(2)Francúzsko ako krajina, ktorej menou je euro, by malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania pre eurozónu, ktoré je premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4.

(3)Správa o Francúzsku na rok 2017 bola uverejnená 22. februára 2017. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Francúzsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 12. júla 2016, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Francúzska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Obsahovala aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli uverejnené takisto 22. februára 2017. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Francúzsku existujú nadmerné makroekonomické nerovnováhy. Francúzsko sa v kontexte nízkeho rastu produktivity vyznačuje predovšetkým slabou konkurencieschopnosťou a vysokým a stále rastúcim verejným dlhom. Riziko nepriaznivých účinkov na francúzske hospodárstvo, ako aj riziko negatívnych účinkov presahovania na hospodársku a menovú úniu, je vzhľadom na jeho veľkosť obzvlášť významné.

(4)Francúzsko 28. apríla 2017 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2017 a svoj program stability na rok 2017. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny sa zohľadnili v programoch členských štátov týkajúcich sa európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na roky 2014 – 2020. V súlade s právnou úpravou EŠIF platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní pre jednotlivé krajiny, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoje príslušné programy EŠIF a uskutočnil v nich zmeny. Komisia k uplatňovaniu uvedených pravidiel poskytla ďalšie usmernenia.

(6)Francúzsko v súčasnosti podlieha nápravnej časti Paktu stability a rastu. Vláda vo svojom programe stability na rok 2017 plánuje v súlade s odporúčaním Rady z 10. marca 2015 odstrániť nadmerný deficit do roku 2017 a dosiahnuť celkový deficit vo výške 2,8 % HDP. Celkový deficit sa má podľa plánu ďalej znižovať, a to až na 1,3 % HDP v roku 2020. Strednodobý rozpočtový cieľ, ktorým je štrukturálny deficit na úrovni 0,4 % HDP, sa má podľa plánu dosiahnuť do roku 2019. Prepočítané štrukturálne saldo však podľa prognóz dosiahne v roku 2020 výšku –1,2 % HDP, takže počas programového obdobia sa strednodobý cieľ nepodarí dosiahnuť. Podľa programu stability sa očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP klesne z 95,9 % v roku 2018 na 93,1 % HDP v roku 2020. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Zároveň platí, že opatrenia potrebné na podporu plánovaných cieľových deficitov na obdobie od roku 2018 neboli dostatočne konkretizované.

(7)Rada 10. marca 2015 Francúzsku odporučila, aby do roku 2017 odstránilo nadmerný deficit a aby v roku 2017 dosiahlo deficit verejných financií vo výške 2,8 % HDP, čo je v súlade so zlepšením štrukturálneho salda o 0,9 % HDP. Na základe prognózy Komisie z jari 2017 sa predpokladá, že celkový deficit dosiahne v roku 2017 výšku 3,0 % HDP, čo je nad úrovňou cieľového deficitu odporúčaného Radou. Za predpokladu nezmenenej politiky sa odhaduje, že v roku 2018 dosiahne celkový deficit výšku 3,2 % HDP, čo prekračuje referenčnú hodnotu stanovenú v zmluve a naznačuje riziká súvisiace s trvalou nápravou nadmerného deficitu. Odporúčané fiškálne úsilie sa navyše podľa očakávaní v období, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite, nevyvinie, keďže konsolidačná stratégia, ktorú uskutočňuje Francúzsko, sa opiera primárne o zlepšovanie cyklických podmienok a pretrvávanie prostredia s nízkymi úrokovými sadzbami, na ktoré však orgány nemajú žiadny dosah.

(8)Ak by sa v roku 2018 napokon dosiahla včasná a trvalá náprava, Francúzsko by začalo podliehať preventívnej časti Paktu stability a rastu a prechodnému dlhovému pravidlu. Od Francúzska sa vzhľadom na jeho fiškálnu situáciu, a najmä na jeho úroveň dlhu očakáva, že bude vykonávať ďalšie úpravy smerom k strednodobému rozpočtovému cieľu, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 0,4 % HDP. Podľa spoločne dohodnutej matice úprav stanovenej v Pakte stability a rastu predstavuje daná úprava požiadavku, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2018 nepresiahla 1,2 %. To by zodpovedalo ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Za predpokladu nezmenenej politiky existuje v roku 2018 riziko značnej odchýlky od uvedenej požiadavky. Existuje aj riziko, že Francúzsko v roku 2018 nedodrží prechodné dlhové pravidlo, keďže sa predpokladá zhoršenie štrukturálneho salda o 0,5 % HDP, a nie dosiahnutie minimálnej lineárnej štrukturálnej úpravy vo výške 0,4 % HDP. Rada celkovo zastáva názor, že Francúzsko musí byť v roku 2017 pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek a že v roku 2018 budú potrebné ďalšie opatrenia na dodržanie ustanovení Paktu stability a rastu. V nariadení (ES) č. 1466/97 sa však stanovuje, že pri posudzovaní rozpočtových plánov a výsledkov by sa malo brať do úvahy rozpočtové saldo členského štátu so zreteľom na cyklické podmienky. Ako sa pripomína v sprievodnom oznámení Komisie k týmto odporúčaniam pre jednotlivé krajiny, pri posudzovaní návrhu rozpočtového plánu na rok 2018 a následnom posudzovaní rozpočtových výsledkov v roku 2018 sa bude musieť náležite zohľadniť cieľ, ktorým je plnenie zámerov fiškálnej politiky, ktoré prispievajú k posilneniu prebiehajúceho oživenia a k zabezpečeniu udržateľnosti verejných financií Francúzska. Komisia v tejto súvislosti zamýšľa využiť daný priestor na vlastné uváženie so zreteľom na cyklickú situáciu vo Francúzsku.

(9)Úroveň verejných výdavkov vo Francúzsku je jedna z najvyšších v EÚ. Pomer výdavkov k HDP má podľa prognóz v roku 2017 dosiahnuť 56,2 % HDP, čo je o 9,7 percentuálneho bodu viac než v EÚ. Francúzsko sleduje konsolidačnú stratégiu, ktorá sa opiera najmä o výdavky a ktorá je založená najmä na klesajúcich úrokových mierach a škrtoch verejných investícií. Je však nepravdepodobné, že prostredie s nízkymi úrokovými mierami pretrvá aj v strednodobom horizonte, a škrty produktívnych investícií by mohli ohroziť budúci hospodársky potenciál. Naopak, v rámci preskúmaní výdavkov sa identifikoval celý rad možných spôsobov na zvýšenie efektívnosti, ktoré sa nerealizovali. Z preskúmaní výdavkov pochádza len zlomok – menej ako 2 % – celkových plánovaných úspor na výdavkoch vo výške 50 miliárd EUR na obdobe rokov 2015 až 2017. V rozpočte na rok 2016 sa však len časť z nich sa premietla do konkrétnych opatrení, zatiaľ čo opatrenia v zákone o rozpočte na rok 2017 vychádzali z opatrení, ktoré boli identifikované už v preskúmaní výdavkov z roku 2015. Úspory vychádzajúce z preskúmaní výdavkov by mohli byť výrazne vyššie, ak by sa rozšírili skúmané oblasti výdavkov a ak by sa realizovala viacročná stratégia s cieľom plne transformovať identifikované úspory do konkrétnych rozpočtových opatrení.

(10)Vysoké príspevky na sociálne zabezpečenie v kombinácii s vysokou úrovňou zdaňovania zaťažujú podniky, čo môže odradiť súkromné investície a brániť rastu spoločností a prijímaniu nových zamestnancov. Pokračuje sa vo vykonávaní opatrení zameraných na zníženie nákladov práce, pričom sa v apríli 2016 začala druhá etapa znižovania príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie, ktorá sa naplánovala v rámci paktu zodpovednosti a solidarity. Vláda navyše zvýšila výšku daňovej úľavy na konkurencieschopnosť a zamestnanosť (CICE) na rok 2017 zo 6 % na 7 %. Tieto opatrenia na zníženie daňovo-odvodového zaťaženia zlepšili od roku 2013 konkurencieschopnosť Francúzska, ale straty vzniknuté v minulosti sa ešte nepodarilo dobehnúť. Pri priemernej mzde malo v roku 2015 Francúzsko najvyššiu úroveň príspevkov zamestnávateľov na sociálne zabezpečenie v EÚ vyjadrenú ako podiel celkových nákladov práce hradených zamestnávateľom, a to napriek jej klesajúcej tendencii. V nedávnych hodnoteniach týchto opatrení sa zdôraznil ich pozitívny účinok na zamestnanosť a ziskové rozpätia firiem, ale na plnohodnotné posúdenie ich vplyvu na mzdy, investície, zamestnanosť a ziskové rozpätia firiem sú potrebné ďalšie hodnotenia. Z nedávnych hodnotení tiež vyplýva, že konsolidácia všetkých schém na zníženie nákladov práce a ich premena na trvalé zníženie príspevkov na sociálne zabezpečenie by optimalizovala ich účinok na zamestnanosť a investície.

(11)V roku 2016 bola efektívna priemerná daňová sadzba pre právnické osoby najvyššia v EÚ (na úrovni 38,4 %) a ostatné dane z výroby sú tiež obzvlášť vysoké. Francúzsko v snahe zvrátiť tento trend oznámilo opatrenia na zníženie zákonnej sadzby dane z príjmu právnických osôb na 28 % v roku 2020. Daňové zaťaženie je zároveň stále menej orientované na spotrebu než v iných členských štátoch EÚ. Francúzsko sa v roku 2014 umiestnilo na 27. mieste v EÚ v daňových príjmoch zo spotreby vyjadrených ako podiel celkového daňového zaťaženia. Systém DPH sa vyznačuje štandardnou sadzbou, ktorá je v porovnaní so susednými krajinami stredne vysoká, a uplatňovaním nízkych znížených sadzieb na veľký počet položiek. Zložitosť daňového systému predstavuje prekážku pre dobre fungujúce podnikateľské prostredie. Francúzsko má vysoké daňové zaťaženie spojené s mnohými daňovými úľavami, zníženými sadzbami a veľkým počtom rôznych režimov zdanenia, čo má za následok zvýšené náklady na dodržiavanie predpisov a zvýšenú mieru neistoty. Celkové daňové výdavky vo Francúzsku sú značné a dosahujú výšku viac než 3 % HDP. Administratívne náklady daňových orgánov spojené s výberom daní sú vysoké a pohybujú sa nad priemerom EÚ.

(12)V roku 2016 klesla miera nezamestnanosti na 10,1 %. V prípade mladých ľudí, nízko kvalifikovaných pracovníkov a osôb narodených mimo EÚ je nezamestnanosť vyššia. Prebiehajúce reformy v oblasti riadenia sú mimoriadne dôležité pre zosúladenie možností odbornej prípravy s vyhliadkami na zamestnanie a potrebami hospodárstva. Uchádzači o zamestnanie, menej kvalifikovaní pracovníci a zamestnanci MSP zároveň čelia pretrvávajúcim ťažkostiam súvisiacim s prístupom k odbornej príprave. Zabezpečenie ich účasti na odbornej príprave a relevantnosti poskytovanej odbornej prípravy si môžu vyžadovať posilnenie existujúcich opatrení a prerozdelenie zdrojov. Mladí ľudia, vrátane najmenej kvalifikovaných mladých ľudí, stále čelia ťažkostiam pri vstupe na trh práce. V tejto súvislosti opatrenia prijaté na podporu učňovskej prípravy zatiaľ prinášajú pozitívne výsledky. Ponúkaná počiatočná odborná príprava, najmä keď sa uskutočňuje na školách a v niektorých častiach terciárneho sektora, nie je dostatočne prepojená s pracovnými príležitosťami. Žiaci zo znevýhodneného prostredia sú navyše častejšie vedení smerom k počiatočnému odbornému vzdelávaniu, čo je takisto dôvodom väčšiny predčasných ukončení štúdia a prispieva to k vysokej miere nerovnosti v oblasti vzdelávania. Vplyv sociálno-ekonomického postavenia na výsledky študentov je najvyšší v OECD.

(13)V roku 2016 bolo zamestnaných iba 54,5 % ľudí v produktívnom veku narodených mimo EÚ. Miera zamestnanosti žien (45,4 %) patrila medzi najnižšie v EÚ. Rozdiel v zamestnanosti ľudí narodených mimo EÚ a narodených vo Francúzsku sa v roku 2016 zvýšil na 17,5 percentuálneho bodu (v prípade žien na 23,7 percentuálneho bodu). Tieto slabé výsledky v prípade osôb narodených mimo EÚ zhoršujú celkovú mieru zamestnanosti a predstavujú chronicky nedostatočné využívanie pracovnej sily. Aj druhá generácia imigrantov vykazuje slabé výsledky v oblasti zamestnanosti, ktoré nemožno vysvetliť rozdielmi vo veku, vzdelaní a v zručnostiach. Rozdiely vo výsledkoch v oblasti vzdelávania sú navyše stále značné, keďže druhá generácia imigrantov ich vyrovnáva len čiastočne. V záujme riešenia tejto výzvy je nevyhnutné uplatniť komplexnú stratégiu obsahujúcu najmä opatrenia cielené na jazykové znalosti, zvyšovanie zručností a odbornú prípravu, pracovné poradenstvo, ako aj ďalšie cielené aktívne politiky trhu práce. Pre podporu účasti na trhu práce je mimoriadne dôležitý účinný prístup k službám, a takisto opatrenia proti diskriminačným postupom, ktoré negatívne vplývajú na prijímanie ľudí narodených mimo EÚ a imigrantov druhej generácie.

(14)Francúzska minimálna mzda sa od roku 2013 prispôsobovala pravidlám pre indexáciu miezd. V kontexte nízkej inflácie a spomalenia rastu miezd bol jej rast nižší ako rast referenčných miezd. Zatiaľ čo v porovnaní s mediánom mzdy je minimálna mzda vysoká, náklady práce pri minimálnej mzde sa znížili na základe oslobodení od príspevkov na sociálne zabezpečenie. Zvýšenia minimálnej mzdy stimulujú nárast mzdy vo väčšine kategórií pracovníkov a hrozí, že budú vytvárať tlaky na mzdovú kompresiu. Indexácia minimálnej mzdy je síce dôležitá z hľadiska zachovania kúpnej sily pracovníkov, súčasný mechanizmus indexácie by však mohol prispieť k odkladaniu nevyhnutnej celkovej úpravy miezd. V súčasnej situácii vysokej nezamestnanosti navyše existujú riziká, že náklady práce pri minimálnej mzde budú brániť pracovným príležitostiam pre nízko kvalifikovaných pracovníkov. Skupina nezávislých odborníkov každoročne posudzuje minimálnu mzdu vo Francúzsku a poskytuje nezáväzné stanoviská, čo sa týka jej vývoja. Na ich stanovisko k jej ad hoc zvyšovaniu sa doteraz vždy bral ohľad a toto stanovisko zohráva dôležitú úlohu pri kontrole používania takéhoto ad hoc zvyšovania.

(15)Spolu so zákonom o práci, sociálnom dialógu a profesionálnej kariére z júla 2016 sa vo Francúzsku zaviedli opatrenia zamerané na zlepšenie schopnosti firiem prispôsobiť sa hospodárskym cyklom a na zníženie segmentácie. Zákonom sa objasňujú pravidlá individuálneho prepúšťania z hospodárskych dôvodov, rozširuje sa rozsah pôsobnosti kolektívnych dohôd na väčšinovom princípe na úrovni spoločností a zvyšuje sa účinnosť kolektívneho vyjednávania. Pretrvávajúca vysoká úroveň nezamestnanosti vytvára tlak na udržateľnosť systému dávok v nezamestnanosti. V tejto súvislosti dosiahli v marci 2017 sociálni partneri dohodu o novom dohovore o dávkach v nezamestnanosti, ktorú má schváliť francúzska vláda a ktorej cieľom je zníženie ročného deficitu o 1,2 miliardy EUR.

(16)Aj keď sa Francúzsku podarilo zlepšiť jeho celkovú regulačnú výkonnosť, podnikateľské prostredie je v porovnaní s hlavnými konkurentmi aj naďalej priemerné. Napriek pokračujúcemu úsiliu o zjednodušenie podniky stále čelia vysokému regulačnému zaťaženiu a perspektíve rýchlo sa meniacich právnych predpisov. To predstavuje jednu z hlavných prekážok pre súkromné investície. Francúzsko prijalo spolu s uvedeným programom zjednodušovania kroky na zníženie byrokracie pre podniky, ale značné množstvo opatrení prijatých pred rokom 2016 ešte nebolo vykonaných. Účinky zamestnaneckých limitov aj naďalej ovplyvňujú rozvoj firiem s dôsledkami pre ich ekonomickú a trhovú výkonnosť. Zvýšené sociálne a fiškálne povinnosti, ktoré sa vzťahujú na firmy presahujúce určitý počet zamestnancov, ich môžu odradiť od toho, aby expandovali až na veľkosť, ktorá by im umožnila vyvážať a inovovať. Tieto účinky pochádzajúce z limitov môžu zase ovplyvniť produktivitu, konkurencieschopnosť a internacionalizáciu firiem. Na základe empirických dôkazov sú limity 10 a 50 zamestnancov pre zamestnávateľov skutočne mimoriadne nákladné. Francúzske hospodárstvo sa vyznačuje neprimerane nízkym podielom spoločností s počtom zamestnancov nad uvedenými limitmi, z čoho vyplýva súvislosť medzi týmito dvoma javmi.

(17)Hospodárska súťaž v oblasti služieb sa v mnohých odvetviach zlepšila, ale niektoré hospodársky dôležité odvetvia, ako napríklad účtovníctvo, architektúra, služby poskytovania domácej starostlivosti, ubytovacie a stravovacie služby, taxislužby a služby prenájmu vozidiel s vodičom, sa stále vyznačujú nízkou úrovňou hospodárskej súťaže a/alebo regulačnými prekážkami. Pri týchto službách aj naďalej existujú prekážky, a to najmä nadmerné regulačné požiadavky, ktoré odrádzajú od vstupu do týchto odvetví alebo v nich obmedzujú účinnú hospodársku súťaž. Zmiernenie týchto prekážok by mohlo umožniť existujúcim alebo novým firmám využívať novinky v oblasti technologického a digitálneho rozvoja, zvýšiť ich konkurencieschopnosť a/alebo vstupovať na trhy, a priniesť tak výhody pre spotrebiteľov vo forme nižších cien a lepšej kvality služieb. Komisia na tento účel začala v januári 2017 ako súčasť balíka opatrení na riešenie prekážok na trhoch so službami vzájomné hodnotenie, pričom vyzvala členské štáty EÚ, aby vykonali hodnotenie príslušných existujúcich prekážok, ktoré u nich obmedzujú prístup k určitým povolaniam.

(18)Úroveň inovácií vo Francúzsku nezodpovedá výsledkom európskych inovačných lídrov. Aj naďalej pretrváva vysoká miera zložitosti a celková koordinácia zostáva výzvou. Nesúlad medzi výškou finančnej podpory poskytnutej z verejných zdrojov a priemernými výsledkami Francúzska v oblasti inovácií vyvoláva pochybnosti o efektívnosti mechanizmov finančnej podpory z verejných zdrojov. Najmä spolupráca medzi verejným výskumom a podnikmi je nedostatočná a má negatívny vplyv na hospodárske výstupy systému inovácií.

(19)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Francúzska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2017. Zároveň posúdila program stability, národný program reforiem a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Francúzsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Francúzsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí EÚ zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(20)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability a jej stanovisko je premietnuté najmä do ďalej uvedeného odporúčania 1.

(21)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem a program stability. Jej odporúčania vydané podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do ďalej uvedených odporúčaní 1 až 4,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Francúzsko v rokoch 2017 a 2018 prijalo opatrenia s cieľom: