SK Úradný vestník Európskej únie C 434/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Analýza transparentnosti, metodiky a zdrojov posúdenia vplyvu a hodnotení z iniciatívy Európskej komisie na zlepšenie kvality právnych predpisov EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2017/C 434/02)

Spravodajca: Denis MEYNENT

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 26.1.2017 Právny základ článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku Príslušná sekcia sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu Prijaté v sekcii 5.9.2017 Prijaté v pléne 20.9.2017 Plenárne zasadnutie č. 528 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 142/0/5

1. Závery a odporúčania

1.1. Výbor pripomína, že prvoradým cieľom programu REFIT (1) je zlepšiť kvalitu a efektívnosť európskych právnych predpisov a vypracovať jednoduché, zrozumiteľné a jednotné predpisy, a zároveň nespochybňovať už stanovené strategické ciele politík EÚ a nekonať na úkor ochrany občanov, spotrebiteľov, pracovníkov a sociálneho dialógu alebo životného prostredia (2). Európske právne predpisy sú základným faktorom integrácie. Pokiaľ sú primerané, predstavujú záruku ochrany, presadzovania európskej legislatívy a právnej istoty, ktorá má význam pre všetkých aktérov a európskych občanov (3).

1.2. Napriek dosiahnutému pokroku najmä vďaka prácam výboru pre kontrolu regulácie by si EHSV želal, aby sa európsky systém posudzovania vplyvu ďalej vyvíjal s cieľom zlepšiť jeho kvalitu a uľahčiť zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do koncipovania a vykonávania právnych predpisov.

1.3. Preto je mimoriadne dôležité, aby: — špecifikácie predbežných alebo doplňujúcich štúdií boli transparentné, prístupné a pluralistické a nabáda na vypracovanie alternatívnych scenárov, v ktorých sa jasne uvedú skutočné dôsledky jednotlivých možností, — európsky register posúdení vplyvu, ako aj všetky dostupné relevantné údaje (vedecké, štatistické atď.) vrátane stanovísk zainteresovaných strán, boli ľahko dostupné a prístupné v ostatných jazykoch EÚ, najmä zhrnutia posúdení vplyvu, — pri posúdeniach vplyvu všetkých legislatívnych návrhov sa zabezpečila ich vyváženosť tak, že sa náležite zohľadnia hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty, vrátane MSP a mikropodnikov.

1.4. EHSV sa zasadzuje za kvalitatívny prístup, ktorý má rovnakú hodnotu ako kvantitatívna analýza a v rámci ktorého sa prihliada na očakávané prínosy právnych predpisov.

1.5. EHSV apeluje na Komisiu, aby naďalej dbala o to, aby znižovanie regulačnej a administratívnej záťaže nepoškodilo účinnosť a celkovú kvalitu politík Únie, a to najmä v oblasti sociálnej ochrany, environmentálnej ochrany, ochrany spotrebiteľa, MSP a mikropodnikov.

1.6. V súvislosti s posúdením vplyvu si EHSV na záver želá, aby: — Európsky parlament, Rada a Komisia uplatňovali pri posúdení vplyvu konzistentný metodologický prístup, ktorý by v záujme uľahčenia práce jednotlivých inštitúcií a navrhovania pozmeňovacích návrhov a stanovísk mohli používať aj poradné orgány, — sa zvýšilo zapojenie EHSV do kontroly kvality tak, že niektoré posúdenia vplyvu bude môcť posudzovať z hľadiska metodiky a zohľadnenia sociálnych, environmentálnych a územných aspektov. EHSV v tomto ohľade žiada, aby sa systematicky a konkrétnym spôsobom prihliadalo na článok 9 ZFEÚ, — sa s výborom pre kontrolu regulácie uskutočňovala pravidelná výmena, pokiaľ ide o metódy v oblasti posúdenia vplyvu a osvedčených postupov, predovšetkým v oblasti zamestnanosti alebo územnej súdržnosti alebo oblasti, ktorá má vplyv na MSP a mikropodniky.

2. Úvod

2.1. Posúdenie vplyvu je nepretržitá a kritická analýza pozitívnych a negatívnych vplyvov súčasných alebo navrhovaných právnych predpisov EÚ z hľadiska ich hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov. Posúdenie vplyvu sa zaviedlo pred 15 rokmi a stalo sa jedným zo základných prvkov programu lepšej tvorby práva.

2.2. Systém posúdenia vplyvu sa používa vo veľmi skorej fáze politického cyklu. Posúdenie vplyvu predchádza každej novej iniciatíve, ktorá by mohla mať hospodárske, environmentálne a sociálne vplyvy. Existujúca legislatíva alebo politiky EÚ sú pravidelne aj predmetom hodnotenia a kontroly vhodnosti (tzv. fitness check). Hlavné usmernenia pre posúdenie vplyvu sa stanovia počas úvodného posúdenia vplyvu (tzv. inception impact assessment), pričom sa zohľadnia rôzne typy možností (od status quo po úplnú harmonizáciu). Nasleduje samotné posúdenie vplyvu, ktorého návrh preskúma výbor pre kontrolu regulácie. Po fáze vykonania právnych predpisov sa v rámci hodnotenia analyzuje účinnosť, efektívnosť, relevantnosť a európska pridaná hodnota príslušného právneho predpisu. Výbor pre kontrolu regulácie preskúmava hlavné hodnotenia právnych predpisov EÚ. Program „lepšej tvorby práva“ je preto prítomný vo všetkých fázach postupu. Prostredníctvom viacerých konzultačných mechanizmov sa do neho môžu v každej fáze čoraz viac zapájať aj zainteresované strany.

2.3. V Medziinštitucionálnej dohode medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o lepšej tvorbe práva z mája 2015 (4) sa uvádza spoločná pozícia týchto troch inštitúcií k posúdeniu vplyvu. Vzhľadom na uvedený pokrok EHSV poukazuje na dva hlavné závery: — absencia spoločnej metodiky: každá inštitúcia zodpovedá za vymedzenie vlastnej metódy hodnotenia, i keď základom prác musí byť vždy posúdenie vplyvu Komisie, aby sa zabezpečil koherentný prístup, — záväzok Rady a Európskeho parlamentu vykonať posúdenie vplyvu pred predložením „zásadných“ pozmeňovacích návrhov, pokiaľ sa to považuje za potrebné.

2.4. Výbor pre kontrolu regulácie sa zriadil v máji 2015 a trvalo takmer dva roky, než začal plne fungovať. Má posilnené postavenie a širšie kompetencie, ktoré zahŕňajú preskúmanie kvality návrhov posúdení vplyvu, kontroly vhodnosti a hlavných hodnotení existujúcej legislatívy EÚ (5). Vďaka profesionalizácii výboru pre kontrolu regulácie sa na sociálne a environmentálne vplyvy prihliada vo väčšej miere. V roku 2016 preskúmal výbor pre kontrolu regulácie 60 posúdení vplyvu, pričom k 25 z nich (42 %) vydal najskôr negatívne stanovisko, na základe čoho museli ich autori predložiť výboru nové posúdenie. V súčasnosti výbor vydáva svoje stanoviská iba k posúdeniu vplyvu. V budúcnosti by mohlo byť užitočné, ak by skúmal aj spôsob, akým sa v legislatívnom návrhu odráža posúdenie vplyvu a akým spôsobom sa naň prihliada.

3. Hodnotenie procesu posúdenia vplyvu

3.1. Viacrozmerné posúdenie vplyvu

3.1.1. Posúdenie vplyvu vychádza zo súboru kritérií a testov týkajúcich sa najmä vplyvov: — hospodárskych, sociálnych a environmentálnych, — na spotrebiteľov, — na malé podniky a mikropodniky, — na medzinárodný obchod a medzinárodné investície, — na administratívnu a regulačnú záťaž, — na zásadu subsidiarity a zásadu proporcionality, — na regionálnu a územnú súdržnosť.

