom, leteckom a kozmickom, ako aj námornom sektore, v oblasti progresívnych materiálov a technológií internetu vecí. Títo prelomoví prijímatelia majú sídlo v širokej škále krajín vrátane 17 členských štátov (sedem z nich doháňa svoju výkonnosť v oblasti výskumu a inovácie), vďaka čomu ide o výzvu EIC s dosiaľ najväčšou geografickou rôznorodosťou.

EIC zohrala kľúčovú úlohu pri podpore inovátorov, ktorí pracujú na riešeniach v oblasti ochorenia COVID-19. Okrem uverejnenia výzvy v rámci akcelerátora otvorenej pre startupy a MSP vyvíjajúce inovatívne riešenia, ktoré prispievajú k liečbe, testovaniu, monitorovaniu alebo riešeniu rôznych aspektov pandémie, EIC zorganizovala hackatón a sprostredkovateľský maratón EUvsVirus (virtuálne podujatie na prepojenie výskumníkov a inovátorov pracujúcich na inováciách spojených s ochorením COVID-19 s obstarávateľmi a potenciálnymi investormi, ktorí o to mali záujem). V nadväznosti na prvé veľmi úspešné podujatie EIC, ktorým bolo elektronické stretnutie na boj proti ochoreniu COVID-19 organizované 30. apríla, Komisia usporiadala druhé elektronické stretnutie s obstarávateľmi na boj proti ochoreniu COVID-19 17. novembra 2020.

Zavedenie kombinovaného financovania a kapitálových investícií na podporu transformačných inovácií je hlavným novým prvkom vo financovaní výskumu a inovácie z prostriedkov EÚ a súčasťou ponuky EIC s jedinečnou hodnotou. Fond EIC zriadený v júni 2020 ako samostatný súkromnoprávny subjekt spravuje kapitálové investície, pričom kľúčové administratívne služby poskytuje Európska investičná banka. Výška finančných prostriedkov (granty a kapitálové investície) môže dosiahnuť najviac 17,5 milióna EUR. Cieľom fondu EIC je vyplniť kritickú medzeru vo financovaní, ktorej čelia inovačné spoločnosti pri uvádzaní svojich technológií vo fáze vysokej úrovne technologickej pripravenosti do fázy komercializácie. Pomôže vyplniť túto medzeru v úvodnej fáze činnosti, kde je trh EÚ s rizikovým kapitálom v porovnaní so zvyškom sveta stále nedostatočne výkonný. Jeho cieľom je podporovať rovnosť a rodovú rovnováhu a výrazne prispievať k udržateľnosti s osobitným zameraním na zdravie, odolnosť a zelenú a digitálnu transformáciu. Dôležitosť jeho úlohy sa ešte zvýšila vzhľadom na významný vplyv krízy spôsobenej pandémiou COVID-19, a to okrem iného v prípade mnohých inovačných startupov. Novinkou, ktorá stojí za zmienku, je prijatie štyroch programových manažérov EIC v úvodnej fáze, ktorí budú aktívne riadiť portfóliá a súvisiace komunity prijímateľov a iných zainteresovaných strán.

4.3.Nejadrové priame akcie implementované Spoločným výskumným centrom (JRC)

JRC reagovalo na pandémiu COVID-19 rýchlo a poskytlo politickú podporu iniciatívam v oblasti okamžitého krízového riadenia a obnovy. Modelovanie epidemiologických aspektov a potenciálneho vplyvu krízy v rôznych oblastiach politiky prispelo k tvorbe stratégií a politík. Boli vytvorené kontrolné materiály v záujme zvýšenia spoľahlivosti testov na COVID-19.

Práca JRC v oblasti klimatického paktu EÚ, obnovenej stratégie udržateľného financovania, stratégie „z farmy na stôl“, stratégie v oblasti biodiverzity, akčného plánu pre obehové hospodárstvo, akčného plánu stratégie pre biohospodárstvo a Európskej dátovej stratégie sa týkala zelenej a digitálnej transformácie. Jeho práca na iniciatívach v oblasti účinného zdaňovania a spravodlivej minimálnej mzdy pomáha vytvárať „európske hospodárstvo, ktoré pracuje v prospech ľudí“. Jeho príspevky k európskej stratégii pre rodovú rovnosť, stratégii pre Afriku a Novému paktu o migrácii a azyle pomáhajú posilňovať Európu a podporovať náš spôsob života.

JRC kľúčovým spôsobom prispelo k strategickému výhľadu, a to aj tým, že sa spolupodieľalo na tvorbe prvej výročnej správy o strategickom výhľade so zameraním na odolnosť, v ktorej sa odporúča zamerať druhú výhľadovú štúdiu na otvorenú strategickú autonómiu.

Okrem toho naďalej rozširovalo svoje činnosti v oblasti správy vedomostí, pričom založilo nové vedomostné centrá pre biodiverzitu, pozorovanie Zeme a rakovinu.

Uverejnilo dve nové hlavné správy o kybernetickej bezpečnosti a spravodlivosti. Viac než 1 100 publikácií JRC sa týkalo politiky a vyše 700 predstavovalo vedecké a recenzované publikácie. Približne 45 % jeho recenzovaných článkov bolo zverejnených v 10 % najčastejšie citovaných odborných časopisov.