EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli19. 9. 2022 COM(2022) 459 final 2022/0278(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh a zrušuje sa nariadenie Rady (ES) č. 2679/98 (Text s významom pre EHP) {SEC(2022) 323 final} - {SWD(2022) 288 final} - {SWD(2022) 289 final} - {SWD(2022) 290 final}



DỔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Jednotný trh je jednou z najväčších predností EÚ a predstavuje základ pre jej hospodársky rast a prosperitu. Nedávne krízy, ako je pandémia COVID-19 alebo ruská invázia na Ukrajinu, poukázali na určitú zraniteľnosť jednotného trhu a jeho dodávateľských reťazcov v prípade nepredvídaných narušení a zároveň na to, ako veľmi sa európske hospodárstvo a všetky jeho zainteresované strany opierajú o dobre fungujúci jednotný trh. Okrem geopolitickej nestability môžu zmena klímy a z nej vyplývajúce prírodné katastrofy, strata biodiverzity a globálna hospodárska nestabilita viesť k iným novým núdzovým situáciám. Z toho dôvodu je nevyhnutné zaručiť fungovanie jednotného trhu v obdobiach núdzového stavu. Vplyv krízy na jednotný trh môže mať dve podoby. Kríza môže na jednej strane viesť k výskytu prekážok voľného pohybu v rámci jednotného trhu, a tým k narušeniu jeho fungovania. Na druhej strane, ak je jednotný trh roztrieštený a nefunguje, kríza môže prehĺbiť nedostatok tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii. V dôsledku toho sa dodávateľské reťazce môžu rýchlo prerušiť, spoločnosti môžu čeliť ťažkostiam pri získavaní, dodávaní alebo predaji tovaru a služieb. Prístup spotrebiteľov ku kľúčovým výrobkom a službám sa naruší. Vplyv týchto narušení sa ešte viac zhoršuje v dôsledku nedostatku informácií a právnej čistoty. Okrem priamych spoločenských rizík spôsobených krízou sú občania, a najmä zraniteľné skupiny, konfrontovaní so silnými negatívnymi hospodárskymi dôsledkami. Cieľom návrhu je preto riešiť dva samostatné, ale vzájomne súvisiace problémy: prekážky voľného pohybu tovaru, služieb a osôb v čase krízovej situácie a nedostatok tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii. Nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh (nástroj SMEI) poskytne v úzkej spolupráci so všetkými členskými štátmi a s inými existujúcimi krízovými nástrojmi EÚ silnú flexibilnú riadiacu štruktúru, ako aj cielený súbor nástrojov na zabezpečenie bezproblémového fungovania jednotného trhu počas akejkoľvek budúcej krízovej situácie. Je pravdepodobné, že nie všetky z nástrojov zahrnutých do tohto návrhu budú potrebné zároveň. Jeho účelom je skôr pripraviť EÚ na budúcnosť a vybaviť ju potrebnými prostriedkami, ktoré sa môžu ukázať ako nevyhnutné v danej krízovej situácii, ktorá má závažný vplyv na jednotný trh. Európska rada vo svojich záveroch z 1. – 2. októbra 2020 uviedla, že EÚ sa poučí z pandémie COVID-19 a že sa bude zaoberať zostávajúcou fragmentáciou, prekážkami a slabými stránkami jednotného trhu v núdzových situáciách. Komisia v oznámení o aktualizácií priemyselnej stratégie oznámila nástroj na zabezpečenie voľného pohybu osôb, tovaru a služieb, ako aj väčšej transparentnosti a koordinácie v čase krízy. Iniciatíva je súčasťou pracovného programu Komisie na rok 2022. Európsky parlament uvítal plán Komisie predložiť nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh a vyzval Komisiu, aby ho vypracovala ako právne záväzný štrukturálny nástroj na zabezpečenie voľného pohybu osôb, tovarov a služieb pre prípad budúcich kríz. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Viaceré právne nástroje EÚ obsahujú ustanovenia, ktoré sú významné pre riadenie kríz vo všeobecnosti. Určitými rámcami EÚ a nedávno prijatými návrhmi Komisie sa na druhej strane stanovujú cielenejšie opatrenia, ktoré sú zamerané na určité aspekty krízového riadenia alebo ktoré sú relevantné pre konkrétne sektory. Nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh sa bude uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia stanovené týmito cielenými nástrojmi krízového riadenia, ktoré sa majú považovať za lex specialis. Najmä finančné služby, lieky, zdravotnícke pomôcky alebo iné zdravotnícke protiopatrenia a výrobky týkajúce sa bezpečnosti potravín sú vyňaté z rozsahu pôsobnosti tejto iniciatívy v dôsledku existencie krízových rámcov v týchto oblastiach. Súhra s horizontálnymi mechanizmami reakcie na krízu Mechanizmus integrovanej politickej reakcie na krízu (IPCR) patrí medzi horizontálne mechanizmy reakcie na krízu. Predsedníctvo Rady EÚ používa mechanizmus IPCR na uľahčenie výmeny informácií a politickej koordinácie medzi členskými štátmi pri reakcii na komplexné krízové situácie. Mechanizmus IPCR sa po prvýkrát osvedčil počas utečeneckej a migračnej krízy v októbri 2015 a zohrával zásadnú úlohu pri monitorovaní a podpore reakcie na krízu, pričom sa zodpovedal výboru Coreper, Rade Európskej únie a Európskej rade. Mechanizmus IPCR riadil reakciu Únie na veľké krízy spôsobené kybernetickými útokmi, prírodnými katastrofami alebo hybridnými hrozbami. V poslednom čase sa mechanizmus ICPR použil aj po vypuknutí pandémie COVID-19 a v reakcii na brutálnu ruskú agresiu voči Ukrajine. Ďalším mechanizmom EÚ všeobecnej reakcie na krízu je mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany a jeho Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ERCC). ERCC je ústredným operačným centrom Komisie 24 hodín denne a 7 dní v týždni, pokiaľ ide o prvú reakciu na núdzové situácie, vytvorenie strategických rezerv na úrovni EÚ v reakcii na núdzové situácie (ďalej len „rescEU“), vyhodnotenia rizika katastrof, budovanie scenárov, ciele týkajúce sa odolnosti voči katastrofám, celoúnijný prehľad rizík prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, iné opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti, ako je odborná príprava a cvičenia. Súhra s horizontálnymi mechanizmami jednotného trhu Keď je to primerané a nevyhnutné, koordinácia by sa mala zabezpečiť medzi nástrojom núdzovej pomoci pre jednotný trh a činnosťami pracovnej skupiny pre presadzovanie jednotného trhu (SMET). Komisia konkrétne postúpi pracovnej skupine pre presadzovanie jednotného trhu (SMET) oznámené prekážky, ktoré v podstatnej miere narúšajú voľný pohyb strategického tovaru a služieb, na diskusiu/preskúmanie. •Súlad s ostatnými politikami Únie Súhra s opatreniami zameranými na osobitné aspekty krízového riadenia Uvedené horizontálne mechanizmy reakcie na krízu dopĺňajú iné cielenejšie opatrenia, ktoré sú zamerané na osobitné aspekty jednotného trhu, ako je voľný pohyb tovaru, spoločné pravidlá pre vývozy alebo verejné obstarávanie. Jedným z takýchto rámcov je nariadenie (ES) č. 2679/98, ktorým sa vytvára mechanizmus reakcie na riešenie prekážok voľného pohybu tovaru, ktoré možno pripísať členskému štátu, ktoré vedú k závažným narušeniam a ktoré si vyžadujú okamžité kroky (tzv. jahodové nariadenie). Týmto nariadením sa vytvára mechanizmus oznamovania, ako aj systém na výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou. (Viac informácií sa nachádza v oddieloch 8.1 a 8.2.) Nariadenie o spoločných pravidlách pre vývozy Komisii umožňuje podrobiť určité kategórie výrobkov dohľadu nad vývozom do krajín mimo EÚ alebo vývozným licenciám do týchto krajín. Komisia na základe toho podrobovala určité vakcíny a účinné látky používané na výrobu takýchto vakcín dohľadu nad vývozom.

Medzi ostatné hospodárske opatrenia patrí rokovacie konanie a príležitostné spoločné verejné obstarávanie Komisie v mene členských štátov. Súhra so sektorovými krízovými opatreniami V určitých rámcoch EÚ sa stanovujú cielenejšie opatrenia, ktoré sa zameriavajú len na určité konkrétne aspekty krízového riadenia alebo sa týkajú len určitých konkrétnych sektorov. Oznámenie Komisie s názvom Plán pre nepredvídané udalosti na zabezpečenie dodávok potravín a potravinovej bezpečnosti čerpá zo skúsenosti získaných počas pandémie COVID-19 a predchádzajúcich krízových situácií s cieľom zintenzívniť koordináciu a krízové riadenie vrátane pripravenosti. V pláne sa na tento účel stanovujú kľúčové zásady, ktorými sa treba riadiť na zabezpečenie dodávok potravín a potravinovej bezpečnosti v prípade budúcich kríz. Aby sa zabezpečilo vykonávanie plánu pre nepredvídané udalosti a kľúčových zásad v ňom, Komisia súbežne vytvorila Európsky mechanizmus pripravenosti a reakcie na krízu potravinovej bezpečnosti (EFSCM), skupinu, ktorej predsedá Komisia, zloženú zo zástupcov členských štátov a krajín mimo EÚ, ako aj zainteresovaných strán potravinového dodávateľského reťazca, a to s cieľom posilniť koordináciu, výmenu údajov a postupov. EFSCM sa po prvýkrát zvolal v marci 2022, aby diskutoval o vplyvoch zvýšenia cien energií a vstupov a dôsledkoch ruskej invázie na Ukrajinu na potravinovú bezpečnosť a dodávky. Strediská na monitorovanie trhu a skupiny pre občiansky dialóg sú ďalšími fórami, ktorými sa zabezpečuje transparentnosť a tok informácií v potravinárskom sektore. Cieľom oznámenia Komisie s názvom Pohotovostný plán pre dopravu je zabezpečiť pripravenosť na krízy a kontinuitu činností v odvetví dopravy. V rámci plánu sa stanovuje „krízová príručka“, ktorá obsahuje súbor nástrojov pozostávajúci z desiatich opatrení na zmiernenie akéhokoľvek negatívneho vplyvu na odvetvie dopravy, cestujúcich a vnútorný trh v prípade krízy. Okrem iných medzi ne patria opatrenia na prispôsobenie právnych predpisov EÚ v oblasti dopravy krízovým situáciám, zabezpečenie primeranej podpory pre odvetvie dopravy, zabezpečenie voľného pohybu tovaru, služieb a osôb, výmena informácií o doprave, testovanie nepredvídaných udalostí v doprave v reálnych situáciách atď. Nariadenie (EÚ) č. 1308/2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami (nariadenie o spoločnej organizácii trhov), ako aj sesterské nariadenie o spoločnej organizácii trhu pre rybolov poskytujú právny základ na zhromažďovanie relevantných informácií z členských štátov s cieľom zlepšiť transparentnosť trhu. Nariadenie (EÚ) 2021/1139 1308/2013, ktorým sa zriaďuje Európsky námorný, rybolovný a akvakultúrny fond (nariadenie o ENRAF) poskytuje právny základ pre podporu odvetví rybolovu a akvakultúry v prípade mimoriadnych udalostí spôsobujúcich závažné narušenia trhu. Nariadením (EÚ) 2021/953, ktorým sa zavádza digitálny COVID preukaz EÚ, sa stanovuje spoločný rámec pre vydávanie, overovanie a uznávanie interoperabilných potvrdení o očkovaní proti ochoreniu COVID-19, o vykonaní testu alebo prekonaní tohto ochorenia s cieľom uľahčiť voľný pohyb občanov EÚ a ich rodinných príslušníkov počas pandémie COVID-19. Rada na základe návrhov Komisie okrem toho prijala konkrétne odporúčania o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19. Komisia zároveň v správe o občianstve za rok 2020 oznámila, že plánuje preskúmať usmernenia k voľnému pohybu z roku 2009 s cieľom zvýšiť právnu istotu občanov EÚ, ktorí si uplatňujú právo na voľný pohyb, a zabezpečiť účinnejšie a jednotné uplatňovanie právnych predpisov v oblasti voľného pohybu v rámci celej EÚ. Revidované usmernenia by sa mali okrem iného zamerať na uplatňovanie reštriktívnych opatrení na voľný pohyb, predovšetkým tých, ktoré boli zavedené pre obavy z hľadiska verejného zdravia. Nariadením (EÚ) 2022/123 o posilnenej úlohe Európskej agentúry pre lieky z hľadiska pripravenosti na krízy a krízového riadenia v oblasti liekov a zdravotníckych pomôcok sa vytvára rámec na monitorovanie a zmierňovanie potenciálneho alebo skutočného nedostatku ústredne a vnútroštátne povolených liekov na humánne použitie považovaných za kritické pri riešení danej „núdzovej situácie v oblasti verejného zdravia“ alebo „závažnej udalosti“. Napokon, rozhodnutím Komisie zo 16. septembra 2021 bol zriadený Úrad EÚ pre pripravenosť a reakcie na núdzové zdravotné situácie v záujme koordinovaných opatrení na úrovni Únie v reakcii na núdzové situácie v oblasti zdravia, a to vrátane monitorovania potrieb, rýchleho vývoja, výroby, obstarávania a spravodlivej distribúcie zdravotníckych protiopatrení. Súhra s prebiehajúcimi iniciatívami Aspektov relevantných pre reakciu a pripravenosť na krízu sa súbežne týka viacero iniciatív, ktoré boli nedávno navrhnuté a o ktorých sa v súčasnosti rokuje. Tieto iniciatívy však majú obmedzený rozsah pôsobnosti, ktorý sa vzťahuje na osobitné druhy krízových scenárov, a nie sú určené na vytvorenie všeobecného horizontálneho rámca krízového riadenia. V rozsahu, v akom tieto iniciatívy zahŕňajú sektorový rámec pre reakciu a pripravenosť na krízu, bude mať daný rámec prednosť pred nástrojom núdzovej pomoci pre jednotný trh ako lex specialis. Cieľom návrhu nariadenia Komisie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 1082/2013/EÚ (tzv. rozhodnutie o cezhraničných ohrozeniach zdravia), je posilnenie rámca EÚ pre zdravotnú bezpečnosť a posilnenie úlohy kľúčových agentúr EÚ v oblasti pripravenosti a reakcie na krízy v súvislosti so závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia. Jeho prijatím sa posilní plánovanie pripravenosti a reakcie, ako aj epidemiologický dohľad a monitorovanie, zlepší sa nahlasovanie údajov a posilnia sa intervencie EÚ. Návrh Komisie na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o zmene nariadenia (ES) č. 851/2004, ktorým sa zriaďuje Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb. V návrhu Komisie na nariadenie Rady o rámci opatrení na zabezpečenie poskytovania zdravotníckych protiopatrení dôležitých v krízovej situácii v prípade núdzovej situácie v oblasti verejného zdravia na úrovni Únie sa stanovujú nástroje reakcie na krízu, ako je spoločné obstarávanie, záväzné žiadosti o informácie hospodárskych subjektov o ich výrobných kapacitách a reprofilácii výrobných liniek po vyhlásení núdzovej situácie v oblasti verejného zdravia v prípade krízy v oblasti verejného zdravia. Vyhlásenie núdzovej situácie na úrovni EÚ podnieti vyššiu koordináciu a umožní vývoj výrobkov dôležitých v krízovej situácii, vytváranie zásob takýchto výrobkov a ich obstarávanie. Návrh sa vzťahuje na zdravotnícke protiopatrenia, ktoré sa v ňom vymedzujú ako lieky na humánne použitie, zdravotnícke pomôcky a iný tovar alebo služby potrebné na účely pripravenosti a reakcie na závažné cezhraničné ohrozenia zdravia. Cieľom návrhu Komisie na európsky akt o čipoch je posilniť ekosystém polovodičov v Európe. Jedným z dôležitých pilierov tejto stratégie je vytvoriť mechanizmus koordinovaného monitorovania a reakcie na nedostatok polovodičov, ktorého cieľom je v spolupráci s členskými štátmi a medzinárodnými partnermi predvídať a rýchlo reagovať na akékoľvek budúce narušenia dodávateľského reťazca, a to prostredníctvom osobitného súboru nástrojov pre núdzové situácie. Plánovaný mechanizmus je špecifický pre možnú polovodičovú krízu a uplatní sa výlučne vtedy, ak sa aktivuje krízový režim. Návrhom Komisie na akt a údajoch sa orgánom verejného sektora umožní prístup k údajom vo vlastníctve súkromného sektora, ktoré sú za mimoriadnych okolností nevyhnutné, a to najmä na vykonávanie zákonného mandátu, ak údaje nie sú dostupné iným spôsobom alebo v prípade núdzového stavu (t. j. mimoriadnej situácie, ktorá negatívne ovplyvňuje obyvateľstvo Únie, členského štátu alebo jeho časti a pri ktorej existuje riziko závažných a dlhotrvajúcich následkov na životné podmienky alebo hospodársku stabilitu alebo riziko podstatného zhoršenia hospodárskych aktív v Únii alebo príslušných členských štátoch). Cieľom návrhu Komisie na zmenu Kódexu schengenských hraníc je stanoviť spoločnú reakciu na vnútorných hraniciach v situáciách ohrozenia, ktoré sa dotýkajú väčšiny členských štátov. Navrhovanou zmenou sa zároveň zavedú procesné záruky v prípade jednostranného obnovenia kontroly vnútorných hraníc a uplatňovanie zmierňujúcich opatrení a osobitných záruk pre cezhraničné regióny v prípadoch obnovenia kontrol vnútorných hraníc. Takéto kontroly majú vplyv najmä na osoby, ktoré v bežnom živote prekračujú hranice (práca, vzdelávanie, zdravotná starostlivosť, návšteva príbuzných), ako sa ukázalo počas pandémie ochorenia COVID-19. V návrhu sa podporuje zvýšené využívanie účinných alternatívnych opatrení na riešenie identifikovaných hrozieb pre vnútornú bezpečnosť alebo verejný poriadok namiesto kontrol vnútorných hraníc, napríklad zvýšené kontroly policajnými orgánmi alebo inými orgánmi v pohraničných regiónoch, ktoré podliehajú určitým podmienkam. Súčasťou návrhu je aj možnosť Rady urýchlene prijať záväzné pravidlá, ktorými sa stanovujú dočasné cestovné obmedzenia pre štátnych príslušníkov tretej krajiny na vonkajších hraniciach v prípade ohrozenia verejného zdravia. Zároveň sa v ňom objasňuje, ktoré opatrenia môžu členské štáty prijať na riadenie vonkajších hraníc EÚ v situáciách, keď tretie krajiny využívajú migrantov na politické účely. Cieľom návrhu smernice o odolnosti kritických subjektov, ktorý Komisia prijala v decembri 2020, je zvýšiť odolnosť subjektov poskytujúcich služby, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie zásadných spoločenských funkcií alebo hospodárskych činností EÚ. Cieľom tejto iniciatívy je vytvoriť komplexný rámec na podporu členských štátov pri zaistení toho, aby kritické subjekty poskytujúce základné služby boli schopné predchádzať zásadným rušivým incidentom (ako sú prírodné nebezpečenstvá, nehody alebo terorizmus), brániť sa voči týmto incidentom, reagovať na ne, odolávať im, zmierňovať ich, absorbovať ich, prispôsobiť sa im a zotaviť sa z nich. Smernica sa bude vzťahovať na 11 kľúčových sektorov vrátane energetiky, dopravy, bankovníctva a zdravotníctva. V spoločnom oznámení z 18. mája 2022 o analýze nedostatku investícií do obrany a ďalšom postupe sa identifikovalo niekoľko problémov vrátane spôsobilosti obrannej technologickej a priemyselnej základne EÚ (ako aj globálnej obrannej technologickej a priemyselnej základne) riešiť nadchádzajúce potreby členských štátov súvisiace s obstarávaním v oblasti obrany, pričom sa v ňom uvádza niekoľko opatrení.

Komisia v súvislosti s revíziou smernice 2001/95/ES o všeobecnej bezpečnosti výrobkov plánuje preskúmať otázky, či a do akej miery alebo akými spôsobmi by sa mohli v osobitnom kontexte neharmonizovaných výrobkov riešiť otázky výroby upravené súhrnnými pravidlami, pokiaľ ide o tovar, na ktorý sa vzťahujú harmonizované režimy. Súlad s vonkajšou činnosťou EÚ Európska služba pre vonkajšiu činnosť bude podporovať vysokého predstaviteľa v jeho funkcii podpredsedu Komisie s cieľom koordinovať vonkajšiu činnosť Únie v rámci Komisie. Delegácie Únie pod vedením vysokého predstaviteľa budú vykonávať svoje funkcie ako externí zástupcovia EÚ a podľa potreby pomáhať pri vonkajších dialógoch. Súhra s ďalšími nástrojmi Komisia môže prostredníctvom Nástroja technickej podpory podporovať členské štáty pri navrhovaní a vykonávaní reforiem s cieľom predvídať vplyvy prírodných kríz a kríz spôsobených ľudskou činnosťou na jednotný trh, pripravovať sa a reagovať na ne. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh sa zakladá na článkoch 114, 21 a 45 ZFEÚ. V kontexte krízy môže na jednotný trh vplývať výskyt konkrétnych narušení a nedostatkov vyplývajúcich z danej krízy, ako aj obmedzenia voľného pohybu tovaru, služieb a osôb v rámci EÚ, ktoré môžu nastať v snahe o riešenie danej krízy. Všeobecným cieľom iniciatívy je vytvoriť mechanizmy a postupy, ktorými by sa umožnila príprava na možné krízy a narušenia riadneho fungovania jednotného trhu a ich riešenie. Takéto opatrenia sú zamerané aj na minimalizáciu prekážok voľného pohybu v rámci EÚ v čase krízy. Zatiaľ čo opatrenia týkajúce sa voľného pohybu tovaru a slobody poskytovať služby sa upravujú právnym základom vnútorného trhu, ustanovenia o voľnom pohybe osôb si vyžadujú, aby sa nariadenie opieralo ešte aj o články 21 a 45 ZFEÚ. V prípade krízy, ktorá ovplyvňuje dodávateľské reťazce jednotného trhu, sa musia prijať opatrenia na riešenie akéhokoľvek zisteného nedostatku a na zabezpečenie dostupnosti tovaru a služieb kľúčových v krízovej situácii na celom území EÚ. Viaceré opatrenia v tomto návrhu sa odchyľujú od existujúcich harmonizačných právnych predpisov EÚ alebo ich dopĺňajú, a to na základe všeobecného právneho základu vnútorného trhu. Opatrenia, ako je uľahčovanie zvyšovania výrobných kapacít tovaru a činností poskytovania služieb dôležitých v krízovej situácii, zrýchľovanie povoľovacích postupov, uprednostňovanie objednávok a vytvorenie a distribúcia strategických rezerv, sú mimoriadnej povahy a ich cieľom je zabezpečenie jednotnej reakcie na budúce krízy a zabránenie fragmentácii jednotného trhu. Opatrenia na úrovni EÚ zamerané na dostupnosť výrobkov dôležitých v krízovej situácii, ako sú strategické rezervy alebo prioritné objednávky, sa môžu vtedy, ak existujú závažné ohrozenia fungovania jednotného trhu, alebo v prípadoch závažných nedostatkov alebo mimoriadne vysokého dopytu po tovare strategického významu, ukázať ako nevyhnutné pre návrat k bežnému fungovaniu jednotného trhu. Takéto opatrenia sa vyznačujú postupným, odstupňovaným prístupom, v ktorého rámci sa záväzné opatrenia prijímajú po nečinnosti hospodárskych subjektov s cieľom riešiť dotknutú krízovú situáciu. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Hospodárske činnosti na jednotnom trhu sú dôsledne integrované. Čoraz bežnejšia je interakcia medzi spoločnosťami, poskytovateľmi služieb, klientmi, spotrebiteľmi a pracovníkmi nachádzajúcimi sa v rôznych členských štátoch, ktorí sa spoliehajú na svoje právo na voľný pohyb. Z minulých skúseností vyplýva, že rozdelenie výrobných kapacít v rámci EÚ je často nerovnomerné. V prípade krízy sa tak môže na celom území EÚ zároveň vyskytovať aj nerovnomerný dopyt po tovaroch alebo službách dôležitých v krízovej situácii, keďže niektoré regióny EÚ sú neprimerane zraniteľné a vystavené narušeniam dodávateľského reťazca, najmä najvzdialenejšie regióny nachádzajúce sa tisícky kilometrov od kontinentálnej Európy. Cieľ zabezpečiť bezproblémové a nenarušené fungovanie jednotného trhu nemožno dosiahnuť prostredníctvom jednostranných vnútroštátnych opatrení. Navyše, aj keď opatreniami, ktoré členské štáty prijali jednotlivo, možno do určitej miery vyriešiť nedostatky vyplývajúce z krízy na vnútroštátnej úrovni, v skutočnosti je pravdepodobnejšie, že ešte viac zhoršia uvedenú krízu v celej EÚ tým, že pridajú ďalšie prekážky voľného pohybu a/alebo dodatočne zaťažia výrobky, na ktoré už má nedostatok vplyv. Zavedenie pravidiel upravujúcich fungovanie jednotného trhu je spoločnou právomocou medzi EÚ a členskými štátmi. Existuje už značný počet rámcov EÚ upravujúcich rôzne aspekty a tieto rámce prispievajú k bezproblémovému fungovaniu jednotného trhu tým, že sa nimi stanovujú ucelené súbory pravidiel, ktoré sa uplatňujú na všetkých územiach členských štátov. V existujúcich rámcoch EÚ sa však vo všeobecnosti stanovujú pravidlá týkajúce sa každodenného fungovania jednotného trhu bez akýchkoľvek osobitných krízových scenárov. V súčasnosti neexistuje žiaden horizontálny súbor pravidiel a mechanizmov zameraných na aspekty, ako je plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí, predvídanie a monitorovanie krízovej situácie a opatrenia reakcie na krízu, ktoré by sa uplatňovali uceleným spôsobom v rámci hospodárskych odvetví a na celom jednom trhu. Cieľom nástroja núdzovej pomoci je zabezpečenie koordinovaného prístupu k predvídaniu kríz, príprave a reakcii na ne, ktoré majú významný cezhraničný vplyv alebo vplyv osobitne v pohraničných regiónoch, alebo oboje a ktoré ohrozujú fungovanie jednotného trhu, a to vtedy, ak ešte neexistuje nástroj EÚ, alebo ak sa existujúcimi nástrojmi nestanovujú ustanovenia dôležité v krízovej situácii. Zavedením opatrení pre prípad nepredvídaných udalostí a opatrení obozretného dohľadu na celom jednotnom trhu sa môže uľahčiť koordinácia opatrení reakcie v prípade krízovej situácie. Takéto opatrenia okrem toho možno doplniť účinnou a efektívnou koordináciou a spoluprácou medzi Komisiou a členskými štátmi počas krízy s cieľom zabezpečiť prijatie najprimeranejších opatrení na riešenie tejto krízy. Účelom nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh nie je stanovenie podrobného súboru ustanovení na úrovni EÚ, na ktoré by sa malo v prípade krízy výlučne spoliehať. Nástrojom sa namiesto toho stanovuje a zabezpečuje jednotné uplatňovanie možných kombinácií ustanovení prijatých na úrovni EÚ a pravidiel týkajúcich sa koordinácie opatrení, ktoré sa prijali na úrovni členských štátov. Opatrenia, ktoré sa v tejto súvislosti môžu prijať na úrovni EÚ na základe nástroja núdzovej pomoci pre jednotný trh, sa koordinujú s opatreniami reakcie prijatými členskými štátmi a budú ich dopĺňať. Aby sa umožnila takáto koordinácia a komplementárnosť, nástrojom núdzovej pomoci pre jednotný trh sa stanovujú osobitné opatrenia, ktorých uplatňovania by sa mali členské štáty zdržať po tom, ako sa nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh aktivuje na úrovni EÚ. V tejto súvislosti pridanou hodnotou EÚ tohto nástroja bude stanovenie mechanizmov rýchleho a štruktúrovaného spôsobu komunikácie medzi Komisiou a členskými štátmi, koordinácia a výmena informácií v prípade tlaku na jednotný trh a schopnosť transparentne a inkluzívne prijímať nevyhnutné opatrenia – zrýchľovať existujúce mechanizmy, ako aj dopĺňať nové cielené nástroje pre krízové situácie. Zabezpečí sa ním aj transparentnosť na vnútornom trhu, čím sa zaistí, aby podniky a občania, ktorí využívajú svoje právo na voľný pohyb, mali k dispozícii primerané informácie o uplatniteľných opatreniach vo všetkých členských štátoch. Zvýši sa tým právna istota, ktorá im umožní prijímať informované rozhodnutia. Ďalšou výhodou opatrenia v tejto oblasti bude vybavenie EÚ nástrojmi odolnosti potrebnými na zachovanie konkurencieschopnosti priemyslu EÚ v geopolitickom kontexte, v ktorom naši medzinárodní partneri a konkurenti sa už opierajú o právne nástroje umožňujúce štruktúrované monitorovanie narušení dodávateľských reťazcov a prijímanie možných opatrení reakcie, ako sú strategické rezervy. •Proporcionalita Opatrenia, ktoré sú súčasťou tohto nariadenia, sú starostlivo vypracované s cieľom zabezpečiť, aby nepresahovali rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie ich cieľa, ktorým je zaistenie bezproblémového a nerušeného fungovania jednotného trhu. Tieto opatrenia dopĺňajú opatrenia členských štátov, pričom ciele nariadenia nemožno dosiahnuť prostredníctvom jednostranných opatrení členských štátov. Zohľadňuje sa v nich to, že hospodárske subjekty potrebujú schopnosť riadiť bežné podnikateľské riziká, mať vlastné plány pre nepredvídané udalosti a vytvárať iniciatívy na riešenie problémov dodávateľského reťazca. Táto potreba sa uspokojuje najmä prostredníctvom povinností Komisie konzultovať s hospodárskymi subjektmi pred tým, než sa pristúpi k záväzným opatreniam zameraným na núdzovú situáciu na jednotnom trhu, ako sú záväzné žiadosti o informácie a prioritné objednávky. •Výber nástroja

Nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh má podobu návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady. Vzhľadom na to, že v prípade ustanovení uvedených v nariadení neexistuje potreba ich transpozície členskými štátmi do ich príslušných vnútroštátnych právnych predpisov, sa týmto konkrétnym právnym nástrojom umožní jednotné uplatňovanie ustanovení. Navrhovaným nariadením sa zavedú postupy, ktoré dopĺňajú smernicu o transparentnosti jednotného trhu alebo smernicu o službách, pričom sa majú uplatňovať v režime núdzovej situácie. V nariadení sa objasňuje vzťah medzi príslušnými právnymi rámcami, ale bez ich zmeny. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Nariadenie (ES) č. 2679/98, ktorým sa vytvára mechanizmus reakcie na riešenie prekážok voľného pohybu tovaru, ktoré možno pripísať členskému štátu, ktoré vedú k závažným narušeniam a ktoré si vyžadujú okamžité kroky (tzv. jahodové nariadenie), sa zruší. Podľa jeho hodnotenia, ktoré sa dokončilo v októbri 2019 a ktoré podporila externá štúdia, sa tento mechanizmus využíva zriedkavo a jeho systém na výmenu informácii je nepostačujúci, keďže je príliš pomalý a zastaraný. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Ako sa uvádza v prílohe 2 k posúdeniu vplyvu priloženom k tomuto návrhu, činnosti týkajúce sa konzultácií so zainteresovanými stranami sa uskutočnili v čase od októbra 2021 do mája 2022. Konzultačné činnosti zahŕňali: výzvu na predloženie dôkazov, ktorá bola uverejnená na portáli „Vyjadrite svoj názor“ a ktorá prebiehala v čase od 13. apríla do 11. mája 2022, verejnú konzultáciu realizovanú prostredníctvom dotazníka uverejneného v tom istom čase na rovnakom portáli, seminár so zainteresovanými stranami, ktorý sa uskutočnil 6. mája 2022, prieskum členských štátov v máji 2022 a cielené konzultácie, ktoré sa uskutočnili prostredníctvom stretnutí s členskými štátmi a konkrétnymi zainteresovanými stranami. Väčšina zainteresovaných strán súhlasí s potrebou zabezpečiť voľný pohyb, ako aj väčšiu transparentnosť a koordináciu v čase krízovej situácie. Väčšina skúseností, ktoré uviedli zainteresované strany, pochádzala z obdobia krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Pokiaľ ide o zabezpečenie dostupnosti tovaru dôležitého v krízovej situácii, členské štáty vyjadrili podporu opatreniam, ako je koordinácia verejného obstarávania, zrýchlené postupy posudzovania zhody a zlepšený dohľad nad trhom. Viacero členských štátov vyjadrilo obavy v súvislosti so zahrnutím rozsiahlych opatrení v oblasti pripravenosti na krízu, keď sa na obzore nečrtá žiadna kríza, a to bez určenia cieľových dodávateľských reťazcov. Hoci niektoré zainteresované podniky vyjadrili obavy týkajúce sa záväzných opatrení zacielených na hospodárske subjekty, iné vyjadrili podporu väčšej koordinácii a transparentnosti, opatreniam na zabezpečenie voľného pohybu pracovníkov, zrýchleným oznámeniam vnútroštátnych opatrení, zrýchleným postupom vypracovávania a zverejňovania európskych noriem, jednotným informačným strediskám na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni, ako aj simuláciám núdzovej situácie pre expertov. •Získavanie a využívanie expertízy Medzi dôkazy a údaje, ktoré sa použili na vypracovanie posúdenia vplyvu, patrí: –štúdia na požiadanie Výboru Európskeho parlamentu pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa s názvom The impact of COVID-19 on the Internal Market (Vplyv ochorenia COVID-19 na vnútorný trh), –hodnotenie tzv. jahodového nariadenia (ES) č. 2679/98 a jeho podporná externá štúdia, –hodnotenie nového legislatívneho rámca, –relevantné informácie a/alebo dôkazy zhromaždené v súvislosti s prípravou existujúcich alebo navrhovaných iniciatív a mechanizmov EÚ v oblasti reakcie na krízu, a to aj prostredníctvom konzultačných činností alebo štúdií posúdenia vplyvu [napr. akt o údajoch, informačný nástroj jednotného trhu (SMIT), rámec EÚ pre zdravotnú bezpečnosť, Kódex schengenských hraníc, plán pre nepredvídané udalosti na zabezpečenie dodávok potravín a potravinovej bezpečnosti, mechanizmus integrovanej politickej reakcie na krízu (IPCR), pohotovostný plán pre dopravu, nariadenie o digitálnom COVID preukaze EÚ, odporúčanie Rady (EÚ) 2020/1475 o koordinovanom prístupe k obmedzeniu voľného pohybu v reakcii na pandémiu COVID-19 a jeho zmeny], –akademické štúdie a odborná literatúra o vplyve predchádzajúcich kríz na fungovanie jednotného trhu, ako aj existujúce pozičné dokumenty a iné dokumenty vypracované príslušnými zainteresovanými stranami, –novinové články a tlačové materiály. Posúdenie vplyvu okrem toho vychádzalo z informácií získaných z konzultačných činností, ako sa podrobne uvádza v súhrnnej správe, ktorá je súčasťou prílohy 2 k posúdeniu vplyvu. Dôkazová základňa správy je výrazne obmedzená v dôsledku pomerne nízkeho počtu reakcií na výzvu na predkladanie dôkazov a verejnú konzultáciu, ako aj z dôvodu chýbajúcej podpornej štúdie. Komisia s cieľom napraviť tento stav 6. mája 2022 zorganizovala seminár pre zainteresované strany, na ktorom sa zúčastnil vysoký počet zainteresovaných strán, a uskutočnila sériu cielených konzultácií, najmä s členskými štátmi a zainteresovanými stranami. •Posúdenie vplyvu Komisia uskutočnila posúdenie vplyvu v súlade so svojou politikou lepšej právnej regulácie. V posúdení vplyvu sa hodnotili tri možnosti politiky, ktorými sa vytvára riadiaci orgán a rámec pre plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí, režim obozretného dohľadu a režim núdzovej situácie. Režim obozretného dohľadu nad jednotným trhom aj režim núdzovej situácie na jednotnom trhu sa aktivujú podľa osobitných kritérií a spúšťacích mechanizmov. Niektoré opatrenia v súbore nástrojov si vyžiadajú dodatočnú aktiváciu.

