Okrem špecifických technológií je hnacou silou transformácie hyperkonektivita. Výsledkom je zvýšená konvergencia priemyselných odvetví, výrobkov, technológií a služieb. Počet pripojených zariadení na celom svete by sa mohol zvýšiť z 30,4 miliardy v roku 2020 na 200 miliárd v roku 2030. Zvýšená prepojenosť predmetov, miest a ľudí povedie k novým produktom, službám, obchodným modelom, režimom kombinujúcim súkromný a pracovný život. Zároveň bude predstavovať zvýšené riziko kybernetických útokov a výpadkov sietí v digitálnom aj fyzickom svete, napr. v základných infraštruktúrach, ako sú potrubia a nemocnice. Takisto by mohla zvýšiť ohrozenie duševného vlastníctva a straty a krádeže údajov. Hyperkonektivita sa s pandémiou len zrýchlila a jej sociálny vplyv treba pozorne monitorovať.

Napriek neistote, ktorá sprevádza vznikajúce technológie, je jasné, že viaceré prelomové inovácie môžu mať kľúčový význam pre dvojakú transformáciu a konkurencieschopnosť. EÚ je technologickým priekopníkom v oblasti modernej výroby a materiálov, pričom jej spoločnosti poskytujú množstvo kľúčových faktorov umožňujúcich využívanie celosvetových výrobných liniek. Je lídrom v oblasti budúcej inteligentnej a udržateľnej mobility a nízkouhlíkových technológií. Kapacity EÚ v oblasti umelej inteligencie, veľkých dát (big data) a robotiky sú podobné ako v Japonsku, ale musí dobehnúť lídrov – USA a Čínu. Pokiaľ ide o kľúčové kvantové technológie, v súčasnosti sú na čele USA, Japonsko a Čína. Do roku 2025 bude mať EÚ svoj prvý počítač s kvantovým zrýchlením a ak bude zodpovedať investíciám, do roku 2030 by mohol dosiahnuť špičkovú úroveň kvantových kapacít.

Na to, aby bola EÚ technologicky a digitálne suverénna, bude musieť podporovať rozvoj a osvojovanie znalostí a technológií zameraných na človeka. EÚ je silným aktérom v oblasti znalostí a inovácie: zodpovedá takmer za 20 % celkovej svetovej činnosti v oblasti výskumu a vývoja, publikácií a patentovania. V oblasti súkromných investícií do výskumu a iných ukazovateľov však za globálnymi konkurentmi zaostáva. V porovnaní s Austráliou, Kanadou, Japonskom, Južnou Kóreou a Spojenými štátmi má EÚ nedostatočnú výkonnosť. Od roku 2014 sa jej pozícia zlepšila voči Austrálii, Kanade, Brazílii, Indii, Rusku a Južnej Afrike, ale zhoršila sa voči Japonsku, Južnej Kórei, USA a Číne.

Tlak na bezpečnosť vody a potravinovú bezpečnosť bude naďalej rásť. Niektoré časti Európy sa už nachádzajú pod strednou až vysokou úrovňou nedostatku vody (obrázok 1) a ich počet sa má časom ešte zvýšiť. Nedostatok vody sa stane obzvlášť problematickým v južnom susedstve EÚ, čo môže viesť k zhoršeniu konfliktov a tlaku na migráciu. Táto otázka môže mať nepriamy vplyv aj na EÚ, a to prostredníctvom potravinovej neistoty a cenových otrasov. Viac ako 40 % dovozu poľnohospodárskych výrobkov do EÚ by sa do roku 2050 mohlo stať veľmi citlivým na sucho, čo by vyvolalo boj o vodu a úrodnú pôdu. Celkovo by vplyv sucha na hospodárstvo EÚ mohol do roku 2100 dosiahnuť viac ako 65 miliárd EUR ročne. Zóny poľnohospodárskej činnosti sa smerom na sever posúvať nebudú, pretože vyššie priemerné teploty v severnej Európe bude sprevádzať riziko zvýšených chladných vĺn spôsobených oslabeným Golfským prúdom.

Zmena klímy už bezprecedentne a nezvratne ovplyvnila každý región na Zemi. Pokiaľ ide o súčasnú trajektóriu, globálne otepľovanie v nasledujúcich dvoch desaťročiach pravdepodobne prekročí 1,5 stupňa Celzia a do roku 2050 dosiahne úroveň 2 stupne Celzia. Prvý rok s globálnou teplotou na tejto úrovni by mohol nastať už v nasledujúcich piatich rokoch. Každým ďalším zvýšením o 0,5 stupňa Celzia sa zvýši intenzita a frekvencia extrémnych výkyvov počasia, ako sú suchá, lesné požiare alebo záplavy, a to aj na miestach, kde to v minulosti nebolo bežné. Stúpajúce teploty znamenajú aj väčšie topenie ľadu a vyššie hladiny mora. Tieto zmeny budú mať závažné dôsledky pre životné prostredie, zdravie, potravinovú bezpečnosť a bezpečnosť vody, ako aj pre ľudskú bezpečnosť a vývoj. Za posledné desaťročie sa každý rok objavilo počasie, ktoré spôsobilo vysídlenie odhadované na priemerne asi 23 miliónov ľudí, a migračné tlaky sa budú ďalej zvyšovať. Do roku 2050 bude čiastočne v dôsledku ekologických vplyvov potrebovať humanitárnu pomoc viac ako 200 miliónov ľudí .

V oddiele II sa identifikujú významné globálne štrukturálne trendy do roku 2050, ktoré ovplyvnia schopnosť a slobodu EÚ konať: zmena klímy a ďalšie environmentálne výzvy; digitálna hyperkonektivita a technologické transformácie; tlak na demokraciu a hodnoty; zmeny v globálnom poriadku a demografii. V oddiele III sa stanovuje desať oblastí, v ktorých by EÚ mohla posilniť svoju otvorenú strategickú autonómiu a celosvetové vedúce postavenie. V správe sa zdôrazňuje, že budúca schopnosť EÚ a jej sloboda konať budú závisieť od toho, či je dnes EÚ schopná prijať ambiciózne rozhodnutia v identifikovaných oblastiach politiky a riadiť sa svojimi hodnotami a záujmami.

Nové technológie a hyperkonektivita však nie sú bez problémov. V dôsledku automatizácie zaniknú niektoré pracovné miesta. Len v EÚ v roku 2018 sa zistilo, že približne 14 % dospelých pracovníkov čelí veľmi vysokému riziku automatizácie. V budúcnosti by sa mohlo automatizovať 50 % súčasných pracovných miest na celom svete, pričom medzi jednotlivými krajinami a odvetviami budú výrazné rozdiely. Objavia sa nové pracovné miesta, ale budú si vyžadovať nové zručnosti. Ak sa tieto trendy nebudú riešiť, môže to viesť k narušeniu základných sociálnych práv a k väčším nerovnostiam a závislostiam v rámci štátov a medzi nimi. Digitálna transformácia môže okrem toho zvýšiť objem elektronického odpadu a podnietiť dopyt po energii alebo využívanie vzácnych zdrojov.

3.Tlak na demokratické modely riadenia a hodnoty

EÚ je najväčšou skupinou demokracií na svete, ale demokratická správa vecí verejných na celom svete upadá. Rok 2020 bol v poradí 15. rokom oslabenia politických práv a občianskych slobôd na celosvetovej úrovni, ktorý v mnohých regiónoch ešte zhoršila pandémia koronavírusu. 34 % svetovej populácie žije v krajinách, v ktorých demokratická správa vecí verejných upadá, a iba 4 % žijú v krajinách, ktoré sa stávajú demokratickejšími. Je pravdepodobné, že geopolitická súťaž, polarizácia a napätie medzi jednotlivými štátmi pretrvá aj v nadchádzajúcich desaťročiach. Ak bude prebiehajúce narúšanie demokratickej správy vecí verejných pokračovať, zasiahne zavedené aj rozvíjajúce sa demokracie. Dlhodobá výkonnosť demokratických systémov závisí od ich schopnosti prispôsobiť sa novým skutočnostiam a zachovať si odolnosť voči vnútorným a vonkajším výzvam.

Oblasti nestability a konfliktov v blízkosti EÚ budú pravdepodobne pretrvávať a môžu dokonca rásť. Štátne aj neštátne subjekty pravdepodobne posilnia svoje hybridné nástroje vrátane využívania prelomových technológií, šírenia dezinformácií a dezinformácií, informačných operácií a vojenského aj nevojenského vplyvu. Na migračný tlak bude mať naďalej vplyv potláčanie slobôd a demokratických reforiem, ako aj pokračujúca nestabilita v krajinách a regiónoch v blízkom susedstve EÚ, ako je Afganistan alebo Sýria.

Rozsiahle dezinformácie stimulované novými nástrojmi a online platformami budú predstavovať čoraz väčšie výzvy pre demokratické systémy a stimulovať nový druh informačnej vojny. Tieto riešenia využívajú krajiny, organizované zločinecké skupiny, podniky alebo jednotlivci na šírenie dezinformácií na celom svete alebo na získanie konkurenčnej výhody. Mohlo by to ohroziť naše demokracie, polarizovať diskusie a vystaviť zdravie, bezpečnosť a životné prostredie riziku.

4.Zmeny v celosvetovom usporiadaní a demografii.

Svetová populácia dosiahne 8,5 miliardy obyvateľov v roku 2030 a 9,7 miliardy v roku 2050. Populačný rast bude nerovnomerný. V mnohých vyspelých ekonomikách bude stagnovať. Očakáva sa, že populácia EÚ klesne na niečo viac ako 420 miliónov obyvateľov, čo predstavuje 4,3 % podiel na svetovej populácii. Ázia by sa v 40. rokoch 21. storočia mohla dostať do inflexného bodu, po ktorom sa očakáva, že počet obyvateľov sa najskôr ustáli a potom okolo polovice storočia začne klesať, pričom východná Ázia zaznamená rýchly demografický pokles. Predpokladá sa, že populácia Afriky sa v rokoch 2017 až 2035 zvýši z 1,2 miliardy na 1,8 miliardy obyvateľov, pričom približne polovica populácie by mala byť mladšia ako 21 rokov. V roku 2050 budú najľudnatejšími krajinami India, Čína, Nigéria, USA a Pakistan (obrázok 2). Demografický rast ovplyvní geopolitické ambície, ale môže spôsobiť problémy v oblasti udržateľnosti alebo migrácie. Do roku 2050 sa počet obyvateľov v produktívnom veku v Európe zníži približne o 16 % a v Číne o 17 %, zatiaľ čo v Severnej Amerike a Indii bude rásť. Predpokladaný medián veku obyvateľstva EÚ stúpne zo 43,9 v roku 2020 na 48,2 roka do roku 2050. V mnohých oblastiach EÚ sa predpokladá prudké zvýšenie pomeru celkovej ekonomickej závislosti. Ak tento trend bude pokračovať, do roku 2050 môže byť na každých 100 pracovníkov v EÚ 135 závislých osôb, ktoré nie sú zamestnané.

Nasledujúce desaťročia sa budú vyznačovať rastúcim prerozdelením svetovej moci, pričom jej geo-hospodárske ťažisko sa presunie smerom na východ. Krajiny G7 (Kanada, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Japonsko, Spojené kráľovstvo, USA) v súčasnosti predstavujú približne 40 % svetového HDP, čo je pokles oproti vyše 60 % v roku 1975. Hospodársky význam „emerging 7“ (7 krajín na vzostupe) (Brazília, Čína, India, Indonézia, Mexiko, Rusko, Turecko) predstavuje približne dve tretiny hospodárskeho významu krajín G7. Tento pomer sa v období do roku 2050 zvráti. Do konca tohto desaťročia sa má najväčším hospodárstvom stať Čína, zatiaľ čo India pravdepodobne v nasledujúcich 20 rokoch predbehne EÚ (obrázok 3). Rast HDP v krajinách na vzostupe a rozvojových krajinách sa však nevyhnutne nepremieta do lepšej kvality života ich občanov, a to ani v krajinách s vysokým HDP na obyvateľa. Kľúčovými výzvami pre rozvíjajúce sa ekonomiky na vzostupe naďalej zostávajú rast nerovnosti a nižšie environmentálne a pracovné normy.

Svetová rivalita a nestabilita sa pravdepodobne zvýšia. Určujúcou črtou geopolitického prostredia by sa mohla stať hospodárska súťaž medzi USA a Čínou. K mocenskému prerozdeleniu ďalej prispeje energetická transformácia. Najviac to postihne vývozcov fosílnych palív s najmenej diverzifikovanými ekonomikami a/alebo najslabšími inštitúciami. Na druhej strane, krajiny s veľkou kapacitou na výrobu a vývoz energie z obnoviteľných zdrojov získajú vplyv. EÚ môže očakávať pokračujúce napätie a nepriaznivú hospodársku súťaž (aj zo strany Číny, a Ruska), čo si vyžiada spoľahlivé politiky na dosiahnutie stability a prosperity, a to najmä v susedstve. Nové napätie by mohlo vyplynúť z hospodárskej súťaže v sporných oblastiach, ako je vesmír alebo Arktída. Bezpečnosť EÚ by čoraz viac mohli ohroziť narastajúce hrozby vyplývajúce z organizovanej trestnej činnosti, korupcie, extrémizmu, terorizmu a hybridných hrozieb vrátane využívania migrácie na politické ciele.

Obrázok 3: Predpokladané podiely svetového HDP

Určujúcimi prvkami čoraz multipolárnejšieho globálneho poriadku bude pravdepodobne viacrozmerná hospodárska súťaž a hlboké vzájomné závislosti. Z dôvodu intenzívnejšej rivality v mnohých oblastiach je globálne riadenie a infraštruktúra vystavené riziku fragmentácie. Pravdepodobne sa objavia rozmanitejšie a asertívnejšie subjekty so zvyšujúcimi sa kapacitami a ašpiráciami. Medzi ne patria neštátne a vnútroštátne subjekty, ako aj nadnárodné hnutia. Keďže žiaden aktér nebude sám schopný dominovať vo všetkých regiónoch a oblastiach politiky, naďalej budú vznikať a rozvíjať sa strategické závislosti a kapacity.

III.RIEŠENIE VÝZIEV A VYUŽITIE PRÍLEŽITOSTÍ PRE CELOSVETOVÉ VEDÚCE POSTAVENIE EÚ

1.Zabezpečenie udržateľných a odolných systémov zdravotnej starostlivosti a potravín

Systémy zdravotnej starostlivosti EÚ patria medzi najpokročilejšie na svete, ich udržateľnosť a odolnosť sa však musia zvýšiť. To zahŕňa investície do inovatívnych modelov starostlivosti (napr. integrovaná starostlivosť, telemedicína), posilnenie pracovnej sily v zdravotníctve, zameranie na preventívne opatrenia a riešenie komorbidity. Na zabezpečenie zdravšieho starnutia bude treba skombinovať zdravší životný štýl a fyzickú aktivitu s inteligentnými alternatívami dlhodobej starostlivosti, ako sú diaľkové medicínske riešenia a robotika domácej starostlivosti. Dodatočné náklady spojené so starnutím obyvateľstva by mohli zmierniť nové technológie spojené so sociálnou a zdravotnou politikou, ktoré by zároveň umožnili starším ľuďom a osobám so zdravotným postihnutím žiť samostatnejšie. Online interakcia, monitorovanie a primeraná starostlivosť pacientov o seba by mohli priniesť ročné úspory vo verejných výdavkoch na zdravotnú starostlivosť v celej EÚ vo výške až 120 miliárd EUR. Prostredníctvom spoločného európskeho dátového priestoru pre zdravie by sa mohol podporiť rýchly vývoj a zavádzanie personalizovanej medicíny na základe rozhodnutí založených na údajoch, čím by sa zlepšila účinnosť a dostupnosť zdravotnej starostlivosti.

Už na začiatku pandémie sa naplno prejavila strategická závislosť EÚ od tretích krajín, pokiaľ ide o kritický tovar, ako sú lieky. Z 5200 dovážaných výrobkov je EÚ vo veľkej miere závislá od dovozu 137 výrobkov v „citlivých ekosystémoch“, pričom 14 z nich patrí do zdravotného ekosystému. Významná časť účinných zložiek používaných pre generické lieky, ako aj väčšina surovín a medziproduktov používaných vo farmaceutickom priemysle, pochádza z Indie a Číny. Obe krajiny posilňujú svoje environmentálne a bezpečnostné opatrenia v chemickom priemysle a Čína zatvára niektoré výrobné závody. To by mohlo mať vplyv na dostupnosť a ceny liekov. EÚ disponuje silnými kapacitami na výrobu inovatívnych liekov, musí však zaistiť bezpečnosť dodávok kritických nepatentovaných výrobkov najmä prostredníctvom konsolidovaných dodávateľských reťazcov cez alternatívne zdroje. Farmaceutické dodávateľské reťazce sú však veľmi zložité a vyžadujú si najvyššiu kvalitu. Sú preto obzvlášť citlivé na prerušenie dodávok. V prípade krízy v oblasti verejného zdravia alebo prerušenia dodávok nie je možné v krátkodobom horizonte zabezpečiť alternatívnych výrobcov určitých kľúčových komponentov. Dostupnosť určitých výrobkov je však pre verejné zdravie vždy kľúčová. V EÚ by mohli k zavedeniu alebo obnoveniu výroby niektorých kritických liekov a zdravotníckym protiopatreniam mohli prispieť inovácie vo výrobných procesoch, ktorými by sa kompenzovali prípadné vyššie výrobné náklady v EÚ a posilnilo vedúce postavenie v ekologickej a digitálnej farmaceutickej výrobe.

Schopnosť EÚ riešiť novú zdravotnú krízu by posilnila európska zdravotná únia. Pandémia poukázala na potrebu riadneho preskúmania štruktúr a mechanizmov EÚ relevantných pre prevenciu cezhraničných zdravotných hrozieb a príslušnú reakciu. Silnejšia európska zdravotná únia by mohla posilniť kolektívnu pripravenosť EÚ na ohrozenie zdravia, ako aj zlepšiť koordináciu v čase krízy. Cezhraničné zdravotné hrozby pomôže predvídať Úrad EÚ pre pripravenosť a reakciu na núdzové zdravotné situácie (HERA), ktorý podporí pripravenosť a reakciu tým, že sa zameria na anticipačné hodnotenia hrozieb, prognózy, získavanie informácií o trhu a mapovanie nových patogénov a technológií. Tieto poznatky takisto pomôžu úradu HERA usmerniť vypracovanie výročnej správy o stave pripravenosti. V celosvetovom meradle je naďalej dôležité posilniť medzinárodnú pripravenosť a reakciu na budúce pandémie, najmä reformou Svetovej zdravotníckej organizácie a posilnením jej schopnosti riešiť núdzové situácie v oblasti zdravia. To zahŕňa aj prípravu medzinárodnej zmluvy o pandémiách a posilnenie miestnych výrobných kapacít. Jediný spôsob, ako zabrániť opakovaniu podobných kríz v budúcnosti, je multilateralizmus.