EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 13. 5. 2015  
COM(2015) 276 final 
  
Odporúčanie 
ODPORÚ ČANIE RADY 
ktoré sa týka národného programu refor iem Švédska na rok 2015 a ktorým sa 
predkladá stanovisko Rady ku konvergen čnému programu Švédska na rok 2015 
 
 
  
 
Odporúčanie 
ODPORÚ ČANIE RADY 
ktoré sa týka národného programu refor iem Švédska na rok 2015 a ktorým sa 
predkladá stanovisko Rady ku konvergen čnému programu Švédska na rok 2015 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na 
jeho článok 9 ods. 2, 
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1176/2011 zo 16. novembra 
2011 o prevencii a náprave ma kroekonomických nerovnováh2, a najmä na jeho článok 6 ods. 1, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie3, 
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu4, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finan čného výboru, 
so zreteľom na stanovisko Výbor u pre sociálnu ochranu, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Komisie o iniciova ní novej stratégie 
pre rast a zamestnanos ť nazvanej Európa 2020 , založenej na posilnenej koordinácii 
hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu 
a konkurencieschopnosti. 
(2) Na základe návrhov Komisie pr ijala Rada 13. júla 2010 odporú čanie týkajúce sa 
všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 
2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozh odnutie týkajúce sa usmernení pre 
politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spolo čne tvoria „integrované 
usmernenia“, pri čom členské štáty boli vyzvané, aby ich zoh ľadnili vo svojej 
vnútroštátnej hospodárskej politik e a politike zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2015) 276. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
 (3) Rada 8. júla 2014 prijala odporú čanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem 
Švédska na rok 2014, a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergen čnému programu Švédska na rok 2014. 
(4) Komisia 28. novembra 2014 prijala ro čný prieskum rastu
5, čo znamenalo za čiatok 
európskeho semestra koordinácie hospodárs kej politiky na rok 2015. Komisia v ten 
istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme 
varovania6, v ktorej ur čila Švédsko za jeden z členských štátov, vo vz ťahu ku ktorým 
sa vykoná h ĺbkové preskúmanie. 
(5) Európska rada 18. decembra 2014 schválila  priority pre oživenie investícií, 
zrýchlenie štrukturálnych refori em a vykonávanie zodpovednej fiškálnej 
konsolidácie podporujúcej rast. 
(6) Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Švédsku na rok 20157. Táto 
správa obsahovala posúdenie pokroku, kt orý Švédsko dosiahlo pri plnení odporú čaní 
pre jednotlivé krajiny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje aj výsledky 
hĺbkového preskúmania pod ľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011. Na základe 
tejto analýzy dospela Komisia k záver u, že vo Švédsku existujú makroekonomické 
nerovnováhy, ktoré si vyžaduj ú politické opatrenia a m onitorovanie. Najmä dlh 
domácností zostáva na ve ľmi vysokej úrovni a na ďalej sa rozširuje v dôsledku 
zvyšovania cien nehnute ľností, pretrvávajúcich níz kych úrokových mier, vysokých 
daňových stimulov a obmedzenej ponuky nehnute ľností. Pozornos ť s i  a j  n a ďalej 
zasluhuje makroekonomický vývoj s pojený so súkromným dlhom. 
(7) Švédsko 23. apríla 2015 predložilo svoj  národný program reforiem na rok 2015 
a 24. apríla 2015 svoj konvergen čný program na rok 2015. S cie ľom zohľadniť 
prepojenia medzi nimi sa obi dva tieto programy posudzovali sú časne. 
(8) Švédsko sa v sú časnosti nachádza v preventívnej časti Paktu stability a rastu. 
Švédska vláda vo svojom konvergen čnom programe na rok 2015 plánuje postupne 
zlepšovať celkový deficit na 1,4 % HDP v roku 2015, dosiahnu ť vyrovnaný rozpo čet 
v roku 2018 a na ďalej plniť strednodobý cie ľ – štrukturálny deficit vo výške 1 % 
HDP – po čas celého programového obdobia. O čakáva sa, že pomer verejného dlhu 
k HDP dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 44,2 % a že bude postupne klesa ť na 
40,0 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto 
rozpočtové prognózy, je vierohodný. B ude však potrebné spresni ť opatrenia na 
podporu naplánovaných cie ľových deficitov od roku 2016. Na základe prognózy 
Komisie z jari 2015 sa predpokladá, že štr ukturálne saldo bude v roku 2015 v súlade 
so strednodobým cie ľom –1 % a že v roku 2016 sa zlepší na –0,9 % HDP. Rada na 
základe svojho posúdenia konvergen čného programu a s oh ľadom na prognózu 
Komisie z jari 2015 zastáva názor, že možno o čakávať, že Švédsko dodrží 
ustanovenia Paktu st ability a rastu. 
(9) Na rozdiel od mnohých iných členských štátov ceny nehnute ľností vo Švédsku 
nezaznamenali žiadnu významnú úpravu a od polovice roku 2013 vykazujú silný rast. Z hĺbkového preskúmania, ktoré vykonala Ko misia, vyplýva, že švédske ceny 
nehnuteľností vyzerajú by ť nad svojimi základnými hodnotami. Je to čiastočne 
v dôsledku priaznivých základných kategórií, ak o sú vyšší disponibilný príjem, nízke 
úrokové miery a priaznivý demografický vývoj. V správe o krajine sa však 
                                                
 
5 COM(2014) 902. 
6 COM(2014) 904. 
7 SWD(2015) 46 final. 
 
 identifikovali hybné faktory cien nehnute ľností – tak na strane dopytu, ako aj na 
strane ponuky. Na strane  dopytu sú to obzvláš ť priaznivé úverové stimuly. Tlak na 
rast cien nehnute ľností okrem toho vytvára aj švédsky da ňový systém, ktorý 
poskytuje jedny z najsilnejších da ňových stimulov za vlastníctvo nehnute ľnosti 
v Únii. Týmto sa zárove ň vo Švédsku podnietil nárast dlhu domácností, ktorý je 
vysoký a rastie rýchlejšie než vo zvyšku EÚ. Aj ke ď sú celkové aktíva domácností 
na vysokej úrovni a disponib ilné príjmy sa v posledných rokoch zvyšovali, sektor 
domácností je v sú časnosti zranite ľnejší než predtým a vysoká úrove ň zadlženosti 
domácností predstavuje riziko  pre makroekonomickú stabilitu. Ú činky 
zvýhodňovania dlhu pri zda ňovaní príjmu fyzickýc h osôb by sa mali rieši ť 
prostredníctvom post upného obmedzovania da ňovej odpo čítateľnosti platieb úrokov 
z hypotekárnych úverov alebo prostrední ctvom zvyšovania periodických daní 
z nehnute ľného majetku. Okrem toho je potrebné úsilie, aby sa zvýšilo nízke tempo 
amortizácie hypoték s cie ľom znížiť rast zadlženosti domácností. 
(10) Na strane ponuky vedú štruktur álne nedostatky k nedostato čnej ponuke 
nehnuteľností a podnecujú rast cien nehnute ľností. Tieto zábrany obmedzujú 
mobilitu pracovnej sily a vytvára jú sociálne výzvy pre zranite ľné skupiny. Ponuku 
brzdí neú činné využívanie existujúceho bytového fondu, ako aj nedostato čné 
štrukturálne investície do nove j výstavby. Mali by sa posilni ť najmä stimuly pre 
obce, aby aktívne podporovali investície  do výstavby a zaoberali sa potrebami 
bývania zranite ľných skupín. Je potrebné posilni ť hospodársku sú ťaž v sektore 
stavebníctva, na dosiahnutie čoho by sa mali zabezpe čiť plne transparentné postupy 
verejného obstarávania. Plánovacie a odvolacie postupy sú zd ĺhavé a zložité a mali 
by sa zjednoduši ť. Nepružnos ť na trhu s nájomným bývaním, ktorý zrejme neplní 
svoju úlohu pri zmier ňovaní tlaku na ceny nehnute ľností alebo pri podpore potrieb 
mobility, je udávaná prevažne ako dôvod vysokej úrovne regulácie nájmu. Táto 
nepružnos ť by sa mala rieši ť prostredníctvom postupnej reformy systému 
stanovovania nájomného. To by malo umožni ť väčšie rozdiely v úrovniach 
nájomného, ktoré by mohli vies ť k účinnejšiemu využívaniu existujúceho bytového 
fondu, a vä čšiu slobodu v zmluvách medzi jednotlivými nájomníkmi a majite ľmi 
nehnuteľností. 
(11) Vláda podniká kroky na zlepšenie výsle dkov škôl po ich výraznom zhoršení 
v poslednom desa ťročí, ktoré prispieva k pomerne vysokej miere nezamestnanosti 
mladých ľudí. Vláda takisto prijíma opatrenia na u ľahčenie prechodu zo vzdelávania 
na trh práce a na zlepšenie za členenia mladých ľudí s nízkym vzdelaním a ľudí 
z prostredia migrantov na trh práce. V tejto oblasti bude potrebné sledova ť pokrok. 
(12) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej 
politiky Švédska, ktorú uverejnila v sprá ve o tejto krajine na rok 2015. Zárove ň 
posúdila konvergen čný program, národný program refo riem a následné opatrenia 
v nadväznosti na odporú čania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. 
Zohľadnila nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú 
politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzh ľadom na 
potrebu posilni ť celkovú správu hospodárskych záležitostí Euró pskej únie 
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceh o vnútroštátneho rozhodovania. Jej 
odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedeného 
odporúčania 1. 
 
 (13) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergen čný program Švédska 
a dospela k názoru8, že Švédsko dodržiava Pakt stability a rastu. 
(14) Rada na základe h ĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto 
posúdenia preskúmala národný program reforiem a konvergen čný program. Jej 
odporúčania pod ľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do 
odporúčania 1. 
ODPORÚ ČA, aby Švédsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cie ľom: 
1. Rieši ť nárast dlhu domácností, a to pomo cou úpravy fiškálnych stimulov, najmä 
pomocou postupného obmedzovania da ňovej odpo čítateľnosti platieb hypotekárnych 
úrokov alebo pomocou zvyšovania periodických daní z nehnute ľného majetku 
a zrýchľovania tempa amortizácie hypotek árnych úverov. Na zmiernenie 
štrukturálnej nedostato čnej ponuky nehnute ľností podpori ť hospodársku sú ťaž 
v sektore stavebníctva, zjednoduši ť plánovacie a odvolacie postupy v stavebníctve 
a pozmeni ť systém stanovovania nájomného, aby umož ňoval úrovne nájomného, 
ktoré budú viac orientované na trh. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda 
                                                 
8 Pod ľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.