SK    SK SK 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 16.3.2011 
SEK(2011) 328 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
Sprievodný dokument k  
  
OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
 
Odstránenie neistoty vo veci majetkových práv medzinárodných párov 
  
Návrhu  
 
NARIADENIA RADY 
 
o súdnej príslušnosti, rozhodnom práve, uz návaní a výkone rozhodnutí vo veciach 
majetkových režimov manželov 
 
a 
  
Návrhu  
 
NARIADENIA RADY 
 
o súdnej príslušnosti, rozhodnom práve, uz návaní a výkone rozhodnutí vo veciach 
majetkových dôsledkov registrovaných partnerstiev 
 
(KOM(2011) 125  v konečnom znení) 
(KOM(2011) 126  v konečnom znení) 
(KOM(2011) 127  v konečnom znení) 
{SEK(2011) 327  v konečnom znení}  
SK 2   SK 1. PROCEDURÁLNE OTÁZKY A  KONZULTÁCIA SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Príprava budúcich iniciatív EÚ v oblasti majetku párov patrí do rámca Programu vzájomného 
uznávania rozsudkov v ob čianskoprávnych a obchodnýc h veciach z roku 2000. 
V roku 2003 Komisia zadala štúdiu o majet kových režimoch manželov a majetku 
nezosobášených párov v medzinárodnom práve súkromnom a vnútroštátno m práve, v ktorej 
sa upozornilo na existenciu problémov. V roku 2006 Komisia prijala Zelenú knihu o kolízii 
právnych predpisov v oblasti majetkových režimov manželov1, zaoberajúcu sa najmä otázkou 
súdnej príslušnosti a vzájomného uznávania.  
Komisia zriadila expertnú skupinu zlože nú z odborníkov pôsobiacich nezávisle od členských 
štátov (ďalej len „ ČŠ“), ktorá jej má pomáha ť pri práci na budúcic h návrhoch právnych 
predpisov.. D ňa 28. septembra 2009 sa konala verejná diskusia, na ktorej sa zú častnilo 99 
účastníkov z ČŠ, expertnej skupiny, ako aj akadem ickí pracovníci, právnici, notári a členovia 
občianskej spolo čnosti, aby diskutovali o užito čnosti európskeho nástroja o majetkových 
režimoch manželov a majetkových režimoch v prípade medzinárodných párov. 
Nakoniec, Štokholmský program vyzval, a by sa zásada vzájomného uznávania „rozšírila aj 
na oblasti, ktoré ešte nie sú pokryté, no sú pritom pre každodenný život k ľúčové, ako 
napríklad majetkové režimy manželov a majetkové dôsledky rozvodu alebo rozluky“ . 
Táto správa je založená na zisteniach extern ej štúdie zadanej Komisiou, ktorá jej má pomôc ť 
pri vypracovaní správy o posúdení vplyvu. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Čoraz viac ob čanov EÚ sa s ťahuje mimo vnútroštátnych hran íc a to vedie k zvýšenému po čtu 
medzinárodných párov alebo párov s medzinárodný m rozmerom: manželia s odlišnou štátnou 
príslušnos ťou, páry žijúce v ČŠ, ktorého nie sú štátnymi pr íslušníkmi, vlastnia majetok 
v rôznych ČŠ a niekedy sa rozvedú alebo zomrú v in ej krajine, ako je krajina ich pôvodu. 
Problémom je, že pre ľudí je veľmi ťažké vedie ť, ktoré súdy sú príslušnými súdmi a ktoré 
právo sa vz ťahuje na ich osobné pomery a situáciu týkajúcu sa ich majetku. V dôsledku toho 
čelia neúmyselným a nevýhodným dôsledkom nielen pri bežnej správe svojho majetku, ale aj 
v prípade rozchodu partnerov alebo pri úmrtí partnera. 
Hoci v EÚ existujú pravidlá o s údnej príslušnosti a rozhodnom práve v ob čianskych 
a obchodných veciach a v niektorých oblastiach  rodinného práva, v prípade majetkových 
režimov manželov ani v prípade majetkových práv nezosobášených  párov neexistujú 
v súčasnosti žiadne takéto právne predpisy. Táto oblas ť sa preto riadi vnútroštátnymi 
právnymi predpismi a medzinárodnými dohodami medzi ČŠ.  
Príčiny súčasných problémov párov v registrovaných partnerstvách sú v podstate rovnaké, 
ako v prípade zosobášených párov. Existujú však niektoré ďalšie dôležité problémy, pretože 
koncept registrovaných partnerstiev ako taký existuje iba v 14 ČŠ, nie všetky ČŠ majú 
hmotné právne predpisy v tejto veci, a dokonca ešte menej z nich prij alo pravidlá o súdnej 
príslušnosti a kolízne normy. 
                                                 
1 KOM(2006) 400 v kone čnom znení.  
SK 3   SK Tieto návrhy nariadení sa týka jú zosobášených párov a registr ovaných partnerstiev, netýkajú 
sa skutkových zväzkov. 
Rozsah problému 
V roku 2007 sa v EÚ uzatvorilo 2 400 000 nových manželstiev, z toho približne 300 000 
(13 %) medzinárodných, a rozvodom sa ukon čilo 1 047 427 manželstiev, pri čom 13 % z nich 
malo tiež medzinárodný prvok. V tom istom roku sa okrem toho v dôsledku smrti skon čilo 
približne 2,4 milióna manželstiev, pri čom sa odhaduje, že približne 390 000 z nich bolo 
medzinárodných. Celkovo bolo v roku 2007 v dôsledku rozvodu alebo smrti rozdelených viac ako 430 000 medzinárodných párov a vo všetkýc h týchto prípadoch sa musel rozdeli ť majetok 
manželov. 
V roku 2007 bolo v EÚ približne 211 000 registrovaných partnerstiev, pri čom viac ako 
41 000 z nich malo „medzinárodný rozmer“, pokia ľ ide o ich majetok (celkový po čet 
medzinárodných registrovaných partnerstiev, regist rovaných partnerstiev žijúcich v zahrani čí 
alebo tých, čo majú majetok v zahrani čí). 
3. C
IELE  
Celkovým cie ľom týchto návrhov je prispie ť k vytvoreniu skuto čného európskeho priestoru 
občianskeho práva v oblasti majetkových rež imov manželov a registrovaných partnerov 
a vytvoriť spoločné pravidlá stanovujúce súdnu príslušnos ť a rozhodné právo vz ťahujúce sa 
na majetkové práva párov s medzinárodným rozmerom. 
SK 4   SK Všeobecné a osobitné ciele sú zhrnuté v tejto tabu ľke: 
Všeobecný cie ľ Osobitné ciele 
1. Zabrániť paralelným konaniam a uplat ňovaniu rozdielnych hmotných 
právnych predpisov na majetok zosobášených alebo nezosobášených 
párov. 
2. Zabezpečiť, aby si manželia a partneri mohli vybra ť, pokiaľ je to 
vhodné, pravidlá a právne ustanovenia vz ťahujúce sa na ich prípad. 
3. Uľahčiť uznávanie a výkon rozhodnutí týkajúcich sa medzinárodných 
majetkových režimov zosobášený ch a nezosobášených párov. 
4. Umožniť páru, aby všetky právne zálež itosti týkajúce sa ich prípadu 
(v dôsledku rozvodu, rozluky al ebo smrti, ktoré vedú k ukon čeniu 
manželského zväzku) predložil tomu istému súdu. 
5. Zabezpečiť, aby manželia a partneri v prípade, že si nevybrali rozhodné 
právo, vedeli, ktoré právo sa bude uplat ňovať v prípade likvidácie 
majetkového režimu. 
6. Zabezpečiť zlučiteľnosť s ďalšími navrhovanými pravidlami EÚ 
(napríklad, pokia ľ ide o dedenie a závety, a v prípade zosobášených 
párov o rozhodné právo v rozvodovom konaní). Odstrániť zostávajúce obmedzenia 
brániace ob čanom, aby si uplat ňovali 
svoje práva v európskom justi čnom 
priestore prostredníctvom rozšírenia 
vzájomného uznávania majetkových 
režimov manželov a majetkových 
dôsledkov rozdelenia párov. 
