Zdĺhavé ozbrojené konflikty s rozsiahlymi regionálnymi dôsledkami na Blízkom východe a v severnej Afrike (MENA) sú naďalej podporované zneužívaním strelných zbraní a nedovoleným obchodovaním s nimi. Nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami v tomto regióne podporujú rôzne dôvody vrátane slabo zabezpečených zásob a zneužívania zákonných strelných zbraní, okrem iného pochádzajúcich z legálnej výroby a povoleného vývozu z členských štátov EÚ. Nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami v Afrike prispieva k nestabilite regiónu.

V EÚ a medzi európskymi susedmi, ktorí často čelia podobným výzvam, sa objavujú aj nové trendy. Medzi tieto trendy patria zmeny v technikách úpravy strelných zbraní pôvodne určených na streľbu slepými nábojmi alebo plynových a poplašných zbraní na strelné zbrane, ako aj nové metódy ukrývania. Páchatelia trestnej činnosti sa takisto snažia obísť právne predpisy zmenou hlavní ľahko dostupných zbraní flobertkového kalibra (zbrane malého kalibru s nízkym výkonom určené na strieľanie v interiéri). Technologické zlepšenia v 3D tlači by v budúcnosti mohli uľahčiť nedovolenú výrobu strelných zbraní. Objavujú sa nové spôsoby distribúcie vrátane nedovoleného obchodovania so súčasťami strelných zbraní prostredníctvom rýchlych balíkových a poštových služieb, ktoré viedli najmä k posunu od vývozu tradičných konfliktných zbraní zo západného Balkánu k dovozu nových zbraní zo západnej Európy alebo neoznačených hlavných súčastí zo Spojených štátov na Balkán. Ozbrojené konflikty vo východnom susedstve EÚ navyše vytvárajú potenciálne zdroje nedovolených zbraní pre EÚ.

Nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami je navyše nerovnomerne postihované: nie všetky neoprávnené cezhraničné transfery zbraní sa kvalifikujú ako nedovolené obchodovanie so zbraňami, čo je v rozpore s protokolom OSN o strelných zbraniach. To môže viesť k nedostatočnému presadzovaniu práva a k nedostatočným sankciám. Obmedzuje aj konfiškáciu príjmov z trestnej činnosti získaných nedovoleným obchodovaním so strelnými zbraňami. Rozdielne vnútroštátne prístupy bránia spoločným cezhraničným operáciám, ako sú kontrolované dodávky.

Spolupráca v oblasti presadzovania práva v rámci EÚ a na medzinárodnej úrovni ponúka veľký potenciál na zlepšenie. Vnútroštátne právne rámce a vymedzenia sa naďalej líšia, čo sťažuje spoločné prístupy a páchatelia trestnej činnosti to môžu naďalej zneužívať. Členské štáty sú predovšetkým ešte ďaleko od plnej transpozície a vykonania smernice o strelných zbraniach. Komisia 24. júla 2019 zaslala členským štátom, ktoré neoznámili úplnú transpozíciu smernice, 20 odôvodnených stanovísk. V decembri 2017 okrem toho Komisia uverejnila hodnotenie uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 258/2012 o dovoze, vývoze a tranzite civilných strelných zbraní, v ktorom boli zistené nedostatky spôsobené nejednotným vykonávaním. V apríli 2018 nasledovalo odporúčanie, v ktorom sa vyžaduje posilnenie pravidiel EÚ s cieľom zlepšiť vysledovateľnosť a bezpečnosť postupov pri vývoze a dovoze strelných zbraní a spoluprácu medzi orgánmi verejnej moci v boji proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami.

Vo viacerých správach Europolu o hodnotení hrozieb sa potvrdilo, že západný Balkán zostáva medzi hlavnými dodávateľskými regiónmi nedovoleného obchodovania so zbraňami do EÚ, a spomenula sa potreba zvýšiť tok informácií a spravodajských informácií medzi EÚ a západným Balkánom. Pretrvávajúcu hrozbu v tomto regióne potvrdilo niekoľko štúdií, v najnovšej z nich sa zdôrazňuje, že zbrane používané pri teroristických útokoch v EÚ „boli získané na miestnych nezákonných trhoch so strelnými zbraňami a zistilo sa, že pochádzajú z Balkánu“. V tej istej štúdii sa Balkán identifikuje „ako hlavný dodávateľ nedovolených strelných zbraní v Európe“, a poukázalo sa v nej na „prepojenie medzi Balkánom a ručnými zbraňami používanými v členských štátoch EÚ pri rôznych druhoch trestnej činnosti“. Potvrdzuje to najnovšia globálna štúdia o strelných zbraniach úradu UNODC, podľa ktorej je západný Balkán naďalej zdrojom nedovolených strelných zbraní, najmä útočných pušiek, v dôsledku výrazných cenových rozdielov v porovnaní so západnou Európou.

Europol a orgány presadzovania práva zdôrazňujú, že zločinecké motorkárske gangy nedovolene obchodujú so strelnými zbraňami v celej EÚ. Mnohé z organizovaných zločineckých skupín, ktoré sú aktívne v oblasti nedovoleného obchodovania so strelnými zbraňami, sa zaoberajú viacerými druhmi trestnej činnosti, ako je obchodovanie s drogami, organizovaná majetková trestná činnosť, prevádzačstvo, pranie špinavých peňazí a násilné trestné činy. V niektorých členských štátoch (napríklad vo Švédsku a v Dánsku) došlo k značnému zvýšeniu počtu zabití a iných násilných trestných činov, ktoré bolo sprevádzané zvýšením počtu hlásených prípadov používania potenciálne smrtiacich zbraní, ako sú strelné zbrane, nože a výbušniny. Vo Švédsku došlo v roku 2017 k 40 úmrtiam v dôsledku zbraní, čo je o 33,3 % viac ako v predchádzajúcom roku.

Mnohé výzvy pretrvávajú, pričom je potrebný nový súbor opatrení na udržanie kroku s nimi, ako sa uvádza najmä v Hodnotení Komisie akčného plánu na roky 2015 – 2019 týkajúceho sa obchodovania so strelnými zbraňami medzi EÚ a regiónom juhovýchodnej Európy. Európska únia, ako aj jej partneri, najmä v juhovýchodnej Európe, musia čeliť týmto výzvam tak, že nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami určia ako prierezovú bezpečnostnú prioritu. Vzhľadom na komplexnú a multidisciplinárnu povahu hrozby môže koherentný rámec pre spoluprácu poskytnúť iba jednotný akčný plán s cieľom zintenzívniť medzinárodnú spoluprácu podľa konkrétnych potrieb, požiadaviek a ukazovateľov výkonnosti.

Začiatkom júla 2020 Europol, Francúzsko a Holandsko oznámili výsledky rozsiahleho cezhraničného spoločného vyšetrovania proti významnej zločineckej sieti, ktoré viedlo k zaisteniu desiatok automatických strelných zbraní v Holandsku. Počas nepokojov v Dijone (Francúzsko) na konci júna sa mladiství s hrdosťou filmovali s útočnými zbraňami a pištoľami. V tom istom čase policajná operácia v Španielsku rozložila širokú sieť nezákonného obchodovania so strelnými zbraňami, v rámci ktorej bolo zaistených 730 zbraní a 21 osôb v celej krajine. Tieto všetky príklady ukazujú realitu hrozby nedovolených strelných zbraní. Extrémne pravicoví aktivisti sa čoraz viac dostávajú do pozornosti kvôli hromadeniu zbraní. To ukazuje, že strelné zbrane môžu zvyšovať nebezpečenstvo závažnej a organizovanej trestnej činnosti vrátane terorizmu. Podľa odhadov v roku 2017 vlastnili civilisti v EÚ 35 miliónov nedovolených strelných zbraní (56 % z celkového odhadovaného počtu strelných zbraní). Podľa týchto odhadov by v dvanástich členských štátoch EÚ počet nedovolených strelných zbraní prevyšoval počet legálne držaných strelných zbraní.

Komisia navrhuje, aby sa podobné ukazovatele použili na vyhodnotenie a monitorovanie účinnosti nového akčného plánu na boj proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami so systematickým zberom údajov o trestnej činnosti a trestnej justícii v rámci orgánov presadzovania práva (polícia, colné orgány, prokuratúra a súdy). Medzi tieto ukazovatele okrem iného patrí súlad s právnymi predpismi EÚ, počet zaistení, počet trestných stíhaní a odsúdení za nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami, počet vývozných licencií a kontrol po odoslaní, počet vytvorených kontaktných miest pre strelné zbrane, počet odovzdaných, legalizovaných, deaktivovaných alebo zničených zbraní (ďalšie podrobnosti pozri v prílohe 4). Príslušné ukazovatele sú v prípade potreby uvedené pod každým opatrením.

Komisia prostredníctvom Fondu pre vnútornú bezpečnosť – polícia finančne podporila a propagovala niekoľko štúdií, ako napríklad výskumné programy EFFECT, FIRE a SAFTE na zlepšenie poznatkov o nedovolenom obchodovaní so strelnými zbraňami, ktoré sa okrem iného vzťahujú na nedovolené obchodovanie online a zneužívanie zákonného obchodu. Komisia financovala globálny program UNODC pre strelné zbrane zameraný na zber a analýzu kvantitatívnych a kvalitatívnych informácií a údajov o nedovolenom obchodovaní so strelnými zbraňami.

Vývoj opatrení spolupráce medzi EÚ a tretími krajinami, pokiaľ ide o aspekty presadzovania práva v boji proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami sa vyvíjal najmä prostredníctvom platformy EMPACT pre strelné zbrane. Práca bola zameraná na rozvoj vnútroštátnych kapacít na boj proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami, na rozvoj operačnej výmeny informácií s členskými štátmi a Europolom a operácií spoločnej kontroly.

EÚ od roku 2002 poskytuje pomoc západnému Balkánu, a to prostredníctvom niekoľkých po sebe nasledujúcich rozhodnutí Rady o financovaní projektov kontroly ručných zbraní v celkovej hodnote takmer 30 miliónov EUR. Boli zahrnuté činnosti v mnohých oblastiach, ktoré prispievajú k zlepšeniu kontroly ručných zbraní a k predchádzaniu obchodovaniu so zbraňami a k boju proti nemu. Najnovšie takéto rozhodnutie Rady v rámci SZBP, predstavujúce bezprecedentnú sumu 11,8 mil. EUR, predložil vysoký predstaviteľ a Rada ho prijala v decembri 2019 s platnosťou na 4 roky. Hlavným partnerom pri pomoci, ktorú EÚ poskytuje tomuto regiónu, je Stredisko na kontrolu ručných a ľahkých zbraní v juhovýchodnej a východnej Európe (SEESAC). Uplatňuje komplexný regionálny prístup ku kontrole strelných zbraní v regióne, vrátane zlepšeného označovania, sledovania a evidencie zbraní, zlepšeného presadzovania práva, posilnenej fyzickej bezpečnosti a riadenia zásob, zlepšovania povedomia a politiky rodovej rovnosti a transparentnosti vývozov zbraní. Táto pretrvávajúca a dlhodobá podpora západného Balkánu prispela k budovaniu dôvery medzi regionálnymi vnútroštátnymi orgánmi a pomohla posilniť regionálnu spoluprácu.

EÚ dlhodobo označuje nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami za významnú hrozbu pre občanov. To viedlo Komisiu k tomu, aby v oznámení o strelných zbraniach z roku 2013 a v Európskom programe v oblasti bezpečnosti z roku 2015 stanovila osobitnú politiku na riešenie tejto otázky. V roku 2014 členské štáty vypracovali prvý operačný akčný plán pre oblasť trestnej činnosti ako súčasť Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT pre strelné zbrane) v kontexte cyklu politiky EÚ na roky 2014 – 2018, v oddiele „Strelné zbrane“ .

Práca na príprave regionálneho plánu vykonaná v roku 2018 s podporou Francúzska a Nemecka bola výsledkom konsenzuálneho a participatívneho prístupu všetkých partnerov zo západného Balkánu. V jej rámci sa určilo mnoho relevantných zámerov a cieľov, ktoré by boli relevantné v akčnom pláne. Na základe toho Komisia v prílohe 3 navrhuje súbor konkrétnych činností, ktoré sa začleňujú do regionálneho plánu, v súlade s rozhodnutím Rady o financovaní jeho vykonávania.

Vzhľadom na vysoké riziko nedovoleného obchodovania so strelnými zbraňami v juhovýchodnej Európe (teda v partnerských krajinách západného Balkánu, Ukrajiny a Moldavska, ktoré nie sú členmi EÚ), osobitosti spojené s jej geopolitickým kontextom, veľké množstvo a druhy zapojených vnútroštátnych a medzinárodných aktérov, ako aj súčasnú nestabilitu vo východnej Európe sa v hodnotiacej správe akčného plánu na roky 2015 – 2019 preukázala potreba nového akčného plánu. Na túto potrebu poukazovali aj delegáti všetkých partnerov, ktorí sa zúčastnili na treťom stretnutí spoločného výboru odborníkov Európskej únie a odborníkov z juhovýchodnej Európy na strelné zbrane, ktoré sa konalo 24. septembra 2018 v Bruseli. V hodnotiacej správe sa takisto zdôraznila potreba zapojiť Ukrajinu a Moldavsko do širšieho súdržného rámca spolupráce v boji proti spoločným hrozbám, ktoré predstavuje nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami v celom regióne. To zodpovedá výzve Rady zapojiť Ukrajinu do príslušných operačných akčných plánov cyklu politiky EÚ pre organizovanú a závažnú medzinárodnú trestnú činnosť . Pokiaľ ide o Ukrajinu, v akčnom pláne sa zohľadňuje podpora EÚ pre úsilie Ukrajiny v boji proti nedovolenému obchodovaniu so zbraňami, muníciou a výbušninami v spolupráci s OBSE a SEESAC. Komisia finančnými prostriedkami EÚ podporuje integrované riadenie hraníc a činnosti boja proti nelegálnemu obchodovaniu so zbraňami, okrem iného prostredníctvom pomocnej hraničnej misie Európskej únie v Moldavsku a na Ukrajine. Pokračuje činnosť iniciatívy Conflict Armament Research na Ukrajine podporovaná rozhodnutím Rady (SZBP) 2017/2283.

Komisia vyzýva všetky členské štáty, ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali protokol OSN o strelných zbraniach, ktorým sa uľahčuje a posilňuje spolupráca na predchádzanie nedovolenej výrobe a obchodovaniu so strelnými zbraňami, na boj proti nim a ich odstránenie. [Opatrenie 3.3 – KPI 1.5] Komisia takisto začne konzultácie so zainteresovanými stranami s cieľom preskúmať, či v legislatívnom rámci existujú medzery, a posúdi potrebu zavedenia spoločných trestnoprávnych noriem v oblasti nedovoleného obchodovania so strelnými zbraňami a nedovolenej výroby v súlade s článkom 83 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. [Opatrenie 3.4 – KPI 1.5 a 8] V tejto súvislosti Komisia preskúma uskutočniteľnosť zavedenia pravidiel policajnej spolupráce na zabezpečenie systematickejšieho sledovania zaistených zbraní, výmeny spravodajských informácií mimo konkrétnych vyšetrovaní, ľahšej a systematickejšej výmeny balistických údajov alebo vykonávania kontrolovaných dodávok.

Nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami môže prebiehať aj na trhoch na dark webe. Komisia bude vykonávať prípravnú akciu na nepretržité monitorovanie darknetu navrhnuté Európskym parlamentom. [Opatrenie 2.7] V rámci cyklu politík EÚ bude Europol naďalej pomáhať členským štátom pri zhromažďovaní informácií a vytváraní spoľahlivého spravodajského obrazu o využívaní darknetu na nedovolené obchodovanie so strelnými zbraňami.

Na základe projektu realizovaného úradom UNODC Komisia prijme kroky na zavedenie systematického a harmonizovaného zberu údajov o zaisteniach strelných zbraní [opatrenie 2.5 – KPI 4] a bude uverejňovať ročnú štatistiku podobne ako v prípade analýzy záchytov drog. Orgánom presadzovania práva by sa tak poskytli užitočné informácie, najmä preto, aby im pomohli pri identifikácii nových trendov nedovoleného obchodovania a stanovovaní podrobnejších rizikových profilov. Na tento účel a na základe prípravných prác, ktoré vykonali rôzni aktéri, ako sú Europol, Frontex, UNODC, EMPACT pre strelné zbrane a partneri z juhovýchodnej Európy, Komisia navrhne spoločný formulár na podávanie správ o zaisteniach. Komisia v spolupráci s Europolom preskúma uskutočniteľnosť zavedenia nástroja na úrovni EÚ na sledovanie incidentov súvisiacich so strelnými zbraňami v reálnom čase a na vytvorenie nepretržite aktualizovaného obrazu. [Opatrenie 2.6 – KPI 10] Pritom bude čerpať inšpiráciu z projektu FIRE z roku 2017 financovaného EÚ a platformy na monitorovanie ozbrojeného násilia zameranej na juhovýchodnú Európu.

Komisia opakuje svoje odporúčanie členským štátom, aby do Schengenského informačného systému systematicky vkladali informácie o stratených a odcudzených strelných zbraniach, ako aj o predaných zbraniach, ktoré možno ľahko upraviť na strelné zbrane, a aby v ňom vyhľadávali, keď zaistia zbraň. [Opatrenie 2.1 – KPI 9.8] Komisia bude podporovať iniciatívy, ktoré vnútroštátnym orgánom umožnia simultánne vyhľadávanie a/alebo zápisy v Schengenskom informačnom systéme a v systéme iARMS prevádzkovanom Interpolom, a vyzýva členské štáty, aby reagovali na výzvu Interpolu s cieľom nájsť dobrovoľníkov na testovanie nových funkcií. [Opatrenie 2.2 – KPI 9.6] Je veľmi dôležité, aby sa všetky operačné a strategické spravodajské informácie, ako aj informácie o rizikách, ktoré sú relevantné pre colné orgány, automaticky postúpili do spoločného systému riadenia colných rizík (CRMS). [Opatrenie 2.3 – KPI 9.9] Členské štáty a partneri z juhovýchodnej Európy by mali systematicky zaznamenávať ukradnuté a stratené strelné zbrane v systéme iARMS. [Opatrenie 2.4 – KPI 9.6]

Všetky jurisdikcie v regióne čelia podobným problémom. Avšak nie všetci partneri dosiahnu svoje ciele rovnakým tempom a rôzne stupne pokroku si budú vyžadovať rôzne ambície. Vo vhodnom čase by tieto opatrenia mali primerane zahŕňať aj Ukrajinu a Moldavsko. Komisia bude v spolupráci s vysokým predstaviteľom s týmito dvoma krajinami diskutovať o spôsoboch a prostriedkoch ich začlenenia do celkového rámca.

Tieto konkrétne opatrenia pre juhovýchodnú Európu boli definované orgánmi štátov západného Balkánu pri vypracovaní a schválení regionálneho plánu, ktorý tvorí prílohu k rozhodnutie Rady (SZBP) 1788/2018. Vedúc k hlavnému cieľu akčného plánu – boju proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami a strelivom, poskytuje väčšiu jednoznačnosť a štruktúru ako akčný plán na roky 2015 – 2019, čím predovšetkým umožní zamerať sa na zostávajúce právne medzery a nekonzistentnosť v oblasti kontroly strelných zbraní, ktoré kladú prekážky polícii a justičnej spolupráci, a zameriava sa na tri hlavné oblasti:

·harmonizácia právneho prostredia, modernizácia administratívnej štruktúry a uľahčenie budovania kapacít,

·zvyšovanie bezpečnosti zásob a znižovanie zásob,

·zefektívnenie činností v oblasti presadzovania práva uľahčením operačnej spolupráce, výmeny informácií a spolupráce pri balistickej analýze.

5.2.Modernizované riadenie s cieľom zabezpečiť efektívne vykonávanie

V záujme dosiahnutia úplných výsledkov týchto činností sa všetci partneri musia poučiť z minulých skúseností, a to najmä zavedením nového typu riadenia, pri ktorom nedochádza k prekrývaniu alebo nedostatočnej koordinácii.

5.2.1.Splnenie finančných potrieb s cieľom riešiť výzvy

Komisia sa zaväzuje prehĺbiť svoju spoluprácu s partnermi z juhovýchodnej Európy a prideliť osobitné finančné zdroje na dosiahnutie požadovaných noriem. Okrem 11,8 milióna EUR, ktoré Rada poskytla v decembri 2019, má Komisia na riešenie najnaliehavejších problémov v úmysle zmobilizovať a vyčleniť dostupné prostriedky z Fondu pre vnútornú bezpečnosť a z nástroja predvstupovej pomoci. V súvislosti s rokovaniami o viacročnom finančnom rámci Komisia vyzýva členské štáty, aby reagovali na potreby dohodnutím ambicióznych rozpočtových riešení a mobilizáciou svojich národných odborníkov v teréne.

Komisia spoločne s vysokým predstaviteľom zvolá riadiaci výbor kľúčových partnerov pri vykonávaní a darcov zložený zo zástupcov členských štátov, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, príslušných agentúr OSN (UNDP a UNODC) a NATO. Ambíciou tohto riadiaceho výboru by bolo zaistiť celkovú strategickú koordináciu darcov, vrátane tých, ktorí nie sú súčasťou riadiaceho výboru trustového fondu OSN združujúceho viacerých partnerov, ktorého cieľom je vykonávanie regionálneho plánu. Komisia na základe dialógu s vládami štátov v regióne navrhne memorandum o porozumení medzi týmito účastníkmi s cieľom dosiahnuť spoločné rozhodnutia o projektoch, ktoré sa majú financovať. Pri plnom dodržaní právnej autonómie darcov a pri plnom rešpektovaní rozhodovacích postupov uplatniteľných na základe zmlúv a právnych predpisov v rámci SZBP by takéto memorandum mohlo stanoviť, ako by výbor mohol vypracovať regionálne a vnútroštátne rozpočtové plány a prijímať konsolidované finančné vykazovanie všetkých relevantných činností a nástrojov. Takto by sa všetkým darcom a zúčastneným stranám poskytla komplexná aktuálna vízia plánovaných alebo realizovaných činností, ako aj ich náklady. S cieľom zabezpečiť synergie úsilia a účinný kontakt so strediskom SEESAC, bude zintenzívnená koordinácia darcov na miestnej úrovni a zabezpečená koordinačná funkcia, najmä vymenovaním regionálneho koordinátora pre strelné zbrane, ktorý by pracoval v jednej z delegácií EÚ v juhovýchodnej Európe, ako je napríklad delegácia EÚ v Belehrade.

5.2.2.Celostné riadenie vykonávania činností v juhovýchodnej Európe

Komisia navrhuje zefektívniť prácu existujúcich orgánov s cieľom zlepšiť koordináciu. Politické riadenie by sa malo naďalej vykonávať prostredníctvom Rady v EÚ, ako aj zasadnutí ministrov spravodlivosti a vnútorných vecí a podľa potreby zahraničných vecí a iných rezortov medzi štátmi EÚ a partnermi z juhovýchodnej Európy.

Na zabezpečenie regionálneho strategického riadenia činností by sa však mali naďalej stretávať všetky vnútroštátne medzirezortné orgány, ktoré zvolávajú všetky relevantné inštitúcie v oblasti kontroly ručných zbraní (komisie pre ručné zbrane), za účasti zástupcov EÚ. Ako je v súčasnosti bežné, súčasne s týmito stretnutiami by boli organizované stretnutia na koordináciu regionálneho plánu, čím by sa uľahčilo preskúmanie pokroku dosiahnutého pri vykonávaní regionálneho plánu, a bolo by možné zdieľať získané poznatky a diskutovať o odstránení zostávajúcich nedostatkov.

Na regionálnej úrovni presadzovania práva by bolo takisto vhodné zefektívniť celý súbor existujúcich orgánov. Komisia navrhuje, aby sa spoločné stretnutia odborníkov EÚ a juhovýchodnej Európy konali v rámci platformy EMPACT pre strelné zbrane, na ktorú sú už prizývaní partneri zo západného Balkánu.

Komisia vyzýva orgány na všetkých úrovniach, aby vyslali účastníkov, ktorým bol udelený jasný mandát, aby zaujali pozíciu a prijali záväzky alebo poskytli informácie o možných výstupoch.

Pokiaľ ide o administratívne riadenie, od roku 2002 SEESAC okrem iného uľahčuje procesy komisií pre ručné zbrane, siete odborníkov juhovýchodnej Európy pre strelné zbrane a koordináciu regionálneho plánu. Poskytuje významnú technickú pomoc partnerom v regióne, ktorú oceňujú všetky zainteresované strany v teréne. Tento proces by mal pokračovať v súlade s rozhodnutiami Rady EÚ (SZBP) 2013/710, 2016/2356, 2018/1788 a 2019/2111, v duchu transparentnosti s ohľadom na celkové rozpočtové riadenie, vykonávané riadiacim výborom darcov. Predovšetkým plánovanie schôdzí, rozpočtové dokumenty a správy by sa mali prezentovať po konzultácii s Komisiou v súlade s integrovaným prístupom.

Komisia prikladá najväčší význam usmerňovaniu a podpore partnerov pri plnení rôznych záväzkov a používaniu ukazovateľov na meranie výsledkov, ako sú správy o pokroku pri vykonávaní regionálneho plánu dvakrát ročne pre SEESAC a plánované hodnotenie v polovici trvania vykonávania regionálneho plánu podľa rozhodnutia Rady (SZBP) 2018/1788. Z tohto dôvodu využije plný vplyv prístupového procesu na prerokovanie a monitorovanie krokov prijatých na účel vykonávania akčného plánu. To znamená, že na zhodnotenie dosiahnutého pokroku sa použijú zasadnutia podvýboru pre spravodlivosť a vnútorné veci, ako aj výročné správy o jednotlivých krajinách. Na pomoc pri plnení cieľov akčného plánu sa využijú prístupové rokovania o kapitole 24 – Spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť. Pokiaľ ide o krajiny, ktoré sa nezúčastňujú na rozširovaní, o aktualizácii dosiahnutého pokroku sa bude diskutovať v kontexte podvýborov pre spravodlivosť a vnútorné veci, platforiem pre právny štát alebo iných existujúcich fór.

6.Závery

Boj proti nedovolenému prístupu k strelným zbraniam musí byť pre Európsku úniu, jej členské štáty a jej partnerov jednou z prierezových priorít v oblasti bezpečnosti. Tento prístup podnecuje osobnú fyzickú neistotu a zvyšuje riziko domáceho násilia, ktoré môže prerásť do vrážd, alebo použitia strelných zbraní na spáchanie samovraždy. Pomáha pri riešení iných foriem trestnej činnosti, ako sú terorizmus, nedovolené obchodovanie s drogami, obchodovanie s ľuďmi, prevádzačstvo, námorné pirátstvo, falšovanie, trestné činy proti životnému prostrediu alebo organizovaná majetková trestná činnosť. Komisia vyzýva Európsky parlament, Radu, členské štáty a partnerov z juhovýchodnej Európy, aby si plne uvedomili potrebu posilnenia opatrení v tejto oblasti na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ a prostredníctvom medzinárodnej spolupráce.

Komisia je presvedčená, že komplexný a multidisciplinárny charakter tohto akčného plánu môže poskytnúť súdržný operačný rámec pre EÚ a jej členské štáty v rámci hraníc EÚ, ako aj návrhy na spoluprácu a pomoc v boji proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami v juhovýchodnej Európe a s juhovýchodnou Európou.