PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru /* SWD/2013/054 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument k návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zriaďuje program na podporu dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru 1. Úvod Rozvoj európskej služby dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru (Space Surveillance and Tracking, SST) sa v posledných rokoch stal témou politickej diskusie ministrov EÚ zodpovedných za kozmický priestor. Podľa výsledku týchto diskusií vyjadreného v niekoľkých záveroch Rady sa ukazuje, že medzi členskými štátmi, prevádzkovateľmi satelitov a ďalšími zainteresovanými stranami existuje zhoda, pokiaľ ide o potrebu chrániť kozmickú infraštruktúru, že zriadenie európskej služby SST na ochranu tejto infraštruktúry by sa malo uskutočniť pod vedením EÚ (s technickou podporou Európskej vesmírnej agentúry v oblasti výskumu a vývoja) a že treba vychádzať z existujúcich kapacít, ktoré by mali byť doplnené o nové zariadenia. Navyše verejnosť si uvedomuje potrebu chrániť kozmickú infraštruktúru a podporuje ju (za posledné tri roky sa uskutočnili dve konzultácie so širokou verejnosťou). 2. Vymedzenie problému 2.1. Nie je zaistená bezpečnosť dôležitej európskej kozmickej infraštruktúry Kozmické systémy umožňujú široké spektrum aplikácií, ktoré zohrávajú zásadnú úlohu v každodennom živote (TV, internet, GPS atď.). Stali sa taktiež dôležitými pre vykonávanie politík EÚ. Prostredníctvom systémov Galileo a EGNOS sa samotná EÚ onedlho stane jedným z najväčších prevádzkovateľov satelitov v Európe. Kozmickú infraštruktúru však čoraz viac ohrozuje riziko vzájomnej zrážky kozmických lodí a, čo je dôležitejšie, kozmických lodí s vesmírnymi úlomkami. Vesmírne úlomky sa stali najvážnejšou hrozbou pre udržateľnosť činností v kozmickom priestore. V záujme zmiernenia rizika zrážky je potrebné identifikovať a monitorovať satelity a vesmírne úlomky, aby bolo možné upozorniť prevádzkovateľov satelitov na potrebu presunúť satelity. Táto činnosť, ktorá je mimoriadne citlivá z hľadiska národnej bezpečnosti, sa nazýva dohľad nad kozmickým priestorom a sledovanie tohto priestoru (SST). SST je zároveň činnosť s dvojakým účelom, keďže ju môžu využívať civilní aj vojenskí používatelia. Služba SST zahŕňa tri základné funkcie: – funkcia snímania: radary a teleskopy na určenie a sledovanie kozmických lodí a úlomkov; – funkcia spracovania: určenie pravdepodobnosti zrážky alebo určenie dráhy návratu vesmírnych objektov; – funkcia dispečingu: riadenie šírenia informácií služby SST (napr. výstrahy pred rizikom zrážky, varovania v prípade návratu) prevádzkovateľom satelitov a príslušným orgánom. Európa v súčasnosti nemá žiadnu službu SST: súčasná kapacita snímania je nedostatočná a prerušovaná, kapacita spracovania je veľmi obmedzená a funkcia dispečingu vôbec neexistuje. Navyše nie je dostupná žiadna vhodná alternatíva na medzinárodnej úrovni vrátane systému Spojených štátov, ktorý nie je dostatočne presný, alebo iných systémov, ktoré nie sú otvorené medzinárodnej spolupráci. 2.2. Zvýšené riziko zrážky spôsobenej vesmírnymi úlomkami V druhej polovici minulého storočia sa do kozmického priestoru pravidelne vypúšťali objekty. Tento materiál, ktorý veľmi vysokou rýchlosťou a neriadene obieha okolo Zeme, predstavuje čoraz väčšie potenciálne riziko pre vypúšťanie kozmických lodí a ich využívanie, a to z dôvodu zrážky s inými úlomkami alebo inými kozmickými loďami na obežnej dráhe. Podľa najnovších odhadov obieha okolo Zeme 16 000 objektov väčších ako 10 cm, ktoré sú katalogizované, a 300 000 až 600 000 objektov väčších ako 1 cm, ktoré nie sú katalogizované. Podľa Európskej vesmírnej agentúry (ESA) sa množstvo objektov väčších ako 1 cm neustále zvyšuje a v