7. Zlepšiť prístup k informáciám o majetkových režimoch manželov 
a partnerov. 
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
4.1. Opis možností politiky 
Stanovili sa tieto možnosti politiky: 
Možnosť politiky 1: Status quo –  žiadne nové opatrenie zo strany EÚ. 
Možnosť politiky 2: Poskytovanie cielených informácií s cie ľom zvýšiť informovanos ť občanov o tom, že majetkové režimy 
partnerov nemusia by ť v inom ČŠ rovnaké  – informácie sa majú poskytova ť párom, ktoré sa chcú zosobáši ť alebo si 
zaregistrova ť partnerstvo (napríklad leták s ur čitými všeobecnými informáciami). 
Možnosť politiky 3: Harmonizácia pravidiel s údnej príslušnosti a zavedenie pravid iel o automatickom uznávaní a výkone 
rozsudkov – legislatívne opatrenie EÚ v zmysle nariadenia(-í), kt orým(-i) sa stanovujú harmonizované pravidlá o súdnej 
príslušnosti (súdna príslušnos ť by sa stanovovala na základe kolíznych kr itérií) a pravidlá o automatickom uznávaní 
a výkone rozsudkov a ďalších rozhodnutí. 
Možnosť politiky 4: Harmonizácia kolíznych noriem – v legislatívnom opatrení EÚ by boli stanovené pravidlá na ur čenie 
rozhodného práva; povolil by sa výber práva; ak by výber právo nebol povolená, o rozhodnom práve by sa rozhodlo na 
základe spolo čných kolíznych kritérií. 
Možnosť politiky 5: Jednotná nepovinná eur ópska vzorová manželská zmluva – občania EÚ by mohli uzatvára ť štandardnú 
manželskú zmluvu spolo čnú pre ČŠ EÚ. Niektoré časti týchto zmlúv by sa museli prispôsobi ť osobitostiam vnútroštátnej 
situácie. 
Možnosť politiky 6: Harmonizácia kolíznych noriem a pravidiel súdnej príslušnosti a zavedenie pravidiel o automatickom 
uznávaní a výkone rozsudkov – táto možnos ť by sa spojila s možnos ťami politiky 3 a 4.  
Možnosť politiky 7: Poskytovanie informácií tretím straná m o existencii majetkových režimov zosobášených párov 
a registrovaných partnerov – stanovili sa rôzne možnosti riešenia problémov s ur čením majetkových režimov zosobášených 
párov alebo registrovaných partnerov v zahrani čí. 
SK 5   SK 4.2. Porovnanie možností 
Možnosť politiky 1 : Status quo . Táto možnos ť by neviedla k splneniu cie ľov, pretože je 
nepravdepodobné, že by ČŠ upravili svoje vnútroštátne pravidlá. Ak by zmeny vo svojich 
vnútroštátnych právnych systémoch urobili z vlastnej iniciatívy, je pravdepodobné, že 
odchýlky medzi týmito systémami by zostali.  Naopak, je pravdepodobné, že existujúce 
problémy by sa v dôsledku zvyšujúcej sa mobility ob čanov ešte zhoršili. Základné práva : 
bez toho, aby sa porušilo vlastnícke právo ako také, zložitos ť právneho rámca by mohla ma ť 
vplyv na skuto čné užívanie majetku. Sociálne vplyvy : je pravdepodobné, že by pretrvali aj 
problémy, ktoré zažíva slabšia strana páru po čas rozvodového konania / konania vo veci 
rozluky. Finančné náklady : žiadne. Hospodárske vplyvy : so zvyšujúcim sa po čtom 
zložitých medzinárodných prípadov sa situáci a v súvislosti s oneskoreniami a nákladmi, 
vrátane zníženia hodnoty majetku, v porovnaní so sú časným stavom ešte zhorší. 
Možnosť politiky 2: Poskytovanie ci elených informácií s cie ľom zvýši ť informovanos ť 
občanov o tom, že majetkové režimy nemusia by ť v inom ČŠ rovnaké  a že si môžu 
zaregistrova ť svoj režim. Táto možnos ť by vo ve ľmi obmedzenej miere prispela 
k zabráneniu výskytu paralelných konaní a uplat ňovaniu rôznych hmotných právnych 
predpisov. Základné práva:  pozitívny vplyv na skuto čné užívanie majetku. Sociálne vplyvy:  
mierne zlepšenie v porovnaní so sú časnou situáciou. Finančné náklady:  náklady 
na vytvorenie informa čných letákov sa odhadujú približne na 2 milióny EUR ro čne. 
