SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 17.6.2008 
SEK(2008) 2030 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
Sprievodný dokument k  
 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
Plán politiky v oblasti azylu: Integrovan ý prístup k ochrane v rámci celej EÚ 
 
ZHRNUTIE HODNOTENIA VPLYVU  
{KOM(2008) 360 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2029}
SK 2   SK 1. ÚVOD 
V júni 2007 Komisia pr edložila zelenú knihu1, ktorej cie ľom bolo zisti ť možnosti 
sformovania druhej fázy spolo čného európskeho azylového systému CEAS. Reakciou na 
verejné konzultácie bolo 89 pripomienok od ši rokého spektra zainteresovaných subjektov2. 
Nastolené problémy a návrhy predložené po čas konzultácií sa stali podkladom pri príprave 
tohto plánu politiky a pri hodnotení jeho vplyvu. 
S cieľom získať podporu na prípravu hodnotenia vplyvu si Komisia objednala externú štúdiu. 
Táto externá štúdia je spolu s analýzou pripomienok k zelenej knihe a s existujúcimi hodnotiacimi správami azylových nástrojov ES
3 hlavným nosným prvkom tejto správy. 
Od decembra 2007 do marca 2008 sa zorganizovali stretnutia s odborníkmi z akademickej 
oblasti, členských štátov, MVO a UNHCR a s poslancami Európskeho parlamentu s cie ľom 
zistiť ich názor na ďalší vývoj ur čitých prvkov CEAS.  
O návrhu kone čného znenia hodnotenia vplyvu sa konzultovalo s radou Komisie pre 
hodnotenie vplyvu (IAB), ktorá vydala svoje stanovisko 21. apríla 20084. Odporúčania IAB sa 
v plnej miere zoh ľadnili.  
Väčšina jednotlivých opatrení navrhnutých v pláne politiky bude predmetom osobitného 
hodnotenia vplyvu. Najmä zmeny a doplnenia smerníc o podmienkach prijímania, splnenia podmienok a procedurálnych smerníc a dublinské ho nariadenia a nariadenia Eurodac budú 
vychádza ť z hodnotení vplyvu. 
2. SÚ ČASNÝ
 STAV  A PROBLÉMY 
V oblasti azylu  sa zistili tieto problémy:  
• Zákonné opatrenia a postupy proti nelegálnemu pris ťahovalectvu môžu v ur čitých 
prípadoch žiadate ľom o azyl bráni ť v prístupe k ochrane v EÚ.  
• Prisťahovalci, ktorí nepotrebujú ochranu, zneuží vajú azylový systém na vstup do EÚ a na 
pobyt v nej.  
• Sekundárne pohyby žiadate ľov o azyl, ktorí žiadajú o medz inárodnú ochranu vo viac ako 
jednom členskom štáte, vytvárajú neprimeraný tla k na vnútroštátne administratívy aj na 
samotných žiadate ľov o azyl.  
• Azylové systémy niektorých členských štátov sú pre ťažené. 
• Ľudia čoraz častejšie žiadajú o ochranu z dôvodov, s ktorými sa v tradi čnom systéme 
ochrany ute čencov (v Ženevskom dohovore) nepo číta, a poskytuje sa im štatút ochrany 
s menšími zárukami.  
• Rozchádzajúce sa vnútroštátne postupy vedú k ve ľmi veľkým rozdielom pri priznávaní 
ochrany v členských štátoch a spôsobujú nerovnakú úrove ň ochrany v rámci EÚ.  
                                                 
1 KOM(2007) 301. 
2 89 doru čených pripomienok je dostupných na internetovej adrese:  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylu
m_system_en.htm . Analýza pripomienok je pripojená v prílohe 1.  
3 Správa o hodnotení dublinského systému (KOM(2007) 299); správa o hodnotení smernice o 
podmienkach prijímania (KOM(2007) 745). 
4 Stanovisko bude dostupné na tejto internetovej adrese:  
http://ec.europa.eu/governa nce/impact/cia_2008_en.htm .  
SK 3   SK • Osoby, ktoré potrebujú ochranu, čelia najmä problémom pri za čleňovaní a niektoré sú 
v zraniteľnom postavení.  
• Väčšina utečencov na celom svete zostáva v oblastiach pri ľahlých ku krajine ich pôvodu so 
slabou perspektívou a stáva sa bremen om pre chudobné rozvojové krajiny.  
V hodnotení vplyvu sa skúma možný vývin situáci e v prípade, že by sa nepodnikla žiadna 
akcia na úrovni EÚ, a dospelo sa v ňom k záveru, že existujúce problémy by pretrvali a že je 
závažný dôvod na akciu EÚ. 
V hodnotení vplyvu sa berú do úvahy zmeny právneho rámca , ktoré spôsobila Lisabonská 
zmluva, a dospelo sa k záveru, že nový článok o azyle umož ňuje a vyžaduje vyššiu úrove ň 
snahy ako sú časný. Z hľadiska základných práv sa zahrnutím charty do novej zmluvy taktiež 
väčšmi zvidite ľňujú určité pravidlá súvisia ce s azylom vrátane práva na nevypovedanie.  
3. CIELE  POLITIKY 
Základným cie ľom druhej fázy CEAS je ponúknu ť prostredníctvom jednotného prístupu k 
ochrane v rámci celej EÚ primerané postave nie za rovnakých podmienok každému štátnemu 
príslušníkovi tretej krajiny, ktorý pož iada o medzinárodnú ochranu, a zabezpe čiť dodržiavanie 
zásady nevypovedania. 
Politika bude sledova ť najmä tieto konkrétne ciele:  
I) zabezpe čiť prístupnos ť azylového konania pre všetky osoby, ktoré požiadajú o ochranu, 
a rýchlo a ú činne riešiť prípady tých, ktorí ochranu nepotrebujú, 
II) zabezpe čiť rozvitejšie spolo čné normy ochrany, 
III) presadzovaním prak tickej spolupráce podnieti ť rýchlu a ú činnú podporu vnútroštátnym 
administratívam v oblasti azylu, 
IV) podporova ť mechanizmy solidarity medzi členskými štátmi a medzi EÚ a tretími 
krajinami pri riešení osô b, ktoré potrebujú ochranu, 
V) umožni ť začleňovanie chránených osôb, 
VI) predchádza ť obchodovaniu s azylmi a sekundárnym pohybom. 
4. MOŽNOSTI  POLITIKY 
4.1. Možnos ť politiky A – Status quo (zachovania stavu) 
V členských štátoch by pokra čoval súčasný vývoj na základe exis tujúceho právneho rámca, 
ktorý by sa nezmenil. Prebiehajúce činnosti by pokra čovali. Členské štáty by transponovali 
existujúce právne nástroje a Komisia by ich implementáciu monitorovala.  
4.2. Možnos ť politiky B1: Úplná harmonizác ia právnych predpisov EÚ  
Táto možnos ť by zabezpe čila súdržný, komplexný azylový systém EÚ, ktorý by ponúkal 
rozvitejšie normy ochrany tým, že by sa zameri aval na celkovú harmon izáciu a odstránenie 
nedostatkov spôsobených prij atím najnižšieho spolo čného menovate ľa v prvej fáze CEAS. 
Tento cie ľ by sa dosiahol okrem iného aj: 
• vymedzením primeraných podmienok prijímania žiadate ľov o azyl, 
• priznaním primeranej úrovne ochran y osobám, ktoré potrebujú ochranu, 
• zavedením jednotného a ú činného azylového konania, 
SK 4   SK • zvýšením úrovne solidarit y a zodpovednosti medzi členskými štátmi a medzi EÚ ako 
celkom a tretími krajinami.  
4.3. Možnos ť politiky B2: Ďalší rozvoj právnych predpisov EÚ 
Táto možnos ť by sa zamerala na pokra čovanie v úsilí smerujúcom k ďalšej harmonizácii 
vnútroštátnych azylových pravidiel, ale bez toho, aby sa dosiahla ich úplná harmonizácia vo všetkých oblastiach, a k zabezpe čeniu vysokej úrovne ochrany.  
Táto možnos ť by spo čívala v uskuto čnení nieko ľkých zásahov v oblasti podmienok 
prijímania: 
• zdokonalenie ustanovení súvisiacich s podstatnými podmienkami prijímania,  
• zavedenie jednoduchšieho prístupu na trh práce pre žiadate ľov o azyl, ktorému by 
nebránili vnútroštátne obmedzenia, 
• zavedenie pravidiel, ktoré zabezpe čia, aby zadržanie nebolo svojvo ľné, 
• účinné zistenie zdravotných a materiálnych potrieb osôb a osôb s osobitnými 
potrebami vrátane zoh ľadnenia rodového aspektu.  
Zavedenie týchto hlavných prvkov, pokia ľ ide o otázku splnenia podmienok:  
• zavedenie dvoch samostatných je dnotných štatútov: jedného pre ute čencov 
a jedného pre príjemcov doplnkovej ochrany, 
• rozšírenie práv Spolo čenstva o právo na zlú čenie rodiny pre príjemcov doplnkovej 
ochrany, 
• preskúmanie možností zavedenia ú činného prenosu mechanizmu ochrany,  
Zavedenie nových prvkov do konaní:  
• vymedzenie jedného postupu zosúladením spolo čných nadväzných záruk (prístup 
ku konaniu, odvolanie s odkladným ú činkom, právna pomoc, termín na 
rozhodnutie vo veci v prvostup ňovom konaní, posiln ená rodová rovnos ť) pri 
všetkých druhoch existujúcich  vnútroštátnych konaní.  
Tieto hlavné zásahy v súvislosti s ot ázkami solidarity a zodpovednosti:  
• posilnenie a vyjasnenie nieko
ľkých ustanovení v dublinskom nariadení 
a v nariadení EURODAC s cie ľom zvýši ť účinnosť a zabezpe čiť lepší súlad 
a jednotnos ť ich uplat ňovania zo strany členských štátov (najmä ustanovenia 
o humanitárnej doložke a doložke zvrc hovanosti a ustanove nia týkajúce sa 
zlúčenia rodiny) a možnos ť v určitých prípadoch („zmrazené návraty“) pozastavi ť 
uplatňovanie dublinských pravidiel, aby sa od ľahčili preťažené členské štáty, 
• implementácia zásady mimoriadnej finan čnej solidarity, ktorá sa má uzákoni ť na 
podporu členských štátov v prípadoch osobitného za ťaženia, 
• zavedenie systému dobrovo ľného presídlenia na podporu tretích krajín s ve ľkým 
počtom utečencov, 
• približovanie odlišných druhov vnútroštátnych zabezpe čených postupov 
prijímania. 
4.4. Možnos ť politiky C: Spolupráca a výmena osved čených postupov  
Táto možnos ť by sa zameriavala na posil ňovanie praktickej spolupráce medzi členskými 
štátmi: aby bolo uplat ňovanie existujúcich právnych nástrojov v členských štátoch 
SK 5   SK jednotnejšie (aby sa odstrá nili odlišnosti, a teda aj  rozdiely v úrovni skuto čne poskytovanej 
ochrany). Táto praktická spolupráca by mala ur čité výhody aj pre udržanie vonkajšieho 
rozmeru politiky EÚ v otázkach azylu. Tento cie ľ by sa dal dosiahnu ť zavedením nejakého 
druhu štrukturálnej a stálej podpory, možno formou Európskeho úradu na podporu azylu, 
ktorý by sa zriadil nariadením alebo roz hodnutím EÚ a zodpovedal by za niektoré alebo 
všetky tieto oblasti činnosti: informácie o krajine pôvodu; odborná príprava a budovanie 
kapacít; praktická pomoc členským štátom; vonkajší rozmer; hodnotenie a monitorovanie.  
4.5. Možnos ť politiky D: Celkový jednotný práv ny azylový nástroj a vytvorenie 
európskeho azylového orgánu  
• Celkový právny zásah do právnych predpisov EÚ  o azyle, ktorého cie ľom je zjednoti ť 
rôzne existujúce prá vne nástroje. Pokia ľ ide o obsah, takmer úplne by sa dodržali línie 
stanovené v možnosti B1, ale pokia ľ ide o formu, táto možnos ť by viedla k prijatiu 
jediného nástroja, ktorý by obsahoval všet ky európske právne predpisy o azyle 
(nahrádzajúc sú časný súbor smerníc a nariadení), čím by sa zárove ň dosiahla harmonizácia 
a zjednotenie.  
• Vytvorenie európskeho azylového orgánu , ktorý zabezpe čuje riadenie a koordináciu 
spoločnej politiky EÚ v oblasti azy lu. Takýto orgán by mohol ma ť taktiež formu agentúry, 
ale koordinoval by nielen činnosti v rámci praktickej spolupráce vymenované v tejto 
možnosti („Európsky úrad na podporu azylu“): na hradil by aj vnútroštátne administratívne 
a justičné orgány, ktoré rozhodujú o žiadostiach o azyl. Tento orgán by sa teda stal 
spoločným európskym rozhodovacím orgá nom, v ktorom by sa sústre ďovali všetky 
rozhodnutia o azyle a ktorý by mal ro zhodovacie právomoci. Táto možnos ť teda 
predstavuje najradikálnejší spôsob zabezpe čenia spolo čného uplat ňovania azylových 
zákonov EÚ v rámci celej EÚ.  
5. POROVNANIE  MOŽNOSTÍ  POLITIKY 
5.1. Porovnanie hodnotenia, výsle dky štatistick ého váženia  
 
 Možnosť 
politiky 
A: Status 
quo Možnosť 
politiky 
B1 Možnosť 
politiky 
B2 Možnosť 
politiky 
C Možnosť 
politiky 
D Uprednost ňovaná 
možnosť politiky 
(B2 + C) 
Zabezpečiť, aby boli 
azylové konania prístupné pre osoby 
žiadajúce o ochranu a 
aby sa rýchlo a ú činne 
riešili prípady tých, 
ktorí ju nepotrebujú  0 √√√ √√√ √√ √√√√  √√√ 
Zabezpečiť rozvitejšie 
spoločné normy 
ochrany  0 √√√√  √√√ √ √√√√√  √√√ 
Presadzovaním 
praktickej spolupráce podnietiť rýchlu 
a účinnú podporu 
vnútroštátnym administratívam 
v oblasti azylu  0 0 0 √√√√  √√√√√  √√√√  Význam 
Podporova ť 
mechanizmy solidarity 
medzi členskými štátmi 
a medzi EÚ a tretími 
krajinami pri riešení 
osôb, ktoré potrebujú ochranu  0 √√√(√) √√√ √√ √√√√  √√√ 
SK 6   SK Umožňovať 
začleňovanie 
chránených osôb  0 √√√√  √√√ √√ √√√√  √√√ 
Predchádza ť 
obchodovaniu s azylmi 
a sekundárnym pohybom  0 √√√ √√√ √ √√√√  √√√ 
      
0 0 √√ √√√ 0 √√(√) Uskutočniteľnosť 
transpozície 
- podľa existujúcej 
zmluvy 
-podľa novej zmluvy 0 √(√) √√√(√) √√√√  √ √√√√  Uskutočniteľnosť 
Finančná 
uskutočniteľnosť 0 -√√√√  -√√(√) - √√ -√√√√  -√√(√) 
Sociálny vplyv na 
úrovni EÚ a na úrovni 
ČŠ 0 √√√ √√ √ √√√ √√√ 
Hospodársky vplyv na 
úrovni EÚ a na 
vnútroštátnej úrovni 0 √√ √√ 0( √) √√ √√ 
Vplyv na ľudí, ktorí 
potrebujú medzinárodnú 
ochranu  0 √√√ √√√ √√ √√√√√  √√√ Vplyv 
Vplyv na tretie 
krajiny 0 √√√ √√ √√ √√√√  √√√ 
Základné práva 0 √√√√  √√√ √√  
√√√√√   
√√√ 
 
 
5.2. Uprednost ňovaná možnos ť 
Uprednost ňovaná možnos ť sa zistila najmä porovnaním s možnos ťami politiky B1 (aj 
v kombinácii s C) a D, pri čom si zachováva takmer rovnakú úrove ň kladného vplyvu ako 
možnosť D a má za následok menšie transpozi čné ťažkosti a finan čné a implementa čné 
náklady. Možnos ť B1 predstavuje viacero výhod a je v mnohých aspektoch podobná možnosti 
B2, avšak možnos ť B2 prináša trocha nižšiu úrove ň harmonizácie v niektorých oblastiach, 
a preto má vä čšiu pravdepodobnos ť na úspešnú transpozíciu a implementáciu. Možnos ť D má 
jeden hlavný nedostatok: v tomto štádiu nie je pravdepodobné, že by prenos zvrchovanosti 
z členských štátov na navrhovaný eu rópsky azylový orgán prijala vä čšina členských štátov.  
Uprednost ňovaná možnos ť má tieto hlavné výhody: 
• Dosahuje významné výsledky pri podnecovaní integrovaného a jednotného prístupu  
k otázkam azylu, zaru čuje tento cie ľ prostredníctvom rozvit ejších noriem ochrany 
a podporovaním činností praktickej spolupráce, 
• Zaručuje lepší prístup k ochrane tým, že za čína prácu na približovaní vnútroštátnych 
zabezpečených postupov príjimania a mení a dop ĺňa smernicu o konaniach tak, aby bola 
„vnímavejšia k prístupu“, 
• Zavádza rozvitejšie spolo čné normy v oblasti azylu  zlepšenými opatreniami týkajúcimi 
sa podmienok prijímania  (t. j. ľahší prístup na trh práce a k zdravotnej starostlivosti), 
konaní  (spoločný postup so spo ľahlivými zárukami), splnenia podmienok  (t. j. spolo čné 
vymedzenie dvoch štatútov medzinárodnej ochrany), 
SK 7   SK • Zvyšuje rýchlu a ú činnú podporu pre vnútroštátne administratívy  zlepšením 
konvergencie rozhodovacích procesov v členských štátoch tým, že vytvorí Európsky úrad 
pre podporu azylu , ktorý bude koordinova ť a monitorova ť rôzne činnosti, 
• Podporuje skuto čnú zodpovednos ť a solidaritu medzi členskými štátmi a medzi EÚ 
a tretími krajinami  zdokonalením dublinského systému a systémom dobrovo ľného 
presídlenia EÚ  a ďalším rozvíjaním programov budovania kapacít a regionálnych 
programov ochrany v tretích krajinách, 
• Podporuje za čleňovanie chránených osôb a zvláš ť osôb, ktoré požívajú doplnkovú ochranu 
tým, že zvyšuje úrove ň práv, ktoré sa viažu  na ich štatút.  
Pokiaľ ide o vplyvy : 
• Vytvára v celej EÚ vä čšie pole pôsobnosti pre všetkých, pri čom umož ňuje účinnejšie 
riadiť tok utečencov medzi členskými štátmi s vä čšou pravdepodobnos ťou začlenenia 
chránených ľudí v prijímajúcich spolo čenstvách, 
• Zlepšením prístupu na trh práce pre žiadate ľov o azyl má potenciál na mierne zníženie 
prílevu nelegálnej pracovnej sily  a napĺňanie menej závažných prípadov nedostatku 
kvalifikovanej pracovnej sily na trhu práce členských štátov, 
• Poskytuje vä čšiu ochranu ľuďom, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu, tým, že lepšie 
rieši potreby zranite ľnejších skupín, vrátane vä čšej citlivosti vo či osobitným ťažkostiam 
a obmedzeniam, ktoré môžu ma ť ženy žiadajúce o azyl pri predkladaní žiadostí, 
• Má celkovo veľmi pozitívny vplyv na tretie krajiny  tým, že ich čiastočne odbreme ňuje 
od možných tlakov na azyl prostredníctvom systému dobrovoľného presídlenia EÚ  
a umožňuje im zvýši ť kapacity v oblasti riadenia azy lu prostredníctvom zodpovedajúcich 
programov budovania kapacít , 
• Prehlbuje základné práva žiadate ľov o azyl a príjemcov medzin árodnej ochrany tým, že im 
poskytuje lepšie podmienky, prostredníctvom  ktorých môžu tieto práva využíva ť.  
Pokiaľ ide o náklady, menej záväzný charakter uprednost ňovanej možnosti politiky by 
znamenal nižšie finan čné a administratívne náklady v porovnaní s procesom úplnej 
harmonizácie .  
• Sú však opatrenia, ako je rozšír enie podmienok prijímania na žiadate ľov o doplnkovú 
pomoc a vä čšie záruky súvisiace s konaniami, ktoré nevyhnutne znamenajú vyššie 
finančné a administratívne náklady v porovnaní so sú časným CEAS , hoci ľahší 
prístup na trh práce  pre žiadate ľov o azyl by mohol celkové finan čné vplyvy čiastočne 
zmierniť,  
• Opatrenia v oblasti prakti ckej spolupráce budú znamena ť ďalšie náklady, vzhľadom 
na potrebu poskytnú ť primeranú finan čnú podporu rôznym opatreniam v rámci spolupráce 
(t. j. spolo čná finančná podpora pre projekty a odbornú prípravu, financovanie programov 
budovania kapacít v tretích krajinách),  
• Administratívne náklady majú taktiež tendenciu rás ť, vzhľadom na zvýšenú potrebu 
využívať azylový personál v súvislosti s pre dpokladanými opatreniami v oblasti 
spolupráce. Vytvorenie európskeho úradu pre podporu azylu  by však z dlhodobého 
hľadiska pomohlo vnútroštátnym administratívam zmierni ť nárast administatívnych 
nákladov.  
SK 8   SK 6. MONITOROVANIE  A HODNOTENIE   
Monitorovanie a hodnotenie implementácie uprednost ňovanej možnosti bude významným 
prvkom zabezpe čenia účinnosti predmetného plánu politiky. Komisia zabezpe čí, aby sa 
zaviedli primerané mechanizmy na monitorovanie implementácie tohto plánu politiky a v tomto procese monitorovania bude ma ť prvoradú úlohu. Bude taktiež dba ť o to, aby sa 
úroveň ochrany základných práv v jej návrhoch po čas legislatívneho procesu neznížila. 
Pokiaľ ide o ukazovatele na hodnotenie pokroku a ú činnosti uprednost ňovanej možnosti pri 
dosahovaní cie ľov politiky, do úvahy sa môže vzia ť: 
• Počet nových žiadostí o azyl, 
• Počet zamietnutých žiadostí a kladných ro zhodnutí poskytujúcich štatút ute čenca alebo 
štatút doplnkovej ochrany, 
• Počet žiadate ľov o azyl v porovnaní s po čtom obyvate ľov a HDP,  
• Počet dublinských žiad ostí a transferov, 
• Počet implementovaných regionálnych programov ochrany a zdroje ur čené na tieto 
programy,  
• Počet presídlených ute čencov z tretích krajín,  
• Výška finan čných zdrojov pridelených pre ERF, 
• Výška finan čných zdrojov pridelených na činnosti v rámci praktic kej spolupráce vrátane 
zdrojov na vytvorenie európskeho úradu pre podporu azylu.