Stanovisko Výboru regiónov na tému: „Prírodné katastrofy (požiare, záplavy, suchá)“

(2006/C 206/03)

VÝBOR REGIÓNOV,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu zo 4. apríla 2006 požiadať ho v súlade s článkom 265 ods. 4 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva o stanovisko na túto tému,

so zreteľom na rozhodnutie svojho predsedu z 23. marca 2006, v súlade s článkom 40 ods. 2 vnútorného poriadku, menovať pána Valcárcela Sisa, predsedu autonómnej oblasti regiónu Murcia (ES-EĽS), hlavným spravodajcom stanoviska na túto tému,

so zreteľom na svoje stanovisko k „Oznámeniu Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov k posilňovaniu kapacít Európskej únie v oblasti civilnej obrany“ (KOM(2004) 200, konečné znenie – CdR 241/2003 fin (1)),

keďže:

prijal na svojom 64. plenárnom zasadnutí, ktoré sa konalo 26. – 27. apríla 2006 (schôdza z 26. apríla) jednohlasne nasledujúce stanovisko:

NÁZORY A ODPORÚČANIA VÝBORU REGIÓNOV

Výbor regiónov

poznamenáva, že miestne a regionálne orgány, ako inštitúcie najbližšie občanom, sú v prípadoch prírodných katastrof zainteresované a zapojené do diania ako prvé a ich aktívna účasť pri príprave, implementácii a kontrole politík a aktivít zvládania prírodných katastrof je preto veľmi dôležitá. Preto by sa každý členský štát mal postarať o to, aby mali regióny a mestá k dispozícii racionálne, dobre fungujúce nástroje právneho, materiálneho a finančného charakteru, ktoré potrebujú na plnenie svojich úloh.

žiada inštitúcie Spoločenstva, aby zvážili, či nie je vhodné začleniť do spomínanej stratégie aj zemetrasenia a s nimi súvisiace javy, ako aj sopečné výbuchy, a to z dôvodu ich katastrofických dôsledkov;

upozorňuje na to, že je dôležité, aby spomínaná stratégia zahŕňala vo všetkých etapách informačné a vzdelávacie opatrenia a opatrenia na zaangažovanie občanov do problematiky rizika prírodných katastrof a plán činností, pričom mimoriadnu pozornosť treba venovať deťom a mládeži a ďalším ohrozeným skupinám v prípade mimoriadnych udalostí, ako sú napríklad staršie osoby a osoby s obmedzenou schopnosťou pohybu;

pripomína, že s cieľom znížiť častý výskyt požiarov by sa aktivity Európskej únie mali sústrediť na boj proti príčinám požiarov a mali by sa stanoviť adekvátne preventívne opatrenia a opatrenia na ochranu lesov, vyzýva Komisiu, aby dohliadala na správne uplatňovanie existujúcej európskej legislatívy súvisiacej s touto problematikou;

ľutuje, že opatrenia programu Forest Focus Programme na prevenciu požiarov nie sú začlenené do základnej osnovy nového programu LIFE Plus;

domnieva sa, že treba oceniť existenciu Európskej jednotky civilnej ochrany a upozorňuje, že by bolo prospešné, aby členské štáty hľadali spôsoby ako zabezpečiť adekvátnu vzájomnú spoluprácu medzi civilnými a vojenskými jednotkami, pričom odporúča začlenenie vojenských pohotovostných jednotiek do systému civilnej ochrany Spoločenstva;

poukazuje na to, že štrukturálne fondy sú hlavným nástrojom na financovanie preventívnych opatrení a manažovania katastrof. V tejto súvislosti považuje za dôležité, aby sa napravila nedostatočná súčinnosť medzi štrukturálnymi fondmi a Fondom solidarity za pomoci zavedenia do praxe teoretického prístupu „od rekonštrukcie k rozvoju“, čo znamená účasť miestnych a regionálnych orgánov pri manažovaní prírodných katastrof;

(1) Ú. v. EÚ C 43, 18.2.2005, s. 38

PRÍLOHA:

Príklady osvedčených postupov pri prevencii prírodných katastrof

1. ESCAPE – European Solutions by Co-operation and Planning in Emergencies (Európske riešenia pomocou spolupráce a plánovania v prípade mimoriadnych udalostí –- záplav v pobrežných oblastiach)

Partneri z najviac postihnutých oblastí vo Veľkej Británii, Holandsku a Belgicku zahájili projekt ESCAPE s cieľom zmierniť negatívne dôsledky záplav. Tento projekt presiahol rámec prevencie a manažmentu rizík a snažil sa o zlepšenie politiky územného plánovania, stratégií povodňového manažmentu, pohotovostných plánov a informovanosti verejnosti, aby bolo možné minimalizovať škody spôsobené pobrežnými záplavami.

Jednou z hlavných aktivít bola kampaň na zvýšenie informovanosti verejnosti o záplavách. S použitím videa, konferencií a tlače sa robila osveta medzi deťmi i dospelými, miestnym obyvateľstvom i odborníkmi, aby pochopili, aké riziká súvisia so záplavami. Kampaň tiež vysvetľovala, čo možno očakávať od vlád a ako si môžu ľudia pomôcť sami. Ďalšou dôležitou aktivitou bolo vypracovanie flexibilného, multifunkčného pohotovostného plánu na záchranu miestneho obyvateľstva, turistov a podnikov v prípade záplav. Cezhraničný rámec pre pohotovostné plánovanie je k dispozícii aj iným.

V rámci projektu ESCAPE bol tiež vypracovaný a otestovaný prílivový informačný systém (High Water Information System – HIS) pre morské záplavy, ktorý monitoruje príliv, silu vetra a výšku vĺn. Tento systém bol zjednotený s podporným systémom pre rozhodovanie (Decision Support System – DSS), ktorý odhaduje čas potrebný na evakuáciu postihnutej oblasti a navrhuje únikové cesty využitím údajov, ako napr. kapacita ciest a demografické údaje. Miestne, regionálne a národné orgány, ktoré sú zodpovedné za pohotovostné plány i za územné plánovanie, môžu využívať systémy HIS a DSS, aby mohli predpovedať dôsledky a čas výskytu morských záplav. http://www.interregnorthsea.org/project-details.asp?id=1-16-31-7-526-02

2. AWARE - Attention to warning and readiness in emergencies (Pozornosť varovaniam a pripravenosť na mimoriadne situácie)

Jedným zo záverov projektu ESCAPE je, že keďže mimoriadne udalosti nepoznajú hranice, ani pohotovostné plány by sa nemali končiť na hraniciach. Projekt AWARE možno považovať za nástupcu projektu ESCAPE. Zatiaľ čo ESCAPE ohraničuje svoju pôsobnosť len na záplavy, AWARE zahŕňa aj iné oblasti. Definujúcou črtou projektu je širokospektrálna spolupráca pri prírodných a človekom spôsobených katastrofách, aby sa zlepšila kvalita pohotovostného plánovania a informovanosť obyvateľstva o rizikách.

AWARE sa sústreďuje na posilnenie informovanosti s cieľom znížiť zraniteľnosť ľudí v cezhraničných oblastiach počas katastrof a následne po nich, a to zlepšením informačných a komunikačných zdrojov a kanálov. S cieľom lepšie informovať ľudí, médiá, úrady a pohotovostné zložky o súvisiacich rizikách a o tom, ako treba konať a reagovať v prípade katastrofy, budú pre mladých ľudí a odborníkov prebiehať dve kampane o permanentnej informovanosti. Po nich bude nasledovať správa o dohode s médiami o dostatočnom rozsahu ich spravodajstva o katastrofách v jednotlivých krajinách a prípadová štúdia o nástroji, ktorý by v prípade katastrofy umožňoval úradom informovať rodinných príslušníkov a priateľov postihnutých o ich aktuálnom mieste pobytu. Projekt AWARE sa tiež zameriava na obsah a štruktúru informácií a na komunikáciu medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi v cezhraničných regiónoch pred katastrofou, počas nej a po nej. Cieľom je zabezpečiť, aby miestne samosprávy brali do úvahy cezhraničný dosah svojich rozhodnutí a aby boli informované aj úrady na druhej strane hraníc. Na základe spoločného využívania znalostí a skúseností, vďaka výmene informácií a získaných poznatkov, vypracujú partneri správu spolu s odporúčaniami o virtuálnom systéme cezhraničného povodňového manažmentu a zorganizujú dve medziregionálne stretnutia expertov na tému povodňového manažmentu a zmierňovania následkov katastrof. Konečným cieľom projektu je zlepšenie kvality pomoci pri katastrofách v cezhraničných oblastiach prostredníctvom výmeny personálu v zainteresovaných regiónoch a pomocou regionálnych a cezhraničných cvičení (iba na úrovni samospráv), s cezhraničným komponentom alebo medziregionálnymi pozorovateľmi. www.project-aware.com

3. (Chain of Safety) – Bezpečnostný reťazec - iniciatíva pohotovostného plánovania v prípade povodní, pokrývajúca celú oblasť Severného mora

Keďže katastrofy nerozlišujú regionálne ani štátne hranice, nemal by tak robiť ani povodňový a krízový manažment. Európska komisia uznala, že túto otázku treba riešiť, a v súčasnosti v spolupráci s členskými štátmi pracuje na vývoji niekoľkých iniciatív týkajúcich sa európskeho prístupu k pohotovostnému plánovaniu. Projekt Bezpečnostný reťazec má za cieľ prispieť k týmto iniciatívam perspektívou regiónu Severného mora, a to spustením projektu na stanovenie štruktúry pohotovostného plánovania pre prípad záplav, ktorý by bol založený na modeli bezpečnostného reťazca a zahŕňal by celý región Severného mora. Cieľom projektu je uľahčiť spoluprácu, výmenu skúseností a vzájomnú pomoc v prípade záplav v oblasti Severného mora sprostredkovávaním vedomostí o pobrežných záplavách a skúseností s nimi pomocou bezpečnostného reťazca, prepájajúceho celú oblasť Severného mora, aby sa tak zlepšila spolupráca medzi regiónmi Severného mora a minimalizoval sa počet obetí a škôd spôsobených pobrežnými záplavami. Celkovým cieľom projektu je zavedenie pohotovostného povodňového plánu pokrývajúceho celú oblasť Severného mora. Dialo by sa tak v spolupráci so všetkými významnými zainteresovanými subjektmi, aby bolo možné podeliť sa o skúsenosti a osvedčené postupy participujúcich regiónov.

Aktivity v rámci projektu bezpečnostného reťazca môžu byť rozdelené na základe troch hlavných tém: komparatívna analýza existujúcich regionálnych a vnútroštátnych plánov pre prípad záplav v oblasti Severného mora, určenie spoločného prístupu k bezpečnostnému reťazcu v regióne Severného mora a zoznam potrebného a dostupného zariadenia pre zavedenie pohotovostného plánu pre prípad záplav do praxe.

4. Prehĺbenie vedomostnej databázy NEDIES (Natural and Environmental Disaster Information Exchange System – výmenný informačný systém o prírodných a ekologických katastrofách) Spoločného výskumného centra

Ochrana obyvateľov a ochrana životného prostredia v Európe čelí neustálym výzvam a rôznym rizikám vyplývajúcim z prírodných katastrof. Skúsenosti získané systematickou analýzou vývoja predchádzajúcich katastrof a analýzou okolností, ktoré prispeli k ich vzniku, sú preto veľmi dôležité na to, aby sa v budúcnosti znížili riziká a aby sa stanovili priority pre obmedzenie zraniteľnosti. Široké využitie a zverejnenie týchto skúseností je ďalším dôležitým krokom v boji proti výskytu neželaných javov a hlavne pri zmierňovaní ich dôsledkov. S týmto cieľom Spoločné výskumné centrum (JRC) podporuje Výmenný informačný systém o prírodných a environmentálnych katastrofách (NEDIES), ktorého cieľom je príprava a šírenie poznatkov za účelom prevencie, pripravenosti a správnej reakcie na prírodné a technologické katastrofy. Správy o prírodných katastrofách zaznamenané v systéme NEDIES sú dostupné na internete.

S cieľom prehĺbiť a rozšíriť vedomostnú databázu systému NEDIES, ktorá obsahuje údaje súvisiace s katastrofami vrátane získaných skúseností, je potrebné štruktúrovanejšie a dôkladnejšie pochopenie okolností katastrof, aby bolo možné poskytnúť procesu rozhodovania podrobné a hodnotné informácie. Fakulta Univerzity v Zeeland v Holandsku vypracováva v rámci štúdie, ktorú zadali Spoločné výskumné centrum a Európska komisia, schému štruktúrovanej analýzy a priebežného sledovania katastrof, aktivít súvisiacich s manažovaním katastrof, ktoré boli podniknuté pred katastrofami, počas nich a po nich,a subjektov, okolností a iných parametrov ovplyvňujúcich účinnosť manažovania. Účelom je poskytnúť dostatočne štrukturované vstupné informácie a tak z nadobudnutých skúseností ľahšie vyvodiť závery. Výsledky tejto analýzy budú uverejnené v rámci systému bezpečnostného reťazca. Výsledkom bude to, že sa zviditeľnia vzájomne súvisiace dôsledky vyplývajúce z každej etapy.

5. INTERREG III A – Taliansko/Slovinsko: projekt SIMIS pre prepojený monitorovací systém rieky Isonzo – Soča

Cieľom tohto projektu je zlepšiť monitorovací systém povodia rieky Isonzo, a tak zvýšiť bezpečnosť obyvateľstva v prípade záplav. Slúži tiež na zlepšenie nadnárodných bezpečnostných opatrení, posilnenie spolupráce medzi regiónom Friuli Venezia Giulia a Slovinskom a na využitie inovačných technických prostriedkov. S týmto cieľom boli prepojené operačné centrá v Palmanove a Ľubľane a stanovili sa spoločné pravidlá postupu pri zásahu v prípade krízových situácií. Vykonal sa tiež dôkladný hydrologický prieskum povodia a boli nainštalované moderné monitorovacie zariadenia do najkritickejších miest, aby sa dalo predpovedať a predchádzať záplavám. http://www.simis.si

6. Medziregionálny protokol pre cezhraničnú spoluprácu v oblasti civilnej ochrany – Friuli-Venezia Giulia/Korutánsko/Slovinsko

Organizácie civilnej ochrany autonómneho regiónu Friuli Venezia Giulia a regiónu Korutánsko (Slovinská republika) sú si vedomé hrozieb prírodných a človekom vyvolaných katastrof, ktoré môžu ohrozovať obyvateľstvo, a potreby poskytnúť v prípade nebezpečenstva okamžitú vzájomnú pomoc. Sú tiež odhodlané urýchliť a podporiť cezhraničnú spoluprácu v sektore civilnej ochrany. Vyjadrili preto ochotu maximálne navzájom spolupracovať a účinne koordinovať zásahy pri ochrane obyvateľstva, majetku, domov a životného prostredia v susedinom štáte v prípade nebezpečenstva alebo očakávaného nebezpečenstva, vrátane lesných požiarov. Protokoly pre cezhraničnú spoluprácu určujú spoločné operatívne metódy na predpovedanie a prevenciu katastrof, výmenu údajov v reálnom čase a rýchle informovanie v krízových situáciách, vzájomnú pomoc v podmienkach ohrozenia a koordináciu operácií na záchranu postihnutého obyvateľstva zo susedného štátu.

S cieľom realizovať aktivity spoločného záujmu v oblasti civilnej ochrany, týkajúce sa predpovedania, prevencie a výmeny informácií, autonómny región Friuli Venezia Giulia a slovinský región Korutánsko prepájajú navzájom svoje referenčné operačné centrá. Toto prepojenie zabezpečí rýchlu obojstrannú komunikáciu všetkých dôležitých informácií a umožní výmenu know-how a spoločný výcvik. Tieto regióny sa tiež dohodli na prepojení svojich vlastných referenčných operačných centier prostredníctvom účinného systému prenosu a príjmu údajov medzi operačnými centrami, ktorého cieľom je obojstranná výmena dôležitých údajov v reálnom čase, pochádzajúcich zo seizmických, hydrometeorologických, morských a pobrežných meteorologických monitorovacích sietí nainštalovaných na ich území a poskytnutie video-konferenčného prepojenia medzi referenčnými operačnými centrami.

Regióny sa zaviazali k rýchlemu vzájomnému informovaniu medzi referenčnými operačnými centrami o potenciálnom alebo skutočnom riziku ohrozenia obyvateľstva, majetku, domov či prostredia v susediacom štáte v blízkosti hraníc. Zabezpečujú pravidelné stretnutia technikov z rôznych inštitúcií. Podnikli tiež opatrenia na výmenu know-how o významnom technickom a vedeckom pokroku v oblasti civilnej ochrany, čiastočne prostredníctvom spustenia spoločných projektov v oblasti predpovedania a predchádzania prírodných katastrof. Usporadúvajú spoločné výcvikové a simulačné cvičenia, aby sa navzájom oboznámili so svojimi operačnými postupmi v prípade mimoriadnych udalostí. V prípade stavu ohrozenia na svojom vlastnom území, ktoré môže zasiahnuť aj obyvateľstvo susedného štátu, môžu regióny prostredníctvom referenčných operačných centier požiadať o vzájomnú pomoc. Vzájomná pomoc môže v závislosti od dostupných prostriedkov obsahovať aj vyslanie odborníkov, dobrovoľníckych jednotiek s vhodným vybavením a vozidlami, lietadlami a rôznymi druhmi pomoci postihnutému obyvateľstvu susedného štátu, alebo akékoľvek iné kroky, ktoré by mohli pomôcť riešiť krízovú situáciu. Regióny sa dohodli na spolupráci pri opatreniach súvisiacich s hasením lesných požiarov v pohraničných oblastiach. Vzájomná pomoc sa poskytuje bezplatne.

