Závery Rady o kybernetickej bezpečnosti pripojených zariadení

(2020/C 427/04)

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

PRIPOMÍNAJÚC:

— závery Rady o spoločnom oznámení Európskemu parlamentu a Rade: Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ,

— závery Rady o budovaní kapacít a spôsobilostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti v EÚ,

— závery Rady o význame 5G pre európske hospodárstvo a potrebe zmierniť bezpečnostné riziká spojené s 5G,

— závery Rady o budúcnosti vysoko digitalizovanej Európy po roku 2020: „Zvýšenie digitálnej a hospodárskej konkurencieschopnosti v celej Únii a digitálna súdržnosť“,

— závery Rady o formovaní digitálnej budúcnosti Európy,

— závery Európskej rady o pandémii COVID-19, jednotnom trhu, priemyselnej politike, digitálnych a vonkajších vzťahoch,

— oznámenie Európskej komisie o formovaní digitálnej budúcnosti Európy,

1. ZDÔRAZŇUJE, že Európska únia a jej členské štáty musia zabezpečiť svoju digitálnu zvrchovanosť a strategickú autonómiu a zároveň zachovať otvorené hospodárstvo. To zahŕňa posilnenie schopnosti prijímať autonómne technologické rozhodnutia a, ako jeden z hlavných pilierov, odolné a bezpečné infraštruktúry, produkty a služby na budovanie dôvery v digitálny jednotný trh a v rámci európskej spoločnosti. Základné hodnoty Európskej únie spočívajú najmä v zachovaní súkromia, bezpečnosti, rovnosti, ľudskej dôstojnosti, zásadách právneho štátu a otvorenom internete ako predpokladoch dosiahnutia spoločnosti, hospodárstva a priemyslu opierajúcich sa o digitálny rozvoj a zameraných na človeka.

2. PRIPOMÍNA rastúci význam pripojených zariadení a ich bezpečnosti vrátane strojových zariadení, snímačov a sietí, ktoré tvoria internet vecí. Pripojené zariadenia budú zohrávať kľúčovú úlohu pri ďalšom formovaní digitálnej budúcnosti Európy z priemyselného a podnikateľského hľadiska, ako aj v každodennom živote spotrebiteľov technológií novej generácie. Popri technológiách ako sú siete 5G, umelá inteligencia, kvantová výpočtová technika, vysokovýkonná výpočtová technika, cloud computing, technológie distribuovaných záznamov (predovšetkým blockchain) a ďalších nových aplikáciách možno príležitosti na udržateľný hospodársky rast a vyššiu úroveň digitalizácie našej spoločnosti dosahovať len prostredníctvom kyberneticky bezpečných pripojených zariadení.

3. POUKAZUJE NA TO, že zvýšené používanie spotrebných produktov a priemyselných zariadení pripojených na internet prinesie aj nové riziká pre súkromie, informácie a kybernetickú bezpečnosť vrátane čoraz väčšieho potenciálneho vplyvu na integritu a dostupnosť produktov a údajov, ktoré môžu priamo ovplyvňovať bezpečnosť. Je nevyhnutné minimalizovať takéto riziká s cieľom chrániť spotrebiteľov, posilniť celkovú kybernetickú odolnosť Európy a zvýšiť dôveru občanov v digitálne riešenia a technológie. Posilní sa tým aj konkurencieschopnosť a inovačné schopnosti európskych dodávateľov takýchto zariadení. Kybernetická bezpečnosť a ochrana súkromia by sa mali považovať za základné požiadavky pri inovácii produktov, výrobných a vývojových procesoch vrátane fázy navrhovania (bezpečnosť už v štádiu návrhu) a mali by byť zabezpečené počas celého životného cyklu produktu a v celom jeho dodávateľskom reťazci.

4. ZDÔRAZŇUJE, že okrem zabezpečenia vysokej úrovne bezpečnosti pripojených zariadení je rovnako dôležité zvýšiť informovanosť spotrebiteľov o potenciálnych rizikách pre ich súkromie a bezpečnosť. Pomohlo by to minimalizovať hrozby vyplývajúce zo zvýšeného používania pripojených zariadení, zvýšiť dôveru v digitálny jednotný trh a v maximálnej miere využívať hospodárske a spoločenské prínosy, ktoré ponúkajú technológie pripojených zariadení.

5. PODČIARKUJE, že verejné investície do výskumu a inovácie, najmä prostredníctvom programov Horizont Európa a Digitálna Európa, by spolu so súkromnými investíciami mohli vytvárať cenné stimuly na zvýšenie ochrany a bezpečnosti pripojených zariadení, a tým aj na zvýšenie odolnosti inteligentných komunikačných sietí. Mali by sa urýchliť aj investície do potrebnej digitálnej infraštruktúry a technológií na zavedenie najnovších technológií pripojených zariadení, aby sa dosiahlo vedúce postavenie priemyslu a digitálnych technológií a zabezpečila strategická autonómia, a to pri zachovaní otvorenej ekonomiky.

6. ZDÔRAZŇUJE, že je potrebné zabezpečiť vysokú úroveň komplementárnosti a porovnateľnosti bezpečnostných funkcií systémov IKT a zložiek IKT, ktoré sa používajú v mnohých odvetviach digitálneho jednotného trhu.

7. BERIE NA VEDOMIE súčasné vývojové trendy na úrovni Únie s cieľom zvýšiť úroveň kybernetickej bezpečnosti pripojených zariadení, najmä pokiaľ ide o nedávne iniciatívy Komisie zamerané na riešenie krátkodobých aspektov kybernetickej bezpečnosti IKT v príslušných právnych aktoch, napríklad v aktoch na základe nového legislatívneho rámca a osobitne v smernici 2014/53/EÚ (smernica o rádiových zariadeniach). PODČIARKUJE, že je z dlhodobého hľadiska dôležité posúdiť potrebu horizontálneho právneho predpisu, ktorý by tiež stanovoval potrebné podmienky prístupu na trh, s cieľom riešiť všetky relevantné aspekty kybernetickej bezpečnosti pripojených zariadení, ako je dostupnosť, integrita a dôvernosť. V tejto súvislosti VÍTA diskusiu o preskúmaní rozsahu pôsobnosti takéhoto právneho predpisu a jeho prepojenia s rámcom certifikácie kybernetickej bezpečnosti vymedzeným v akte o kybernetickej bezpečnosti s cieľom zvýšiť úroveň bezpečnosti na digitálnom jednotnom trhu.

8. ZDÔRAZŇUJE, že požiadavky na kybernetickú bezpečnosť by sa mali vymedziť v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie, okrem iného v akte o kybernetickej bezpečnosti, novom legislatívnom rámci, nariadení o európskej normalizácii a v možnom budúcom horizontálnom právnom predpise, aby sa predišlo nejasnostiam a fragmentácii v právnych predpisoch.

9. OCEŇUJE dôležitú úlohu všetkých zainteresovaných strán, najmä výrobcov, pri zvyšovaní úrovne kybernetickej bezpečnosti pripojených zariadení na digitálnom jednotnom trhu, a preto VYZÝVA na koordináciu a úzku spoluprácu so všetkými príslušnými verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami, a to aj so zreteľom na možný budúci horizontálny právny predpis.

9a. VÍTA prebiehajúcu prácu pod vedením agentúry ENISA na vypracovaní prvých návrhov systémov certifikácie kybernetickej bezpečnosti EÚ, konkrétne navrhovaného systému spoločných kritérií Európskej únie a navrhovaného systému cloudových služieb. Tieto systémy vytvoria relevantné základy certifikácie pripojených zariadení.

10. ZDÔRAZŇUJE, že akýkoľvek dodatočný systém certifikácie pripojených zariadení a súvisiacich služieb, ktorý by bol ustanovený v priebežnom pracovnom programe Únie a vymedzený v akte o kybernetickej bezpečnosti, by mal určovať, ako by sa mali splniť uplatniteľné bezpečnostné požiadavky na príslušnom stupni dôveryhodnosti na základe osobitných európskych a medzinárodne uznávaných noriem bez ohľadu na odvetvie, v ktorom sa má daný produkt používať, a aké špecifikácie skúšok, certifikáty atď. sa majú uplatňovať.

11. PRIPÚŠŤA, že certifikácia pripojených zariadení by si vyžadovala príslušné normy, štandardy alebo technické špecifikácie pre hodnotenia kybernetickej bezpečnosti podľa aktu o kybernetickej bezpečnosti. Preto ZDÔRAZŇUJE potrebu stanoviť normy, štandardy alebo technické špecifikácie kybernetickej bezpečnosti pripojených zariadení a ODPORÚČA, aby sa posilnilo úsilie, ktoré v tejto veci vyvíjajú európske normalizačné organizácie. Zároveň BERIE NA VEDOMIE normu kybernetickej bezpečnosti ETSI EN 303 645 pre spotrebiteľské zariadenia internetu vecí ako dôležitý krok v tomto smere.

12. VYZÝVA Komisiu, aby zvážila žiadosť o […] kandidátske systémy certifikácie kybernetickej bezpečnosti pripojených zariadení a súvisiace služby na základe priebežného pracovného programu Únie, ktorý sa v súčasnosti zostavuje, a aby popritom v maximálnej miere zohľadnila aktuálne vyvíjané horizontálne európske systémy certifikácie kybernetickej bezpečnosti. Takýto systém na dobrovoľnom základe umožní výrobcom takýchto produktov propagovať produkty s posúdeným stupňom dôveryhodnosti.

13. VYZÝVA na diskusiu o tom, ako by sa cieľ kybernetickej bezpečnosti mohol zakotviť do budúceho horizontálneho právneho predpisu, ktorý sa bude vzťahovať na kyberneticko-bezpečnostné riziká súvisiace s pripojenými zariadeniami, a zároveň POUKAZUJE na potrebu zvážiť prípadné prispôsobenie základných požiadaviek príslušných smerníc nového legislatívneho rámca.

14. NABÁDA Komisiu, aby v prípade potreby posúdila aj doplnkové odvetvové predpisy, v ktorých by sa malo vymedzovať, akú úroveň kybernetickej bezpečnosti by mali pripojené zariadenia dosahovať, aby sa zabezpečilo zavedenie osobitných požiadaviek na bezpečnosť a ochranu súkromia pre takéto zariadenia s vyššími bezpečnostnými rizikami.

15. ZDÔRAZŇUJE potrebu zlepšiť kvalitu života a životných podmienok európskych občanov a posilniť dôveru v digitálny jednotný trh. Bezpečnosť a súkromie majú v našich spoločnostiach kľúčový význam pre zachovanie našich základných únijných hodnôt. Preto ZDÔRAZŇUJE, že bude potrebné vychádzať z rámca, ktorý poskytuje akt o kybernetickej bezpečnosti, s cieľom harmonizovať bezpečnostné požiadavky podľa rôznych stupňov dôveryhodnosti vo všetkých odvetviach nového legislatívneho rámca, aby sa zabránilo fragmentácii a viacnásobným kontrolám rovnakých požiadaviek a aby sa v celej Európskej únii vytvorili rovnaké podmienky na hospodársku súťaž a inováciu.

16. VYZÝVA Komisiu, Agentúru EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA), Výbor pre posudzovanie zhody a pre dozor nad trhom v oblasti telekomunikácií a Európsku skupinu pre certifikáciu kybernetickej bezpečnosti, aby sa aktívne zapájali do tejto iniciatívy na posilnenie digitálneho jednotného trhu a zvýšenie dôvery v produkty, služby a procesy IKT pre pripojené zariadenia zabezpečením súkromia a kybernetickej bezpečnosti, a aby uľahčovali zvýšenú globálnu konkurencieschopnosť odvetvia internetu vecí Únie prostredníctvom zaistenia najvyšších noriem odolnosti, ochrany a bezpečnosti.

17. V tejto súvislosti ZDÔRAZŇUJE potrebu podporovať MSP ako základný stavebný prvok európskeho ekosystému kybernetickej bezpečnosti a NABÁDA MSP, aby sa zúčastňovali na všetkých otváraných verejných konzultáciách, ako aj na normalizačných činnostiach, aby sa tak zohľadnil ich cenný a významný prínos k tomu, aby sa kybernetická bezpečnosť stala dosiahnuteľným cieľom a aj konkurenčnou výhodou na európskom trhu.