Na základe analýzy príčin problémov a nedostatkov v príslušných odvetvových právnych predpisoch sa vymedzilo osem stavebných blokov opatrení, a to zoskupením opatrení do blokov, ktoré sa uplatňujú v rôznych časoch (vždy, v režime obozretného dohľadu a v režime núdzovej situácie). V rámci každého stavebného bloku sa analyzovali tri politické prístupy, od nelegislatívnych opatrení (prístup 1) cez hybridný prístup (prístup 2) až po komplexnejší legislatívny rámec (prístup 3). Na základe tejto analýzy sa v rámci každého stavebného bloku zachovali niektoré alebo všetky prístupy a skombinovali sa do troch realistických možností politiky, v ktorých sa zohľadňujú rôzne úrovne politických ambícií a podpory zainteresovaných strán: Režim Stavebné bloky Možnosť politiky 1 TRANSPARENTNOSŤ Možnosť politiky 2 SPOLUPRÁCA Možnosť politiky 3 SOLIDARITA Vždy 1. Riadenie, koordinácia a spolupráca Prístup 2 Formálna poradná skupina ako fórum na technickej úrovni a povinnosť členských štátov vymieňať si informácia v skupine pri predvídaní krízy a počas nej Vždy 2. Krízové plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí Prístup 2 Odporúčanie členským štátom na vyhodnotenie rizika, odbornú prípravu a výcvik a prehľad opatrení reakcie na krízu Prístup 3 – Odporúčanie členským štátom na vyhodnotenie rizika a prehľad opatrení reakcie na krízu a – Povinnosť Komisie na vyhodnotenie rizika na úrovni Únie – Povinnosť členských štátov pravidelne vykonávať odbornú prípravu svojich príslušných zamestnancov v oblasti krízového riadenia Obozretný dohľad 3. Obozretný dohľad nad jednotným trhom Prístup 2 – Odporúčanie členským štátom o zhromažďovaní informácií týkajúcich sa určených strategických dodávateľských reťazcov – Odporúčania členským štátom na vytvorenie strategických rezerv tovarov strategického významu Prístup 3 – Povinnosť členských štátov zhromažďovať informácie o určených strategických dodávateľských reťazcoch – Povinnosť Komisie vypracovať a pravidelne aktualizovať zoznam cieľových hodnôt strategických rezerv – Povinnosti členských štátov vytvoriť strategické rezervy vybraných tovarov strategického významu, ak strategické rezervy členských štátov výrazne zaostávajú za cieľovými hodnotami Núdzová situácia 4. Kľúčové zásady a podporné opatrenia na uľahčenie voľného pohybu počas núdzovej situácie Prístup 2 Posilnenie kľúčových zásad voľného pohybu tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii v prípade potreby záväznými pravidlami v záujme účinného krízového riadenia Núdzová situácia 5. Transparentnosť a administratívna pomoc počas núdzovej situácie Prístup 3 Záväzný plnohodnotný mechanizmus zrýchleného oznamovania, bleskové partnerské hodnotenie a možnosť vyhlásiť oznámené opatrenia za nezlučiteľné s právom EÚ, kontaktné miesta a elektronická platforma Núdzová situácia 6. Urýchlenie uvádzania výrobkov dôležitých v krízovej situácii na trh počas núdzovej situácie Prístup 2 Cielené zmeny existujúcich právnych predpisov o harmonizácii jednotného trhu: rýchlejšie uvádzanie výrobkov dôležitých v krízovej situácii na trh, Komisia môže prijímať technické špecifikácie, členské štáty v prípade výrobkov dôležitých v krízovej situácii uprednostňujú dohľad nad trhom Núdzová situácia 7. Verejné obstarávanie počas núdzovej situácie Prístup 2 Nové ustanovenie o spoločnom obstarávaní/spoločnom nákupe Komisiou pre niektoré alebo všetky členské štáty Núdzová situácia 8. Opatrenia s vplyvom na dodávateľské reťazce dôležité v krízovej situácii počas režimu núdzovej situácie Prístup 1 Usmernenie k zvyšovaniu výrobnej kapacity, zrýchlenie povoľovacích konaní, prijímanie a uprednostňovanie objednávok tovaru dôležitého v krízovej situácii Odporúčania podnikom na výmenu informácií dôležitých v krízovej situácii Prístup 2 Odporúčania členským štátom na distribúciu výrobkov z rezerv, zrýchlenie povoľovacích konaní, podpora hospodárskych subjektov, aby prijímali a uprednostňovali objednávky Splnomocnenie členských štátov, aby hospodárskym subjektom uložili povinnosť zvýšiť výrobnú kapacitu a odosielali im žiadosti o informácie Prístup 3 Povinnosti členských štátov distribuovať výrobky z rezerv vytvorených v minulosti, zrýchlenie povoľovacích konaní Povinnosti podnikov prijímať a uprednostňovať objednávky, zvýšiť výrobnú kapacitu a poskytovať informácie dôležité v krízovej situácii V posúdení vplyvu sa nepredkladá uprednostňovaná možnosť, namiesto toho sa ponecháva výber možností na politické rozhodnutie. Opatrenia vybrané v právnom návrhu zodpovedajú možnosti politiky 3 v prípade všetkých stavebných blokov s výnimkou stavebného bloku 8. Pokiaľ ide o stavebný blok 8, vybrala sa kombinácia možnosti politiky 1 (pokiaľ ide o zvýšenie výroby), možnosti politiky 2 (pokiaľ ide o distribúciu výrobkov zo zásob a zrýchlenie povoľovacích konaní) a možnosti politiky 3 (pokiaľ ide o povinnosť podnikov prijímať a uprednostňovať objednávky a poskytovať informácie dôležité v krízovej situácii). Komisia 15. júna 2022 predložila posúdenie vplyvu výboru pre kontrolu regulácie. Výbor pre kontrolu regulácie vydal záporné stanovisko, pričom poukázal najmä 1) na potrebu poskytnúť jasné a podrobné informácie týkajúce sa predpokladanej núdzovej situácie na jednotnom trhu vrátane vymedzenia, kritérií a rozhodovacích mechanizmov na jej vyhlásenie a ukončenie, ako aj opatrení, ktoré by sa počas nej vykonali; 2) na potrebu poskytnúť dôkladné posúdenie vplyvov možností politiky a 3) na potrebu predložiť, okrem politických prístupov, alternatívne kombinácie príslušných možností politiky a prepojiť porovnanie s analýzou vplyvov. Komisia na riešenie týchto zistení poskytla jasné vymedzenie núdzovej situácie na jednotnom trhu, určila kritéria a rozhodovacie mechanizmy, vysvetlila tri režimy fungovania nástroja SMEI a stanovila, ktoré stavebné bloky nástroja SMEI sa aktivujú v závislosti od konkrétneho režimu. Okrem toho rozpracovala posúdenie vplyvov, aby sa vzťahovalo na väčší počet druhov vplyvov, t. j. hospodárske dôsledky na kľúčové zainteresované strany (podniky, členské štáty a Komisiu), vplyvy na MSP, vplyvy na konkurencieschopnosť, hospodársku súťaž, medzinárodný obchod, pričom rozlíšila, ktorý z vplyvov by sa vyskytol okamžite a ktorý by bolo možno očakávať v rámci režimu obozretného dohľadu a režimu núdzovej situácie. V posúdení vplyvu sa okrem toho vymedzili tri alternatívne možnosti politiky založené na kombinácii rôznych prístupov k stavebným blokom, poskytlo sa posúdenie vplyvov týchto možností a rozšírilo sa porovnanie možností, aby sa vzťahovalo na proporcionalitu a subsidiaritu. Komisia 29. júla 2022 predložila revidované posúdenie vplyvu výboru pre kontrolu regulácie. Výbor pre kontrolu regulácie následne vydal kladné stanovisko s pripomienkami. Tieto pripomienky sa týkali potreby ďalej preskúmať rôzne druhy krízových situácií, ktoré môžu mať vplyv na fungovanie jednotného trhu, jasnejšie stanoviť súhru s možnými opatreniami prijatými podľa článku 4 ods. 2 ZFEÚ a uspokojivo odôvodniť niektoré z navrhovaných opatrení z hľadiska subsidiarity a proporcionality. S cieľom reagovať na tieto pripomienky sa doplnili indikácie účinkov možných budúcich krízových situácií, lepšie sa vysvetlila súhra s možnými opatreniami podľa článku 4 ods. 2 ZFEÚ a doplnili sa ďalšie podrobnosti týkajúce sa povinných opatrení, ktoré sa predpokladajú v rámci režimu núdzovej situácie. Ďalšie informácie o tom, ako sú odporúčania výboru pre kontrolu regulácie zohľadnené v správe o posúdení vplyvu, možno nájsť v bode 3 prílohy 1 k posúdeniu vplyvu. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie V súlade s Programom regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisie by cieľom všetkých iniciatív zameraných na zmenu existujúcich právnych predpisov EÚ malo byť efektívnejšie zjednodušenie a dosiahnutie stanovených politických cieľov (t. j. zníženie zbytočných regulačných nákladov). V návrhu sa stanovuje súbor nástrojov pre opatrenia na riešenie núdzovej situácie na jednotnom trhu, ktorý tvorí súbor opatrení uplatniteľných za každých okolností, ako aj určité opatrenia uplatniteľné len v režime obozretného dohľadu alebo v režime núdzovej situácie, ktoré sa majú samostatne aktivovať. Podnikom a občanom nevznikajú žiadne administratívne náklady, ktoré by sa uplatňovali okamžite a počas bežného fungovania jednotného trhu. Pokiaľ ide o opatrenia, ktoré by pravdepodobne viedli k výrazným vplyvom a možným nákladom pre MSP, najmä opatrenia, ako sú záväzné žiadosti o informácie, žiadosti o zvýšenie výroby a prijatie prioritných objednávok, počas dodatočnej aktivácie takýchto opatrení Komisia vykoná osobitnú analýzu a posúdenie ich vplyvu a proporcionality, najmä ich vplyvu na MSP. Toto posúdenie bude súčasťou postupu dodatočnej aktivácie týchto osobitných opatrení vykonávacím aktom Komisie (dodatočná k všeobecnej aktivácii režimu núdzovej situácie). V závislosti od charakteru krízovej situácie a dotknutých strategických dodávateľských reťazcov a výrobkov dôležitých v krízovej situácii sa pre MSP stanovia osobitné úpravy. Hoci nie je možné v plnej miere vyňať mikropodniky z rozsahu pôsobnosti opatrení, ako sú záväzné žiadosti o informácie, keďže tieto podniky môžu disponovať jedinečným know-how alebo patentmi, ktoré majú počas krízy mimoriadny význam, osobitné úpravy budú zahŕňať zjednodušené návrhy zisťovania, menej náročné požiadavky na podávanie správ a dlhšie lehoty na odpovede, a to čo najviac so zreteľom na potrebu naliehavosti v súvislosti s konkrétnou krízovou situáciou. Nariadenie (ES) č. 2679/98, ktorým sa vytvára mechanizmus reakcie na riešenie prekážok voľného pohybu tovaru, ktoré možno pripísať členskému štátu, ktoré vedú k závažným narušeniam a ktoré si vyžadujú okamžité kroky (tzv. jahodové nariadenie), sa zruší. Povedie to k zjednodušeniu právneho rámca. •Základné práva Toto nariadenie, a najmä prioritné objednávky a opatrenia na uľahčenie reprofilácie výrobných liniek, ako aj opatrenia na uľahčenie rozšírenia výrobnej kapacity, obmedzujú slobodu podnikania stanovenú v článku 16 Charty základných práv Európskej únie v prípade hospodárskych subjektov, ktoré pôsobia na jednotnom trhu počas núdzovej situácie na jednotnom trhu. Takéto obmedzenia sú dôkladne pripravené na mieru a sú v rovnováhe so zásadnými záujmami spoločnosti. V ustanoveniach o prioritných objednávkach sa ustanovuje viacero záruk pre hospodárske subjekty, na ktoré sa takéto objednávky vzťahujú, a to s cieľom vyvážiť intenzitu uvedeného obmedzenia. Záväzné žiadosti o informácie pre hospodárske subjekty môžu mať vplyv aj na ochranu obchodných tajomstiev a iných citlivých informácií hospodárskych subjektov. Takéto obmedzenia sú však primerané a odôvodnené vzhľadom na to, že v nariadení sa stanovujú ochranné opatrenia a záruky, na základe ktorých sa takéto žiadosti o informácie podajú len vtedy, ak sú príslušné informácie nevyhnutné na riešenie núdzovej situácie na jednotnom trhu a nie sú dostupné na dobrovoľnom základe alebo z verejne prístupných zdrojov, a že so získanými informáciami sa zaobchádza starostlivo, pričom sa zabezpečuje utajenie a nezverejnenie obchodných informácií. Sankcie predpokladané pre hospodárske subjekty za porušenie záväzných žiadostí o informácie a prioritné objednávky napokon predstavujú obmedzenia práva vlastniť majetok stanoveného v článku 17 Charty základných práv Európskej únie. Vzhľadom na skutočnosť, že výška pokút sa stanovila na primerane odrádzajúcich, nie však nadmerne vysokých úrovniach, a na to, že obdobie ich uplatňovania je časovo obmedzené s možnosťou ich napadnutia pred Súdnym dvorom Európskej únie, predstavujú primerané a odôvodnené obmedzenia práva vlastniť majetok. V nariadení sa rešpektuje právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces, ako sa stanovuje v článku 47 Charty. Opätovne sa v ňom zdôrazňuje právo hospodárskych subjektov, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o informácie a prioritné objednávky, brániť svoje práva pred Súdnym dvorom Európskej únie a stanovuje sa v ňom možnosť ešte predtým napadnúť takéto žiadosti Komisie v rámci správnych konaní. 4.VPLYV NA ROZPOČET Vplyv návrhov na rozpočet sa týka troch kategórií výdavkov. Opakujúce sa náklady na zamestnancov v rámci Komisie sa v zásade pokryjú v rámci okruhu „Administratívne výdavky“, zatiaľ čo náklady na predpokladané činnosti odbornej prípravy a nevyhnutné rozšírenie nástroja IT používaného na systém oznamovania sa pokryjú v rámci Programu pre jednotný trh. V rámci súčasného usporiadania budú náklady týkajúce sa režimu núdzovej situácie, najmä vytvorenia strategických rezerv, bezpečných dodávok, ako sú dodávky súvisiace s verejným obstarávaním tovaru a služieb strategického významu a tovaru dôležitého v krízovej situácii, alebo prioritných objednávok, znášať výhradne členské štáty a na zdroje Únie nebudú mať žiaden vplyv. Dodatočné náklady na riadenie v Komisii vyplývajúce z výskytu krízových situácií, ktoré sú vo svojej povahe nepredvídateľné, sa v zásade pokryjú prostredníctvom interného prerozdelenia zdrojov Únie v rámci okruhu 1 „Jednotný trh, inovácie a digitálna ekonomika“ a/alebo okruhu 7 „Administratívne výdavky“. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

Komisia päť rokov od dátumu uplatňovania legislatívnych aktov vykoná hodnotenie účinnosti, efektívnosti, súdržnosti, relevantnosti a pridanej hodnoty EÚ tejto legislatívnej iniciatívy a predloží správu o svojich hlavných zisteniach Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. Komisia môže na základe hodnotiacej správy navrhnúť, ako zlepšiť nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh. Aby sa zabezpečilo vhodné začlenenie doložiek týkajúcich sa boja proti podvodom, v prípade všetkých zmlúv a dohôd o financovaní vydaných na základe tohto nariadenia sa uskutočnia konzultácie s Európskym úradom pre boj proti podvodom (úrad OLAF). •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Cieľom nástroja SMEI je vytvoriť komplexnú architektúru pripravenosti a reakcie na krízu, ktorú tvoria tieto hlavné prvky: –poradná skupina, –rámec pre plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí, –rámec pre režim obozretného dohľadu nad jednotným trhom a –rámec pre režim núdzovej situácie na jednotnom trhu. 1.Poradná skupina Úlohou tejto skupiny bude poskytovať Komisii poradenstvo o vhodných opatreniach s cieľom predísť tomu, aby kríza ovplyvnila jednotný trh, alebo riešiť vplyv krízy na jednotnom trhu. Môže sa podieľať na aktivácii a určovaní rozsahu režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu a analyzovať relevantné informácie získané na dobrovoľnej alebo povinnej báze, a to aj od hospodárskych subjektov. Tento ústredný orgán budú tvoriť stáli členovia po jednom zástupcovi z každého členského štátu, ktorí majú odborné znalosti v otázkach jednotného trhu, a pozorovatelia zastupujúci iné orgány dôležité v krízovej situácii, ako je skupina Rady pre mechanizmus integrovanej politickej reakcie na krízu, Rada pre zdravotné krízy, Výbor pre zdravotnú bezpečnosť, Európska rada pre polovodiče, skupina expertov pre Európsky mechanizmus pripravenosti a reakcie na krízu potravinovej bezpečnosti atď. Zasadnutia bude organizovať Komisia a bude im aj predsedať. 2.Rámec pre plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí Za normálnych okolností, keď nie je pravdepodobné, že by v dôsledku náhlej udalosti mohlo dôjsť alebo už došlo k vážnemu narušeniu jednotného trhu, zaisťujú fungovanie podnikov a jednotného trhu trhové sily. Rámec pre plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí si nevyžaduje aktivačný krok a tvoria ho: a)Opatrenia pre krízové protokoly a krízovú komunikáciu a odbornú prípravu a simulácie núdzovej situácie s cieľom zabezpečiť včasnú spoluprácu a výmenu informácií medzi Komisiou, členskými štátmi a príslušnými orgánmi na úrovni Únie a zorganizovať odbornú prípravu a skúšky týkajúce sa možných scenárov núdzových situácií na jednotnom trhu. b)Výstrahy ad hoc systému včasného varovania v prípade akýchkoľvek incidentov, ktoré významne/závažne narúšajú alebo majú potenciál významne/závažne narušiť fungovanie jednotného trhu a jeho dodávateľských reťazcov tovaru a služieb. Pri stanovení významnosti alebo závažnosti narušenia sa zohľadnia vopred stanovené parametre, ako je počet postihnutých hospodárskych subjektov, zemepisná oblasť alebo trvanie narušenia. 3.Rámec pre režim obozretného dohľadu nad jednotným trhom Toto bude rámec pre vplyvy významných incidentov, ktoré sa zatiaľ nevystupňovali do plnohodnotnej núdzovej situácie na jednotnom trhu. Tento rámec si vyžaduje aktiváciu, ak incident, ku ktorému došlo, má potenciál významne narušiť dodávateľské reťazce tovaru a služieb strategického významu, ktoré sú závislé od vstupov, ktoré nemožno diverzifikovať ani nahradiť, alebo ktoré vykazujú prvé známky závažných nedostatkov takéhoto tovaru a služieb. Súčasťou tohto rámca je súbor opatrení, ako je: a)Monitorovanie dodávateľských reťazcov tovaru a služieb strategického významu, ktoré sa identifikovali vo vyhodnotení rizika na úrovni Únie uvedenom v rámci pre plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí a ktorých dodávky by mohli byť významne narušené v dôsledku výskytu incidentu. Takéto monitorovanie vykonajú členské štáty na základe dobrovoľných žiadostí o informácie o faktoroch s vplyvom na dostupnosť vybraného tovaru a služieb strategického významu (ako je výrobná kapacita, zásoby, obmedzenia dodávateľov, možnosti diverzifikácie a náhrady, podmienky dopytu, úzke miesta), ktoré sa odošlú všetkým aktérom v príslušných dodávateľských reťazcoch tovaru a služieb strategického významu a ostatným príslušným zainteresovaným stranám usadeným na území členského štátu. b)Vytvorenie strategických rezerv, čo je opatrenie podliehajúce ďalšej aktivácii prostredníctvom dodatočných vykonávacích aktov Komisie. Komisia môže zostaviť zoznamy individuálnych a nezáväzných cieľových hodnôt strategických rezerv, ktoré by mali členské štáty zachovávať. Členské štáty konajúce spoločne v duchu solidarity vynaložia maximálne úsilie na to, aby vytvorili strategické rezervy tovaru označeného ako tovar so strategickým významom. Komisia môže vo výnimočných prípadoch z vlastnej iniciatívy alebo na požiadanie 14 členských štátov posúdiť potrebu ďalších opatrení na vytvorenie strategických rezerv takéhoto tovaru. Komisia na základe takéhoto posúdenia podloženého objektívnymi údajmi môže prijať vykonávací akt, ktorým sa individuálna cieľová hodnota stáva záväznou pre jeden alebo viacero členských štátov. c)Verejné obstarávanie: i) verejné obstarávanie tovaru a služieb strategického významu Komisiou v mene členských štátov a ii) obstarávanie tovaru a služieb strategického významu členskými štátmi. 4.Rámec pre režim núdzovej situácie na jednotnom trhu

Aktiváciou núdzovej situácie na jednotnom trhu sa okamžite aktivuje uplatňovanie viacerých opatrení reakcie na núdzovú situáciu, medzi ktoré patria: a)Opatrenia na zvýšenie transparentnosti: povinnosť členských štátov oznámiť všetky navrhované opatrenia týkajúce sa tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii a tovaru a služieb strategického významu, ako aj obmedzenia voľného pohybu osôb dôležité v krízovej situácii, a to spolu s dôvodmi na prijatie týchto opatrení. b)Opatrenia na obnovenie a uľahčenie voľného pohybu: všeobecné požiadavky na obmedzenia voľného pohybu počas núdzovej situácie na jednotnom trhu (zoznam hlavných zásad), ako aj ustanovenia o zakázaných obmedzeniach. c)Zákaz obmedzení práva na voľný pohyb počas núdzovej situácie na jednotnom trhu, ktorým sa od členských štátov vyžaduje, aby sa zdržali, napríklad, zavedenia zákazu vývozu tovaru alebo služieb dôležitých v krízovej situácii v rámci EÚ a všetkých obmedzení vývozu výrobkov alebo služieb, ktoré: –bránia ich voľnému pohybu, –narúšajú ich dodávateľské reťazce a –vytvárajú alebo prehlbujú nedostatky na jednotnom trhu. d)Verejné obstarávanie: i) verejné obstarávanie tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii Komisiou v mene členských štátov a ii) obstarávanie tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii členskými štátmi. e)Opatrenia na zabezpečenie dostupnosti a dodávok tovaru dôležitého v krízovej situácii, ktorými sa: –uľahčuje rozširovanie alebo reprofiláciu existujúcich výrobných kapacít alebo vytvorenie nových výrobných kapacít pre tovar dôležitý v krízovej situácii, –uľahčuje rozširovanie existujúcich kapacít týkajúcich sa činností alebo vytvorenie nových kapacít týkajúcich sa činností, –zavádzajú opatrenia zabezpečujúce regulačnú flexibilitu, a to aj v oblasti procesu povoľovania, ktorých cieľom je uľahčenie výroby a uvádzania tovaru dôležitého v krízovej situácii na trh. f)Cielená a koordinovaná distribúcia strategických rezerv Komisia môže členským štátom odporučiť, aby cielene distribuovali strategické rezervy Únie a v prípade, ak nie sú k dispozícii alebo sú nedostatočné, strategické rezervy členských štátov, ak existujú konkrétne a spoľahlivé dôkazy o závažných narušeniach v dodávateľskom reťazci tovaru dôležitého v krízovej situácii vedúcich k vážnym nedostatkom tovaru strategického významu, a to aj v zemepisných oblastiach obzvlášť zraniteľných voči takýmto narušeniam, ako sú najvzdialenejšie regióny EÚ. g)Núdzové opatrenia mimoriadnej povahy, ktoré si vyžadujú dodatočnú aktiváciu: –žiadosti o informácie pre hospodárske subjekty Komisia, ak je to potrebné v prípade závažných nedostatkov tovaru alebo služieb dôležitých v krízovej situácii alebo v prípade bezprostrednej hrozby jej výskytu, a po porade s určenou poradnou skupinou požiada organizácie zastupujúce hospodárske subjekty alebo v prípade potreby samotné hospodárske subjekty v príslušných dodávateľských reťazcoch dôležitých v krízovej situácii, aby Komisii poskytli cielené informácie vo vzťahu k svojim výrobným kapacitám a aktuálnym narušeniam dodávateľského reťazca. Komisia súhrnné informácie získané na základe všetkých cielených žiadostí o informácie pre hospodárske subjekty alebo organizácie zastupujúce hospodárske subjekty predloží určenej poradnej skupine. –prioritné objednávky Komisia môže v prvej fáze hospodárske subjekty vyzvať, aby prijali a uprednostnili objednávku vstupov na výrobu tovaru dôležitého v krízovej situácii alebo objednávky na výrobu alebo dodávku tovaru dôležitého v krízovej situácii ako konečných výrobkov.

Komisia môže v druhej fáze vo výnimočných prípadoch z vlastnej iniciatívy alebo na žiadosť 14 členských štátov posúdiť nevyhnutnosť a primeranosť pristúpenia k prioritným objednávkam takéhoto tovaru, a to so zreteľom na postavenie hospodárskeho subjektu a možné postihnuté strany. Komisia na základe takéhoto posúdenia môže predložiť vykonávací akt, ktorým sa od hospodárskeho subjektu vyžaduje, aby prijímal a uprednostňoval objednávky vstupov na výrobu alebo dodávku tovaru dôležitého v krízovej situácii alebo objednávky tovaru dôležitého v krízovej situácii ako konečných výrobkov. Hospodársky subjekt môže do desiatich pracovných dní odmietnuť prijať takúto povinnosť, pričom poskytne vysvetlenie riadne odôvodnených príčin tohto rozhodnutia. Komisia môže takéto odôvodnené vysvetlenie alebo jeho časť zverejniť. V prípade prijatia bude mať uvedená povinnosť prednosť pred akoukoľvek povinnosťou plnenia podľa súkromného alebo verejného práva. –Komisia zohľadní okolnosti prípadu vrátane zásad nevyhnutnosti a primeranosti. Prioritné objednávky sa budú zadávať za spravodlivé a primerané ceny. Cielené zmeny harmonizovaných právnych predpisov o výrobkoch. b)Týmto opatrením sa umožní rýchlejšie uvádzanie určeného tovaru dôležitého v krízovej situácii na trh prostredníctvom zavedenia núdzových postupov posudzovania zhody, prijatia spoločných technických špecifikácií a dohľadu nad trhom v kontexte núdzovej situácie na jednotnom trhu. 2022/0278 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa zriaďuje nástroj núdzovej pomoci pre jednotný trh a zrušuje sa nariadenie Rady (ES) č. 2679/98 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej články 114, 21 a 45, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Minulé krízy, najmä prvé dni pandémie COVID-19, ukázali, že na vnútorný trh (označovaný aj ako jednotný trh) a jeho dodávateľské reťazce môžu mať takéto krízy závažný vplyv, pričom primerané nástroje krízového riadenia a mechanizmy koordinácie sú buď nedostatočné, nevzťahujú sa na všetky aspekty jednotného trhu alebo neumožňujú včasnú reakciu na takéto vplyvy. (2)Najmä v skorej fáze pandémie COVID-19 nebola Únia dostatočne pripravená zabezpečiť účinnú výrobu, obstarávanie a distribúciu nezdravotníckeho tovaru dôležitého v krízovej situácii, ako sú napríklad osobné ochranné pomôcky, pričom opatrenia ad hoc, ktoré Komisia prijala na obnovenie fungovania jednotného trhu a zabezpečenie dostupnosti nezdravotníckeho tovaru dôležitého v krízovej situácii počas pandémie COVID-19 boli nevyhnutne len reakciou na danú situáciu. Pandémia zároveň poukázala na nedostatočný prehľad o výrobných kapacitách v rámci Únie, ako aj na zraniteľné miesta globálnych dodávateľských reťazcov. (3)Opatrenia Komisie sa oneskorili o niekoľko týždňov v dôsledku nedostatočných celoúnijných opatrení v oblasti plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí a nejednoznačnosti, na ktorú časť národnej správy sa obrátiť s cieľom nájsť rýchle riešenie pre negatívny vplyv krízy na jednotný trh. Okrem toho sa ukázalo, že nekoordinované reštriktívne opatrenia prijaté členskými štátmi ešte viac zhoršujú vplyvy krízy na jednotný trh. Zistilo sa, že existuje potreba opatrení medzi členskými štátmi a orgánmi Únie, pokiaľ ide o plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí, koordináciu na technickej úrovni a spoluprácu a výmenu informácií. (4)Organizácie zastupujúce hospodárske subjekty uviedli, že hospodárske subjekty nemali počas pandémie dostatočné informácie o opatreniach členských štátov v oblasti reakcie na krízu, čiastočne z dôvodu nevedomosti o tom, kde možno získať takéto informácie, čiastočne z dôvodu jazykových obmedzení a administratívnej záťaže vyplývajúcej z opakovaného zisťovania vo všetkých členských štátoch, najmä v neustále sa meniacom regulačnom prostredí. Bránilo im to v prijímaní informovaných pracovných rozhodnutí z hľadiska toho, do akej miery sa môžu spoliehať na svoje právo na voľný pohyb alebo pokračovať v cezhraničnej prevádzke podniku počas krízovej situácie. Je potrebné zlepšiť dostupnosť informácií o opatreniach reakcie na krízu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie.

(5)Tieto nedávne udalosti zároveň poukázali na to, že Únia sa musí lepšie pripraviť na možné budúce krízy, a to najmä s ohľadom na pretrvávajúce dôsledky zmeny klímy a z nich vyplývajúce prírodné katastrofy, ako aj na globálnu hospodársku a geopolitickú nestabilitu. Keďže nie je známe, aký druh krízy by sa mohol vyskytnúť a závažne ovplyvniť jednotný trh a jeho dodávateľské reťazce v budúcnosti, je potrebné stanoviť nástroj, ktorý sa z hľadiska vplyvov na jednotný trh bude uplatňovať na širokú škálu krízových situácií. (6)Vplyv krízy na jednotný trh môže mať dve podoby. Kríza môže na jednej strane viesť k prekážkam voľného pohybu v rámci jednotného trhu, a tým narúšať jeho bežné fungovanie. Na druhej strane môže krízová situácia prehĺbiť nedostatok tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii na jednotnom trhu. Týmto nariadením by sa mali riešiť oba druhy vplyvov na jednotný trh. (7)Keďže je náročné predvídať akékoľvek konkrétne aspekty budúcich kríz, ktoré by mohli ovplyvňovať jednotný trh a jeho dodávateľské reťazce, v tomto nariadení by sa mal stanoviť všeobecný rámec pre predvídanie negatívnych vplyvov, ktoré môže mať akákoľvek kríza na jednotný trh a jeho dodávateľské reťazce, prípravu na tieto vplyvy, ich zmierňovanie a minimalizovanie. (8)Rámec opatrení stanovený v tomto nariadení by sa mal jednotne, transparentne, efektívne, primerane a včasne zaviesť, a to s primeraným ohľadom na potrebu zachovania zásadných spoločenských funkcií, medzi ktoré patrí verejná bezpečnosť, ochrana verejnosti, verejný poriadok alebo verejné zdravie, pri rešpektovaní zodpovednosti členských štátov za ochranu národnej bezpečnosti a ich právomoci chrániť iné základné funkcie štátu vrátane zabezpečenia územnej celistvosti štátu a udržiavania verejného poriadku. (9)Na tento účel sa v tomto nariadení stanovujú: –prostriedky potrebné na zabezpečenie nepretržitého fungovania jednotného trhu, podnikov pôsobiacich na jednotnom trhu a jeho strategických dodávateľských reťazcov vrátane voľného obehu tovaru, služieb a osôb v čase krízovej situácie a dostupnosti tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii pre občanov, podniky a subjekty verejného sektora v čase krízy, –fórum na primeranú koordináciu, spoluprácu a výmenu informácií a –prostriedky umožňujúce včasnú prístupnosť a dostupnosť informácií, ktoré sú potrebné na cielenú reakciu a primerané trhové správanie podnikov a občanov počas krízy. (10)Týmto nariadením by sa malo podľa možností umožniť predvídanie udalostí a kríz, pričom sa má vychádzať z priebežných analýz týkajúcich sa strategicky dôležitých oblastí hospodárstva jednotného trhu a nepretržitej práce Únie v oblasti prognostiky. (11)Nariadením by nemalo dôjsť k duplikácii existujúceho rámca pre lieky, zdravotnícke pomôcky alebo iné zdravotnícke protiopatrenia v zmysle rámca pre zdravotnú bezpečnosť vrátane nariadenia (EÚ) …/… o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia [nariadenie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, COM(2020) 727], nariadenia Rady (EÚ) …/… o rámci opatrení na zabezpečenie poskytovania zdravotníckych protiopatrení dôležitých v krízovej situácii [nariadenie o rámci pre núdzové situácie, COM(2021) 577], nariadenia (EÚ) …/… o rozšírení mandátu ECDC [nariadenie o ECDC, COM(2020) 726] a nariadenia (EÚ) 2022/123 o rozšírení mandátu agentúry EMA (nariadenie o agentúre EMA). Lieky, zdravotnícke pomôcky alebo iné zdravotnícke protiopatrenia, ak boli zaradené do zoznamu uvedeného v článku 6 ods. 1 nariadenia o rámci pre núdzové situácie, sú preto vylúčené z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, nie však vo vzťahu k ustanoveniam týkajúcim sa voľného pohybu počas núdzovej situácie na jednotnom trhu, a najmä k ustanoveniam určeným na obnovenie a uľahčenie voľného pohybu, ako aj k mechanizmu oznamovania. (12)Toto nariadenie by malo dopĺňať mechanizmus integrovanej politickej reakcie na krízu, ktorý riadi Rada podľa vykonávacieho rozhodnutia Rady (EÚ) 2018/1993, pokiaľ ide o jeho pôsobenie na vplyvy medzisektorových kríz na jednotný trh, ktoré si vyžadujú politické rozhodovanie. (13)Týmto nariadením by nemal byť dotknutý mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany. Toto nariadenie by sa malo dopĺňať s mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany a malo by ho podľa potreby podporovať, pokiaľ ide o dostupnosť kritického tovaru a voľný pohyb pracovníkov civilnej ochrany vrátane ich vybavenia počas krízových situácií, ktoré patria do pôsobnosti uvedeného mechanizmu. (14)Týmto nariadením by nemali byť dotknuté články 55 až 57 nariadenia (ES) č. 178/2002 o všeobecnom pláne krízového riadenia v oblasti potravín a krmív, vykonávaného prostredníctvom rozhodnutia Komisie (EÚ) 2019/300. (15)Týmto nariadením by nemal byť dotknutý Európsky mechanizmus pripravenosti a reakcie na krízu potravinovej bezpečnosti (EFSCM). Na potravinové výrobky by sa však mali vzťahovať ustanovenia tohto nariadenia vrátane ustanovení týkajúcich sa mechanizmu oznamovania a obmedzení práva na voľný pohyb. Opatrenia týkajúce sa potravinových výrobkov oznámené podľa tohto nariadenia sa môžu preskúmať z hľadiska ich súladu s akýmikoľvek inými príslušnými ustanoveniami právnych predpisov EÚ. (16)Aby sa zohľadnila mimoriadna povaha núdzovej situácie na jednotnom trhu a jej možné ďalekosiahle dôsledky na jeho základné fungovanie, vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o aktiváciu režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu, by sa mali výnimočne udeliť Rade v zmysle článku 281 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. (17)V článku 21 ZFEÚ sa stanovuje, že občania EÚ majú právo slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území členských štátov, pričom toto právo podlieha obmedzeniam a podmienkam stanoveným v zmluvách a v opatreniach prijatých na ich vykonávanie. Podrobné podmienky a obmedzenia sú uvedené v smernici 2004/38/ES. V smernici sa stanovujú všeobecné zásady uplatniteľné na tieto obmedzenia a dôvody, na ktorých základe sa môžu takéto opatrenia odôvodniť. Týmito dôvodmi sú verejný poriadok, verejná bezpečnosť alebo verejné zdravie. Obmedzenia voľného pohybu v tejto súvislosti môžu byť opodstatnené, ak sú primerané a nediskriminačné. Cieľom tohto nariadenia nie je poskytnúť dodatočné dôvody na obmedzenie práva na voľný pohyb osôb nad rámec tých, ktoré sú stanovené v kapitole VI smernice 2004/38/ES. (18)Pokiaľ ide o opatrenia na obnovu a uľahčenie voľného pohybu osôb a iné opatrenia s vplyvom na voľný pohyb osôb stanovené v zmysle tohto nariadenia, vychádzajú z článku 21 ZFEÚ a dopĺňajú smernicu 2004/38/ES bez toho, aby mali vplyv na jej uplatňovanie počas núdzových situácií na jednotnom trhu. Takéto opatrenia by nemali viesť k povoleniu alebo opodstatneniu obmedzení voľného pohybu v rozpore so zmluvami alebo inými ustanoveniami práva Únie. (19)V článku 45 ZFEÚ sa stanovuje, že pracovníci majú právo na voľný pohyb, pričom toto právo podlieha obmedzeniam a podmienkam ustanoveným v zmluvách a v opatreniach prijatých na ich vykonanie. Toto nariadenie obsahuje ustanovenia, ktorými sa dopĺňajú existujúce opatrenia s cieľom posilniť voľný pohyb osôb, zvýšiť transparentnosť a poskytovať administratívnu pomoc počas núdzových situácií na jednotnom trhu. Tieto opatrenia zahŕňajú vytvorenie a sprístupnenie jednotných kontaktných miest pre pracovníkov a ich zástupcov v členských štátoch a na úrovni Únie v rámci režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu v zmysle tohto nariadenia. (20)Ak členské štáty v príprave na núdzové situácie na jednotnom trhu a počas týchto situácií prijmú opatrenia, ktoré majú vplyv na voľný pohyb tovaru alebo osôb, tovar alebo slobodu poskytovať služby, opatrenia by sa mali obmedziť na to, čo je nevyhnutné, a mali by sa odstrániť čo najskôr, ako to situácia umožňuje. Takéto opatrenia by mali rešpektovať zásady proporcionality a nediskriminácie, pričom by sa v rámci nich mala zohľadniť konkrétna situácia pohraničných regiónov. (21)Aktiváciou režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu by sa mala začať povinnosť členských štátov oznamovať obmedzenia voľného pohybu dôležité v krízovej situácii.

(22)Pri preskúmavaní, či všetky oznámené navrhnuté alebo prijaté opatrenia sú v súlade so zásadou proporcionality, by Komisia mala náležite zohľadniť vyvíjajúcu sa krízovú situáciu a mnohokrát obmedzené informácie, ktoré majú členské štáty k dispozícii, keď sa usilujú o zníženie vznikajúcich rizík v kontexte krízy. Komisia za opodstatnených a nevyhnutných okolností môže na základe všetkých dostupných informácií vrátane špecializovaných a vedeckých informácií posúdiť opodstatnenosť argumentov členského štátu, ktoré sa opierajú o zásadu predbežnej opatrnosti, ako dôvod na prijatie obmedzení voľného pohybu osôb. Úlohou Komisie je zabezpečiť, aby takéto opatrenia boli v súlade s právom Únie a nevytvárali neopodstatnené prekážky fungovania jednotného trhu. Komisia by mala na oznámenia členských štátov reagovať čo najskôr, a to so zreteľom na okolnosti konkrétnej krízy, a najneskôr v lehotách stanovených týmto nariadením. (23)Na zabezpečenie použitia konkrétnych opatrení zameraných na núdzovú situáciu na jednotnom trhu stanovených v tomto nariadení len v prípadoch, keď je to nevyhnutné v záujme reakcie na konkrétnu núdzovú situáciu na jednotnom trhu, by takéto opatrenia mali byť podmienené samostatnou aktiváciou vykonávacími aktmi Komisie, v ktorých sa uvedú dôvody danej aktivácie a tovar alebo služby dôležité v krízovej situácii, na ktoré sa takéto opatrenia vzťahujú. (24)Aby sa zabezpečila proporcionalita vykonávacích aktov a náležité rešpektovanie úlohy hospodárskych subjektov pri krízovom riadení, Komisia by mala pristúpiť k aktivácii režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu len vtedy, ak hospodárske subjekty nie sú schopné v primeranom čase poskytnúť riešenie na dobrovoľnom základe. Dôvody tejto neschopnosti by sa mali uviesť v každom takomto akte a v súvislosti so všetkými konkrétnymi aspektmi krízy. (25)Žiadosti hospodárskym subjektom o informácie by Komisia mala použiť len vtedy, ak informácie nevyhnutné v záujme primeranej reakcie na núdzovú situáciu na jednotnom trhu, ako sú informácie potrebné na obstarávanie Komisiou v mene členských štátov alebo odhad výrobných kapacít výrobcov tovaru dôležitého v krízovej situácii, ktorého dodávateľské reťazce boli narušené, nemožno získať z verejne dostupných zdrojov alebo na základe dobrovoľne poskytnutých informácií. (26)Aktiváciou režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu by sa v prípade potreby malo zároveň spustiť aj uplatňovanie určitých postupov reakcie na krízu, ktorými sa zavedú zmeny pravidiel upravujúcich návrh, výrobu, posudzovanie zhody a uvádzanie tovaru, na ktorý sa vzťahujú harmonizované pravidlá Únie, na trh. Týmito postupmi reakcie na krízu by sa malo v kontexte núdzovej situácie umožniť rýchle uvádzanie výrobkov označených ako tovar dôležitý v krízovej situácii na trh. Orgány posudzovania zhody by mali uprednostniť posudzovanie zhody tovaru dôležitého v krízovej situácii pred inými neukončenými žiadosťami, ktoré sa týkajú iných výrobkov. Na druhej strane v prípadoch, keď existujú neprimerané oneskorenia v postupoch posudzovania zhody, príslušné vnútroštátne orgány by mali mať možnosť vydať povolenia pre výrobky, ktoré na účely uvedenia na ich príslušný trh nepodstúpili uplatniteľné postupy posudzovania zhody, a to za predpokladu, že tieto výrobky spĺňajú príslušné bezpečnostné požiadavky. Takéto povolenia budú platné len na území vydávajúceho členského štátu a obmedzené na trvanie núdzovej situácie na jednotnom trhu. Aby sa popri tom uľahčilo zvýšenie dodávok výrobkov dôležitých v krízovej situácii, mala by sa zaviesť určitá flexibilita, pokiaľ ide o mechanizmus predpokladu zhody. Výrobcovia tovaru dôležitého v krízovej situácii by v kontexte núdzovej situácie na jednotnom trhu mali mať možnosť spoľahnúť sa aj na vnútroštátne a medzinárodné normy, ktorými sa poskytuje rovnocenná úroveň ochrany ako v prípade harmonizovaných európskych noriem. V prípadoch, ak harmonizované európske normy neexistujú alebo ich dodržiavanie je mimoriadne sťažené narušeniami jednotného trhu, Komisia by mala mať možnosť vydať dobrovoľne alebo záväzne uplatniteľné spoločné technické špecifikácie s cieľom poskytnúť výrobcom technické riešenia pripravené na okamžité využitie. (27)Zavedenie týchto zmien dôležitých v krízovej situácii týkajúcich sa príslušných sektorových harmonizovaných pravidiel Únie si vyžaduje cielené zmeny týchto 19 odvetvových rámcov: smernica 2000/14/ES, smernica 2006/42/EÚ, smernica 2010/35/EÚ, smernica 2013/29/EÚ, smernica 2014/28/EÚ, smernica 2014/29/EÚ, smernica 2014/30/EÚ, smernica 2014/31/EÚ, smernica 2014/32/EÚ, smernica 2014/33/EÚ, smernica 2014/34/EÚ, smernica 2014/35/EÚ, smernica 2014/53/EÚ, smernica 2014/68/EÚ, nariadenie (EÚ) 2016/424, nariadenie (EÚ) 2016/425, nariadenie (EÚ) 2016/426, nariadenie (EÚ) 2019/1009 a nariadenie (EÚ) č. 305/2011. Aktivácia núdzových postupov by mala byť podmienená aktiváciou núdzovej situácie na jednotnom trhu a mala by sa obmedziť na výrobky označené ako tovar dôležitý v krízovej situácii. (28)Opatrenia na úrovni Únie zamerané na dostupnosť výrobkov dôležitých v krízovej situácii, ako sú napríklad prioritné objednávky, sa môžu ukázať ako nevyhnutné pre návrat k bežnému fungovaniu jednotného trhu, ak existujú závažné ohrozenia fungovania jednotného trhu, alebo v prípadoch závažného nedostatku tovaru strategického významu alebo mimoriadne vysokého dopytu po tomto tovare. (29)S cieľom využiť kúpnu silu a rokovaciu pozíciu Komisie počas režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu, by členské štáty mali mať možnosť požiadať Komisiu, aby vykonávala obstarávanie v ich mene. (30)Ak počas núdzovej situácie na jednotnom trhu na ňom existuje závažný nedostatok výrobkov alebo služieb dôležitých v krízovej situácii, pričom je zrejmé, že hospodárske subjekty, ktoré pôsobia na jednotnom trhu, nevyrábajú žiaden takýto tovar, ale v zásade by boli schopné reprofilovať svoje výrobné linky alebo by nemali dostatočnú kapacitu na poskytovanie potrebného tovaru a služieb, Komisia by mala mať možnosť v krajnom prípade členským štátom odporučiť, aby prijali opatrenia, ktorými uľahčia alebo vyžiadajú zvýšenie alebo reprofiláciu výrobnej kapacity výrobcov alebo kapacity poskytovateľov služieb na poskytovanie služieb dôležitých v krízovej situácii. Komisia by pri tom informovala členské štáty o závažnosti nedostatku a o druhu potrebného tovaru alebo služieb dôležitých v krízovej situácii a poskytovala by podporu a poradenstvo v súvislosti s flexibilitou acquis Únie na takéto účely. (31)Opatrenia zabezpečujúce regulačnú flexibilitu by Komisii umožnili odporučiť, aby členské štáty zrýchlili postupy udeľovania povolení, ktoré by boli nevyhnutné na zvýšenie kapacity na výrobu tovaru dôležitého v krízovej situácii alebo poskytovanie služieb dôležitých v krízovej situácii. (32)Navyše, aby sa zabezpečila dostupnosť tovaru dôležitého v krízovej situácii počas núdzovej situácie na jednotnom trhu, Komisia môže hospodárske subjekty pôsobiace v dodávateľských reťazcoch dôležitých v krízovej situácii vyzvať, aby uprednostnili objednávky vstupov potrebných na výrobu konečného tovaru dôležitého v krízovej situácii alebo objednávky samotného takéhoto konečného tovaru. Ak hospodársky subjekt odmietne prijať a uprednostniť takéto objednávky, Komisia môže na základe objektívnych dôkazov o nevyhnutnosti dostupnosti tovaru dôležitého v krízovej situácii rozhodnúť, že dotknuté hospodárske subjekty vyzve, aby prijali a uprednostnili určité objednávky, ktorých splnenie bude mať následne prednosť pred inými povinnosťami podľa súkromného alebo verejného práva. V prípade neakceptovania žiadosti by mal dotknutý subjekt vysvetliť svoje oprávnené dôvody tohto zamietnutia. Komisia môže takéto odôvodnené vysvetlenie alebo jeho časti zverejniť s náležitým ohľadom na obchodné tajomstvo. (33)Komisia s cieľom zabezpečiť dostupnosť tovaru dôležitého v krízovej situácii počas núdzovej situácie na jednotnom trhu môže okrem toho členským štátom odporučiť, aby distribuovali strategické rezervy, a to s náležitým ohľadom na zásady solidarity, nevyhnutnosti a proporcionality. (34)Ak činnosti, ktoré sa majú vykonať podľa tohto nariadenia, zahŕňajú spracúvanie osobných údajov, takéto spracúvanie by malo byť v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie o ochrane osobných údajov, konkrétne s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679. (35)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o možnosť prijímať podporné opatrenia v záujme uľahčenia voľného pohybu osôb, vytvorenia zoznamu jednotlivých cieľových hodnôt (objemy a lehoty) strategických rezerv, ktoré by členské štáty mali zachovávať tak, aby sa dosiahli ciele tejto iniciatívy. Na Komisiu by sa mali preniesť vykonávacie právomoci, aj pokiaľ ide o aktiváciu režimu obozretného dohľadu a opatrení obozretného dohľadu s cieľom pozorne monitorovať strategické dodávateľské reťazce a koordinovať vytváranie strategických rezerv tovaru a služieb strategického významu. Okrem toho v záujme rýchlej a koordinovanej reakcie by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, aj pokiaľ ide o aktiváciu osobitných opatrení reakcie na núdzovú situáciu v čase núdzovej situácie na jednotnom trhu. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (36)Týmto nariadením sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „Charta“). Predovšetkým sa ním rešpektuje právo na súkromie hospodárskych subjektov zakotvené v článku 7 Charty, právo na ochranu osobných údajov stanovené v článku 8 Charty, sloboda podnikania a zmluvná sloboda, ktoré sú chránené článkom 16 Charty, právo vlastniť majetok chránené článkom 17 Charty, právo na kolektívne vyjednávanie a kolektívne akcie chránené článkom 26 Charty a právo na účinný prostriedok nápravy a na spravodlivý proces, ako sa stanovuje v článku 47 Charty. Keďže cieľ tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a z dôvodov rozsahu alebo dôsledkov činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto nariadenie nepresahuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. Nariadením by nemali byť dotknutá autonómia sociálnych partnerov, ako sa uznáva v ZFEÚ. (37)Únia ostáva naďalej plne zaviazaná dodržiavať medzinárodnú solidaritu a silne podporuje zásadu, že všetky opatrenia považované za nevyhnutné, ktoré sa prijali podľa tohto nariadenia, vrátane opatrení nevyhnutných na prevenciu alebo zmiernenie kritických nedostatkov, sa vykonávajú spôsobom, ktorý je cielený, transparentný, primeraný, dočasný a zlučiteľný so záväzkami v rámci WTO. (38)Súčasťou rámca Únie budú medziregionálne prvky na zavedenie jednotných, medziodvetvových a cezhraničných opatrení obozretného dohľadu nad jednotným trhom a opatrení reakcie na núdzovú situáciu, najmä vzhľadom na zdroje, kapacity a zraniteľnosti naprieč susednými regiónmi, konkrétne pohraničnými regiónmi. (39)Komisia zároveň vo vhodných prípadoch začne konzultácie alebo spoluprácu v mene Únie s relevantnými tretími krajinami, s osobitým dôrazom na rozvojové krajiny, s cieľom hľadať v rámci spolupráce riešenia narušení dodávateľských reťazcov, a to v súlade s medzinárodnými záväzkami. V prípade potreby to bude zahŕňať koordináciu na príslušných medzinárodných fórach. (40)Na zavedenie rámca pre krízové protokoly by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s cieľom doplniť regulačný rámec stanovený v tomto nariadení presnejším stanovením spôsobov spolupráce členských štátov a orgánov Únie počas režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu, bezpečnej výmeny informácií, komunikácie o rizikách a krízovej komunikácie. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (41)Nariadenie Rady (ES) č. 2679/98, ktorým sa stanovuje mechanizmus pre dvojstranné rokovania o prekážkach fungovania jednotného trhu, sa využíva zriedkavo a je zastarané. Z jeho hodnotenia vyplynulo, že riešenia stanovené týmto nariadením nie sú schopné reagovať na realitu komplexných krízových situácií, ktoré sa neobmedzujú na incidenty prebiehajúce na hraniciach dvoch susediacich členských štátov. Z tohto dôvodu by sa malo zrušiť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE: Časť I

Všeobecné ustanovenia Hlava I

Rozsah pôsobnosti Článok 1

Predmet úpravy 1.Týmto nariadením sa stanovuje rámec opatrení na predvídanie vplyvov krízových situácií na jednotný trh, prípravu a reakciu na ne, a to v záujme ochrany voľného pohybu tovaru, služieb a osôb a zabezpečenia dostupnosti tovaru a služieb strategického významu a tovaru a služieb dôležitých v krízovej situácii na jednotnom trhu. 2.Opatrenia uvedené v odseku 1 zahŕňajú: a)poradnú skupinu, ktorá bude poskytovať Komisii poradenstvo o vhodných opatreniach s cieľom predvídať vplyv krízy na jednotný trh, predchádzať mu alebo reagovať naň; b)opatrenia na získavanie, spoločné využívanie a výmenu relevantných informácií; c)opatrenia pre prípad nepredvídaných udalostí zamerané na predvídanie a plánovanie; d)opatrenia na riešenie vplyvov významných incidentov na jednotný trh, ktoré zatiaľ neviedli k núdzovej situácii na jednotnom trhu (obozretný dohľad nad jednotným trhom), vrátane súboru opatrení obozretného dohľadu a e)opatrenia na riešenie núdzových situácií na jednotnom trhu vrátane súboru opatrení reakcie na núdzovú situáciu. 3.Členské štáty si pravidelne navzájom a s Komisiou vymieňajú informácie o všetkých záležitostiach v rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. 4.Komisia môže získať všetky relevantné špecializované a/alebo vedecké poznatky, ktoré sú potrebné na uplatňovanie tohto nariadenia. Článok 2

Rozsah uplatňovania 1.Opatrenia stanovené v tomto nariadení sa uplatňujú vo vzťahu k významným vplyvom krízovej situácie na fungovanie jednotného trhu a jeho dodávateľských reťazcov. 2.Toto nariadenie sa nevzťahuje na: a)lieky v zmysle článku 2 ods. 2 smernice 2001/83/ES; b) zdravotnícke pomôcky v zmysle článku 2 písm. e) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/123; c) iné zdravotnícke protiopatrenia v zmysle článku 3 ods. 8 nariadenia (EÚ) …/… o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia [nariadenie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia] a ktoré sú zaradené do zoznamu stanoveného v súlade s článkom 6 ods. 1 návrhu nariadenia Rady (EÚ) …/… o rámci opatrení na zabezpečenie poskytovania zdravotníckych protiopatrení dôležitých v krízovej situácii; d)polovodiče v zmysle článku 2 ods. 1 nariadenia Rady a Európskeho parlamentu, ktorým sa zriaďuje rámec opatrení na posilnenie ekosystému polovodičov v Európe (akt o čipoch);

e)energetické výrobky v zmysle článku 2 ods. 1 smernice 2003/96/ES, elektrickú energiu v zmysle článku 2 ods. 2 uvedenej smernice a iné výrobky v zmysle článku 2 ods. 3 uvedenej smernice; f)finančné služby, ako je bankovníctvo, služby súvisiace s úvermi, poistením a zaistením, pracovnými alebo osobnými dôchodkami, cennými papiermi, investičnými fondmi, platbami a investičným poradenstvom, vrátane služieb uvedených v prílohe I k smernici 2013/36/EÚ, ani na činnosti týkajúce sa vyrovnania a zúčtovania a poradenské, sprostredkovateľské a iné pomocné finančné služby. 3.Odchylne od odseku 2 písm. a), b) a c) sa články 16 až 20 a článok 41 tohto nariadenia uplatňujú na výrobky uvedené v týchto písmenách. 4.Týmto nariadením nie je dotknutý mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany stanovený v rozhodnutí č. 1313/13/EÚ ani všeobecný plán krízového riadenia v oblasti potravín a krmív v súlade s nariadením (ES) č. 178/2002. 5.Týmto nariadením nie sú dotknuté pravidlá hospodárskej súťaže Únie (články 101 až 109 ZFEÚ a vykonávacie nariadenia) vrátane antitrustových pravidiel, pravidiel fúzií a pravidiel štátnej pomoci. 6.Toto nariadenie nemá vplyv na to, aby Komisia: a)začala konzultácie alebo spoluprácu v mene Únie s relevantnými tretími krajinami, s osobitým dôrazom na rozvojové krajiny, s cieľom hľadať v rámci spolupráce riešenia, ako predchádzať narušeniam dodávateľských reťazcov, a to v súlade s medzinárodnými záväzkami. V prípade potreby to môže zahŕňať koordináciu na príslušných medzinárodných fórach; alebo b)posudzovala vhodnosť uloženia obmedzení na vývoz tovaru v súlade s medzinárodnými právami a záväzkami Únie v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/479. 7.Každé opatrenie v zmysle tohto nariadenia musí byť v súlade so záväzkami Únie podľa medzinárodného práva. 8.Týmto nariadením nie je dotknutá zodpovednosť členských štátov za ochranu národnej bezpečnosti ani ich právomoc chrániť iné základné funkcie štátu vrátane zabezpečenia územnej celistvosti štátu a udržiavania verejného poriadku. Článok 3

Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1.„krízová situácia“ je výnimočná, neočakávaná a náhla prírodná udalosť alebo udalosť spôsobená ľudskou činnosťou mimoriadnej povahy a rozsahu, ktorá prebieha na území Únie alebo mimo neho; 2.„režim obozretného dohľadu nad jednotným trhom“ je rámec pre riešenie hrozby závažného narušenia dodávok tovaru a služieb strategického významu, ktorá by mohla do šiestich mesiacov vyústiť do núdzovej situácie na jednotnom trhu; 3.„núdzová situácia na jednotnom trhu“ sú ďalekosiahle dôsledky krízovej situácie na jednotnom trhu, ktoré vážne narúšajú voľný pohyb na jednotnom trhu alebo fungovanie dodávateľských reťazcov, ktoré sú nevyhnutné na zachovanie zásadných spoločenských alebo hospodárskych činností na jednotnom trhu; 4.„strategicky dôležité oblasti“ sú oblasti s kritickým významom pre Úniu a jej členské štáty v tom zmysle, že majú systémový a zásadný význam pre verejnú bezpečnosť, ochranu verejnosti, verejný poriadok alebo verejné zdravie a ich narušenie, zlyhanie, strata alebo zničenie by malo významný vplyv na fungovanie jednotného trhu; 5.„tovar a služby strategického významu“ sú tovar a služby, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie fungovania jednotného trhu v strategicky dôležitých oblastiach a ktoré nemožno nahradiť alebo diverzifikovať; 6.„tovar a služby dôležité v krízovej situácii“ sú tovar a služby, ktoré sú nevyhnutné v záujme reakcie na krízovú situáciu alebo riešenia vplyvov krízovej situácie na jednotný trh počas núdzovej situácie na jednotnom trhu; 7.„strategické rezervy“ sú zásoby tovaru strategického významu pod kontrolou členského štátu, v prípade ktorého môže byť nevyhnutné vytvoriť rezervu v záujme prípravy na núdzovú situáciu na jednotnom trhu. Hlava II

Riadenie

Článok 4

Poradná skupina 1.Zriaďuje sa poradná skupina. 2.V poradnej skupine je jeden zástupca z každého členského štátu. Každý členský štát nominuje zástupcu a náhradníka zástupcu. 3.Poradnej skupine predsedá Komisia, ktorá zabezpečuje jej sekretariát. Komisia môže prizvať zástupcu Európskeho parlamentu, zástupcov krajín EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami Dohody o Európskom hospodárskom priestore, zástupcov hospodárskych subjektov, organizácie zainteresovaných strán, sociálnych partnerov a expertov, aby sa zúčastnili na zasadnutiach poradnej skupiny ako pozorovatelia. Zástupcov ďalších orgánov dôležitých v krízovej situácii na úrovni Únie pozve, aby sa ako pozorovatelia zúčastnili na príslušných zasadnutiach poradnej skupiny. 4.Poradná skupina poskytuje Komisii pomoc a poradenstvo na účely plánovania pre prípad nepredvídaných udalostí v zmysle článkov 6 až 8, pokiaľ ide o tieto úlohy: a)návrh opatrení na administratívnu spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi počas režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu, ktoré by boli súčasťou krízových protokolov; b)posudzovanie významných incidentov, na ktoré Komisiu upozornili členské štáty. 5.Poradná skupina na účely režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom uvedeného v článku 9 pomáha Komisii s týmito úlohami: a)stanovenie prítomnosti hrozby uvedenej v článku 3 ods. 2 a jej rozsahu; b)zhromažďovanie prognostických údajov, analýza údajov a získavanie informácií o trhu; c)konzultácie so zástupcami hospodárskych subjektov vrátane MSP a so zástupcami priemyslu s cieľom získavať informácie o trhu; d)analýza súhrnných údajov získaných inými orgánmi dôležitými v krízovej situácii na úrovni Únie a na medzinárodnej úrovni; e)uľahčovanie výmen a spoločného využívania informácií, a to aj s inými príslušnými orgánmi a inými orgánmi dôležitými v krízovej situácii na úrovni Únie, ako aj prípadne s tretími krajinami s osobitým dôrazom na rozvojové krajiny, a s medzinárodnými organizáciami; f)vedenie archívu vnútroštátnych a únijných krízových opatrení, ktoré sa použili v predchádzajúcich krízach s vplyvom na jednotný trh a jeho dodávateľské reťazce. 6.Poradná skupina na účely režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu uvedeného v článku 14 pomáha Komisii s týmito úlohami: a)analýza informácií dôležitých v krízovej situácii, ktoré zhromaždili členské štáty alebo Komisia; b)stanovenie, či boli splnené kritériá aktivácie alebo deaktivácie režimu núdzovej situácie; c)poradenstvo k vykonávaniu opatrení, ktoré sa na úrovni Únie vybrali v rámci reakcie na núdzovú situáciu na jednotnom trhu; d)vykonávanie preskúmania vnútroštátnych krízových opatrení; e)uľahčovanie výmen a spoločného využívania informácií, a to aj s inými orgánmi dôležitými v krízovej situácii na úrovni Únie, ako aj prípadne s tretími krajinami s osobitým dôrazom na rozvojové krajiny, a s medzinárodnými organizáciami.

7.Komisia zabezpečí účasť všetkých orgánov na úrovni Únie, ktoré sú relevantné pre príslušnú krízovú situáciu. Ak je to vhodné, poradná skupina úzko spolupracuje a inými príslušnými krízovými orgánmi na úrovni Únie a koordinuje sa s nimi. Komisia zabezpečí koordináciu s opatreniami vykonávanými prostredníctvom iných mechanizmov Únie, ako je mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany alebo rámec EÚ pre zdravotnú bezpečnosť. Poradná skupina zabezpečuje výmenu informácií s Koordinačným centrom pre reakcie na núdzové situácie v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany. 8.Poradná skupina zasadá aspoň trikrát ročne. Na návrh Komisie a po dohode s ňou poradná skupina na svojom prvom zasadnutí prijme rokovací poriadok. 9.Poradná skupina môže prijímať stanoviská, odporúčania alebo správy v súvislosti so svojimi úlohami stanovenými v odsekoch 4 až 6. Článok 5

Ústredné kontaktné úrady 1.Členské štáty určia ústredné kontaktné úrady zodpovedné za kontakty, koordináciu a výmenu informácií s ústrednými kontaktnými úradmi iných členských štátov a ústredným kontaktným úradom na úrovni Únie v zmysle tohto nariadenia. Takéto kontaktné úrady koordinujú a zhromažďujú príspevky relevantných príslušných vnútroštátnych orgánov. 2.Komisia určí ústredný kontaktný úrad na úrovni Únie na kontakty s ústrednými kontaktnými úradmi členských štátov počas režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu v zmysle tohto nariadenia. Ústredný kontaktný úrad na úrovni Únie zabezpečuje koordináciu a výmenu informácií s ústrednými kontaktnými úradmi členských štátov v záujme riadenia režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu. Časť II

Plánovanie pre prípad nepredvídaných udalostí na jednotnom trhu Článok 6

Krízové protokoly 1.Komisia je pri zohľadnení stanoviska poradnej skupiny a príspevkov príslušných orgánov na úrovni Únie splnomocnená po porade s členskými štátmi prijať delegovaný akt s cieľom doplniť toto nariadenie o rámec, v ktorom sa stanovujú krízové protokoly týkajúce sa spolupráce v krízovej situácii, výmeny informácií a krízovej komunikácie pre režim obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režim núdzovej situácie na jednotnom trhu, a to konkrétne: a)spolupráca medzi príslušnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie v záujme riadenia režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu v rámci režimu obozretného dohľadu nad jednotným trhom a režimu núdzovej situácie na jednotnom trhu vo všetkých sektoroch jednotného trhu; b)všeobecné spôsoby bezpečnej výmeny informácií; c)koordinovaný prístup ku komunikácii o rizikách a krízovej komunikácii aj vo vzťahu k verejnosti, pričom Komisia má koordinačnú úlohu; d)riadenie rámca. 2.Komisia a členské štáty v záujme zabezpečenia včasnej spolupráce a bezpečnej výmeny informácií medzi Komisiou, príslušnými orgánmi na úrovni Únie a členskými štátmi zavedú podrobné administratívne opatrenia, ktoré sa týkajú: a)súpisu relevantných príslušných vnútroštátnych orgánov, ústredných kontaktných úradov určených v súlade s článkom 5 a jednotných kontaktných miest uvedených v článku 21, ich kontaktných údajov, pridelených úloh a povinností počas režimu obozretného dohľadu a režimu núdzovej situácie podľa tohto nariadenia v zmysle vnútroštátnych právnych predpisov; b)konzultácie so zástupcami hospodárskych subjektov a sociálnymi partnermi vrátane MSP o ich iniciatívach a opatreniach na zmiernenie možných narušení dodávateľského reťazca a reakciu na ne, ako aj na prekonanie potenciálnych nedostatkov tovaru a služieb na jednotnom trhu; c)spolupráce na technickej úrovni v rámci režimu obozretného dohľadu a režimu núdzovej situácie vo všetkých sektoroch jednotného trhu; d)komunikácie o rizikách a núdzovej situácii, pričom Komisia zohráva koordinačnú úlohu, a to s primeraným ohľadom na už existujúce štruktúry. 3.Aby sa zabezpečilo fungovanie rámca uvedeného v odseku 1, Komisia môže spolu s členskými štátmi vykonávať stresové testy, simulácie a preskúmania počas trvania opatrení a po ich skončení a príslušným orgánom na úrovni Únie a členským štátom navrhnúť, aby podľa potreby aktualizovali rámec. Článok 7

Odborná príprava a simulácie

Komisia zorganizuje odbornú prípravu zamestnancov určených ústredných kontaktných úradov zameranú na koordináciu, spoluprácu a výmenu informácií v krízovej situácii, ako sa uvádza v článku 6. Zorganizuje simulácie so zapojením zamestnancov ústredných kontaktných úradov zo všetkých členských štátov, a to na základe potenciálnych scenárov núdzových situácií na jednotnom trhu.

Článok 8

Výstrahy ad hoc v záujme včasného varovania 1.Ústredný kontaktný úrad členského štátu bez zbytočného odkladu oznámi Komisii a ústredným kontaktným úradom ostatných členských štátov všetky incidenty, ktoré významne narúšajú fungovanie jednotného trhu a jeho dodávateľských reťazcov alebo môžu viesť k takémuto významnému narušeniu (významné incidenty). 2.Ústredné kontaktné úrady a všetky relevantné príslušné vnútroštátne orgány, v súlade s právom Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré sú v súlade s právom Únie, zaobchádzajú s informáciami uvedenými v odseku 1 spôsobom, ktorý rešpektuje ich dôvernosť, chráni bezpečnosť a verejný poriadok Európskej únie alebo jej členských štátov, a chráni bezpečnosť a obchodné záujmy dotknutých hospodárskych subjektov. 3.Ústredný kontaktný úrad členského štátu pri určovaní, či narušenie alebo potenciálne narušenie fungovania jednotného trhu a jeho dodávateľských reťazcov tovaru a služieb je významné a malo by byť predmetom varovania, zohľadní tieto skutočnosti: a)počet hospodárskych subjektov, na ktoré má narušenie alebo potenciálne narušenie vplyv; b)trvanie alebo očakávané trvanie narušenia alebo potenciálneho narušenia; c)zemepisnú oblasť; podiel jednotného trhu ovplyvnený narušením alebo potenciálnym narušením; vplyv na konkrétne zemepisné oblasti, ktoré sú mimoriadne zraniteľné alebo vystavené narušeniam dodávateľského reťazca vrátane najvzdialenejších regiónov EÚ; d)vplyv narušenia alebo potenciálneho narušenia na vstupy, ktoré nemožno diverzifikovať ani nahradiť. Časť III

Obozretný dohľad nad jednotným trhom Hlava I

Režim obozretného dohľadu Článok 9

Aktivácia 1.Ak Komisia po zohľadnení stanoviska poskytnutého poradnou skupinou usúdi, že existuje hrozba uvedená v článku 3 ods. 2, vykonávacím aktom aktivuje režim obozretného dohľadu s dĺžkou trvania najviac šesť mesiacov. Súčasťou takéhoto vykonávacieho aktu je: a)posúdenie možného vplyvu krízy; b)zoznam dotknutého tovaru a služieb strategického významu a c) opatrenia obozretného dohľadu, ktoré sa majú prijať. 2.Vykonávací akt uvedený v odseku 1 sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 41 ods. 2. Článok 10

Predĺženie a deaktivácia 1.Ak sa Komisia domnieva, že dôvody na aktiváciu režimu obozretného dohľadu podľa článku 9 ods. 1 zostávajú platné, a s prihliadnutím na stanovisko, ktoré poskytla poradná skupina, môže režim obozretného dohľadu predĺžiť prostredníctvom vykonávacieho aktu maximálne na šesť mesiacov.

2.Ak Komisia s ohľadom na stanovisko, ktoré poskytla poradná skupina, zistí, že hrozba uvedená v článku 3 ods. 2 už nie je prítomná v súvislosti s niektorými alebo všetkými opatreniami obozretného dohľadu alebo niektorými alebo všetkými tovarmi a službami, režim obozretného dohľadu úplne alebo čiastočne deaktivuje prostredníctvom vykonávacieho aktu. 3.Vykonávacie akty uvedené v odsekoch 1 a 2 sa prijmú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 42 ods. 2. Hlava II

Opatrenia obozretného dohľadu Článok 11

Monitorovanie 1.Po aktivácii režimu obozretného dohľadu v súlade s článkom 9 musia príslušné vnútroštátne orgány monitorovať dodávateľské reťazce tovaru a služieb strategického významu, ktoré boli identifikované vo vykonávacom akte, ktorým sa aktivuje režim obozretného dohľadu. 2.Komisia zabezpečí štandardizované a bezpečné prostriedky na zhromažďovanie a spracovanie informácií na účely odseku 1 s použitím elektronických prostriedkov. Zabezpečí sa dôvernosť, pokiaľ ide o obchodne citlivé informácie a informácie s vplyvom na bezpečnosť a verejný poriadok Únie alebo jej členských štátov, a to bez toho, aby boli dotknuté vnútroštátne právne predpisy, v ktorých sa vyžaduje, aby sa zhromaždené informácie vrátane obchodných tajomstiev zachovali ako dôverné. 3.Členské štáty vytvoria a vedú súpis najvýznamnejších hospodárskych subjektov so sídlom na ich území pôsobiacich v dodávateľských reťazcoch tovaru a služieb strategického významu, ktoré boli identifikované vo vykonávacom akte, ktorým sa aktivuje režim obozretného dohľadu. 4.Na základe súpisu vytvoreného podľa článku 6 príslušné vnútroštátne orgány adresujú žiadosti o dobrovoľné poskytnutie informácií najvýznamnejším prevádzkovateľom v rámci dodávateľských reťazcov tovaru a služieb identifikovaných vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 9 a iným relevantným zainteresovaným stranám so sídlom na ich území. V týchto žiadostiach sa uvedie najmä to, ktoré informácie o faktoroch ovplyvňujúcich dostupnosť identifikovaného tovaru a služieb strategického významu sa požadujú. Každý hospodársky subjekt/zainteresovaná strana, ktorý/ktorá dobrovoľne poskytne informácie, tak urobí na individuálnom základe v súlade s pravidlami Únie o hospodárskej súťaži, ktorými sa upravuje výmena informácií. Príslušné vnútroštátne orgány bez zbytočného odkladu zašlú príslušné zistenia Komisii a poradnej skupine prostredníctvom príslušného ústredného kontaktného úradu. 5.Príslušné vnútroštátne orgány náležite zohľadnia administratívne zaťaženie hospodárskych subjektov, a najmä MSP, ktoré môže byť spojené so žiadosťami o informácie, a zabezpečia, aby bolo čo najmenšie. 6.Komisia môže požiadať poradnú skupinu, aby prediskutovala zistenia a vyhliadky vývoja na základe monitorovania dodávateľských reťazcov tovaru a služieb strategického významu. 7.Komisia môže na základe informácií zhromaždených prostredníctvom činností vykonávaných v súlade s odsekom 1 poskytnúť správu o súhrnných zisteniach. Článok 12

Strategické rezervy 1.Komisia môže spomedzi tovaru strategického významu uvedeného vo vykonávacom akte prijatom podľa článku 9 ods. 1 identifikovať tovar, pre ktorý môže byť potrebné vytvorenie rezervy s cieľom pripraviť sa na núdzovú situáciu na jednotnom trhu, berúc do úvahy pravdepodobnosť a vplyv nedostatku. Komisia o tejto skutočnosti informuje členské štáty. Z uplatňovania tohto článku sú vylúčené kapacity, k