EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 6.10.2011 
SEK(2011) 1131 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia (ES) č. 1081/2006 
{KOM(2011) 607 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1130 v kone čnom znení}  
 
         {COM(2011) 608 final} 
          {COM(2011) 609 final} 
 
SK 2   SK ZHRNUTIE  POSÚDENIA  VPLYVU 
PROCEDURÁLNE OTÁZKY A KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI  
Európsky sociálny fond je s polu s Európskym fondom regioná lneho rozvoja, Kohéznym 
fondom, Európskym po ľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka a Európskym fondom 
námorného a rybného hospodárstva sú časťou spoločného strategického rámca. Tieto finan čné 
nástroje sú upravené nariaden ím, ktorým sa stanovujú spolo čné ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, Európskom so ciálnom fonde, Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde pre rozvoj vidieka a Európskom fonde námorného a rybného 
hospodárstva, ktoré sú sú časťou spoločného strategického rámca, a všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Eu rópskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde, 
a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1083/2006 (nariadenie o spolo čných ustanoveniach). 
Pre nariadenie o spolo čných ustanoveniach aj osobitné nari adenia sa vypracovali posúdenia 
vplyvu, pri čom v posúdení vplyvu nariadenia o spolo čných ustanoveniach sa rozoberá 
európska pridaná hodnota, uskuto čňovanie politiky a jej výsle dky. Posúdenie vplyvu pre ESF 
sa zameriava na rozsah pôsobnosti  tohto nástroja v budúcnosti a ti ež na jeden osobitný aspekt 
zjednodušenia, a to na spôsob ú čtovania nákladov. Ostatné aspe kty sú zahrnuté do posúdenia 
vplyvu nariadenia o spolo čných ustanoveniach. 
V posúdení vplyvu pre ESF sa tiež rozoberá, ako sk ĺbiť finančné nástroje, ktoré má 
k dispozícii Generálne riadite ľstvo pre zamestnanos ť, sociálne záležitosti a za členenie, 
predovšetkým samotný Európsky sociálny f ond, Európsky fond na prispôsobenie sa 
globalizácii (EGF), program PROGRESS, EURES a nástroj mikrofinancovania PROGRESS.  
1.1. Konzultácie a expertíza 
V súvislosti s politikou súdržnosti1 všeobecne a tiež osobitne v súvislosti ESF sa uskuto čnili 
rozsiahle verejné konzultácie.  Odborné porad enstvo poskytla  ad-hoc  skupina výboru ESF 
zaoberajúca sa budúcnos ťou Európskeho sociálneho fondu. Táto neformálna skupina 
odborníkov z jednotlivých členských štátov a sociálnych pa rtnerov sa v období od decembra 
2009 do marca 2011 stretla sedemkrát. Okrem toho bolo v ďaka neustálym pracovným 
kontaktom s riadiacimi orgánmi a ďalšími zainteresovanými stranami (napríklad 
prostredníctvom monitorovacích výborov prog ramov financovaných z E SF alebo Technickej 
pracovnej skupiny ESF) možné získa ť poznatky o každodenných ťažkostiach a problémoch, 
ktoré vznikajú v procese vykonávania.  
Na konferencii pod názvom „Budúcnos ť ESF – ESF a Európa 2020“, ktorá sa konala 
v Bruseli 23. a 24. júna 2010, sa stretlo viac  ako 450 zástupcov na vysokej úrovni z orgánov 
verejnej moci, z radov sociálnych partnerov a ob čianskej spolo čnosti na úrovni EÚ, 
jednotlivých štátov, ako aj tretích krajín.2 V decembri 2010 sa uskuto čnili osobitné 
konzultácie s mimovládnymi organizáciami a sociálnymi partnermi zamerané na budúcnos ť 
ESF. 
                                                 
1 Pozri posúdenie vplyvu nariadenia o spolo čných ustanoveniach. 
2 Správa z konferencie je k dispozícii na webovej adrese: 
http://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-conference-report-final_en.pdf. 
 
SK 3   SK Dňa 7. októbra 2010 Európsky parlament prijal uznesenia o budúcnosti politiky súdržnosti3 
a ESF4. Na žiados ť Komisie prijali Hospodársky a sociálny výbor (15. marca 20115) a Výbor 
regiónov (30. marca 20116) prieskumné stanoviská. Stanoviská okrem toho vydali aj Výbor 
pre zamestnanos ť7 a Výbor pre sociálnu ochranu8, a tiež výbor ESF, ktorý stanoviská vydal 
v júni 2010 a marci 20119. 
S cieľom diskutova ť o budúcnosti EGF sa uskuto čnili dve konferencie10 zainteresovaných 
strán, ktoré sa konali 25. a 26. januára 2011 a 8. marca 2011 . V auguste a októbri 2010 a vo 
februári 2011 sa prostr edníctvom dotazníkov zis ťovala mienka odborníkov. V septembri 2010 
a marci 2011 sa konali stretnutia odborníkov. Eur ópsky parlament prijal v septembri 2010 
uznesenie11 o fungovaní a financovaní EGF. 
V rámci preskúmania sú časného programu PROGRESS Komisia uskuto čnila konzultácie 
pozostávajúce z dvoch častí: pracovnej skupiny, ktorá zlu čuje zástupcov k ľúčových 
zainteresovaných strán v rámci programu12, a verejnej online konzultácie, ktorá sa uskuto čnila 
v priebehu apríla a mája 2011. Na stretnuti ach pracovnej skupiny si ete EURES a vedúcich 
verejných služieb zamestnanosti, ktoré sa uskuto čnili v roku 2011, sa osobitne diskutovalo 
o budúcnosti siete európskych služieb zamestnanosti (EURES). 
                                                 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=SK&ring=B7-2010-0539. 
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//SK. 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa. 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en. 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf. 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes. 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=SK. 
12 Vnútroštátne orgány, sociálni partneri, siete organizácií ob čianskej spolo čnosti na úrovni EÚ. Skupina 
sa stretla dvakrát – v januári a februári 2011. 
 
SK 4   SK VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Spoločnosť v celej Európe čelí mnohým problémom vyplývajúcim z vä čšej celosvetovej 
konkurencie, rýchleho tempa technického pokr oku, demografických trendov a zmeny klímy .13 
Tieto problémy ešte znásobila nedávna hospodárska a finan čná kríza, ktorá v niektorých 
členských štátoch viedla k rekordnej miere nezamestnanosti, najm ä medzi najzranite ľnejšími 
skupinami obyvate ľstva a mladými ľuďmi. Súčasne naďalej pretrvávajú ne dostatky v oblasti 
zručností pracovníkov a nízka mobilita pracovnej sily. 
Mnohé členské štáty a regióny majú ťažkosti dokon čiť prechod na konkurencieschopnejšie 
činnosti, pri čom aj naďalej pretrvávajú zna čné rozdiely v oblasti zamestnanosti, sociálneho 
začlenenia, v úrovni zdravotnej starostlivosti a v dostupnosti vzdelávania a prístupu k nemu. 
Kríza tiež zvýraznila úzke väzby a vzájomné vplyvy medzi hospodárstvami členských štátov 
EÚ-27, predovšetkým v eurozóne, čo znamená, že reformy, resp. ich neuskuto čnenie v jednej 
krajine, majú vplyv na hospodárske výsle dky ostatných krajín. Európska finan čná podpora 
môže prispie ť ku koordinácii úsilia zameraného na vypracovávanie a zavádzanie aktívnych 
politík trhu práce, ú činného celoživotného vzdelávania, nástrojov na podporu mobility 
pracovnej sily a primeraných systémov sociálneho zabezpe čenia. Sú potrebné opatrenia na 
európskej úrovni, a to tým viac, že nedostato čná hospodárska, územná a sociálna súdržnos ť 
by bránila ďalšiemu rozvoju Európskej úni e a oslabovala jej legitímnos ť v očiach občanov. 
V záujme zabezpe čenia rovnakej ochrany európskych ob čanov na pracovisku, najmä v rámci 
odvetví, ktoré sa považujú za ohrozené,  a v rámci kategórií pracovníkov, ktorí sú 
najzranite ľnejší (mladí ľudia, pracovníci so zmluvou na ur čitý čas, pracovníci s nízkou 
kvalifikáciou, migranti at ď.), je potrebné posilni ť právne predpisy EÚ. 
Zainteresované strany sa vo všeobecnosti zhodujú, že jednotlivé nástroje majú pozitívny 
prínos pre zamestnanos ť a sociálne za členenie, čo potvrdzujú aj hodnotenia a štúdie. Hoci je 
ťažké kvantifikova ť európsku pridanú hodnotu podpory poskytovanej na európskej úrovni, 
z kvalitatívnej analýzy vyplývajú presved čivé dôkazy o tom, že ESF mal ur čitý vplyv, nielen 
z hľadiska kvality aktívnych politík trhu práce, čo platí najmä v mnohých zaostávajúcich 
členských štátoch a regiónoch, ale aj z h ľadiska kvantity. 
Pokiaľ však ide o vykonávanie, situácia nie je taká jednozna čná. V súčasnom období za čali 
programy financované z ESF neskoro a aktuálne miery vyplácania finan čných prostriedkov sú 
oveľa nižšie ako v podobnom čase v predchádzajúcom programovom období. Miera 
chybovosti sa znížila, ale stále presahuje prah významnosti stanovený Európskym dvorom 
audítorov, čo znamená, že je potrebné vyvinú ť ďalšie úsilie na zjednod ušenie a zefektívnenie 
postupov. Čo sa týka EGF, tento nástroj bol vyt vorený na pomoc v núdzi a hoci sú jeho 
podmienky, pokia ľ ide o pomoc pracovníkom zasiahnutým  reštrukturalizáciou, skuto čne 
veľmi pružné, priemerný čas 11 mesiacov potrebný na poskytnutie pomoci je potrebné 
skrátiť. Na jednotlivé nástroje priameho hos podárenia má nepriaznivý vplyv skuto čnosť, že sa 
vykonávajú nezávisle od seba a od ESF, napr iek tomu, že zainteresované strany a odborníci 
potvrdzujú, že mnohé z cie ľov, ktoré sa nimi majú dosiahnu ť, sú všeobecne platné.  
Opatrenia na úrovni EÚ  sú oprávnené na základe zásady subsidiarity, cie ľov stanovených 
v článku 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), článku 175 ZFEÚ, v ktorom sa od 
EÚ výslovne vyžaduje, aby na  dosiahnutie týchto cie ľov využívala štr ukturálne fondy, 
                                                 
13 KOM(2010) 2020. 
 
SK 5   SK a cieľov Európskeho sociálneho f ondu (ESF) vymedzených v článku 162 ZFEÚ. Právnym 
základom pre EGF je tretí odsek článku 175 ZFEÚ, ktorým sa ustanovujú ďalšie osobitné 
opatrenia mimo rámca štrukturál nych fondov. Právnym základom programu PROGRESS  sú 
články 149 a 153 ZFEÚ, v ktorých sa ustanovuje koordinácia politiky v oblasti zamestnanosti 
a sociálnej politiky.14 Súčasným právnym základom pre nástroj mikrofinancovania 
Progress  je tretí odsek článku 175 ZFEÚ. EURES  vychádza z článku 45 ZFEÚ, ktorého 
cieľom je zabezpe čiť voľný pohyb pracovníkov, čo je jedna zo štyroch slobôd zakotvených 
v ZFEÚ.  
CIELE  
Všeobecným cie ľom finančných nástrojov na podporu trhu práce a sociálneho za členenia je 
podporova ť EÚ pri rozvoji inteligentného, udržate ľného a inkluzívneho hospodárstva 
dosahujúceho vysokú zamestnanos ť, produktivitu a sociálnu súdržnos ť, t. j. plne prispieva ť 
k stratégii Európa 2020 v súlade s aktom o jednotnom trhu z apríla 2011.15  
1.2. Osobitné ciele 
Popri hlavnom osobitnom cieli zabezpe čiť súdržnos ť jednotlivých nástrojov má každý nástroj 
aj svoje vlastné osobitné ciele. 
V prípade ESF je osobitným cie ľom podporova ť i) zamestnanos ť a mobilitu, ii) zru čnosti 
v oblasti vzdelávania/odborne j prípravy, iii) sociálne za členenie a iv) inštitucionálnu kapacitu. 
Plnenie týchto cie ľov sa bude sledova ť na základe štyroch ukazovate ľov stanovených v rámci 
stratégie Európa 2020 a cie ľových hodnôt, ktoré majú bezprostredný význam z h ľadiska 
nástrojov v oblasti tr hu práce/sociálneho za členenia. Ciele pre ESF nie je možné stanovi ť na 
úrovni EÚ, ke ďže vykonávanie závisí od vnútroštát nych a regionálnych opera čných 
programov. ESF a EGF tiež nepriamo prispievajú k ďalším cieľom politiky, ako je prechod na 
nízkouhlíkové hospodárstvo odolné vo či zmene klímy a digitálna agenda. 
Osobitným cie ľom EGF je podpora pracovníkov, ktor í boli prepustení v dôsledku 
významných štrukturálnych zmien. 
Osobitné ciele pre nástroje priameho hos podárenia vyplývajú z právneho základu 
oprávňujúceho prijatie opatrení na úrovni EÚ a zoh ľadnia sa v legislatívnych návrhoch. Na 
účely tohto posúdenia vplyvu má najvä čší význam osobitný cie ľ zameraný na zlepšenie 
súdržnosti a ú činnosti politiky prostrední ctvom prierezových opatrení týkajúcich sa rôznych 
aspektov a prostredníctvom komp lementárnosti s ostatnými finan čnými nástrojmi EÚ, najmä 
s ESF.  
1.3. Operačné ciele 
Operačným cieľom ESF je zjednodušenie postupov. Miera zjednodušenia sa posudzuje na 
základe týchto ukazovate ľov: i) čerpanie (cie ľ: 100 % alebo žiadne au tomatické zrušenie 
viazanosti), ii) chybovos ť (cieľ je menej ako 2 %) a iii) použí vanie zjednodušených možností 
                                                 
14 Sú časný program PROGRESS má v skuto čnosti trojaký právny základ. Opatrenia vykonávané na 
základe článku 19 ZFEÚ však spadajú do oblasti právomocí GR JUST a budú zahrnuté v jeho 
programoch na obdobie po roku 2013. 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_sk.htm 
 
SK 6   SK nákladov (cie ľ je používa ť ich aspo ň pre 75 % celkových nákl adov na poskytnutú finan čnú 
pomoc). Obsahové opera čné ciele sa vymedzujú v rámci opera čných programov. 
V prípade EGF je opera čným cieľom rýchlejšie poskytova ť podporu prepusteným 
pracovníkom (za menej ako 8 mesiacov) a usilova ť sa o to, aby si aspo ň 50 % pracovníkov, 
ktorí dostali podporu z EGF, našlo nové a st abilné pracovné miesto do 12 mesiacov.  
Aj pre nástroje priameho hospodárenia sú vymedzené opera čné ciele.  
MOŽNOSTI POLITIKY  
Zvažované možnosti sa týkajú týchto aspekt ov: i) rozsahu pôsobnosti ESF, ii) možností 
zjednodušenia ú čtovania nákladov v rámci ESF, iii) pos tavenia EGF a jeho väzby s ESF, iv) 
vzťahu medzi nástrojmi priameho hospodárenia a ich väzby s ESF. Škála zvažovaných 
možností sa pre každý aspekt stanovila na základe dialógu so zainteresovanými stranami 
a s ohľadom na odporú čania, ktoré vyplynuli z prieskumu v tejto oblasti. 
Pokiaľ ide o rozsah pôsobnosti ESF, jednotlivé mo žnosti sa pohybujú v rozmedzí od úzkeho 
zamerania na zamestnanos ť a mobilitu k ove ľa širšiemu rozsahu pôsobnosti zah ŕňajúcemu 
opatrenia podpory príjmu. Hlavné rozdiely medzi možnos ťami zjednodušenia spo čívajú 
v tom, v akom rozsahu sa môžu alebo musia zavies ť jednotlivé možnosti zjednodušeného 
refinancovania a či ich možno previaza ť s výsledkami. Tento aspekt sa rozoberá v posúdení 
vplyvu nariadenia o spolo čných ustanoveniach pre Európs ky fond regionálneho rozvoja 
(EFRR), Kohézny fond (KF) a Európsky sociálny fond (ESF). 
Možnosti, o ktorých sa uvažuje v súvislosti s EGF16, sa pohybujú v rozmedzí od zachovania 
súčasného stavu až po vy členenie vlastných rozpo čtových prostriedkov, bu ď ako časti ESF 
alebo ako samostatného nástroja.  
Pokiaľ ide o nástroje priameho hospodárenia, uv ažuje sa o týchto možnostiach: zachovanie 
súčasného stavu, jeden integrovaný pr ogram s priamym hospodárením a za členenie nástrojov 
priameho hospodárenia do ESF. 
Možnosť neposkytnutia žiadnych finan čných prostriedkov bola zavrhnutá hne ď na začiatku. 
Táto možnos ť by znamenala zastavenie pos kytovania európskej finan čnej podpory na aktívne 
politiky trhu práce, ú činné celoživotné vzdelávanie, podporu mobility pracovnej sily 
a modernizáciu systémov sociálneho zabezpe čenia. To by každý rok priamo zasiahlo milióny 
občanov, ukon čilo najvýraznejší prejav solidarity zo strany EÚ a zna čne znížilo schopnos ť 
EÚ podporova ť ciele v oblasti politiky zamestnanosti a sociálnej politiky. 
ANALÝZA A  POROVNANIE JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
Predložená analýza je vo svojej podstate kva litatívna a zameriava sa na sociálne 
a hospodárske vplyvy. Vo všeobecnosti majú všetky nástroje u ľahčiť alebo zmierni ť zmeny 
hospodárskych štruktúr vrátane štruktúr zamestnanosti. Aj ke ď sa predpokladá, ako sa uvádza 
                                                 
16 Nedávno prijatým návrhom viacro čného finan čného rámca na roky 2014 až 2020 sa rozšíril rozsah 
pôsobnosti EGF o pomoc pre po ľnohospodárov, ktorých živobytie môže by ť ovplyvnené globalizáciou. 
Tým sa zoh ľadnila potreba u ľahčiť zmeny vyžadované na základe medzinárodných obchodných dohôd. 
 
SK 7   SK v časti týkajúcej sa cie ľov, že politikou zamestnanosti a sociálnou politikou sa u ľahčí prechod 
na nízkouhlíkové hospodárstvo, tieto vplyvy nezávisia bezprost redne od právnych ustanovení, 
ale od konkrétneho vykonávani a týchto politík.  
1.4. Rozsah pôsobnosti ESF 
Z ekonomického h ľadiska sa prostredníctvom ESF, ktorý bude úzko zameraný na politiky 
a opatrenia priamo vedúce k zamestnanosti (vrá tane podpory vzdelávania,  ale len terciárneho 
vzdelávania a odborného  vzdelávania), už a priori  zabezpečí, že ESF sa bude zameriava ť na 
ekonomicky významné úlohy. Zameranie na trh práce by však poukazovalo skôr na zameranie na jednotlivcov, pri čom prekážky zamestnanosti môžu ma ť pôvod napríklad v domácnosti. 
Výlučné zameranie ESF na za členenie sa na trh práce a na odbornú prípravu by sa 
pravdepodobne ukázalo ako príliš úzke. 
Na druhom konci spektra mož ností sa nachádza možnos ť rozšírenia rozsahu pôsobnosti ESF 
o podporu príjmu, ktorá sa však nestretáva s kladným prijatím. Členské štáty a regionálne 
orgány vynakladajú na pa sívne opatrenia rádovo ove ľa vyššie sumy, než sú prostriedky, ktoré 
má ESF potenciálne k dispozícii.
17 Okrem toho, poskytovanie podpory príjmu je v prvom rade 
povinnosťou jednotlivých členských štátov alebo regiónov. Podporou pasívnych opatrení by 
sa zmenil charakter ESF, pri čom by sa dokonca mohli poruši ť ustanovenia zmluvy. Každá 
suma vynaložená na pasívne opa trenia sa navyše nebude môc ť použiť na iné aktivity, ktoré 
môžu prinies ť európsku pridanú hodnotu. 
Jednotlivé možnosti, pokia ľ ide o rozsah pôsobnosti,  sa tiež analyzujú z h ľadiska ich prínosu 
k osobitným cie ľom ESF. Konkrétny prínos bude závisie ť od rozhodnutí o financovaní, 
v ktorých sa stanov í výška prostriedkov vy členených na danú oblas ť politiky. Tieto 
rozhodnutia sa prijmú až  v rámci rokovaní s členskými štátmi o opera čných programoch. Toto 
posúdenie je preto kvalitatívne a vychádza z hierarchie cie ľov. 
Uprednost ňovanou možnos ťou je široký rozsah pôsobnosti E SF, z ktorého sú však vylú čené 
opatrenia v oblasti podpory príjmu. Táto možnos ť bude mať pravdepodobne prínos z h ľadiska 
efektívnosti, ke ďže bude možné zapoji ť viacerých aktérov a programy bude možné ľahšie 
uspôsobiť miestnym potrebám a zavedeným systémom. 
                                                 
17 Po čas programového obdobia 2007 – 2013 disponoval ESF rozpo čtovými prostriedkami vo výške 
takmer 76 miliárd EUR. Pod ľa viacročného finan čného rámca by na sedemro čné programové obdobie 
2014 – 2020 mal ESF ma ť k dispozícii aspo ň 84 miliárd EUR. 
 
SK 8   SK Tabuľka 1. Porovnanie možností vo vz ťahu k rozsahu pôsobnosti 
 Osobitné ciele  
Možnosti  Zamestnanos ť Vzdelávanie  Začlenenie  Budovanie 
inštitucionálnych 
kapacít  Náklady 
alternatívny
ch 
príležitostí  
1.1 Zachovanie 
súčasného 
stavu
 0 0 0 0 0 
1.2 Zameranie 
na 
zamestnanos ť
 + -- -- -- + 
1.3 Široký 
rozsah 
pôsobnosti  = = + ++ - 
1.4 Široký 
rozsah pôsobnosti 
vrátane 
pasívnych 
opatrení
 -- - - + - 
Vysvetlivky: + znamená vä čší vplyv (alebo náklady alternatívnych príležitostí) než by mala možnos ť 
„zachovania sú časného stavu“; - znamená menší vplyv (alebo náklady alternatívnych príležitostí)  
1.5. Zjednodušenie 
Jednotlivé možnosti sa líšia v tom, do akej miery sa zavedú štanda rdizované systémy výpo čtu 
nákladov a ich refinancovania, a v tom, či ich je možné previaza ť s výsledkami. Pri možnosti 
„zachovania sú časného stavu“ a dobrovo ľného využívania takýchto systémov riadiace orgány 
pravdepodobne za čnú tieto možnosti postupne využíva ť častejšie. V rámci možnosti 3 by boli 
všetky platby previazané na vopred dohodnutú úrove ň dosiahnutia cie ľov. Tým by sa síce 
mohla zjednoduši ť realizácia programov, ale ich fo rmulovanie by sa pravdepodobne zna čne 
sťažilo. Potreba dohodnú ť sa na úrovni dosiahnutia cie ľov môže vyústi ť do situácie, ke ď sa 
budú podporova ť len opatrenia, pri ktorých je ve ľká pravdepodobnos ť úspechu, 
a inovatívnejšie opatrenia sa budú obchádza ť. Možnos ť 2 ponúka vä čšiu flexibilitu 
(v porovnaní s možnos ťami 1 a 3), pri čom riadiacim orgánom ponecháva najširšiu škálu 
možností na zavedenie zjednodušení, ktorými sú  si isté a ktoré zodpovedajú ich potrebám. 
Očakáva sa, že táto možnos ť prinesie najlepšie výsledky z h ľadiska tohto opera čného cieľa, 
a preto sa uprednost ňuje. 
Tabuľka 2. Porovnanie možností zjednodušenia  
 2.1 Zachovanie 
súčasného stavu  2.2 Pomerný prístup  2.3 Preskriptívny 
prístup  
Efektívnos ť 0 ++ + 
Flexibilita  0 + - 
Administratívna zá ťaž  0 + - 
 
SK 9   SK Vysvetlivky: + znamená zlepšenie v porovnaní s možnos ťou „zachovania sú časného stavu“; - znamená 
zhoršenie.  
1.6. Vzťah medzi EGF a ESF 
Začlenením EGF do ESF alebo je ho zmenou na samostatný nástroj s vlastným rozpo čtom by 
sa pravdepodobne umožnilo rýchlejš ie poskytovanie pomoci, než je v sú časnosti možné. Tým 
by sa však zmenil charakter a profil pomoci, ktorá by sa mala na ďalej poskytova ť len vo 
výnimočných prípadoch. Okrem toho by bol o toto riešenie spojené s vä čšou prísnos ťou, 
pokiaľ ide o využívanie rozpo čtu, pričom skuto čné potreby sú svojou povahou zna čne 
nepredvídate ľné. Možnos ť „zachovania sú časného stavu“ ponúka najvä čšiu flexibilitu 
a nevylučuje ďalšie reformy v záujme urýchl enia procesu rozhodovania.  
Tabuľka 3. Porovnanie možností v súvislosti s EGF  
 3.1 Zachovanie 
súčasného stavu  3.2 Začlenenie EGF do 
ESF 3.3 Samostatný fond s 
vlastným rozpo čtovým 
riadkom  
Rýchlosť poskytovania 
pomoci  0 + + 
Efektívnos ť 0 - - 
Účinnosť 0 0 0 
 
1.7. Väzby medzi ESF a nástrojmi priameho hospodárenia 
Výsledky dosiahnuté v rámci programu PROGRESS sú východiskom pre pol itické iniciatívy, 
ktoré sa v relevantných prípadoch opi erajú o vlastné posúde nie vplyvu. Sociálne, 
environmentálne a ekonomické vplyvy sa musia posudzova ť na úrovni týchto politických 
iniciatív. Analýza jednot livých možností a ich následné porovna nie sa preto týkajú iba kritérií 
účinnosti, efektívnosti a súdržnosti. 
V rámci možnosti „zachovania sú časného stavu“  by PROGRESS, EURES a európsky 
nástroj mikrofinancovania na ďalej fungovali ako samostatné ná stroje po boku ESF. Tým by 
sa nevyužila príležitos ť na zvýšenie súdržnosti politiky prostredníctvom prepojenia programu 
PROGRESS s podporou samostatnej zárobkovej činnosti a podnikania, ktorú poskytuje 
nástroj mikrofinancovania, a mob ilitou pracovníkov v rámci EÚ podporovanou 
prostredníctvom siete EURE S. Racionalizáciou finan čných nástrojov by nedošlo k zlepšeniu 
účinnosti.Z týchto dôvodov sa možnosť 4.1 zavrhuje. 
Uprednost ňuje sa možnosť 4.2. V rámci tejto možnosti sa požaduje vytvorenie nového 
integrovaného programu pre zamestnanos ť, sociálnu politiku a za členenie, ktorý by spojil 
program PROGRESS, EURES a nástroj mikrofinancovania. Táto možnos ť umožňuje Komisii 
zvýšiť súdržnos ť politiky a vplyv jej nástrojov, ktorými sa sledujú spolo čné politické ciele. 
Na rozdiel od možnosti 4.1  tiež umož ňuje zvýšiť efektívnos ť: značnú racionalizáciu nástrojov 
priameho hospodárenia, zefektívnenie pr avidiel a postupov ich správy a zabezpe čenie 
flexibility prostredníctvom vy členenia prostriedkov na meniace sa priority politiky. Dôraz sa 
kladie na inovatívne spôsoby reagovania na dlhodobé sociálne výzvy (vzájomné u čenie, 
partnerstvá medzi aktérmi z verejného, súkr omného a tretieho sektora, investície do 
sociálnych podnikov). Synergiu a komplementárnos ť s ESF by bolo možné dosiahnu ť skôr 
 
SK 10   SK primeranou koordináciou zo strany Komisie než zlú čením týchto nástrojov s ESF, ako sa 
uvažuje v rámci možnosti 4.3 . 
Možnosť 4.3 sa od možnosti 4.2  líši hlavne v tom, že umož ňuje začleniť všetky tri nástroje do 
ESF ako jeho zložky pre priame hospodáre nie. Takýto zjednotený nástroj by s ur čitosťou 
zlepšil súdržnos ť finančnej podpory z rozpo čtu EÚ, zvýšil jej rozsah (vrátane prostriedkov 
vyčlenených pre ESF) a zlepšil konzistentnos ť pri vykonávaní. Na druhej  strane by pri tejto 
možnosti vzrástlo riziko nižš ej efektívnosti spojené s vä čším stup ňom zložitosti. Pri 
zjednotenom nástroji by však boli potrebné dv e hlavné zložky, ktoré by sa vykonávali na 
základe úplne odlišných prav idiel správy (t. j. zdie ľané, priame a spolo čné hospodárenie). 
Táto možnos ť navyše zah ŕňa politické a inštituc ionálne riziká spojené s prijatím nadmerne 
zložitého nariadenia o ESF. Možnosť 4.3 by sa preto mala vylú čiť. 
Tabuľka 4. Porovnanie možností v súvislos ti s nástrojmi priameho hospodárenia  
 4.1 Zachovanie 
súčasného stavu  4.2 Integrovaný 
program s priamym 
hospodárením  4.3 Začlenenie do ESF 
ako zložky priameho 
hospodárenia  
Efektívnos ť 0 + - 
Kritické množstvo  0 + + 
Súdržnos ť a účinnosť 0 ++ + 
Politické a 
inštitucionálne riziká  0 + - 
Vysvetlivky: + znamená zlepšenie v porovnaní s možnos ťou „zachovania sú časného stavu“; - znamená 
zhoršenie.  
MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
1.8. ESF 
Podľa súčasných nariadení týkajúcich sa štr ukturálnych fondov sú za monitorovanie 
a hodnotenie v prvom rade zodpovedné členské štáty: ich riad iace orgány musia vytvori ť 
systém monitorovania a predklada ť výročné správy a tiež závere čnú správu o implementácii. 
Celkové rozdelenie zodpovedností sa nezmení. Sú časné systémy monitorovania a hodnotenia 
ESF však majú ur čité nedostatky: kvalita údajov nie je  stabilná, metódy zberu údajov sa 
v jednotlivých členských štátoch zna čne líšia a neposkytujú sa ži adne informácie o intenzite 
podpory pre jednotlivcov. V dôsledku toho je ťažké vypracova ť súhrn výsledkov na úrovni 
EÚ alebo posúdi ť dlhodobé ú činky pomoci poskytovanej z ESF na jednotlivých ú častníkov 
a hospodárstva a systémy členských štátov všeobecne. 
Na základe týchto skuto čností sa budúci systém monitorovania a hodnotenia bude zameriava ť 
hlavne na stanovenie minimálnych šta ndardov kvality a zavedenie súboru povinných 
spoločných ukazovate ľov. Tým by sa malo zabezpe čiť, že monitorovanie bude prináša ť 
kvalitné a spo ľahlivé údaje a že hodnotenie bude zamerané na posudzovanie ú činnosti 
a vplyvu podpory z ESF. 
1.1. EGF 
 
SK 11   SK Za monitorovanie a hodnotenie sú v prvom rade zodpovedné členské štáty. V budúcnosti 
budú členské štáty povinné osobitne monitorova ť dosahovanie opera čných cieľov vo vzťahu 
k počtu ľudí, ktorí si opätovne naš li zamestnanie po 12 a 24 mesi acoch vykonávania. Komisia 
uskutoční strednodobé hodnotenie zamerané na posúdenie ú činnosti a udržate ľnosti 
výsledkov, po ktorom bude nasledova ť hodnotenie ex-post . 
1.9. Integrovaný program pre zamestnanos ť, sociálnu politiku a za členenie (Agenda 
sociálneho rozvoja) 
V rámci integrovaného programu pre zamestnanos ť, sociálnu politiku a za členenie sa bude 
naďalej klásť dôraz skôr na výsledky a úspechy a ko na zdroje a ak tivity. Na tento ú čel sa 
integrovaný program bude každoro čne monitorova ť s cieľom posúdi ť pokrok pri dosahovaní 
osobitných a opera čných cie ľov na základe jasných ukazovate ľov18 a umožni ť všetky 
potrebné zmeny politiky a priorít financovania.  Integrovaný program bude tiež predmetom 
strednodobého hodnotenia a hodnotenia ex-post . Zlúčenie uvedených troch nástrojov umožní 
Komisii zefektívni ť ich hodnotenie a zníži ť s tým spojené náklady. 
                                                 
18 Ukazovatele sa stanovia v priebehu hodnotenia integrovaného programu  uskutočneného  ex-ante .