SK Úradný vestník Európskej únie C 159/7

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

2013/C 159/06

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O ZMENU

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (2)

ŽIADOSŤ O ZMENU V SÚLADE S ČLÁNKOM 9

„CHAOURCE“

ES č.: FR-PDO-0217-0940-24.01.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Položka v špecifikácii výrobku, ktorej sa zmena týka

—  Názov výrobku — ☒ Opis výrobku —  Zemepisná oblasť — ☒ Dôkaz o pôvode — ☒ Spôsob výroby —  Súvislosť — ☒ Označovanie — ☒ Vnútroštátne požiadavky —  Iné (uveďte)

2. Druh zmeny (zmien)

— ☒ Zmena jednotného dokumentu alebo zhrnutia —  Zmena špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument, ani zhrnutie —  Zmena špecifikácie, ktorá nevyžaduje zmenu uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] —  Dočasná zmena špecifikácie, vyplývajúca z uloženia povinných sanitárnych alebo rastlinolekárskych opatrení orgánmi verejnej moci [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3. Zmena (zmeny)

3.1. Zmena bodu 2) Opis výrobku

— Surovina: povinnosť spracovať plnotučné mlieko, ktorého zloženie nie je upravené, aby sa tak zabránilo pridaniu alebo ubratiu tuku alebo bielkovín.

— Množstvo tuku vo výrobku sa znížilo s cieľom zamedziť nadmernému množstvu tuku, ktoré nie je tradičnou vlastnosťou výrobku.

— Povrchová flóra: spresnenia týkajúce sa prevládajúcej plesne Penicillium Candidum a prítomnosti plesne Geotrichum.

— Bol pridaný opis organoleptických vlastností.

— Veľkosti syrov: obe veľkosti boli upresnené a vymedzené kontrolovateľnými cieľovými hodnotami.

3.2. Zmena bodu 4) Dôkaz o pôvode

Položka „dôkaz o tom, že výrobok pochádza z vymedzenej zemepisnej oblasti“ sa so zreteľom na vývoj vnútroštátnych zákonov a právnych predpisov skonsolidovala a zahŕňa najmä ohlasovacie povinnosti a vedenie registrov o vysledovateľnosti výrobku a o monitorovaní podmienok výroby.

Pridali sa prvky umožňujúce lepšie sledovanie mlieka a syrov s cieľom zaručiť pôvod výrobkov s daným označením. Kontrola špecifikácie označenia pôvodu sa organizuje na základe plánu kontroly, ktorý vypracuje kontrolný orgán.

Do tejto položky sa navyše pridali a doplnili viaceré ustanovenia týkajúce sa registrov a hlásení umožňujúce zaistiť vysledovateľnosť syrov.

3.3. Zmena bodu 5) Spôsob výroby

Produkcia mlieka: táto časť bola upravená tak, aby sa ozrejmila súvislosť s územím prostredníctvom pôvodu zvierat a ich krmiva. Ide o minimálny limit 80 % zvierat narodených v danej oblasti a o definíciu pravidiel vymedzujúcich krmivovú sebestačnosť v rámci oblasti. Tieto pravidlá sa týkajú aj riadenia pastvy a postavenia trávy v kŕmnej dávke (definuje sa minimálna dĺžka pasenia pre jalovice a laktujúce zvieratá), ako aj požiadaviek v súvislosti s krmivami a doplnkami.

Výroba syra: vymedzenie rôznych fáz výroby pomocou kontrolovateľných cieľových hodnôt (teplota a trvanie zretia, syrenia, odkvapkávania, schnutia a dozrievania, definovanie pH pri formovaní a syrení).

3.4. Zmena bodu 8) Označovanie

Navrhujú sa určité pravidlá na vymedzenie označovania výrobku a na zlepšenie čitateľnosti označenia pre spotrebiteľa (používanie symbolu CHOP EÚ a loga zoskupenia …).

3.5. Zmena bodu 9) Vnútroštátne požiadavky

Na koniec špecifikácie bola vložená tabuľka hlavných bodov kontroly.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (3)

„CHAOURCE“

ES č.: FR-PDO-0217-0940-24.01.2012

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Názov

„Chaource“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.3. Syry

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Výrobok „Chaource“ je mäkký syr s povrchovou plesňou prevažne mliečneho pôvodu, ktorý sa vyrába výlučne z plnotučného kravského mlieka, do ktorého sa nepridali a z ktorého sa neubrali žiadne tuky, ani bielkoviny.

Jeho hmota je solená a obsahuje najmenej 40 percent sušiny, ktorá je minimálne zo 48 percent tvorená tukom.

Jeho kôrka musí byť dominantným spôsobom pokrytá bielou plesňou Penicillium Candidum. Povolená je prítomnosť mramorovaného alebo zvrásneného povrchu v dôsledku prítomnosti plesne Geotrichum.

Výrobok vydáva jemnú hubovú vôňu a môže tvoriť ovocné arómy, napríklad po lieskových orieškoch. Má jemnú chuť čerstvých húb.

Má tvar valca s rovnými stenami. Vyrába sa v dvoch veľkostiach:

— veľký formát s hmotnosťou 450 až 700 gramov na konci minimálnej doby dozrievania, ktorý je typický vnútorným priemerom formy 110 až 115 milimetrov,

— malý formát s hmotnosťou 250 až 380 gramov na konci minimálnej doby dozrievania, ktorý je typický vnútorným priemerom formy 85 až 90 milimetrov.

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Mlieko používané na výrobu výrobku „Chaource“ je plnotučné kravské mlieko, do ktorého sa nepridali a z ktorého sa neubrali žiadne tuky, ani bielkoviny okrem tých, ktoré obsahuje prostredie kultúr mliečnych fermentov, najviac ale 3 %. Musí sa zbierať, skladovať a spracúvať nezávisle od iného mlieka buď úplným oddelením okruhov zberu a výrobní, alebo v samostatnom zariadení oddelením mlieka a spracovaných výrobkov od zberu mlieka až po dozrievanie syrov.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu)

Priemerný ročný podiel krmív vyrobených v poľnohospodárskom podniku tvorí najmenej 75 % sušiny celkovej kŕmnej dávky stáda dojníc. Okrem toho, priemerný podiel krmív pochádzajúcich zo zemepisnej oblasti označenia „Chaource“ tvorí najmenej 85 % sušiny celkovej kŕmnej dávky stáda dojníc.

Dojnice, ktorých mlieko sa používa na výrobu, majú prístup na pastviny najmenej 5 mesiacov v roku. V tomto období majú k dispozícii minimálnu trávnatú plochu 20 árov na jednu dojnicu, ktorej mlieko sa používa na výrobu. V prípade kŕmenia zeleným krmivom, ktoré dopĺňa pasenie, nesmú plochy určené na toto kŕmenie zeleným krmivom presiahnuť 10 árov na jednu dojnicu, ktorej mlieko sa používa na výrobu.

Trávová zložka krmiva dojníc, ktorých mlieko sa používa na výrobu, je stanovená na najmenej 30 % sušiny objemových krmív. Trávová zložka krmiva jalovíc, ktorá sa vypočítava nezávisle od trávovej zložky krmiva dojníc, je stanovená na najmenej 30 % sušiny objemových krmív. Tieto požiadavky platia neustále počas celého roka.

Priemerný ročný podiel krmivových doplnkov dojníc je nižší ako 27 % sušiny celkovej kŕmnej dávky.

Celková kŕmna dávka dojníc je definovaná ako súhrn podávaných objemových krmív a doplnkov.

Pozitívny zoznam krmív a koncentrovaných krmív je uvedený v špecifikácii.

Po odstavení a pred prvou laktáciou musia jalovice absolvovať povinné obdobie pasenia v zemepisnej oblasti označenia v trvaní najmenej 4 mesiace.

3.5. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti

Produkcia mlieka, výroba syra a jeho dozrievanie sa musia uskutočniť v zemepisnej oblasti.

3.6. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď.

—

3.7. Špecifické pravidlá označovania

Etiketa musí obsahovať názov označenia pôvodu, ako aj symbol CHOP Európskej únie.

Používanie akéhokoľvek iného prívlastku či označenia spolu s týmto označením pôvodu na etikete, v reklame, na faktúrach alebo v obchodnej dokumentácii je zakázané s výnimkou:

— obchodných značiek,

— označení „tradičný“ alebo „tradičná výroba“, vyhradených výlučne pre tradičných spracovateľov uznávaných podľa predpisov týkajúcich sa daného remesla,

— označení „dozreté v“ alebo „prevádzka na dozrievanie“ alebo akýchkoľvek iných označení odkazujúcich na dozrievanie výrobku,

— loga syndikátu na ochranu syra „Chaource“, „Syndicat de Défense du Fromage de Chaource“,

Na etikete sa ďalej musí nachádzať názov a úplná adresa posledného spracovateľa, t. j. prevádzky na dozrievanie, oprávneného používať označenie pôvodu „Chaource“.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť produkcie predstavuje veľmi obmedzenú zemepisnú oblasť na hraniciach medzi departementmi Aube a Yonne, ktorá zahŕňa vlhký prírodný región Champagne, ktorého centrom je obec Chaource.

Departement Aube

Celkovo zahrnuté kantóny: Aix-en-Othe, Bar-sur-Seine, Bouilly, Chaource, Ervy-le-Châtel, Mussy-sur-Seine, Les Riceys a Troyes (sedem kantónov).

Departement Yonne

Celkovo zahrnuté kantóny: Ancy-le-Franc, Crusy-le-Châtel, Flogny-la-Chapelle, Tonnerre.

Celkovo zahrnuté obce: Bagneaux, Boeurs-en-Othe, Cérilly, Chigy, les Clérimois, Coulours, Flacy, Foissy-sur-Vanne, Fontaine-la-Gaillarde, Fournaudin, Maillot, Malay-le-Grand, Malay-le-petit, Noé, Saint-Clément, Saligny, Sens, les Sièges, Theil-sur-Vanne, Vareilles, Vaudeurs, Villeneuve-l'Archevêque, Villiers-Louis, Voisines.

Čiastočne zahrnuté obce: Arces-Dilo (časť nachádzajúca sa na sever od štátnej cesty č. 5), Cerisiers (časť nachádzajúca sa na sever od štátnej cesty č. 5), Lailly (časť nachádzajúca sa na juh od departementálnej cesty č. 28), La Postolle (časť nachádzajúca sa na juh od departementálnej cesty č. 28), Soucy (časť nachádzajúca sa na juh od štátnej cesty č. 439), Thorigny-sur-Oreuse (časť nachádzajúca sa na juh od departementálnej cesty č. 28), Vaumort (časť nachádzajúca sa na sever od štátnej cesty č. 5).

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti

A. Prírodné faktory

Oblasť označenia je definovaná kotlinou regiónu Chaourçois, v ktorej prebieha výroba, a podobnými susednými oblasťami. Táto kotlina zahŕňa vlhký prírodný región Champagne, ktorého centrom je obec Chaource. Jej hranicu na severe tvorí les Aumont a rieka Seina, na juhu les Maulnes a rieka Armançon, na západe vápencová plošina Pays d'Othe a na východe rieka Sarce.

Táto kotlina je typická nepriepustným podložím zloženým hlavne z vápenca a ílu. Povrch je zbrázdený veľkým množstvom vodných tokov s početnými prameňmi.

Tento malý región je mimoriadne dobre izolovaný svojím lesom, ktorý sa nachádza medzi dvoma veľkými komunikačnými osami:

— Troyes-Saint-Florentin,

— údolím Seiny.

Ílovité pôdy oblasti sú najčastejšie pokryté prírodnými lúkami. Vďaka konštantnej vlhkosti sú vhodné na rast trávy a nevyužiteľné a nevhodné na pestovanie plodín. V niektorých oblastiach, napríklad vo vlhkých údoliach, sa ich využívanie na pasenie na začiatku sezóny často odďaľuje, v dôsledku čoho tráva stráca svoju výživovú hodnotu a mlieko je ochudobnené („Procès Verbal de l’Assemblée Générale du Contrôle Laitier“, 23. januára 1937).

Vďaka rozmanitosti pôd v oblasti a súvisiacim možnostiam ich využitia sa tu rozšíril polykultúrny chov. Keďže výrobok „Chaource“ podnecuje chovateľskú činnosť, umožňoval a dodnes umožňuje zachovanie tradičných poľnohospodárskych činností v tejto oblasti poznačenej drsnosťou kontinentálnej klímy.

B. Ľudské faktory

Syr sa v tomto regióne udomácnil v stredoveku, čo úzko súviselo s prítomnosťou mnohých kláštorov a veliteľstiev. Mnísi prakticky ako jediní vlastnili lúky a lesy potrebné na kŕmenie dobytka a produkciu mlieka a syra. Väčšina z nich odmietala konzumáciu mäsa, často ho nahradzovali syrom, čím umožnili rozvoj chovu a zachovanie metód spracovania syra.

V priebehu 17. a 18. storočia prevzali tieto poznatky ženy z regiónu a začali vyrábať syry určené výhradne na domácu konzumáciu. Výroba syra musela zapadnúť medzi množstvo každodenných pracovných povinností, takže na ňu zostávalo len málo času. Dojilo sa ráno alebo večer, mlieko sa následne nechalo prirodzene zraziť a v spracovaní sa pokračovalo na konci dňa alebo na druhý deň ráno. Syr sa vyrábal z tučného mlieka, tzn. z neodstredeného mlieka (z mlieka, z ktorého sa neodstránila smotana). Keďže mliečna syrenina mohla pomaly odkvapkávať bez osobitného dohľadu, tento proces sa mimoriadne dobre prispôsobil životnému rytmu farmárok.

Práve tento systém výroby dal syru jeho mliečny charakter a určil hlavné fázy jeho výroby (čas zrážania, spontánne a pomalé odkvapkávanie).

Syry sa konzumovali rôznymi spôsobmi, čerstvé i suché. Čerstvé syry sa vo všeobecnosti uprednostňovali v lete pre svoju čerstvosť, ale aj z praktických dôvodov. Dozrievanie sa menilo v závislosti od problémov s uchovávaním, ktoré najčastejšie súviseli s teplotou: keď boli podmienky nepriaznivé, syry sa konzumovali čerstvé, aby sa neskazili, a keď to podmienky dovolili, mohli sa uchovávať až dva mesiace. Tieto zvyklosti súvisiace s konzumáciou pretrvali až dodnes a dali vznik dvom veľkostiam syra, ktoré sa vyvinuli mierne odlišnými spôsobmi.

Syry, ktoré sa neskonzumovali na farme, sa predávali na trhoch. Stopy týchto obchodov nachádzame od roku 1829 (október 1929, „Tableau des foires existantes dans le département de l’Aube“). Syry väčšinou vykupovali obchodníci so syrom, ktorí ich predávali na miestnych trhoch, ale aj v dôležitých francúzskych mestách, ako Paríž, Lyon, Dijon, Toulouse, Remeš, Méty, Douai, Clermont-Ferrand, Annecy a Lons-le-Saunier.

S rozvojom poľnohospodárstva v 19. a 20. storočí sa zvýšil výťažok mlieka, čo umožnilo aj zvýšenie mliekarenskej výroby. Rozvíja sa predaj na trhoch. Výroba syrov a ich predaj napriek tomu zostali náročnými činnosťami a farmárky uprednostňovali predaj mlieka mliekarniam, ktoré sa tu začali objavovať. V dôsledku nedostatku farmárskych syrov sa obchodníci so syrom pustili do ich výroby. Na začiatku 60. rokov 20. storočia výrobcovia syra definitívne prevzali štafetu od farmárok.

Postup výroby a používaná surovina vždy umožňovali výrobcom dosiahnuť pridanú hodnotu v porovnaní so suchými a menšími syrmi pochádzajúcimi z čiastočne odstredeného mlieka (s odstránenou smotanou), ktoré sa vyrábali v okolí.

5.2. Špecifickosť výrobku

A. Špecifické vlastnosti výrobku

Výrobok „Chaource“ sa vyrába výlučne z plnotučného kravského mlieka.

Jeho hmota s pridanou suchou soľou je mazľavá, poddajná a zároveň dostatočne pevná. Jeho zvláštnosťou je dostredivé dozrievanie, vďaka čomu časom vynikne kontrast medzi jeho krémovou vonkajšou časťou a jemnou, mierne zrnitou štruktúrou stredu.

Jeho kôrka je dominantným spôsobom pokrytá bielou plesňou Penicillium Candidum.

Výrobok vydáva jemnú hubovú vôňu a môže tvoriť ovocné arómy, napríklad po lieskových orieškoch. Má jemnú chuť čerstvých húb.

Je to jediný kravský syr mliečnej výroby s povrchovou plesňou, ktorý má tvar vysokého valca s rovnými stenami. Tento tvar súvisí najmä s používaním foriem výrazne vyšších ako širších, ktoré umožňujú zadržať významné množstvo syreniny a podporujú jej spontánne odkvapkávanie jednoduchým pôsobením gravitácie, teda bez akéhokoľvek vonkajšieho zásahu.

B. Predchádzajúce používanie názvu a známosť

Ústna tradícia siaha do prvej polovice 19. storočia. V tomto období farmárky z oblasti Chaourçois vyrábali syr z mlieka svojich kráv, ktorý sa už vtedy nazýval „syr z Chaource“.

Už doktor Pourriau vo svojom diele „La Laiterie“ z roku 1872 a potom pán Huguier-Truelle v diele „Le Petit Guide de la fermière de l’Aube“ z roku 1883 presne opísali syry z „Chaource“ a hlavné pravidlá ich výroby.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Definícia zemepisnej oblasti zodpovedá tradičnej oblasti výroby syra „Chaource“ a chovu mliečneho hovädzieho dobytka.

Striedanie vápencových a ílovitých pôd viedlo k zakladaniu poľnohospodárskych podnikov zameraných na polykultúrno-chovnú výrobu, pričom niektoré oblasti nachádzajúce sa na ílovitých pôdach a v údoliach zaplavovaných vodnými tokmi sa zamerali na produkciu pastvín.

Postupy chovu priamo ovplyvňuje charakter klímy a pôd v oblasti, ako aj zemepisná poloha. Táto poloha, t. j. na prieniku viacerých oblastí plemien hovädzieho dobytka, viedla k nezáujmu o plemená kráv v prospech miestnych zvierat. Sebestačné fungovanie poľnohospodárskych podnikov, ktoré sa snažili čo najviac zhodnotiť miestne zdroje, prinieslo uprednostňovanie potravy (krmív a doplnkov) vyrábanej priamo v poľnohospodárskom podniku alebo v blízkom okolí (najmenej 75 % potravy pochádza priamo z poľnohospodárskeho podniku a 85 % z oblasti). V dôsledku toho získala tráva nezanedbateľný význam vo výžive zvierat, či už v podobe pastvy (viac než 20 árov na kravu počas aspoň 5 mesiacov), alebo v konzervovanej forme (viac než 30 % užitočnej sušiny v krmivách). Keďže táto tráva často pochádza z prirodzene zaplavovaných lúk, jej kvalita nie je dostačujúca na produkciu mlieka s vhodnou štruktúrou na výrobu syra. Z toho vyplýva nutnosť dopĺňať ju inými krmivami bohatými na energiu a doplnkami.

Chudobnosť mlieka, ale aj a najmä prispôsobenie sa svojim obmedzeným pracovným podmienkam prirodzene viedlo farmárky k tomu, že sa zamerali na výrobu mliečneho syra s použitím plnotučného mlieka (preto syry obsahujú najmenej 48 % tuku v sušine). Keďže ich poľnohospodárske povinnosti boli početné a rôznorodé, výrobe syrov mohli venovať len málo času. Potrebovali preto systém prispôsobený ich životnému rytmu, ktorý by si vyžadoval len málo dohľadu. Tým sa vysvetľuje, prečo sú fázy výroby také dlhé a zjednodušené (zrážanie najmenej 12 hodín, spontánne a pomalé odkvapkávanie). Aj dozrievanie prebiehalo v závislosti od životného rytmu: v lete sa syry vo všeobecnosti konzumovali čerstvé pre ich osviežujúcu mliečnu chuť a pre zjavné dôvody súvisiace s uchovávaním. Keď to podmienky dovolili, konzumovali sa dozretejšie. Tieto zvyklosti súvisiace s konzumáciou pretrvali a viedli k vzniku dvoch typov výroby s podobnou dĺžkou dozrievania: výroba malých dozretých syrov a výroba väčších syrov so začínajúcou plesňou a s výraznejšou mliečnou chuťou.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

[článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006 (4)]

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChaource.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12. Zmenené nariadením EÚ č. 1151/2012.

(3) Zmenené nariadením (EÚ) č. 1151/2012.

(4) Porovnaj poznámku pod čiarou 3.