Hospodárske vplyvy:  úspory by boli malé. 
Možnosť politiky 3: Harmonizácia pravidiel o s údnej príslušnosti a zavedenie pravidiel 
o automatickom uznávaní a výkone rozsudkov, rozhodnutí a zmlúv.  Táto možnos ť by 
mala obmedzený pozitívny vplyv tým, že by  zabránila paralelným súdnym konaniam 
a uľahčila by uznávanie rozhodnutí. Stále by však pretrvávala neistota  v otázke stanovenia 
rozhodného práva. Základné práva:  pozitívny vplyv na skuto čné užívanie majetku. Sociálne 
vplyvy:  ušetrili by sa náklady tým, že by sa zabránilo paralelným konaniam a u ľahčilo by sa 
uznávanie a výkon rozhodnutí. Finančné náklady:  nízke (na zaveden ie nových pravidiel 
o súdnej príslušnosti). Hospodárske vplyvy: úspory nákladov pre ČŠ by boli malé. 
Možnosť politiky 4: Harmonizácia kolíznych noriem. Táto možnos ť by v porovnaní 
so súčasnou situáciou poskytla ur čité výhody. Napríklad, ak by ten istý prípad mohli stále 
prejednáva ť súdy nieko ľkých štátov, na majetkové režimy by mali uplat ňovať rovnaké 
hmotné právo (pretože by uplat ňovali rovnaké kolízne normy). Zavedením harmonizovaných 
pravidiel o obmedzenom výbere práva pre páry by sa okrem toho zvýšila istota v tom, aké 
právo by sa uplat ňovalo. Základné práva: pozitívny vplyv na skuto čné užívanie majetku. 
Sociálne vplyvy:  zníženie nákladov v zmysle menšíc h právnych poplatkov. Zlepšil by sa aj 
súčasný stav tým, že by sa odstránil dôvod na „uhá ňanie na súd“ a tým, že by sa zabránilo 
tomu, aby právnici museli skúma ť kolízne normy iných krajín, aby sa dozvedeli, ktoré právo 
sa uplatňuje. Finančné náklady:  veľmi nízke pre správu. Hospodárske vplyvy:  úspory 
nákladov by boli malé. 
Možnosť politiky 5: Jednotná nepovinná európska vzorová manželská zmluva. Táto 
možnosť (vytvorená iba pre zosobášené páry) by zabezpe čila, aby v prípade, že páry majú 
vypracovanú manželskú zmluvu, bola táto zmluva  (a následne pravidlá zvolené manželmi) 
uznaná v celej EÚ. Manželia by si okrem toho mohli vybra ť právo, aby zjednodušili konanie 
spojené s rozvodom alebo dedi čstvom. Sociálne vplyvy:  zvýšenie právnej istoty. Finančné 
náklady:  náklady na administratívnu prácu na vy tvorenie potrebných pr ávnych predpisov na 
úrovni EÚ. Bola by nevyhnutná  aj odborná príprava o dborníkov v oblasti práva v ČŠ. 
SK 6   SK Hospodárske vplyvy:  táto možnos ť by viedla k ur čitým obmedzeným úsporám nákladov. 
Prevažná vä čšina odborníkov sa však domnieva, že ta kýto návrh nie je zrelý v dôsledku 
veľkých rozdielov, ktoré stále existu jú medzi právnymi predpismi ČŠ. 