3.1.2. Posúdenia vplyvu Komisie majú v zásade integrovaný charakter a zahŕňajú najvýznamnejšie a najrelevantnejšie hospodárske, sociálne a environmentálne vplyvy každého prípadu.

3.1.3. Postupom času Rada a niekedy aj Európsky parlament požiadali o dodatočné kritériá: — overenie vonkajšieho rozmeru konkurencieschopnosti (tzv. competitiveness proofing), — overenie dodržiavania základných práv, — overenie zlučiteľnosti návrhov s digitálnou ekonomikou, — overenie dodržiavania zásady inovácie.

3.1.4. Vzhľadom na tieto rôzne kritériá musí Komisia niekedy zvažovať rôzne ciele alebo obavy: vytvoriť hierarchiu kritérií; rozhodnúť o tom, ktoré kritérium má prednosť pred ostatnými kritériami; rozhodnúť sa medzi viacerými politickými voľbami vzhľadom na protichodné kritériá: — subsidiarita versus harmonizácia, — konkurencieschopnosť versus sociálna ochrana a kvalitné pracovné miesta, — zásada predbežnej opatrnosti verzus zásada inovácie atď.

3.1.5. V štúdii o posúdení vplyvu Komisie, ktorú v roku 2007 uskutočnila britská súkromná konzultačná spoločnosť The Evaluation Partnership (TEP) (6), sa zistilo niekoľko nedostatkov najmä v oblasti sociálnej ochrany a ochrany životného prostredia. Podľa TEP je nízka kvalita posúdení vplyvu spôsobená chybami v načasovaní, chybami v mechanizmoch kontroly kvality hodnotení, nedostatočným monitorovaním a nedostatočnou pomocou pri vypracovávaní posúdení vplyvu (školenie, koordinácia, neúplné alebo chýbajúce údaje atď.). V roku 2010 dospel Dvor audítorov k záveru, že „v praxi bola práca Komisie v súvislosti s hodnotením vplyvu asymetrická, pokiaľ ide o tri piliere, ako aj o náklady a prínosy“ (7).

3.1.6. EHSV v tejto súvislosti opätovne žiada, aby sa ako základ hodnotiacej činnosti (8) systematicky používal článok 9 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (9).

3.2. Súbor nástrojov k programu lepšia tvorba práva (Better Regulation „Toolbox“) (10) z hľadiska sociálnej ochrany a zamestnanosti

3.2.1. Komisia vypracovala súbor nástrojov vo svojom oznámení (11) z 19. mája 2015 o lepšej tvorbe právnych predpisov. Oznámenie obsahuje podrobné usmernenia pre posúdenie vplyvu s 59 nástrojmi (nástroje, kritériá, testy atď.), ktoré majú pomôcť Komisii, ale aj príslušným orgánom členských štátov.

3.2.2. Spomedzi 59 navrhovaných nástrojov sú pre EHSV osobitne zaujímavé dva nástroje. Ide o nástroj č. 7 (requirements for social partner initiatives – požiadavky týkajúce sa iniciatív sociálnych partnerov) a nástroj č. 25 (employment, working conditions, income distribution and inequality – zamestnanosť, pracovné podmienky, rozdelenie príjmov a nerovnosť).

3.2.3. V skutočnosti tieto nástroje pripomínajú skôr orientačný zoznam otázok, ktoré sa majú položiť v prípade iniciatívy s potenciálnym sociálnym vplyvom na zamestnanosť. Tieto otázky majú všeobecný, neutrálny a nie príliš stimulačný charakter. Napríklad pri nástroji č. 25 sa okrem iných otázok uvádzajú nasledujúce otázky: — Vedie táto možnosť k priamej tvorbe pracovných miest alebo k ich strate z hľadiska špecifických sektorov, povolaní, úrovne kvalifikácie, regiónov a krajín (alebo ich kombinácii) s vplyvom na sociálne skupiny a/alebo osobitné skupiny? Ak áno, ktoré? — Má táto možnosť priamy alebo nepriamy vplyv na ochranu zamestnanosti, najmä na kvalitu pracovných zmlúv, riziko nelegálnej práce alebo nepravej samostatnej zárobkovej činnosti? — Bude mať táto možnosť vplyv na nerovnosť a rozdelenie príjmov a bohatstva v Európskej únii alebo v jednej z jej častí?

3.2.4. Otázky sa často obmedzujú na opis celého radu možných, negatívnych a pozitívnych dôsledkov. V malej miere stimulujú hlbšiu analýzu z hľadiska kvality a množstva pracovných miest.

3.2.5. Okrem toho sa zdá, že v niektorých prípadoch sa v posúdeniach vplyvu Komisie už niekoľko rokov systematicky a dôkladne neprihliada na sociálne a environmentálne kritériá (12), i keď Komisia tvrdí, že sociálny vplyv zohľadňuje v 70 % posúdení vplyvu a vplyv na životné prostredie v 45 % prípadov.

3.3. Metodika Komisie sa musí spresniť

3.3.1. Za analytické metódy a modely, podľa ktorých pri zostavovaní svojich legislatívnych návrhov vychádzajú útvary Komisie, zodpovedajú generálne riaditeľstvá. Generálne riaditeľstvá najčastejšie vykonávajú posúdenia vplyvu interne na základe usmernení týkajúcich sa posúdenia vplyvu (13) a na základe súboru nástrojov. V niektorých prípadoch využíva príslušné generálne riaditeľstvo služby externého poradcu, ktorý sa vyberá na základe otvoreného a transparentného postupu, aby sa podrobnejšie preskúmal konkrétny bod posúdenia vplyvu.

3.3.2. Zdá sa, že rozhodnutie týkajúce sa kvality pracovných miest, sociálnej ochrany, výšky odmeny atď. môžu z celkového počtu 59 nástrojov usmerniť iba dva alebo tri nástroje. Ide jednoznačne o oblasť, kde sa súbor nástrojov musí vylepšiť.

3.4. Smeruje posúdenie vplyvu postupne k analýze zníženia nákladov?

3.4.1. Kvantifikácia administratívnej a regulačnej záťaže

3.4.1.1. Cieľom programu REFIT je identifikovať zbytočné zaťaženie, nezrovnalosti alebo neúčinné opatrenia a prijať potrebné opatrenia na ich nápravu. V rámci programu REFIT sa v roku 2013 zmapoval celý súbor právnych predpisov EÚ.

3.4.1.2. Rada EÚ pre konkurencieschopnosť požiadala Komisiu, aby vypracovala a stanovila ciele týkajúce sa zníženia v oblastiach s osobitným zaťažením, a to najmä v prípade MSP (14).

3.4.1.3. Rada pre konkurencieschopnosť na svojom zasadnutí 26. mája 2016 uvítala aj „záväzok Komisie v rámci medziinštitucionálnej dohody ďalej kvantifikovať jej úsilie o zjednodušenie a zníženie administratívneho zaťaženia, predložiť ročný prieskum zaťaženia a podľa možností kvantifikovať zníženie regulačného zaťaženia alebo potenciál úspor v prípade jednotlivých návrhov alebo právnych aktov“ (15).

3.4.2. EHSV apeluje na Komisiu, aby naďalej dbala o to, aby znižovanie regulačnej záťaže nepoškodilo účinnosť a celkovú kvalitu politík Únie, a to najmä v oblasti sociálnej ochrany, ochrany životného prostredia, ochrany spotrebiteľa, MSP a mikropodnikov.

4. Návrhy a odporúčania

4.1. Napriek dosiahnutému pokroku sa európsky systém v oblasti posúdenia vplyvu musí ďalej vyvíjať. V snahe zlepšiť kvalitu posúdení vplyvu a podporiť zapojenie organizovanej občianskej spoločnosti do koncipovania a vykonávania právnych predpisov navrhujeme sedem možností zlepšenia.

4.2. Transparentné, prístupné a pluralistické špecifikácie štúdií v oblasti posúdenia vplyvu

4.2.1. EHSV žiada Komisiu, aby presnejšie uviedla, akú metodiku používa pri výpočte vplyvov svojej iniciatívy, rozsah pôsobnosti posúdenia a prípadné obmedzenia posúdenia (územné obmedzenia, cieľové skupiny atď.).

4.2.2. Ak časti alebo významné podčasti posúdenia vplyvu vypracúva externý dodávateľ, EHSV žiada o uverejnenie mena víťaza.

4.2.3. Je dôležité, aby sa v špecifikáciách jasne opísali alternatívne scenáre, z ktorých sú zrejmé dôsledky všetkých možností vrátane: — konkurencieschopnosti EÚ a jej podnikov, — sociálnej ochrany alebo ochrany životného prostredia, — rozvoja mikropodnikov a malých podnikov, — rodovej rovnosti, — územnej súdržnosti atď.

4.2.4. Je dôležité, aby sa nakoniec uprednostnil návrh, ktorý čo najlepšie spája jednotlivé aspekty obsiahnuté v treťom odseku článku 3 ZEÚ (16) a v článku 9 ZFEÚ (17).

4.2.5. V snahe pomôcť spoluzákonodarcom pri vypracúvaní pozmeňovacích návrhov musia posúdenia vplyvu obsahovať alternatívne možnosti, pri ktorých sa napríklad uvádzajú scenáre priaznivejšie pre zamestnanosť, sociálnu ochranu, ochranu životného prostredia, územnú súdržnosť alebo spotrebiteľskú politiku.

4.3. Rozšírenie európskeho registra posúdení vplyvu

4.3.1. Transparentnosť je nevyhnutným predpokladom dobrej správy vecí verejných. Register (18) dokumentov Komisie obsahuje zoznam posúdení vplyvu a zodpovedajúcich stanovísk výboru pre kontrolu regulácie. Tento register je však len málo známy širokej verejnosti a je dostupný iba v angličtine.

4.3.2. EHSV preto žiada Komisiu, aby v spolupráci so sprostredkovateľskými organizáciami podnikla kroky vedúce k lepšej informovanosti o tejto internetovej stránke, sprístupnila na nej stanoviská zainteresovaných strán a relevantné štúdie (najmä zhrnutia posúdení vplyvu) a zabezpečila ich preklady do iných jazykov EÚ.

4.4. Potreba kvalitatívneho prístupu

4.4.1. EHSV žiada, aby sa popri kvantitatívnom alebo monetárnom prístupe na rovnakom základe uplatňoval kvalitatívny prístup, v rámci ktorého sa kladie dôraz na blízkosť, rodovú rovnosť a kontakt s realitou. Kvalitatívny prístup by sa mal zaviesť najmä z týchto dôvodov: — ťažkosti spojené s pochopením strednodobých a dlhodobých dôsledkov na všeobecný záujem EÚ: Skutočné spoločenské zmeny alebo skutočné zmeny v oblasti trvalo udržateľného rozvoja sa pri prístupoch vychádzajúcich z nákladov dajú ťažko zachytiť, — absencia dostupných alebo spoľahlivých údajov: Podľa ekonometrických a kvantitatívnych metód sa nedajú vypočítať všetky vplyvy. Najčastejšie sa nimi zovšeobecňujú alebo agregujú údaje, ktoré sú často čiastočné a neúplné, a preto sa nezohľadňujú nemerateľné údaje: kvalita sociálneho dialógu, vývoj sociálnej ochrany, stupeň regionálneho začlenenia, skutočná miera neistoty a vylúčenia atď. — neporovnateľnosť údajov: Kvantitatívne metódy sa líšia v závislosti od svojej povahy. Vzorky, referenčné roky a vedecké údaje závisia od jednotlivých metód. Preto je často ťažké porovnávať metódy a vyvodiť užitočné závery, — dôvernosť: Dôverné prístupy vychádzajú z čiastočných vzoriek, ankiet a prieskumov verejnej mienky. Tieto postupy z dôvodu svojej povahy nezohľadňujú niektoré dôverné informácie o sociálnej klíme podniku, určitom hospodárskom odvetví alebo sektore.