roku 2020 dosiahne celkový počet približne 1 milión úlomkov. Okrem toho sa odhaduje, že okolo Zeme obieha viac ako 300 miliónov objektov väčších ako 1 mm. Väčšina týchto vesmírnych objektov sa nachádza v komerčne najvyužívanejších oblastiach kozmického priestoru. Podľa najzdržanlivejších odhadov (vychádzajúcich z čiastočne sledovateľných objektov) v súčasnosti hrozí riziko jednej zrážky každé tri roky. 2.3. Manévrovanie so satelitmi na zabránenie zrážkam skracuje ich životnosť Keďže riziko zrážky s potenciálne sledovateľnými alebo nesledovateľnými úlomkami sa ťažko predpovedá, prevádzkovatelia majú sklon manévrovať so satelitmi na základe výstrahy pred približujúcimi sa vesmírnymi úlomkami, aby sa vyhli zrážke. Pri každom manévri na zabránenie zrážkam sa vyžaduje palivo, čo skracuje aktívnu životnosť satelitov, alebo sa vyžaduje dopravenie dodatočného paliva na obežnú dráhu, čo následne zvyšuje náklady na vypustenie. Okrem toho možno z dôvodu nepresnosti údajov o polohe príslušných objektov predpokladať, že mnohé manévre ani nemusia byť nutné, ale musia sa vykonať ako bezpečnostné opatrenie, ktoré prináša dodatočné náklady. 2.4. Návrat úlomkov alebo neriadených kozmických lodí na Zem ohrozuje bezpečnosť občanov EÚ Návrat kozmickej lode a úlomkov na Zem predstavuje zvýšené riziko pre bezpečnosť a zdravie obyvateľov Zeme. Zatiaľ čo návraty aktívnych kozmických lodí do atmosféry sú riadené (napríklad raketoplán USA, ruský Sojuz a európsky modul na prepravu nákladu), neaktívne satelity a úlomky sa pravidelne vracajú do atmosféry neriadeným spôsobom. Zásadný význam pre zmiernenie rizika súvisiaceho s návratom do atmosféry má schopnosť predpovedať dráhu objektu (ktorá vo vysokej miere závisí od prieskumnej a sledovacej spôsobilosti systému dohľadu nad kozmickým priestorom). Možno predpokladať, že s rastúcim počtom satelitov na obežnej dráhe sa v najbližších rokoch bude zvyšovať počet prípadov neriadených návratov. 2.5. Prehľad odhadovaných ročných strát z dôvodu nebezpečenstva súvisiaceho s vesmírnymi úlomkami Na základe dostupných údajov a odhadov trhového rastu sa ročné vyčísliteľné straty spôsobené zrážkami a manévrovaním na zabránenie zrážkam (napr. z dôvodu straty satelitov, skrátenia ich životnosti, straty zisku, ktorý satelit prináša) odhadujú na 140 miliónov EUR. Keďže v najbližších 10 rokoch sa očakáva zvýšenie počtu satelitov na obežnej dráhe o 50 %, možno v nasledujúcom desaťročí očakávať aj zvýšenie ročných odhadovaných strát na 210 miliónov EUR. Tieto náklady takmer určite predstavujú len zlomok možných nevyčísliteľných nákladov a do určitej miery nevyčísliteľných dôsledkov, ktoré môže mať chýbajúca spôsobilosť Európy v oblasti dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru. Napríklad strata satelitu môže v mimoriadnej situácii viesť ku strate dôležitej kapacity satelitnej komunikácie, ktorá môže viesť k stratám na ľudských životoch. 3. Právo EÚ konať a analýza subsidiarity Článkom 189 ZFEÚ sa zavádza právo EÚ vypracovať európsku politiku v oblasti kozmického priestoru, pričom sa vychádza z dosiahnutých úspechov na úrovni Európskej vesmírnej agentúry a členských štátov a dáva Európskej komisii jasný mandát na uplatnenie jej práva na iniciatívu. Politika v oblasti kozmického priestoru sa vymedzuje ako spoločná právomoc EÚ a jej členských štátov. Z diskusií so zainteresovanými stranami v uplynulých rokoch je zrejmé, že zriadenie operačných európskych služieb SST si bude vyžadovať zásah EÚ. Vyplýva to zo zhody medzi EÚ a ministrami ESA zodpovednými za kozmický priestor. V tejto súvislosti bude mať európska služba SST bezpečnostný rozmer, na riešenie ktorého má EÚ – na rozdiel od ESA (výskumnej a vývojovej agentúry) – oprávnenie. Európska únia nemá v úmysle nahradiť individuálne iniciatívy