SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 12.7.2010 
SEK(2010) 841 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument k 
  
Bielej knihe o systém och poistných záruk 
{COM(2010)370 final} 
{SEC(2010)840} 
SK 2   SK Úvod 
Systémy poistných záruk (SPZ) sa využívajú a ko posledná inštancia na ochranu spotrebite ľov, 
keď poistitelia nie sú schopní splni ť svoje zmluvné záväzky. Takto chránia ob čanov pred 
rizikom, že nedôjde k vyplateniu ich poh ľadávok v prípade, že sa ich pois ťovne dostanú do 
platobnej neschopnosti.  
Na rozdiel od bankového sektora a sektora ce nných papierov sa na poistný sektor nevz ťahuje 
žiadna európska legislatív a o systémoch záruk. Len dvanás ť členských štátov má v sú časnosti 
jeden alebo viac systémov poistných záruk, ktoré kryjú životné a neživotné poistenie. Pokia ľ 
ide o ich koncepciu, jednotlivé vnútroštátne systémy sa výrazne líšia. 
V posúdení vplyvu sa predkladá analý za strát, ktoré sa môžu prenies ť na poistníkov (alebo 
daňových poplatníkov, pokia ľ zasiahnu verejné orgány) v prípade zlyhania pois ťovne v EÚ. 
V extrémnych prípadoch tak môže nezávisle od existujúcich systémov poistných záruk dôjs ť 
k tomu, že sa straty prenes ú na poistníkov EÚ (alebo da ňových poplatníkov), a to až do výšky 
41,3 miliardy EUR pri životnom a 5,9 miliardy EUR pri neživotnom poistení v časovom 
horizonte jedného roka. V rámci cezhrani čného poistenia môžu straty, ktoré existujúce 
systémy poistných záruk neabsorbovali, dosiahnu ť výšku až 820 miliónov EUR pri životnom 
a 140 miliónov EUR pri neživotnom poistení. 
1. Vymedzenie problému 
Chýbajúca harmonizácia v oblasti systémov poistných záruk v EÚ zabra ňuje účinnej a 
rovnakej ochrane spotrebite ľov a prípadným narúšaním cezhrani čnej hospodárskej sú ťaže 
môže bráni ť aj fungovaniu vnútorného trhu v oblasti pois ťovníctva. Toto posúdenie je 
dôležité, pretože napriek zavedeniu r ežimu solventnosti EÚ (Solventnos ť II), ktoré je viac 
spojené s rizikom, pois ťovatelia môžu zlyha ť a poistníci vo všeobecnos ti nie sú schopní alebo 
je pre nich ťažké v plnej miere a správne interpretova ť dôležité a komplexné informácie 
týkajúce sa rizík. Má to dva dôležité následky: 
Po prvé , straty spôsobené zlyhávajúcimi pois ťovňami a prenesené na poistníkov (alebo 
daňových poplatníkov) môžu ovplyvni ť poistníkov rôznymi spôsobmi: v domácom kontexte 
môžu straty zníži ť majetok poistníkov alebo oslabi ť verejné financie, čo môže ďalej znižova ť 
dôveru spotrebite ľov v poistné a finan čné trhy a nakoniec vies ť k spomaleniu reálneho 
hospodárstva a narušeniu finan čných trhov. V špecifickom cezhrani čnom kontexte EÚ môžu 
príslušné straty takisto podkopa ť dôveru spotrebite ľov vo vnútorný trh a môžu dokonca 
vyvolať prípadné spory medzi členskými štátmi, pokia ľ ide o rozdelenie strát pois ťovateľov, 
ktorí zlyhali. 
Po druhé , nesúlad medzi rizikovými preferenciami spotrebite ľov a rizikom zlyhania 
poistiteľov vedie k neoptimálnemu rozdeleniu nákladov spojených so zlyhaním pois ťovne 
buď medzi neinformovaných spotrebite ľov, alebo da ňových poplatníkov. Z toho vyplýva aj 
riziko narušenia hospodárskej sú ťaže medzi poistite ľmi na vnútornom trhu EÚ. 