7. DESERTNET – Opatrenia na monitorovanie dezertifikácie v európskej stredomorskej oblasti a boj proti nej

Cieľom projektu „Desertnet“ je štúdium, monitorovanie a udržateľný manažment tých oblastí v okolí Stredozemného mora, ktorým hrozí dezertifikácia. Projekt sa snaží rozumne posúdiť získané informácie a výsledky vedecko-technického výskumu realizovaného v oblastiach, ktoré boli regionálnymi a národnými programami označené ako ohrozené. Majú sa vytvoriť rôzne služby, sieť pilotných opatrení a užívateľov a medziregionálne stredisko pre monitorovanie dezertifikácie, čo by malo napomôcť zriadeniu jednotného systému výmeny údajov a informácií a kontrole fenoménu dezertifikácie.

V rámci projektu „Desertnet“ sa vytvorila sieť pilotných aktivít, ktoré majú pomôcť zahájiť proces štandardizácie metód, založený na porovnaní skúseností z rôznych regiónov. Sieť nadobudla podobu platformy služieb, vďaka ktorej bola vytvorená databáza metód, modelov a dostupných údajov v partnerských regiónoch. V budúcnosti by táto štruktúra mala tiež poskytnúť priamočiarejší manažment aktivít a spolupráce na projektoch a iných činnostiach. Bude slúžiť ako štandard pre najrozšírenejšie a najviac zaužívané postupy. Partneri sa ďalej dohodli posilniť platformu služieb hlavne zvýšením počtu užívateľov. Toto rozšírenie by malo premeniť platformu na virtuálne fórum pre spoločné využívanie know-how tým, že okrem užívateľov budú do nej zapojené aj národné výbory pre boj proti dezertifikácii.

Partnerskými regiónmi sú talianske regióny Ligúria, Kampánia, Kalábria, Toskánsko, Sicília, Emilia Romagna, Basilicata a Sardínia a španielske autonómne oblasti Murcia a Andalúzia. (www.desertnet.org).

8. ROBINWOOD – Revitalizácia vidieckych a horských oblastí pomocou udržateľného rozvoja prostredníctvom zjednoteného manažmentu lesného hospodárstva

Robinwood je projekt, ktorý je spolufinancovaný Európskou komisiou v rámci programu Interreg III C zóna Juh. Projekt má za cieľ socio-ekonomický rozvoj vidieckych oblastí prostredníctvom revitalizácie reťazca zásobovania drevom. Projekt sa snaží zaviesť inovačný prístup, založený na udržateľnom manažmente lesného hospodárstva, ktorý spája aspekty plánovania a environmentálne, energetické, územné, ekonomické a profesijné aspekty.

Projekt Robinwood obsahuje päť hlavných tém:

— koordinácia a manažment programov

— zachovávanie pôdy: cieľom je nájsť spôsoby, ako na predchádzať erózii, obmedziť zosuvy pôdy a záplavy pomocou manažmentu lesného hospodárstva

— zdroje lesného hospodárstva: cieľom je zlepšiť manažment lesného hospodárstva prostredníctvom výmeny osvedčených postupov a riešení problémov s osvedčeniami o stave lesov, s manažmentom a plánovaním; táto zložka bude ukončená tým, že partnerské regióny, ktoré zhodnotia hospodársku a environmentálnu udržateľnosť manažmentu lesného hospodárstva pripravia operačný plán na manažment lesného hospodárstva

— energia: cieľom je zvýšiť využitie lesnej biomasy na výrobu energie z udržateľného zdroja, ktorá je „neutrálna“ z hľadiska CO2

— komunikácia: s cieľom priniesť do vidieckych a horských oblastí nové poznatky z partnerských regiónov. Komunikácia je základným nástrojom na podporu „najvyššej kvality“ a na šírenie osvedčených postupov medzi partnermi v cezhraničných regiónoch.

Participujúce regióny sú: Ligúria (Taliansko), Braniborsko (Nemecko), autonómna oblasť Murcia (Španielsko), Wales (Veľká Británia), Východné Pomoransko (Poľsko) a východné Slovensko (Košický a Prešovský samosprávny kraj).