členských štátov ani ich iniciatívy v rámci ESA. Snaží sa doplniť opatrenia prijímané na vnútroštátnej úrovni (predovšetkým v rámci prípravného programu získavania informácií o situácii v kozmickom priestore Európskej vesmírnej agentúry) a posilniť koordináciu tam, kde je to potrebné na dosiahnutie spoločných cieľov. Účasť EÚ by bola nutná z dôvodu zoskupenia investícií potrebných na financovanie určitých vesmírnych projektov, prijatia opatrení týkajúcich sa riadenia, vymedzenia politiky ochrany údajov a zaistenia koordinovaného a efektívneho využitia existujúcich a budúcich kapacít s cieľom zabezpečiť stabilný a interoperabilný systém prínosný pre všetky príslušné zainteresované strany v Európe. Okrem toho cieľom navrhovaných opatrení EÚ nie je nahradiť ani zdvojiť existujúce zmierňujúce opatrenia na medzinárodnej či multilaterálnej úrovni, keďže daný problém nevyriešia, len z dlhodobého hľadiska spomalia rast množstva vesmírnych úlomkov. 4. Ciele Celkovým cieľom navrhovanej iniciatívy je zabezpečiť dlhodobú dostupnosť a bezpečnosť európskej aj národnej kozmickej infraštruktúry a služieb, ktoré majú zásadný význam pre bezproblémový chod európskych hospodárstiev a spoločností a pre bezpečnosť európskych občanov. Osobitné ciele || Operačné ciele (a) znížiť riziká súvisiace s vypúšťaním európskych kozmických lodí; (b) hodnotiť a znižovať riziká prevádzky európskych kozmických lodí na obežnej dráhe z hľadiska zrážok a umožniť prevádzkovateľom kozmických lodí efektívnejšie plánovať a vykonávať opatrenia na zmiernenie týchto rizík (napr. presnejšie manévre na zabránenie zrážkam, zamedzenie zbytočným manévrom, ktoré sú samy osebe riskantné a skracujú životnosť satelitu); (c) dohliadať na návrat neriadených kozmických lodí alebo úlomkov z nich do zemskej atmosféry a poskytovať presnejšie a účinnejšie včasné varovania orgánom národnej bezpečnosti a civilnej ochrany alebo orgánom zvládania katastrof s cieľom znížiť možné riziká ohrozenia bezpečnosti a zdravia európskych občanov a zmierniť potenciálne škody na dôležitej pozemnej infraštruktúre. || (a) ustanoviť spôsobilosť dohľadu nad kozmickým priestorom a sledovania tohto priestoru na európskej úrovni, ktorá využije existujúce európske a vnútroštátne zariadenia a bude schopná integrovať budúce nové zariadenia; (b) zaviesť príslušnú štruktúru riadenia; (c) vymedziť a zaviesť zásady politiky ochrany údajov na účely zaobchádzania s informáciami služby SST prostredníctvom európskej spôsobilosti SST; (d) vymedziť a poskytovať služby SST otvorené pre všetky európske a národné verejné a súkromné/komerčné subjekty; (e) zabezpečiť potrebnú kvalitu služieb SST a ich účinné a udržateľné operačné poskytovanie; (f) dozerať na vykonávanie a efektívne fungovanie navrhovanej operačnej spôsobilosti SST a operačných služieb SST a zaistiť udržateľný finančný príspevok EÚ. 5. Politické možnosti 5.1. Možnosť 1: východisková situácia: žiadna finančná účasť EÚ na projekte SST Podľa východiskového scenára sa EÚ nebude podieľať na žiadnych opatreniach ani nebude poskytovať žiadnu pomoc (právnu ani finančnú) pri zriaďovaní a prevádzke európskych služieb SST. Vzhľadom na chýbajúci organizačný rámec je rozvoj širšej spolupráce medzi členskými štátmi zameranej na zaistenie skutočnej európskej spôsobilosti SST a poskytovanie operačných európskych služieb SST nepravdepodobný. Navyše, keďže sa členské štáty nedomnievajú, že úlohou rozvoja európskej služby SST treba poveriť agentúru ESA, podľa východiskového scenára sa nedá očakávať ani zriadenie operačných služieb SST na európskej úrovni. Predpokladá sa zachovanie súčasného stavu spolupráce medzi členskými štátmi EÚ a tretími krajinami. Existujú medzinárodné iniciatívy na zmiernenie množstva úlomkov, ktoré sa snažia zabrániť ich exponenciálnemu rastu. Tieto iniciatívy môžu byť účinné len z dlhodobého hľadiska, nedokážu však nahradiť krátkodobé zmierňujúce opatrenia, ako je napríklad manévrovanie na zabránenie zrážkam. 