SK Úradný vestník Európskej únie C 376/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Budúcnosť mladých európskych poľnohospodárov“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 376/04

Spravodajca: Pedro NARRO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 20. januára 2011 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Budúcnosť mladých európskych poľnohospodárov“

(stanovisko z vlastnej iniciatívy).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 21. júna 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 474. plenárnom zasadnutí 21. a 22. septembra 2011 (schôdza z 22. septembra) prijal 136 hlasmi za, pričom žiadny člen hlasoval proti a 6 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Zo štatistických údajov jasne vyplýva, že dochádza k celkovému poklesu počtu mladých poľnohospodárov a k postupnému zanechávaniu poľnohospodárskej činnosti. Vzhľadom na tento nezvratný jav, ktorý je v jasnom rozpore s potrebou čeliť potravinovému problému, si EHSV želá, aby sa politika podporujúca mladých poľnohospodárov stala skutočnou prioritou pre európske a národné inštitúcie.

1.2 EHSV uznáva, že poľnohospodárstvo ponúka nové možnosti, z ktorých môže mládež na vidieku profitovať. Činnosti, ktoré sa vykonávajú v poľnohospodárstve, sú čoraz zložitejšie, technickejšie a vyžadujú si väčšiu prípravu. Výhoda mladých spočíva v tom, že môžu poňať poľnohospodársku činnosť ako podnikateľský a moderný koncept prispôsobený novým technológiám. Poľnohospodársky sektor s vyšším podielom mladých ľudí dokáže v prípade, ak má k dispozícii nástroje a vhodný právny rámec, lepšie čeliť výzve potravinovej bezpečnosti a produkovať kvalitné potraviny pri racionálnom využívaní prírodných zdrojov.

1.3 Hlavné problémy mladých poľnohospodárov vyplývajú z problematického prístupu k pôde a úverom. Z tohto dôvodu by sa mali bezodkladne podporovať nové systémy prístupu k pôde a mal by sa zaručiť prístup k úverom prostredníctvom európskeho systému záruk.

1.4 EHSV navrhuje vytvoriť európske monitorovacie stredisko, ktoré by analyzovalo a vyhodnocovalo problémy súvisiace so začatím činnosti, preberaním poľnohospodárskych podnikov a vo všeobecnosti všetky otázky týkajúce sa generačnej výmeny v poľnohospodárstve.

1.5 Podpora mladých poľnohospodárov sa nemôže obmedzovať len na oblasť rozvoja vidieka. Vzhľadom na terajšiu reformu SPP by sa v prvom pilieri SPP mala zriadiť nová oblasť podpory určená osobitne mladým ľuďom. V rámci druhého piliera SPP je potrebné, aby sa pomoc určená na zakladanie poľnohospodárskych podnikov stala povinným opatrením v celej Európskej únii.

1.6 Jedna z nevyriešených úloh v Európe spočíva v uľahčení preberania poľnohospodárskych podnikov mladými ľuďmi. EHSV sa domnieva, že k úspechu týchto opatrení by obzvlášť prispelo zvýšenie starobných dôchodkov, aby sa tak poľnohospodárom umožnilo dôstojne zanechať túto profesiu.

1.7 Odborná príprava a nové technológie, ktoré sú k dispozícii mladým poľnohospodárom, predstavujú základ pre rozvoj podnikateľského ducha. Nestačí len teoretická a málo aktuálna príprava, ale mladí ľudia si zaslúžia nepretržité a profesionálne poradenstvo, ktoré je prispôsobené skutočným potrebám ich činnosti. EHSV navrhuje vytvorenie nového programu výmeny mladých poľnohospodárov s názvom „Erasmus farmer“, úpravu programu Leonardo a vzhľadom na starnutie sektora požaduje nové možnosti zapojenia mladých ľudí do poľnohospodárskych družstiev a organizácií. Treba podporovať osobitnú odbornú prípravu a vzdelávanie detí z vidieckych oblastí, vrátane letných táborov a rôznych aktivít.