2. Analýza subsidiarity  
Len opatrenie EÚ môže zaisti ť, aby všetci poistníci a príjem covia poistného plnenia, ktorí 
získali poistné zmluvy v EÚ, využívali rovna kú a komplexnú ochranu v prípade, ak pois ťovňa 
zlyhá. Opatrenie EÚ takisto zabezpe čuje rovnaké podmi enky pre poistite ľov, a tým podporuje 
ďalšiu integráciu v rámci vnútorného trhu EÚ. V mnohých oblastiach (napríklad poistné 
SK 3   SK krytie, geografický rozsah pôs obnosti a financovanie) samotné členské štáty nemôžu 
dostatočne harmonizova ť rôzne koncepcie svojich systémov poistných záruk. Táto 
harmonizácia je ľahšie dosiahnute ľná na úrovni EÚ. 
3. Ciele  
Celkové ciele opatrenia EÚ týkajúce sa systémov poistných záruk, sú tieto: po prvé, 
zabezpečiť vysoký stupe ň ochrany poistníkov a príj emcov poistného plnenia, čo dostato čne 
znižuje riziko podstatných strát poistníkov a da ňových poplatníkov vyplývajúcich z 
nevyplácania poh ľadávok zo strany poistite ľov. Po druhé, s cie ľom podpori ť účinné 
fungovanie vnútorného trhu pre poistné sl užby by opatrenie EÚ malo prispie ť k vytvoreniu 
rovnakého stup ňa ochrany pre poistníkov, ktorí môžu  svoje poistné produkty získava ť od 
domácich alebo zahrani čných pois ťovní v rámci EÚ. 
Okrem toho, príslušné opatrenie by malo slúži ť všeobecnejším cie ľom ako napríklad 
zabraňovaniu narušenia hospodárskej sú ťaže, obmedzovaniu nepriaznivých stimulov, 
zabezpečeniu efektívnosti nákladov a zabezpe čeniu dôveryhodnosti a stability trhu.  
4. Politické varianty 
V správe o posúdení vplyvu sa skúma a anal yzuje séria politických variantov, ktoré sú 
zamerané na vytvorenie súdržného rámca pre opatrenie EÚ v oblasti ochrany poistníkov a 
príjemcov poistného plnenia prostredníctvom systémov poistných záruk zakladajúce sa na 
minimálnej harmonizácii. 
Rozsah prípadného zásahu EÚ  
Nečinnosť by znamenala, že členské štáty budú na ďalej pristupova ť k systémom poistných 
záruk veľmi odlišne a na vnútroštátnej úrovni. Zárove ň by to znamenalo, že v niektorých 
členských štátoch budú systémy poistných záruk úplne chýba ť. Tieto rozdiely vytvárajú vo 
viacerých členských štátoch nerovnaké a nedostato čné stupne ochrany poistníkov. 
Posilňovanie prudenciálneho doh ľadu, a to čiastočne prostredníctvom zavedenia požiadaviek 
solventnosti založených na riziku a siln ého systému riadenia, by malo poistite ľom umožni ť, 
aby správne a profesionálne riadili svoje riziká.. Tieto mechanizmy však nemôžu zaru čiť 
prostredie, v ktorom nemôže dôjs ť k zlyhaniu. 
Zabezpečenie lepšej informovanosti poistníkov (o  existencii systémov poistných záruk a 
stupni ochrany, ktorú poskytuj e) by v zásade mohlo pomôc ť poistníkom vybra ť si medzi 
poisťovňami. Mohli by porovnáva ť nielen ceny poistenia, ktoré ponúkajú jednotlivé 
poisťovne, ale aj ich kvalitu (riziko insolventnosti spolo čnosti). Avšak prijatie prístupu „riziko 
nesie kupujúci“ ( caveat emptor)  bude  pravdepodobne vo vä čšine prípadov neú činné 
vzhľadom na to, že poistníci nepoznajú dôležité, av šak zložité informácie t ýkajúce sa rizika a 
pre ich náro čnosť ich ani nie sú schopní  správne interpretova ť. Hoci vylepšené opatrenia 
zamerané na zabezpe čenie transparentnosti na úrovni EÚ môžu posilni ť vzťahy medzi 
poistníkmi a poistite ľmi založené na dôvere, je aj tak ve ľmi nepravdepodobné, že by ve ľká 
väčšina poistníkov v plnej mier e pochopila a zodpovedajúcim spôsobom interpretovala 
získané zložité informácie týkajúce sa rizík.  
Uprednostnenie spotrebite ľov po právnej stránke po čas likvidácie predstavuje riziko, že 
aktíva nebudú dostato čné na to, aby chránili poistníkov, čo prispeje k zvýšeniu neistoty v 
SK 4   SK otázke odškodnite ľnosti spotrebite ľov. Okrem toho sú likvida čné postupy obvykle zd ĺhavé a 
nákladné. 