5.2. Možnosť 2: partnerský prístup – finančné prostriedky EÚ pre funkciu dispečingu SST Táto možnosť by bola zameraná na trojnásobné až päťnásobné zníženie rizika zrážky a následné zníženie hospodárskych strát z dôvodu poruchy satelitov alebo ich zničenia. Odborníci sa zhodujú na tom, že v záujme dosiahnutia takéhoto zníženia je potrebné vyvinúť funkciu snímania, ktorá by spájala a formou siete prevádzkovala existujúce zariadenia, pričom do tejto siete by sa pridal 1 radar na sledovanie, 1 radar na dohľad, 8 teleskopov a stredisko pre zber údajov. Tieto zariadenia treba prepojiť zabezpečenými linkami. Funkciu spracovania treba nastaviť tak, aby dokázala určiť pravdepodobnosť zrážky alebo dráhu návratu vesmírnych objektov. Taktiež treba zriadiť dispečing, ktorý by posielal výstrahy a reagoval na požiadavky používateľov SST. To by si vyžadovalo celkové investície EÚ a členských štátov vo výške približne 60 miliónov EUR ročne (pre podrobné údaje o metodike výpočtu pozri prílohu V). Podľa najzdržanlivejších odhadov by sa súčasné odhadované ročné straty vo výške 140 miliónov EUR znížili na úroveň 28 až 46 miliónov EUR. Pri tejto možnosti by sa európske operačné služby SST zriadili v rámci partnerstva s členskými štátmi EÚ, ktoré vlastnia príslušné zariadenia. Európska únia by vymedzila právny rámec zriadenia a prevádzky európskych služieb SST (na základe existujúcich snímačov a spôsobilostí, ako aj tých, ktoré by sa členské štáty potenciálne rozhodli vybudovať) vrátane politiky ochrany údajov. Za funkciu snímania a spracovania európskej spôsobilosti SST by zodpovedalo konzorcium členských štátov. Funkcia dispečingu by sa zverila existujúcemu operačnému subjektu alebo agentúre s overenými bezpečnostnými povereniami zaobchádzanie s informáciami SST (napríklad satelitnému centru EÚ). Európska komisia by sa nepodieľala na bežnej operačnej činnosti, ale zaisťovala by celkovú koordináciu funkčných prvkov SST. Celkové náklady na zriadenie a prevádzku európskej spôsobilosti SST by spoločne financovali členské štáty združené v konzorciu a EÚ. Kým konzorcium by hradilo všetky kapitálové investície týkajúce sa funkcií snímania (vrátane vývoja nových zariadení) a spracovania (odhadom 58 miliónov EUR ročne), EÚ by poskytla finančné prostriedky na zriadenie a prevádzku funkcie dispečingu (odhadom spolu 2 milióny EUR ročne). V rámci hodnotenia vykonávania iniciatívy by sa mohlo preskúmať zavedenie servisných poplatkov. 5.3. Možnosť 3: partnerský prístup – finančné prostriedky EÚ na vybudovanie siete a prevádzku funkcie snímania, spracovania a dispečingu Táto možnosť je zo všetkých hľadísk totožná s možnosťou 2, okrem hľadiska rozdelenia finančných prostriedkov poskytnutých konzorciom členských štátov a EÚ. Podľa tejto možnosti by členské štáty združené do konzorcia opäť financovali všetky kapitálové investície týkajúce sa funkcií snímania (vrátane vývoja nových zariadení: 1 radaru na dohľad a 1 radaru na sledovanie, 8 teleskopov a strediska pre zber údajov) a spracovania. Okrem aspektov, za ktoré by EÚ zodpovedala v rámci možnosti 2, by financovala ešte náklady na údržbu a prevádzku funkcií snímania a spracovania, ktoré európska služba SST potrebuje. Podobne ako v možnosti 2 sa náklady na nadobudnutie nových zariadení potrebných na zaručenie trojnásobného až päťnásobného zníženia rizika zrážky, ktoré by hradili členské štáty, odhadujú na 50 miliónov EUR ročne. Finančný príspevok EÚ by predstavoval 10 miliónov EUR ročne. Podobne ako v možnosti 2 by sa mohlo preskúmať zavedenie servisných poplatkov. 