1.8 Európska únia má veľkú zodpovednosť, pokiaľ ide o mladých poľnohospodárov. Je však nevyhnutné, aby členské štáty pri výkone svojich právomocí poskytovali daňové úľavy, odstraňovali byrokraciu, investovali do infraštruktúry a verejných služieb na vidieku, podporovali krátke cykly a diverzifikáciu a v konečnom dôsledku prispeli k tomu, aby sa z vidieka stalo atraktívne miesto na život a prácu.

2. Mladí poľnohospodári v Európe

2.1 Uplynulo desať rokov odvtedy, čo EHSV vypracoval svoje posledné stanovisko o mladých poľnohospodároch (1). Obavy vyjadrené v tomto stanovisku sa bohužiaľ ukázali ako opodstatnené. Počet mladých poľnohospodárov nielenže naďalej prudko klesá, ale tiež tí, ktorí sa horko-ťažko držia v sektore, čelia aj po desiatich rokoch situácii, ktorá je charakterizovaná skôr problémami, než vyhliadkami na lepšiu budúcnosť.

2.2 Na európskej úrovni pripadá jeden poľnohospodár mladší než 35 rokov na 9 poľnohospodárov starších než 55 rokov. V niektorých členských štátov, ako sú Portugalsko, Španielsko, Taliansko, Spojené kráľovstvo alebo Bulharsko je podiel mladých poľnohospodárov naozaj nízky (na 20 poľnohospodárov vo veku nad 55 rokov pripadá len 1 mladý poľnohospodár). V krajinách ako Poľsko, Rakúsko alebo Nemecko je však situácia odlišná, keď 1 mladý poľnohospodár pripadá na každých 3 starších než 55 rokov. Tieto rozdiely možno vysvetliť predovšetkým tým, že v niektorých štátoch existuje vhodný právny rámec, ktorý dokáže podporovať generačnú výmenu v poľnohospodárstve prostredníctvom stimulov na preberanie poľnohospodárskych podnikov.

2.3 Analýza poľnohospodárskych štruktúr ukazuje, že dochádza k systematickému poklesu počtu poľnohospodárov – hoci s odlišnou intenzitou – a k procesu starnutia, ktorý je oveľa intenzívnejší než v ostatných odvetviach hospodárstva. Od roku 2000 došlo k poklesu počtu poľnohospodárov o 9 % a k poklesu mladých poľnohospodárov o 45 %.

2.4 Stratu aktívnych poľnohospodárov nebude možné z dlhodobého hľadiska kompenzovať zvýšením produktivity. Vzhľadom na rozsiahlu nestabilitu cien surovín nadobúdajú osobitný význam strategické koncepty, ako potravinová bezpečnosť a sebestačnosť (2), ktorými sa EHSV zaoberal v stanoviskách pri rozličných príležitostiach. Ochrana životného prostredia a ďalšie verejné statky sú globálnymi záujmami, ktoré nemožno dovážať. Úloha poľnohospodárov preto znamená viac než len hospodársku činnosť. Stratégia Európa 2020, ktorá je zameraná na ekologický, inteligentný a udržateľný rast, bude bez poľnohospodárov len utópiou.

2.5 Strategický charakter poľnohospodárstva sa nespochybňuje, no proces zanechávania poľnohospodárskej činnosti neustále pokračuje. V rámci reformy SPP je preto nevyhnutné začať sa dôkladne zamýšľať nad tým, akým smerom sa treba uberať v snahe zvýšiť atraktivitu a ziskovosť poľnohospodárstva. Táto situácia je obzvlášť kritická, pokiaľ ide o chov dobytka. Ak mladí ľudia nenájdu vhodné podmienky na rozvoj svojej profesie, budú všetky osobitné a dobre mienené opatrenia týkajúce sa začatia činnosti, odbornej prípravy, preberania poľnohospodárskych podnikov, daňovej oblasti atď. zbytočné.

3. Výzvy mladých poľnohospodárov v Európe

3.1 Poľnohospodárstvo Spoločenstva prechádza zmenami, ktoré mnohí považujú za prechod k novému poľnohospodárskemu modelu. Mladí poľnohospodári budú musieť čeliť novým výzvam a zamerať svoju poľnohospodársku činnosť na stanovené ciele. Neexistencia stabilných a dlhodobých politík mala za následok neistotu a nestabilitu v sektore, ktorá ovplyvnila hospodárske plánovanie poľnohospodárov.

3.2 Poľnohospodári sa nachádzajú v paradoxnej situácii: podstupujú väčšie riziká, investujú vo väčšej miere, čelia vyšším nákladom na výrobu, sú lepšie pripravení po odbornej stránke a aj napriek tomu predávajú svoje výrobky za doteraz najnižšie ceny. V diskusii o osobitných nástrojoch a politikách pre mladých poľnohospodárov nemožno zatvárať oči pred skutočnosťou, že poľnohospodárska činnosť v Európe poklesne, ak sa poľnohospodárom nedokáže zaistiť minimálna ziskovosť a spravodlivé ceny za ich výrobky. Aby mohli poľnohospodári žiť z výsledkov svojej práce, EHSV odporúča zaviesť takú reguláciu poľnohospodárskych trhov, ktorá by sa zakladala na transparentnosti trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, takú organizáciu obchodu s potravinami, ktorá by umožňovala potravinovú sebestačnosť, a vytvoriť veľké poľnohospodárske regióny zamerané na výrobu a obchod. Keďže pravidlá WTO nie sú vhodné pre poľnohospodárstvo, bolo by treba uvažovať o zriadení špecializovaných orgánov, ako to odporúča napríklad MOMAGRI (Hnutie za svetovú organizáciu pre poľnohospodárstvo).

3.3 Nerovnováha v potravinovom reťazci zásadným spôsobom odrádza mladých ľudí od toho, aby sa rozhodli pre poľnohospodársku činnosť. Pre potravinový reťazec sú charakteristické veľké rozdiely medzi cenami, ktoré dostáva poľnohospodár a konečnými spotrebiteľskými cenami, nedostatočná transparentnosť a nekalé postupy (3).

3.4 EÚ je zapojená do ambiciózneho procesu liberalizácie obchodu v Stredozemí, krajinách Mercosuru, Kanade atď. Mladí poľnohospodári sa pýtajú, ako môžu zosúladiť výrobu pri vyšších kvalitatívnych, environmentálnych a sociálnych normách s dovozom lacných výrobkov, ktoré ani zďaleka nezodpovedajú výrobným štandardom Spoločenstva. Tento proces podporuje koncentráciu výroby v zónach, ktoré sú konkurencieschopnejšie a ponecháva opustenú veľmi veľkú časť územia vidieka (4).

3.5 Reforma SPP predstavuje ďalšiu príležitosť, ako nasmerovať pomoc k potrebám mladých poľnohospodárov a zacieliť ju na výrobu poľnohospodárskych komodít. Podporiť mladých neznamená ponechať starších na okraji, ale ide o hľadanie jednotného rámca pomoci, ktorý by umožnil životaschopnosť poľnohospodárskej činnosti.

3.6 Politika súvisiaca so začatím činnosti tradične sústreďuje snahy zákonodarného orgánu Spoločenstva na otázku mladých poľnohospodárov. Nastal čas zvážiť nové opatrenia, ktoré by podporili činnosť mladých prostredníctvom prvého a druhého piliera SPP. Základom nového modelu musí byť stanovenie priorít pre poskytovanie pomoci.

3.7 Verejná správa sa musí rozhodným spôsobom zapojiť do uznávania a podpory poľnohospodárskej činnosti. Napriek rozsiahlym európskym právnym predpisom v oblasti označovania, kvality a podpory existuje veľká miera neznalosti a rastie ľahostajnosť voči tomu, čo znamená výroba zdravých a kvalitných potravín (5). Európski spotrebitelia dávajú na potraviny sotva 14 % zo svojho rozpočtu. EHSV uznáva dôležitú a kľúčovú prácu profesionálnych poľnohospodárskych organizácií, ktoré na národnej a európskej úrovni robia pedagogickým spôsobom osvetu práci poľnohospodárov a strategickej úlohe potravinárskeho sektora a propagujú ich.

3.8 Heslo Spoločenstva „z farmy na stôl“, teda tzv. sledovateľnosť, sa musí spotrebiteľovi objasňovať jednotným spôsobom. Stratégia pre kvalitu výrobkov je veľmi dôležitá pre konkurencieschopnosť podnikov a zdravie spotrebiteľov, a preto by mala byť účinne rozšírená na výrobky dovážané do EÚ z tretích krajín s cieľom bojovať proti nekalým obchodným praktikám a odrádzať od nich.

3.9 Základným prvkom každej stratégie je rozpočet. EHSV uznáva, že mnohé z opatrení, ktoré sú potrebné pre životaschopnosť poľnohospodárskej činnosti, si nevyžadujú dodatočné finančné prostriedky, ale politickú vôľu odhodlať sa k zmenám a k jednotnej a dlhodobej stratégii, ktorá by zatraktívnila vidiek (6).

4. Oblasti činnosti

Rozvoj vidieka – začatie činnosti

4.1 Európska diskusia o budúcnosti mladých pestovateľov a chovateľov sa tradične sústreďuje na analýzu politiky začatia činnosti. Štatistiky, hoci sú len zriedkavé a neúplné, jasne ukazujú, aké rozmanité sú z dlhodobého hľadiska priority a rozsah podpory mladých v Európe. Zatiaľ čo krajiny ako Francúzsko venujú 10 % rozpočtu určeného na rozvoj vidieka začatiu činnosti mladých poľnohospodárov, v krajinách ako Holandsko, Malta, Írsko, Slovensko atď. neexistujú z rozličných dôvodov opatrenia na podporu začatia činnosti. V celej EÚ sa v období rokov 2007 – 2013 vyčlenia na mladých ľudí 3 % prostriedkov určených na rozvoj vidieka. Priemerný vek mladých ľudí, ktorí začínajú s poľnohospodárskou činnosťou, je 28 rokov. EHSV sa domnieva, že vzhľadom na strategický charakter začatia činnosti pre EÚ ako celok by bolo vhodné začleniť toto opatrenie ako povinnosť do plánov rozvoja vidieka a stanoviť minimálny povinný percentuálny podiel podpory.

4.2 EHSV sa domnieva, že režim Spoločenstva týkajúci sa začatia činnosti musí byť flexibilný, a to predovšetkým čo sa týka lehôt, s cieľom stimulovať mladých ľudí k vstupu do tohto sektoru. Zložitosť a obrovská byrokracia systému toto úsilie brzdia. V niektorých prípadoch by členské štáty mali pripraviť rozličné plány za začatie činnosti s rôznou dĺžkou trvania a tým aj s odlišným financovaním. Skutočnosť, že v mnohých krajinách je potrebné zaviazať sa k poľnohospodárskej činnosti na obdobie minimálne 5 rokov, sťažuje mladým ľuďom rozhodovanie o vstupe do sektoru. Pomoc určená na začatie činnosti by sa mala rozvíjať na rozličných úrovniach. V skutočnosti by bolo vhodné odlišovať podporu pre mladých poľnohospodárov, pre ktorých je poľnohospodárstvo hlavnou činnosťou od tých, pre ktorých ide o vedľajšiu činnosť. Nový právny rámec EÚ by mal tiež zohľadniť nielen mladých, ktorí sa usadia v sektore od roku 2014, ale tiež tých, ktorí tak urobia pred týmto dátumom.

Úloha mladých ľudí v rámci prvého pilieru SPP

4.3 Prebiehajúca reforma SPP by mala venovať osobitnú pozornosť situácii mladých poľnohospodárov v rámci nového modelu priamych platieb. Komisia by sa v rámci nového prístupu k oblasti priamych platieb mala zasadzovať za prioritnú pomoc mladým. Táto pomoc by mohla byť vyjadrená určitým dodatočným podielom podpory určitým prioritným poľnohospodárom, medzi ktorými by boli mladí ľudia. Ďalšia možnosť by mohla spočívať v zavedení osobitnej platby pre mladých poľnohospodárov. Táto platba by nevychádzala z plochy poľnohospodárskej pôdy, ale by sa menila podľa kritérií, ako je zamestnanie, typy poľnohospodárskeho podniku alebo uskutočnené investície. EHSV podporuje prebiehajúce úvahy o koncepte aktívneho poľnohospodára ako prijímateľa pomoci a poukazuje na potrebu zaoberať sa konceptom aktívneho družstva.

Úloha mladých poľnohospodárov v druhom pilieri SPP

4.4 Druhý pilier SPP musí, takisto ako prvý, podstatnou mierou pomôcť poskytovať podporu a motiváciu mladým poľnohospodárom pri vykonávaní ich činnosti.

4.4.1 Opatrenia druhého piliera SPP môžu a musia vytvárať počiatočné podmienky, ktoré mladým poľnohospodárom umožnia prístup k týmto opatreniam, aby sa v prípade, že budú chýbať rozpočtové prostriedky, prihliadalo na všetkých žiadateľov.

4.4.2 V rámci druhého piliera je nevyhnutné vytvoriť potrebné podporné štruktúry pre mladých poľnohospodárov, okrem iného poradenskú a asistenčnú službu pre podniky zamerané na chov dobytka. Keďže dobytok si vyžaduje starostlivosť a prácu chovateľov každý deň bez výnimky, v členských štátoch by mali byť prijaté príslušné politické opatrenia a vytvorené organizácie, ktoré zabezpečia, že v čase choroby a dovolenky bude poľnohospodár zastúpený. Existencia asistenčnej služby pre poľnohospodárske podniky je dôležitým aspektom, keď sa mladí ľudia musia rozhodnúť, či udržať rodinný podnik alebo nie. Súčasní mladí ľudia už nie sú ochotní viesť poľnohospodársky podnik s perspektívou, že celý život budú musieť pracovať 365 dní v roku a nebudú mať ani dovolenku. Keďže v mnohých členských štátoch ešte neexistuje asistenčná služba tohto typu, mali by sa v rámci druhého piliera SPP vytvoriť povinné opatrenia, ktoré umožnia chovateľom dobytka využiť takúto službu v obdobiach práceneschopnosti (vrátane materskej dovolenky pred pôrodom a po ňom), ako aj počas voľných dní a/alebo dovolenky.

Odborná príprava - nové technológie

4.5 Odborná príprava budúcich poľnohospodárov je jednou zo základných podmienok úspechu poľnohospodárskej činnosti. Zatiaľ čo v niektorých štátoch je odborná príprava adekvátna, v iných existujú priepastné rozdiely medzi odbornou prípravou, ktorú ponúkajú orgány verejnej správy, a skutočnými potrebami poľnohospodárov. V procese odbornej prípravy mladých poľnohospodárov musia byť zohľadnené poľnohospodárske organizácie. Ide o to, aby sa mladým poľnohospodárom poskytla kvalitná odborná príprava, ktorú zabezpečia vysoko kvalifikovaní profesori a ktorá vychádza k aktualizovaných učebných osnov zameraných na potreby mladého poľnohospodára. Kurzy odbornej prípravy sa niekedy stávajú byrokratickou formalitou potrebnou na získanie pomoci a nie sú dostatočne podporované. Nedostatočná motivácia, ktorá z toho vyplýva, je problémom, predovšetkým ak existujú podmienky potrebné na to, aby sa z odbornej prípravy stal v rukách mladých poľnohospodárov veľmi užitočný nástroj. Praktická stránka odbornej prípravy je nevyhnutná. Dánsky model dokázal v poľnohospodárskych podnikoch úspešne prepojiť teoretickú a praktickú prípravu. Na získanie tzv. zelenej karty sú potrebné 3 roky a 8 mesiacov.

4.6 EÚ by mala podporovať európske programy odbornej prípravy zamerané na tých poľnohospodárov alebo poľnohospodárske podniky, ktoré minimálne na rok prijmú mladých, ktorí v uplynulých dvoch rokoch ukončili štúdium v oblasti poľnohospodárstva. Prijímateľ pomoci by sa musel zaviazať k vypracovaniu plánu odbornej prípravy pre mladého poľnohospodára, ktorý by mohol prípadne prevziať poľnohospodársky podnik a ktorý by počas odbornej prípravy mohol prispieť svojimi znalosťami k vytvoreniu novej inovatívnejšej mentality v podniku. V konečnom dôsledku by išlo o podporu a pokrytie potrieb, ktoré sa medzi mladými a staršími ľuďmi často navzájom dopĺňajú. Rovnako by bolo vhodné, aby sa v určitých programoch Spoločenstva, ako je Leonardo, siedmy rámcový program pre výskum, program Mládež v pohybe atď. rozvíjali osobitné usmernenia v prospech mladých poľnohospodárov. EHSV sa nazdáva, že program Erasmus zameraný na študentov a mladých podnikateľov by sa mal upraviť tak, aby sa doňho mohli zapojiť aj mladí poľnohospodári, ktorí by tak mohli doplniť svoje vzdelanie o prax v iných poľnohospodárskych a chovateľských podnikoch EÚ.

4.7 Ekologické poľnohospodárstvo je zaujímavou, no nie jedinou alternatívou pre osoby, vstupujúce do tohto sektora. Na európskej úrovni by sa mala podporovať aj integrovaná produkcia alebo udržateľné poľnohospodárstvo. Odborná príprava sa musí zameriavať na nové výrobné systémy, ktoré by zvýšili výnosnosť a zlepšili udržateľné riadenie prírodných zdrojov. Biotechnológia by tiež mohla priniesť nové príležitosti mladým poľnohospodárom v Európe (7).

V jednote je sila

4.8 Ak majú poľnohospodárske organizácie a družstvá získať nové nápady, inovácie a lepšieho podnikateľského ducha, je nevyhnutné zapojiť do nich mladých poľnohospodárov. Keďže sa dopyt sústreďuje na niekoľko distribučných reťazcov, družstvám treba okamžite poskytnúť nový impulz na to, aby zlepšili uvádzanie výrobkov na trh. EHSV preto navrhuje vytvoriť predajné strediská, ktoré by spravovali poľnohospodári, aby sa vyrovnal pomer síl voči silným nákupným strediskám veľkých distribučných reťazcov. Z tohto dôvodu treba podporovať prítomnosť mladých v rozhodovacích orgánoch družstiev, zapojiť ich do procesu prijímania rozhodnutí a využiť ich odbornú pripravenosť a podnikateľské vízie. Najdôležitejšie poľnohospodárske družstvo vo Francúzsku s názvom Terrena má rozličné výbory mladých, v rámci ktorých sa mladí ľudia učia a získavajú odbornú prípravu na pôsobenie v zložitom svete poľnohospodárskeho družstevníctva.

Ďalšie európske politiky

4.9 EÚ musí využívať fondy rozličných politík Spoločenstva na to, aby v prvom rade vytvorila atraktívny rámec pre život na vidieku a po druhé, aby uľahčila konsolidáciu hospodárskych činností, ktoré tak ako poľnohospodárstvo tvoria oporu sociálno-ekonomickej siete vo vidieckych oblastiach. Týmto spôsobom musia projekty Spoločenstva v oblasti životného prostredia, výskumu alebo podnikania vytvárať osobitné línie pomoci mladým ľuďom vo všeobecnosti a osobitne mladým poľnohospodárom. Bude treba nadviazať na niektoré pozitívne skúsenosti EÚ v tejto oblasti. Ako príklad možno uviesť výmenný projekt PEJA, ktorý umožňoval mladým poľnohospodárom z celej Európy stráviť cennú časť odbornej prípravy v iných poľnohospodárskych podnikoch EÚ a program Tellus (výsledok spolupráce medzi CEJA a Európskou komisiou), ktorého cieľom bolo oboznámiť žiakov s prácou v poľnohospodárstve, ktorú nepoznali. Generačná výmena v poľnohospodárstve musí byť jasným cieľom EÚ. V tejto súvislosti by mohlo byť zriadenie európskeho monitorovacieho centra, ktoré by analyzovalo situáciu a potreby mladých poľnohospodárov, dobrým základom pre podporu nových právnych iniciatív. Nejde o vytvorenie nových administratívnych orgánov, ale o nástroje, ktoré by prostredníctvom jasných a konkrétnych funkcií uskutočňovali analýzu a poskytovali vhodné informácie a štatistiky týkajúce sa generačnej výmeny v európskom poľnohospodárstve.

Národné iniciatívy

4.10 Európske politiky týkajúce sa mladých poľnohospodárov treba doplniť o osobitné iniciatívy, ktoré sa uskutočňujú na národnej úrovni. Hlavné problémy mladých poľnohospodárov vyplývajú z preberania činnosti, prístupu k vlastníctvu pôdy a daňových otázok. Je nevyhnutné podporiť nové účinné opatrenia, ktoré by podnecovali k zapojeniu sa do poľnohospodárskej činnosti. Vo všeobecnosti však možno konštatovať, že v rôznych štátoch EÚ existuje rozsiahla byrokracia, ktorá podmieňuje úspech mnohých z týchto opatrení.

4.11 Členské štáty by mali zamerať svoje úsilie na vytvorenie mechanizmov, ktoré by mladým poľnohospodárom uľahčili prístup k pôde a zaručili bezpečnosť rozsiahlym investíciám, ktoré sú potrebné a ktoré predstavujú jednu z najväčších prekážok pre začatie činnosti. Niektoré národné iniciatívy ukazujú, ako možno postupovať. Vo Francúzsku bola spoločnosť SAFER poverená obmedzovaním spájania pozemkov a uľahčením prístupu mladých k pôde.

V Bruseli 22. septembra 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Nová ekonómia, spoločnosť založená na vedomostiach a rozvoj vidieka - Perspektívy pre mladých poľnohospodárov, Ú. v. ES C 36, 8.2.2002, s. 29 – 35.

(2) Bezpečnosť dodávok v poľnohospodárskom a potravinárskom sektore v EÚ, Ú. v. EÚ C 54, 19.2.2011, s. 20 – 23.

(3) Lepšie fungovanie potravinového reťazca v Európe, Ú. v. EÚ C 48, 15.2.2011, s. 145 –149.

(4) Obchod a potravinová bezpečnosť, Ú. v. EÚ C 255, 22.9.2010, s. 1 – 9.

(5) Poľnohospodársky model Spoločenstva: kvalita výroby a poskytovanie informácií spotrebiteľom ako prvky konkurencieschopnosti, Ú. v. EÚ C 18, 19.1.2011, s. 5 – 10.

(6) SPP do roku 2020: zvládnutie budúcich výziev v oblasti potravín, prírodných zdrojov a území, Ú. v. EÚ C 132, 3.5 2011, s. 63 – 70.

(7) Reakcia Európskej únie na svetový potravinový problém, Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 44 – 52.