4.4.2. V posúdeniach vplyvu sa musí vždy uprednostniť prístup založený na analýze nákladov a prínosov. O znížení počtu chorôb, hluku, emisií znečisťujúcich látok a nehôd sa nikdy nebude môcť rozhodnúť iba na základe výlučne kvantitatívnych údajov. O spravodlivejšej hospodárskej súťaži, spravodlivom obchode a lepších pracovných podmienok sa nerozhoduje na základe kvantitatívnych analýz. V záujme všetkých zainteresovaných strán je rozhodujúce, aby Komisia uprednostnila kvalitatívnu analýzu.

4.5. Potreba koherentného metodologického prístupu na úrovni výskumnej matrice

4.5.1. Hoci sa v medziinštitucionálnej dohode dohodlo, že každá inštitúcia si môže vytvoriť vlastnú metodiku, EHSV navrhuje, aby sa na túto tému medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou uskutočnila dôkladná diskusia, do ktorej sa zapojí ja EHSV.

4.5.2. Nejde o navrhnutie jednotnej metodiky, ale skôr o to, aby sa vopred dohodlo na koherentnej metodologickej matrici, t. j. na základných metodologických prvkoch, ako je vymedzenie rozsahu posúdenia, stratégia výskumu, výber nástrojov, uprednostňované možnosti atď.

4.5.3. Z dlhodobého hľadiska je cieľom podporovať dialóg, pokiaľ ide o metodologické možnosti, ktoré uprednostňuje Komisia, aby sa uľahčila práca jednotlivých inštitúcií pri navrhovaní pozmeňovacích návrhov.

4.5.4. Návrhy EHSV by týmto spôsobom mohli u zákonodarcov získať priaznivejší ohlas.

4.6. Cielené hodnotenie kvality posúdení vplyvu výborom

4.6.1. EHSV má oddelenie, ktoré sa venuje kvalitatívnemu hodnoteniu ex post niektorých cielených právnych predpisov EÚ. V budúcnosti by toto oddelenie mohlo pomáhať členom EHSV v ich činnosti a analyzovať aj niektoré posúdenia vplyvu, prehodnocovať metodologické aspekty a poskytovať stanovisko k prípadnému zohľadneniu ekonomických, sociálnych, environmentálnych alebo územných aspektov. Uľahčilo by to aj vypracovávanie prípadných poradných stanovísk EHSV, ktoré súvisia s legislatívnymi návrhmi pripravenými na základe rovnakých posúdení vplyvu.

4.6.2. Medzi EHSV a Európskou komisiou by sa mal zaviesť pravidelný dialóg o konzultáciách a posúdeniach vplyvu.

4.7. Spolupráca EHSV s výborom pre kontrolu regulácie

4.7.1. Mali by sa zvážiť spôsoby neformálnej, avšak pravidelnej spolupráce výboru pre kontrolu regulácie s EHSV.

4.7.2. Popri neformálnych výmenách názorov a spolupráci v konkrétnych otázkach by sa mala podporovať dynamická spolupráca s výborom v dvoch smeroch: — pravidelné výmeny názorov o metodologických prístupoch v oblasti posúdenia vplyvu a osvedčených postupov, o otázke zásadných pozmeňovacích návrhov komisie, ako aj o zjednodušení a znížení regulačného zaťaženia, — náležité informovanie EHSV v začiatočnom štádiu prípravy každej iniciatívy Komisie, ktorá na úrovni posúdenia vplyvu zahŕňa aj významný aspekt týkajúci sa sociálnej oblasti, oblastí zamestnanosti, životného prostredia a územnej súdržnosti. Výbor by mal preto patriť k adresátom, ktorým Komisia zasiela svoje úvodné hodnotenia (Inception Evaluation) a svoje posúdenia vplyvu.