5.4. Možnosť 4: rozvoj a využívanie služby SST pod vedením EÚ (trojnásobné až päťnásobné zníženie rizika) V rámci tejto možnosti by bol činiteľ zníženia rizika totožný s činiteľom uvedeným v možnostiach 2 a 3, existovali by však zrejme určité rozdiely, pokiaľ ide o riadenie a financovanie, keďže EÚ by bola vlastníkom systému a financovala by náklady v plnej výške. Európska únia vymedzí súvisiaci právny rámec (vrátane politiky ochrany údajov) a prevezme zodpovednosť za rozvoj štruktúr potrebných na združenie existujúcich národných a európskych snímačov a spôsobilostí a zaistenie poskytovania služieb SST. Komisia by sa stala vlastníkom prvkov novej infraštruktúry SST. Táto možnosť taktiež predpokladá vývoj 1 radaru na dohľad a 1 radaru na sledovanie, 8 teleskopov a strediska pre zber údajov a požadované vybavenie na spojenie existujúcich zariadení do siete. Celkový príspevok EÚ by predstavoval približne 60 miliónov EUR ročne. 5.5. Možnosť 5: rozvoj a využívanie služby SST pod vedením EÚ (desaťnásobné zníženie rizika) Možnosť 5 má podobnú logiku ako možnosť 4, no zameriava sa na desaťnásobné zníženie rizika zrážky a následne na viac ako desaťnásobné zníženie odhadovaných strát. Táto možnosť si vyžaduje nadobudnutie 2 radarov na dohľad, 2 radarov na sledovanie a 14 teleskopov a strediska pre zber údajov, čím by sa zvýšila kvalita a presnosť služieb poskytovaných rôznym skupinám používateľov a zároveň by sa dosiahol pákový efekt v prípade existujúcich snímačov v Európe. Financovanie by sa riadilo rovnakou logikou ako v možnosti 4, len by sa uvedeným spôsobom zdvojnásobil počet nových zariadení. Finančné prostriedky EÚ možno odhadnúť na 120 miliónov EUR ročne v období rokov 2014 – 2020. 5.6. Prehľad názorov zainteresovaných strán na jednotlivé možnosti Zástupcovia výrobného odvetvia aj prevádzkovatelia satelitov dôrazne obhajujú zriadenie európskej spôsobilosti SST. Kým výrobcovia jednoznačne uprednostňujú možnosť, ktorá zaručuje najvyššie investície, a teda aj návratnosť pre priemysel, operátorov zaujíma výkon systému a to, aby vysoký výkon nevyústil do dodatočných nákladov, ktoré by museli uhradiť. Zástupcovia priemyslu sa konkrétne nevyjadrili k otázke riadenia či politiky ochrany údajov. Pokiaľ ide o členské štáty, všetky súhlasia s tým, že systém SST je potrebný a že by mal vychádzať z existujúcich zariadení. Všetky členské štáty súhlasia s modelom riadenia podľa možností 2 až 5. Jeden členský štát pri viacerých príležitostiach uviedol, že by uprednostnil zriadenie európskeho subjektu, ktorý by sa zaoberal funkciami snímania a spracovania, aj keď prijíma navrhovanú schému riadenia pod podmienkou, že zaistí účasť všetkých členských štátov ochotných stať sa súčasťou konzorcia. Všetky členské štáty ďalej súhlasili s navrhovanou politikou ochrany údajov a nebránia sa myšlienke európskeho subjektu, ktorý by pôsobil ako dispečing. Členské štáty, ktoré vlastnia snímače SST a disponujú spôsobilosťami SST pod vojenskou kontrolou, poukázali na to, že je dôležité, aby politika ochrany údajov a riadenie zohľadňovali otázky národnej bezpečnosti. Tieto otázky zohľadňujú všetky možnosti. Pokiaľ ide o výkon, dávajú prednosť skvalitneniu výkonu podľa poriadku navrhnutého v možnostiach 2 až 4. Pokiaľ ide o financovanie, niektoré členské štáty sa obávajú, že keby EÚ financovala celý systém, ovplyvnilo by to spôsob zemepisnej návratnosti investícií, ktorý zaručuje ESA. Bez ohľadu na uvedené skutočnosti členské štáty chápu rozpočtové obmedzenia a hoci potenciálne nevylučujú žiadnu z navrhovaných možností, najviac uprednostňujú možnosti 3 a 4. 6. Posúdenie vplyvu 6.1. Vplyv možnosti 1: východiskový scenár 6.1.1. Strategický vplyv Podľa východiskového scenára by EÚ neinvestovala do zriadenia a prevádzky služieb SST na európskej úrovni. Táto možnosť by neovplyvnila vykonávanie hlavných programov EÚ Galileo a Copernicus (nový názov programu GMES), ale mohla by ovplyvniť ich dlhodobú bezpečnosť a udržateľné využívanie. 6.1.2. Hospodársky vplyv Zistené problémy by sa neriešili a v najbližších rokoch by sa pravdepodobne prehĺbili. Zvýšená aktivita v kozmickom priestore a väčšie množstvo vesmírnych úlomkov by zrejme viedli ku zvýšeniu hospodárskych strát spôsobených poruchami pri vypúšťaní, strát alebo poškodení satelitov a výpadkov služieb. Priemyselná činnosť v oblasti SST v Európe by sa udržala na súčasnej obmedzenej úrovni. 6.1.3. Sociálny vplyv Keďže by sa neprijali opatrenia na úrovni EÚ a keďže sa nezdá, že by členské štáty boli pripravené zapojiť sa do rozsiahleho budovania SST v rámci ESA, vplyv tejto možnosti na vytváranie pracovných miest je zanedbateľný. Neriešili by sa ani by sa nezmiernili bezpečnostné hrozby vyplývajúce z neriadeného návratu vesmírnych úlomkov do zemskej atmosféry, ako je vysvetlené v oddiele s vymedzením problémov. Zintenzívnenie aktivity v kozmickom priestore zvyšuje riziko ohrozenia európskych občanov alebo dôležitej pozemnej infraštruktúry. 6.1.4. Vplyv na životné prostredie Všetky odhady sa zhodujú na trvalom a výraznom raste množstva úlomkov v budúcnosti (v podstate každá zrážka vesmírnych objektov vedie k exponenciálnemu rastu množstva úlomkov), ako aj na potrebe opatrení na ochranu kozmického prostredia. Bez zásahu EÚ nenastanú zmeny pri žiadnom z uvedených predpokladov. 6.2. Vplyvy možností 2, 3 a 4: 6.2.1. Strategický vplyv Navrhované systémy riadenia a politiky ochrany údajov umožnia členským štátom, aby aktívne prispeli k ochrane svojich národných bezpečnostných záujmov. Tieto možnosti by vychádzali z existujúcej medzinárodnej spolupráce so Spojenými štátmi. Vo všeobecnosti by ustanovenie európskej spôsobilosti SST umožnilo EÚ spolupracovať so Spojenými štátmi a ovplyvniť tamojší vývoj ako rovnocenný partner v záujme spoločného rozšírenia výkonu SST. Navyše by tieto možnosti posilnili nezávislý prístup Európy do kozmického priestoru a spôsobilosť EÚ prijímať nezávislé rozhodnutia týkajúce sa bezpečnosti prevádzky kozmických lodí. Napokon, tieto možnosti ponúkajú pragmatický rámec pre európsku spoluprácu v oblasti SST, ktorú možno rozšíriť a pripojiť do nej ďalšie snímače, keby to bolo v budúcnosti potrebné. 6.2.2. Hospodársky vplyv Navrhovaná iniciatíva by zlepšila schopnosť európskej služby SST zistiť nebezpečné situácie a poskytovať presnejšie informácie SST pre vypustenie satelitov a ich prevádzku na obežnej dráhe. Prinieslo by to zníženie rizika straty satelitov a počtu manévrov na zabránenie zrážkam, čo by viedlo k zmenšeniu hospodárskych strát. Súčasný ročný odhad straty vo výške 140 miliónov EUR by sa znížil trojnásobne až päťnásobne na úroveň 28 až 46 miliónov EUR. Tieto možnosti by vychádzali z existujúcich snímačov SST a ľudských odborných skúseností v oblasti SST a počítali by s vývojom nových snímačov SST. Vývoj nových snímačov podľa návrhov v uvedených možnostiach by pravdepodobne viedol k približne 2,3-násobnému zintenzívneniu priemyselnej činnosti. Vzhľadom na to, že len investície do nových zariadení by predstavovali približne 50 miliónov EUR ročne, t. j. 350 miliónov EUR za celé sedemročné obdobie 2014 – 2020, celkovú priemyselnú návratnosť možno odhadnúť na 805 miliónov EUR. 6.2.3. Sociálny vplyv Navrhované opatrenia by vytvorili minimálne 50 stálych pracovných miest. Navyše by zvýšili európsku spôsobilosť predpovedať dráhu kozmických objektov a následne schopnosť riadiť návrat vesmírnych úlomkov do zemskej atmosféry. Keďže nie sú k dispozícii vyčísliteľné údaje a štúdie o materiálnych škodách spôsobených neriadenými návratmi, v tejto chvíli sa ani nedá vyčísliť kladný vplyv. 6.2.4. Vplyv na životné prostredie Tieto možnosti by zvýšili spôsobilosť Európy monitorovať neriadené návraty vesmírnych úlomkov a zaviesť súdržné a jasné postupy vydávania zmysluplných a včasných varovaní pre národné bezpečnostné orgány. 6.3. Vplyvy možnosti 5: rozvoj a využívanie služby SST pod vedením EÚ (desaťnásobné zníženie rizika) 6.3.1. Strategický vplyv a vplyv na riadenie Okrem strategického vplyvu uvedeného pri predchádzajúcich možnostiach by možnosť 5 očividne zvýšila strategický potenciál EÚ posilniť a zintenzívniť spoluprácu v oblasti SST s ďalšími krajinami s vesmírnym programom (predovšetkým so Spojenými štátmi prostredníctvom zavedených politických kanálov. Pri tejto možnosti by EÚ získala úplnú kontrolu nad zriadením európskej spôsobilosti SST a zaistila otvorenosť tejto iniciatívy pre všetky členské štáty EÚ, ktoré by sa na nej chceli podieľať. 6.3.2. Hospodársky vplyv Program EÚ v oblasti SST navrhovaný v tejto možnosti zahŕňa vývoj/obstarávanie nových zariadení SST za cenu 810 miliónov EUR v období rokov 2014 – 2020. Investície pravdepodobne 2,3-násobne zintenzívnia priemyselnú činnosť. To by prinieslo priamy aj nepriamy obrat v oblasti priemyslu vo výške 1,863 miliardy EUR. Ak uplatníme rovnaký prístup k odhadu pravdepodobného zníženia hospodárskych strát ako pri možnosti 3, dalo by sa predpokladať, že možnosť 5 by minimálne desaťnásobne znížila riziko identifikované vo vymedzení problémov. To by znamenalo možné zníženie odhadovaných ročných strát z dôvodu zrážok na 14 miliónov EUR zo súčasných odhadovaných ročných strát vo výške 140 miliónov EUR. 6.3.3. Sociálny vplyv Podľa tejto možnosti by sa v celej Európe mohlo vytvoriť približne 100 nových stálych pracovných miest v oblasti strojárstva a analýzy údajov. Podobne ako možnosti 2, 3 a 4 by táto možnosť viedla k zlepšeniu spôsobilosti Európy predpovedať návrat vesmírnych úlomkov do zemskej atmosféry. Možnosť 5 poskytuje potenciál na ďalšie zníženie rizika ohrozenia bezpečnosti európskych občanov a dôležitej pozemnej infraštruktúry. 6.3.4. Vplyv na životné prostredie Táto možnosť by podobne ako možnosti 2 až 4 posilnila spôsobilosť Európy monitorovať množstvo úlomkov, predchádzať zrážkam a vďaka tomu znížiť riziko ďalšej tvorby vesmírnych úlomkov. Možnosť 5 by umožnila zisťovanie úlomkov veľkosti 3 až 5 cm, ktorý v súčasnosti nie je katalogizovaný. Tým by sa značne zvýšila spôsobilosť Európy zabrániť riziku vzniku oblakov úlomkov a ich dlhodobému rozširovaniu na nízkej obežnej dráhe Zeme. Porovnanie možností a záverov: || Silné stránky || Slabé stránky Možnosť 1: Východisková situácia || Spojené štáty poskytujú bezplatne obmedzenú službu. Verejné finančné prostriedky možno presmerovať na iné priority. || Stále hrozí a zhoršuje sa riziko zrážky. EÚ nie je schopná chrániť dôležitú infraštruktúru v kozmickom priestore. Negatívny strategický, hospodársky a sociálny vplyv a vplyv na životné prostredie. Nesplnia sa očakávania členských štátov ani zástupcov priemyslu. Možnosť 2 || Predpokladá sa trojnásobné až päťnásobné zníženie rizika zrážky. Kladný strategický, hospodársky a sociálny vplyv a vplyv na životné prostredie. Niekoľko členských štátov naznačilo ochotu vyvinúť dodatočné zariadenia SST v rámci iniciatívy SST pod vedením EÚ. Táto možnosť vyhovuje pohľadu členských štátov, podľa ktorého vývoj ich vlastných zariadení zaručuje prínos investícií pre ich národný priemysel. || Táto možnosť vyžaduje značné finančné prostriedky EÚ aj členských štátov ochotných vyvíjať nové zariadenia. Hoci existujú dôkazy o tom, že niektoré členské štáty sú skutočne naklonené tejto myšlienke a ochotné vyvíjať nové zariadenia, EÚ nemá úplnú kontrolu nad finančnými prostriedkami potrebnými na zriadenie európskej služby SST. Investície EÚ nepokryjú dôležitú časť nákladov priamo súvisiacich so zriadením európskej služby SST, t. j. prevádzku funkcií snímania a spracovania. Nesplnia sa očakávania členských štátov, podľa ktorých by EÚ minimálne uhradila prevádzkové náklady európskej služby SST, a členské štáty by teda neboli dostatočne motivované na investovanie. Možnosť 3 || Podobne ako v možnosti 2 sa predpokladá trojnásobné až päťnásobné zníženie rizika zrážky. Kladný strategický, hospodársky a sociálny vplyv a vplyv na životné prostredie. Táto možnosť vyhovuje pohľadu členských štátov, podľa ktorého vývoj ich vlastných zariadení zaručuje prínos investícií pre ich národný priemysel. Táto možnosť splní očakávania členských štátov, podľa ktorých by EÚ minimálne pokryla prevádzkové náklady európskej služby SST. || Podobne ako pri možnosti 2 táto možnosť vyžaduje značné finančné prostriedky EÚ aj členských štátov ochotných vyvíjať nové zariadenia. Hoci existujú dôkazy o tom, že niektoré členské štáty sú skutočne naklonené tejto myšlienke a ochotné vyvíjať nové zariadenia, EÚ nemá úplnú kontrolu nad finančnými prostriedkami potrebnými na zriadenie európskej služby SST. Možnosť 4 || Predpokladá sa trojnásobné až päťnásobné zníženie rizika zrážky. Kladný strategický, hospodársky a sociálny vplyv a vplyv na životné prostredie. Poskytuje EÚ prakticky úplnú kontrolu nad finančnými prostriedkami požadovanými na zriadenie európskej služby SST. Niektoré členské štáty by uvítali viac finančných prostriedkov zo strany EÚ, ktoré by zaručili zriadenie európskej služby SST a umožnili by členským štátom vybrať si, či budú ďalej investovať do SST alebo do iných vesmírnych projektov. || Ako jediný prispievateľ by EÚ v širšej miere zodpovedala za celý systém a konkrétne by musela dohliadať na nadobúdanie nových zariadení. Keďže finančné prostriedky EÚ určené na službu SST treba doplniť z ďalších zdrojov, požadovaná suma podľa tejto možnosti by pre tieto zdroje znamenala značné zaťaženie. Možnosť 5 || Predpokladá sa desaťnásobné zníženie rizika zrážky. Táto možnosť má najväčší kladný strategický, hospodársky a sociálny vplyv a vplyv na životné prostredie. Poskytuje EÚ prakticky úplnú kontrolu nad finančnými prostriedkami požadovanými na zriadenie európskej služby SST. Niektoré členské štáty by uvítali viac finančných prostriedkov zo strany EÚ, ktoré by zaručili zriadenie európskej služby SST a umožnili by členským štátom vybrať si, či budú ďalej investovať do SST alebo do iných vesmírnych projektov. || Ako jediný prispievateľ by EÚ v širšej miere zodpovedala za celý systém a konkrétne by musela dohliadať na nadobúdanie nových zariadení. Keďže finančné prostriedky EÚ určené na službu SST treba doplniť z ďalších zdrojov, požadovaná suma podľa tejto možnosti by bola k dispozícii len po výrazných škrtoch v ostatných programoch a vyžadovala by veľmi náročné kompromisy. Ďalšie porovnanie efektívnosti, účinnosti a súdržnosti jednotlivých možností je uvedené v správe o posúdení vplyvu. 7. Monitorovanie a hodnotenie Uskutoční sa strednodobé hodnotenie a hodnotenie ex post. Pokiaľ ide o monitorovanie, Komisia zabezpečí, aby dohody o grantoch a zmluvy v rámci navrhovanej iniciatívy umožňovali dohľad a finančnú kontrolu zo strany Komisie, podľa potreby aj formou kontrol na mieste, kontrol vzoriek a auditov Dvora audítorov. Komisia zavedie okrem finančného dohľadu mechanizmy na zaistenie trvalej kvality poskytovaných služieb SST. Tento cieľ sa uskutoční jednak prostredníctvom merania spokojnosti používateľov, jednak prostredníctvom technických auditov. V správe o posúdení vplyvu sa uvádza tabuľka s cieľmi a príslušnými ukazovateľmi. Pokiaľ ide o boj proti podvodom, navrhuje sa, aby EÚ poskytovala finančné prostriedky prostredníctvom dohôd o grantoch, ktoré Komisii umožnia primerané finančné kontroly.