Implicitné alebo explicitné záruky vydané ve rejnými orgánmi majú zjavnú nevýhodu v tom, 
že využívajú peniaze da ňových poplatníkov, a tým ovplyv ňujú verejné financie.  
Zo štatistických dôvodov možno vysoký stupe ň ochrany spotrebite ľov obvykle najlepšie 
dosiahnuť skôr kombináciou požiadaviek relatívne ní zkej solventnosti so systémom záruk, 
než požiadavkami relatívne vysokej solventnos ti bez systému záruk. Systém záruk môže v 
skutočnosti „centralizova ť“ krytie strát, ktoré prekro čia solventnos ť spoločnosti („ tail risk“ ), 
a tým zníži ť variabilitu týchto strát (a v dôsledku toho finan čné prostriedky potrebné na ich 
absorbovanie), ak sa do tohto systému zapojí ve ľký počet poisťovateľov. Systém záruk 
navyše môže rozšíri ť potrebné finan čné prostriedky na poskytnutie ochrany proti týmto 
nadmerným stratám pre vyšší po čet spotrebite ľov a poskytova ť tak ten istý stupe ň ochrany za 
nižšiu cenu.  
Rozsah záruk (finan čné prostriedky potrebné na systémy poistných záruk)  
Cieľový fond systémov poistných záruk ovplyv ňuje mnoho parametrov. Zdá sa, že dva 
najdôležitejšie sú tieto: pre pois ťovateľov je to pravdepodobnos ť nesplnenia záväzkov a pre 
poistníkov je to stupe ň cielenej bezpe čnosti. Fakty nazna čujú, že pravdepodobnos ť nesplnenia 
záväzkov zo strany poistite ľov sa všeobecne pohybuje medzi 0,1 % a 0,5 % v záv islosti od 
podmienok trhu. Okrem pravdepodobnosti ne splnenia záväzkov zo strany pois ťovateľov sú 
potreby financovania alebo finan čných dotácií pre systémy poistných zmlúv ovplyvnené 
predovšetkým stup ňom bezpe čnosti poskytovanej spotrebite ľom: čím vyššiu bezpe čnosť 
systém poistných záruk poskytuje, tým vyššia je potreba finan čných dotácií alebo 
financovania. K ľúčové rozhodnutie preto predstavuje stupe ň bezpečnosti, ktorú má systém 
poistných záruk pod ľa očakávaní poskytnú ť poistníkom. Pod ľa predbežných záverov Komisie 
by mal vhodnejší variant zaisti ť vysoký stupe ň ochrany za bežných podmienok na trhu a 
dostatočne vysoký stupe ň ochrany v časoch napätia na trhu. 
Povaha a právne nástroje prípadného opatrenia EÚ týkajúceho sa systému poistných záruk  
Náprava sú časných nedostatkov prostredníctvom nást rojov tzv. „mäkkého práva“ (soft law), 
ako sú odporú čania, oznámenia, usmernenia a kódexy správania, by mohla by ť flexibilnou 
alternatívou k okamžitým pr ávnym záväzkom. Avšak vzh ľadom na to, že týmto nástrojom 
chýba záväzná právna moc, záviseli by od dobrovo ľného záväzku členských štátov. A ak by 
aj členské štáty boli ochotné dodržiava ť navrhované usmernenia, proces vnútroštátnej 
konvergencie obsahuje riziko časovej náro čnosti s možnos ťou nekoordinovaných výsledkov.  
Ak sa namiesto toho v otázke systémov poistných záruk uplatní záväzný prístup v celej EÚ, je 
pravdepodobnejšie, že sa podarí zabezpe čiť zavedenie súdržných a harmonizovaných 
pravidiel na ochranu poistníkov a pr íjemcov poistného plnenia v EÚ. Vzh ľadom na zložitos ť 
tejto otázky je smernica EÚ vhodnejš ia ako nariadenie, pretože poskytuje členským štátom 
väčšiu flexibilitu. 
Rozsah harmonizácie  
Systémy poistných záruk možno navrhnú ť mnohými spôsobmi. Vzh ľadom na doterajšiu 
absenciu akejko ľvek legislatívy EÚ a exis tujúce výraznú roztrieštenos ť v oblasti ochrany 
prostredníctvom systémy poistný ch záruk v Únii, Komisia podpor uje prístup EÚ založený na 
SK 5   SK minimálnej harmonizácii. Inými slovami sa  musí v súdržnom rámci EÚ zostavi ť minimálny 
súbor charakteristík týkajúcich sa  koncepcie systémov poistných záruk: 
Stupeň centralizácie : mal by sa systém poistných záruk vytvori ť na vnútroštátnej alebo 
európskej úrovni? 
Úloha : mal by systém poistných záruk fungova ť ako ochranný mechanizmus poslednej 
inštancie alebo by mal ma ť väčšiu úlohu? 
Geografický rozsah pôsobnosti : mal by systém poistných záruk fungova ť na princípe 
domovského alebo hostite ľského štátu (alebo na kombinácii obidvoch)? 
Dotknuté poistné zmluvy : ktoré druhy poistenia (životné, neživotné at ď.) by mal systém 
poistných záruk kry ť? 
Oprávnení žiadatelia : ktorí žiadatelia (fyzické osoby, právnické osoby at ď.) by mali využíva ť 
systém poistných záruk? 
Načasovanie financovania : mal by sa systém poistných záruk financova ť ex-ante  alebo ex-
post (pred alebo po udalosti alebo kombináciou obidvoch)? 
Povaha zásahu systému : mal by systém poistných záruk uhradi ť pohľadávky alebo by sa 
takisto malo navrhnú ť zabezpečenie kontinuity poistenia? 
Na základe predbežnej analýzy to hto posúdenia vplyvu Komisia uprednost ňuje tieto varianty , 
ktoré sa vz ťahujú na opatrenie EÚ týkajúce sa oc hrany prostredníctvo m systému poistných 
záruk: 
Stupeň centralizácie : najvhodnejším variantom sa zdá by ť vytvorenie systému poistných 
záruk v každom členskom štáte, predovšetkým vzh ľadom na súlad s existujúcim 
vnútroštátnym rámcom prudenciálneho doh ľadu na mikroúrovni; 
Úloha : systém poistných záruk by mal fungova ť ako ochranný mechanizmus poslednej 
inštancie; 
Geografický rozsah pôsobnosti : zdá sa, že princíp „domovského štátu“ je vhodnejším 
variantom poistenia vzh ľadom na konzistentnos ť s existujúcim rámcom doh ľadu; 
Dotknuté poistné zmluvy : krytie životných a neživotných poistení by zabezpe čilo komplexnú 
ochranu poistníkov a príjemcov poistného pl nenia. Možno existujú dobré argumenty v 
prospech obmedzenia ochrany prostredníct vom systému poistných záruk len na konkrétne 
druhy neživotného poistenia; avšak z pr aktických dôvodov a z dôvodu spravodlivosti môže 
byť ťažké rozdeli ť systém poistných záruk na príliš ve ľa podsystémov. 
Oprávnení žiadatelia : je pravdepodobné, že krytie fyzi ckých osôb a vybraných právnických 
osôb (vrátane malých a stredných podnikov, ďalej len „MSP“) zabezpe čí najlepšiu rovnováhu 
medzi komplexnou ochranou spotrebite ľov a nákladovou efektívnos ťou.  
Načasovanie financovania : systémy poistných záruk by sa mali ako všeobecné pravidlo 
financova ť ex-ante,  aby boli fondy okamžite k dispozícii a aby sa predišlo otázkam morálneho 
rizika. Navyše sa tým pravdepodobnejšie za bráni procyklickosti spojenej so systémami 
financovanými ex-post . V prípade nutnosti sa fondy môžu doplni ť príspevkami ex-post . 
Povaha zásahu systému : Komisia dôrazne podporuje presun portfólia, pokia ľ je to 
primeraným spôsobom uskuto čniteľné a oprávnené vzh ľadom na náklady a úžitky. Musí sa 
však zabezpe čiť spotrebite ľská ochrana poslednej inštancie v prípade zlyhania pois ťovne. Ak 
sa vyčerpali všetky iné možnosti, systém poistných záruk by mal za straty odškodni ť 
minimálne poistníkov a príjemcov poistného plnenia.  
SK 6   SK Hlavné varianty, kt oré Komisia uprednost ňuje, budú predmetom kon zultácii so všetkými 
zúčastnenými stranami vrátane členských štátov. Tie budú vyzvané  k vyjadreniu, aby Komisia 
mohla znovu posúdi ť a podľa možnosti aktualizova ť jej pôvodné zistenia týkajúce sa rôznych 
politických variantov. K výsle dným návrhom bude pripojené ďalšie posúdenie vplyvu, ktoré 
bude podrobnejšie analyzova ť rôzne varianty charakteris tík systémov poistných záruk a v 
ktorom sa nakoniec vyberie optimálna kombináci a pre súdržný rámec poistenia pre ochranu 
prostredníctvom systému poi stných záruk v celej EÚ.  
5. Očakávané vplyvy  
Poistníci  
Možno očakávať, že opatrenie prijaté na úrovni EÚ bude  pre poistníkov prospešné tým, že 
zvýši ich ochranu v prípade, ak pois ťovatelia nebudú schopní splni ť svoje záväzky. Na druhej 
strane zavedenie systémov poistných záruk v celej EÚ spôsobí náklady aj  poistníkom, pretože 
poistitelia prenesú časť svojich príspevkov na spotrebite ľov, čo zvýši poistné. 
Na ilustráciu: ak by sa naprík lad (v porovnaní so situáciou, v ktorej systémy poistných záruk 
neexistujú) systémy poistných záruk zriadili v každom členskom štáte na základe princípu 
domovskej krajiny a vz ťahovali by sa na životné a neživot né poistenie (až do výšky 99 % a v 
situácii, v ktorej sa pravdepodobnos ť zlyhania rovná 0,1 %), bolo by potrebné, aby poistníci 
EÚ prispeli na vytvorenie fondov, ktor é by mali hodnotu 13 miliárd EUR. V sú časnosti to 
zodpovedá 1,24 % ro čného hrubého predpísaného poi stného. Ak uplatníme cie ľovú úrove ň 
napríklad na desa ťročný horizont, dostaneme ro čný príspevok 0,124 % hrubého predpísaného 
poistného od každej prispievajúcej spolo čnosti/poistenca. 
Tieto fondy by sa mali vníma ť ako dodato čné poistné, ktoré poistníci  hradia, aby sa poistili 
proti platobnej neschop nosti svojho poistite ľa. Platby uskuto čnené každým poistníkom sa 
môžu považova ť za približne rovnaké, ako je hodnota o čakávaných strát, ktorým by sa vyhli v 
prípade, ak by ich poistite ľ zlyhal.  
Finančné náklady poistníkov na úhradu tý chto súm dopredu sa môžu vypo čítať za 
predpokladu, že náklady kapitálu  dosahujú 6 % (v súlade so štúdiami kvantitatívnych vplyvov 
v rámci Solventnosti II). Pri systéme poistných záruk s finan čnou dotáciou 1,24 % ro čného 
poistenia by to zodpovedalo finan čným nákladom 0,08 % hrubého ro čného predpísaného 
poistného. 
Poisťovne  
Opatrenie EÚ týkajúce sa syst ému poistných záruk ovplyvní poistite ľov rôznymi spôsobmi v 
závislosti od toho, či fungujú v členských štátoch, v ktorých už systém poistných záruk 
existuje alebo nie. V krajinách, v ktorých sa  systém poistných záruk ešte nezriadil, by jeho 
zavedenie vyžadovalo, aby si poistitelia sami  hradili príspevky v prípade, ak by tieto 
dodatočné náklady neboli schopní presunú ť na spotrebite ľov.  
Pre poistite ľov na rozdiel od poistníkov predstavujú tieto príspevky sami o sebe finan čné 
náklady (a nie pred časnú platbu), vzh ľadom na to, že straty, ktoré postihnú pois ťovateľov v 
prípade zlyhania závisia len od ka pitálu, nie od uhradeného poistného. 
Daňoví poplatníci  
SK 7   SK Možno o čakávať, že opatrenie prijaté vo všetkých členských štátoch bude pre poistníkov 
prospešné tým, že zníži potrebu použi ť ich finan čné prostriedky v prípade zlyhania 
poistiteľov. Na základe praktického príkladu uvedeného vyššie by da ňoví poplatníci ušetrili v 
uvedenom období finan čné prostriedky do výšky až  13 miliárd EUR. Opatrenie EÚ týkajúce 
sa systémov poistných záruk ovplyvní da ňových poplatníkov rôznym spôsobom v závislosti 
od toho, či sú obyvate ľmi členského štátu, v ktorom už syst ém poistných záruk existuje alebo 
nie.  
Existujúce systémy poistných záruk  
Opatrenie EÚ ovplyvní existujúce systémy poi stných záruk do tej miery, že rámec zriadený 
na úrovni EÚ sa bude líši ť od vnútroštátneho rámca systému poistných záruk, ktorý už 
funguje. 
Väčšina existujúcich vnútroštátnych sy stémov poistných záruk bude ovplyvnená, pokia ľ ide o 
veľkosť fondov a niektoré z nich budú musie ť zaviesť prvky financovania ex-ante . Pri 
niekoľkých systémoch bude potrebné modifikova ť ich geografický rozsah pôsobnosti a budú 
musieť začať fungovať na princípe domovského štátu. Od nieko ľkých existujúcich systémov 
poistných záruk sa bude vyžadova ť, aby rozšírili rozsah svojej ochrany na životné poistenie 
alebo rozšírili svoje vymed zenie oprávnených žiadate ľov.  
Malé a stredné podniky (MSP)  
Možno očakávať, že opatrenie prijaté na úrovni EÚ bude pre MSP prospešné tým, že zvýši 
ich ochranu v prípade, ak pois ťovatelia nebudú schopní splni ť svoje záväzky. Na druhej 
strane zavedenie systémov poistných záruk pre MSP v celej EÚ ovplyvní  aj MSP, pretože 
poisťovatelia prenesú časť svojich príspevkov na MSP, čo zvýši poistenie. Platby 
uskutočnené každým MSP sa môžu považova ť za približne rovnaké, ako je hodnota 
očakávaných strát, ktorým by sa vyh li v prípade, ak by ich poistite ľ zlyhal.  
Vplyv na MSP bude navyše závisie ť od toho, či sú už chránené nejakým existujúcim 
systémom poistných záruk v rô znych vnútroštátnych rámcoch. 
Orgány doh ľadu 
Orgány doh ľadu v členských štátoch, v ktorých ešte neex istujú systémy poistných záruk, sa 
môžu zapoji ť do ich zria ďovania a za čať ich riadi ť, zatiaľ čo orgány, ktoré už systémy 
poistných záruk riadia, budú musie ť zabezpečiť, aby bol ich systém v súlade s navrhovanými 
charakteristikami. Podrobnejšia analýza vplyvu na orgány doh ľadu sa zoh ľadní v posúdení 
vplyvu, ktoré bude priložené k pokra čovaniu bielej knihy. 
Medzinárodný vplyv  
Môže sa o čakávať, že vplyv na poistníkov tretích krajín bude taký istý ako na poistite ľov EÚ-
EHP. 
Životné prostredie  
Očakáva sa, že vplyvy na životné prostredie budú nepodstatné. 
Hospodárstvo  
SK 8   SK Očakáva sa, že navrhnuté politické varianty vytvoria dve hlavné výhody pre hospodárstvo. Po 
prvé, zabezpe čia rovnaké podmienky, ktoré zabrán ia narušeniu hospodárskej sú ťaže medzi 
domácimi a zahrani čnými poistite ľmi. Po druhé, znížia riziko neoptimálneho rozdelenia strát 
medzi poistníkmi a da ňovými poplatníkmi.  
Sociálne zabezpe čenie 
Navrhované politické varianty  zlepšia sociálne zabezpe čenie prostredníctvom: 
– zvýšenej ochrany poistníkov; 
– menšieho využívania finan čných prostriedkov da ňových poplatníkov; 
– zlepšenej redistribúcie strát zo zlyhania pois ťovne. 
6. Následné opatrenia  
V posúdení vplyvu sa jasne podporujú právne záväzné riešenia ochrany prostredníctvom 
systémov poistných záruk, ktoré sa za kladajú na minimálnej harmonizácii. 
Určujú sa v ňom varianty, ktoré Komisia uprednost ňuje a ktoré sa jasne stanovujú v bielej 
knihe o systémoch poistných záruk. Komisia vyz ve všetky zainteresované strany, aby sa k 
týmto variantom vyjadrili. Komisia pozorne posúdi získanú spätnú väzbu a zoh ľadní ju pri 
predkladaní legislatívneho návrhu. K legislatívnemu návrhu bude priložené ďalšie posúdenie 
vplyvu. 
V tomto štádiu sa ur čia konkrétne monitorovacie opatrenia.