Možnosť politiky 6:  Harmonizácia kolíznych noriem a pravidiel súdnej príslušnosti 
a zavedenie pravidiel o automatick om uznávaní a výkone rozsudkov. Harmonizované 
kolízne normy by zabezpe čili, aby sa na ten istý prípad vz ťahovalo rovnaké právo v celej EÚ 
(tým by sa zabránilo vyh ľadávaniu čo najvýhodnejšieho právne ho postavenia a zabezpe čil by 
sa výber uplat ňovaných pravidiel). Harmoni zované pravidlá súdnej príslušnosti by okrem 
toho výrazne obmedzili možnos ť paralelných konaní a pravid lá o uznávaní a výkone by 
podporili ľahký pohyb rozhodnutí a listín.  Sociálne vplyvy : zníženie nákladov pre ob čanov 
(t. j. nižšie právne poplatky, najmä v prípade výberu práva). Finančné náklady : náklady 
na administratívnu prácu na vytvorenie potrebn ých právnych predpisov na úrovni EÚ. Bola 
by nevyhnutná aj odborná príprava  odborníkov v oblasti práva v ČŠ. Hospodárske vplyvy : 
úspory nákladov by boli v porovnaní s ostatnými možnos ťami politiky najvýraznejšie. 
V prípade možnosti politiky 7 „Poskytovanie in formácií tretím stranám o existencii 
majetkových režimov zosobášených párov a registrovaných partnerov“ sa počíta 
s niekoľkými čiastkovými možnos ťami: 
– vytvorenie webovej stránky o existujúci ch registroch majetkových režimov 
a vnútroštátnych pravidlách, 
– vytvorenie databázy/systému správy poznatkov  o existujúcich registroch majetkových 
režimov a vnútroštátnych pravidlách, 
– odporúčanie Komisie o vytvorení prepojených vnútroštátnych registrov majetkových 
režimov a organizovaní informa čných kampaní, 
– povinné vytvorenie prepojených vnútroštá tnych registrov majetkových režimov.  
Všetky tieto čiastkové možnosti prispievajú k zvýšeniu prístupu k informáciám 
o majetkových režimoch. Na základe hodn otení týkajúcich sa dosiahnutia cie ľov 
a vykonaných odhadov nákladov je v prípade informovania o majetkových režimoch 
uprednost ňovanou možnos ťou vytvorenie webovej stránky o existujúcich registroch 
majetkových režimov manželov a vnútroštátnych pravidlách. Hoci niektoré z ostatných 
možností politiky by predstavovali mi erne vyššiu mieru dosiahnutia cie ľov, očakávané 
náklady presahujú ich obmedzenú pridanú hodnotu. 
4.3. Uprednost ňovaná možnos ť 
Táto možnos ť by zahŕňala opatrenie na úrovni EÚ vo forme: 
– prijatia súboru dvoch nariadení  o harmonizácii kolíznych noriem a pravidiel súdnej 
príslušnosti a zavedení pravidiel o automatickom uznávaní a výkone rozsudkov, ďalších 
listín, pri čom jedno z nich by sa týkalo zosobášených párov a druhé registrovaných 
partnerov a 
– vytvorenie webovej stránky  o existujúcich registroch majetkových režimov manželov 
a vnútroštátnych pravidlách. 
SK 7   SK 4.4. Potenciálny rozsah a povaha vplyvov uprednost ňovanej možnosti 
Táto možnos ť by prispela k dosiahnutiu uvedených osobitných cie ľov lepšie ako akáko ľvek 
iná možnos ť. 
Harmonizované pravidlá súdnej príslušnosti (vrátane ustanovenia o prekážke za čatej veci 
v spojení s pravidlami o uznávaní a výkone rozsudkov a listín) by viedli k obmedzenému počtu možností paralelných konaní. Harmonizova né kolízne normy by okrem toho pomohli 
predchádza ť vyhľadávaniu čo najvýhodnejšieho právneho postavenia. Táto možnos ť zaručuje 
aj to, že na rovnaký prípad sa v ČŠ EÚ bude vz ťahovať rovnaké právo. Zavedenie pravidiel 
o obmedzenom výbere práva pre manželov by z výšilo právnu istotu a poskytlo by im aj 
obmedzenú slobodu pri stanovení práva vz ťahujúceho sa na ich majetok, pri čom by sa 
zaručila ochrana záujmov tretích strán. 
Je pravdepodobné, že problémy týkajúce sa uz návania rozsudkov, rozhodnutí a zmlúv by sa 
takmer úplne odstránili. Toto zah ŕňa významný pokrok, pokia ľ ide o úspory nákladov, 
oneskorenie uznávania rozhodnutí a zabráne nie tomu, aby sa osoby obracali na súdy 
v rôznych ČŠ. 
Pravidlá o súdnej príslušnosti, pokia ľ ide o likvidáciu majet kových režimov, by prispeli 
k rozšíreniu súdnej príslušnosti súdu, ktorý sa zaoberá rozvodovým alebo dedi čským 
konaním, na záležitosti, ktoré sa tiež týkajú  likvidácie majetkových režimov. Tým by sa 
občanom poskytla vä čšia právna istota, ke ďže jurisdikcia zaoberajúca sa rozvodom alebo 
dedením by sa zaoberala aj li kvidáciou majetkového režimu. 
Problémy týkajúce sa párov, ktoré si nevybra li právo, by sa tiež riešili prostredníctvom 
systému založeného na hierarchii kolíznych kritérií, ktoré by sa vz ťahovali na majetkové 
režimy a boli by spolo čné pre všetky ČŠ. Okrem toho zásada nemennosti a jednotný systém 
by zabezpe čili, aby sa právo vz ťahujúce sa na majetkové režimy manželov nezmenilo, ke ď sa 
pár pres
ťahuje do iného ČŠ, a aby sa vz ťahovalo na všetok majetok. 
Zlepšený prístup k informáciám o majetkových režimoch v iných ČŠ by sa okrem toho 
zabezpečil prostredníctvom vytvorenia webovej strá nky. Táto stránka by poskytla kontaktné 
informácie o existujúcich registroch a u ľahčila by aj prístup k informáciám o vnútroštátnych 
právnych predpisoch o majetkovýc h režimoch. Celkovo by uprednost ňovaná možnos ť zvýšila 
pravdepodobnos ť účinného dodržiavania práv každého z manželov alebo partnerov, 
súkromných a verejných verite ľov atď. Táto možnos ť by viedla aj k zvýšeniu 
pravdepodobnosti, že po čiatočný výber práva zo strany manželov nebude ovplyvnený 
žiadnym rozhodnutím pres ťahovať sa do inej krajiny alebo získa ť majetok v inej krajine. 
4.5. Náklady na uprednost ňovanú možnos ť 
Na úrovni EÚ by táto uprednost ňovaná  možnosť politiky viedla k nákladom 
na administratívnu prácu potrebnú na vyt vorenie nevyhnutných právnych predpisov. 
Na vnútroštátnej úrovni by vznikli náklady spojené s vytvorením ďalších potrebných 
vnútroštátnych pravidiel (napríklad pravidiel tý kajúcich sa jurisdikci e pravidiel rozhodného 
práva) a tiež náklady na odbornú prípravu odbo rníkov v oblasti práva (napríklad právnikov, 
sudcov, notárov, advokátov) a na  súdnu spoluprácu. EÚ aj ČŠ by museli vynaloži ť ďalšie 
náklady na informa čné kampane zamerané na objasnenie nových právnych predpisov. 
Uprednost ňovaná možnos ť politiky by mohla vies ť k celkovému zníženiu nákladov, ktoré 
v súčasnosti vznikajú v dôsledku riešených problé mov, až do výšky max. jednej tretiny, t. j. 
SK 8   SK približne 0,4 miliardy EUR (náklady sa odhadujú na 1,1 miliardy EUR ro čne). Tieto úspory 
nákladov by boli obzvláš ť výrazné v prípade medzinárodných  manželstiev a registrovaných 
partnerstiev, a najmä pokia ľ ide o problémy, ktoré vznikajú v čase rozluky, rozvodu alebo 
smrti. 
Zjednodušenie právnych predpisov (a zníženie  právnych nákladov) by viedlo k zníženiu 
poplatkov za odborníkov v oblasti práva. Kompenz ovalo by sa to však možným nárastom 
práce pri vypracovávaní manželských zmlúv alebo zmlúv o registrovanom partnerstve a zlepšením kvality práce v dôsle dku zníženia právnej neistoty. 
Uprednost ňovaná možnos ť by bola z da ňového hľadiska neutrálna, ke ďže súbor dvoch 
nariadení by neviedol k žiadnym zmen ám vo vnútroštátnych právnych predpisoch ČŠ 
v daňovej oblasti. 
4.6. Pridaná hodnota EÚ 
Hlavnými problémami sú konflikt medzi vnútro štátnymi pravidlami o rozhodnom práve, 
súdnej príslušnosti a problémami pri uzná vaní a výkone rozhodnutí a listín medzi ČŠ. Keďže 
ide o cezhrani čný problém, môže sa vyrieši ť iba na európskej úrovni. Ak ČŠ urobia zmeny 
vo svojom vnútroštátnom právno m systéme z vlastnej inicia tívy, je nepravdepodobné, že tieto 
povedú k harmonizácii vnútroštátnych pravidiel s pravidlami ostatných ČŠ EÚ. Činnosť na 
úrovni EÚ je nevyhnutná vzh ľadom na povahu a rozsah problému a bola by jasným prínosom 
v porovnaní s činnosťou na úrovni ČŠ. Existujúce právne predpisy EÚ o súdnej príslušnosti 
a uznávaní rozsudkov v iných oblastiach sa ukázali ako ú činné a prospešné pre ob čanov. 
Uprednost ňovaná možnos ť bude jasným prínosom pre ob čanov EÚ, ktorí sú sú časťou 
„medzinárodného“ páru, tým, že sa v rámci nej stanovia jasné pravidlá, ako by sa mala rieši ť 
otázka ich majetku v prípade rozluky, rozvo du alebo smrti. Problémy riešené v rámci 
uprednost ňovanej možnosti politiky sú č
iastočne dôsledkom vnútorného trhu a vo ľného 
pohybu osôb. Ak sa sú časné problémy nevyriešia, môže sa naruši ť dôvera vo vnútorný trh EÚ 
a priestor slobody, bezpe čnosti a spravodlivosti v EÚ be z vnútorných hraníc. Likvidácia 
majetkových režimov s medzinárodnými prvkami je pre ob čanov nákladnejšia aj časovo 
náročnejšia ako likvidácia výhradne vnútro štátnych majetkových režimov. Zabezpe čením 
účinnejšieho riešenia likvidácie majet kových režimov s medzinárodnými prvkami by 
uprednost ňovaná možnos ť podporila dôveru vo fungovanie vnút orného trhu a zjednodušila 
záležitosti ob čanov. Návrhy by prispeli k dosiahnutiu cie ľa EÚ – zjednoduši ť život občanom 
EÚ – bez akejko ľvek diskriminácie medzi výhradne vnútroštátnymi pármi a pármi 
s medzinárodným rozmerom. 
Celkové odhadované hospodá rske prínosy uprednost ňovanej možnosti sú zna čné a mali by 
výrazne prispie ť k zlepšeniu postavenia týchto párov. Ib a takéto legislatívne iniciatívy EÚ 
môžu poskytnú ť riešenia párom s cezhrani čným rozmerom a zlepši ť postavenie európskych 
rodín, ktoré využívajú skuto čný európsky priestor bez vnútorných hraníc. 
Tieto iniciatívy však rešpektujú zásadu subsidiarity: ke ďže harmonizácia hmotného práva je 
mimo právomoci EÚ, budúce nástroje nebudú ma ť vplyv na vnútroštátne pravidlá ČŠ 
a nebudú vies ť k harmonizácii hmotných právnych predpisov, ktoré sa vz ťahujú na majetkové 
práva medzi manželmi a partnermi.  
SK 9   SK 5. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Na účely monitorovania ú činného vykonávania nariadení ako aj úspechu webovej stránky 
bude Komisia vykonáva ť pravidelné hodnotenie a predklada ť správy. Komisia vypracuje 
hodnotiace správy o uplat ňovaní nariadení. Komisia bude monitorova ť aj využívanie webovej 
stránky, aby zistila, v ak ej miere ju využívajú ob čania a tretie strany na získanie informácií 
a ako by sa mohla zlepši ť. Významnú úlohu v posilnení spolupráce medzi ČŠ pri uplat ňovaní 
týchto nariadení by mohla zohráva ť aj Európska justi čná sieť pre občianske a obchodné veci.