4.7.3. Výbor potom podľa potreby vypracuje zhrnutie svojich hlavných odporúčaní k rozsahu pôsobnosti posúdenia vplyvu v pravom slova zmysle a poskytne všetky ďalšie údaje alebo informácie, ktoré by mohli byť relevantné pre prácu na posúdení vplyvu Komisie a s ním súvisiace preskúmanie výborom pre kontrolu regulácie.

4.7.4. Výbor tiež poskytne hodnotenie ex post týkajúce sa vykonávania a uplatňovania právnych predpisov.

V Bruseli 20. septembra 2017 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) Uvedená skratka označuje Program regulačnej vhodnosti a efektívnosti.

(2) Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 45.

(3) Ú. v. EÚ C 303, 19.8.2016, s. 45.

(4) Medziinštitucionálna dohoda medzi Európskym parlamentom, Radou Európskej únie a Európskou komisiou o lepšej tvorbe práva, Ú. v. EÚ L 123, 12.5.2016, s. 1.

(5) Výročná správa za rok 2016 https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/regulatory-scrutiny-board_en#annual-reports.

(6) Evaluation Partnership Limited (2007), https://ec.europa.eu/info/law-making-process/planning-and-proposing-law/impact-assessments_sk.

(7) Hodnotenia vplyvu inštitúcií EÚ: podporujú proces rozhodovania?, osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 3/2010, bod 64, s. 36.

(8) Ú. v. EÚ C 24, 28.1.2012, s. 29.

(9) V článku 9 ZFEÚ sa ustanovuje, že „Pri vymedzovaní a uskutočňovaní svojich politík a činností Únia prihliada na požiadavky spojené s podporou vysokej úrovne zamestnanosti, zárukou primeranej sociálnej ochrany, bojom proti sociálnemu vylúčeniu a s vysokou úrovňou vzdelávania, odbornej prípravy a ochrany ľudského zdravia“.

(10) http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/toc_tool_en.htm.

(11) Better regulation Guidelines, SWD(2015) 111 z 19. mája 2015.

(12) Renda A., Schrefler L., Luchetta G. a Zavatta R. (2013): Assessing the costs and benefits of regulation. Štúdia vypracovaná pre Európsku komisiu Centrom pre európske politické štúdie (CEPS) a poradenskou spoločnosťou Economisti Associati.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/docs/131210_cba_study_sg_final.pdf, citované Isabellou Schömann v článku s názvom „EU Refit machinery ‘cutting red tape’ at the cost of the acquis communautaire“, Policy brief 5/2015, ETUI, 2015.

(13) Usmernenia Komisie týkajúce sa posúdenia vplyvu a ostatné súvisiace materiály sú k dispozícii na tejto internetovej stránke: https://ec.europa.eu/info/law-making-process/planning-and-proposing-law/impact-assessments_sk.

(14) Bod 9 záverov Rady – Lepšia právna regulácia na posilnenie konkurencieschopnosti, dokument 8849/16 z 18. mája 2016.

(15) Bod 7 záverov Rady z 26. mája 2016 Lepšia právna regulácia na posilnenie konkurencieschopnosti, dokument 8849/16 z 18. mája 2016.

(16) „Únia vytvára vnútorný trh. Usiluje sa o trvalo udržateľný rozvoj Európy založený na vyváženom hospodárskom raste a cenovej stabilite a o sociálne trhové hospodárstvo s vysokou konkurencieschopnosťou zamerané na dosiahnutie plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku, ako aj o vysokú úroveň ochrany životného prostredia a zlepšenie jeho kvality. Podporuje vedecký a technický pokrok.“

(17) Pozri poznámku pod čiarou č. 6.

(18) Register je možné konzultovať na tejto internetovej stránke Európskej komisie: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia.