PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh nariadenia Rady o spoločnom podniku ECSEL /* SWD/2013/0256 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument Návrh nariadenia Rady o spoločnom podniku ECSEL Úvod V tomto dokumente sa opisuje posúdenie vplyvu spoločnej technologickej iniciatívy (STI) pre elektronické komponenty a systémy vytvorenej formou spoločného podniku na základe článku 187 ZFEÚ. Súvisí s rámcovým programom EÚ pre výskum a inovácie Horizont 2020. V rámci siedmeho rámcového programu boli zriadené dva spoločné podniky nazvané ENIAC pre oblasť nanoelektroniky a ARTEMIS pre zabudované počítačové systémy. Ich účelom bolo zvýšenie a využitie pákového efektu súkromných a verejných investícií do výskumu a inovácií v dvoch vzájomne sa doplňujúcich oblastiach s veľkým významom pre priemyselnú štruktúru v Európe. Na základe skúseností so spoločnými podnikmi ENIAC a ARTEMIS súčasná iniciatíva vychádza zo zjednodušenej jednotnej štruktúry, sústredeného rozsahu opatrení podporujúcich súčinnosť medzi oblasťou elektronických komponentov a zabudovaných systémov a zásadného zjednodušenia spôsobov implementácie. Táto iniciatíva je ústredným pilierom stratégie EÚ pre elektronické komponenty a systémy v Európe. Uplatnený postup je v súlade s usmerneniami Komisie pre posúdenie vplyvu ex ante. 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU 1.1 Súvislosti Nielenže ide o významné priemyselné odvetvie s celosvetovým obratom vyšším ako 1000 mld. EUR, ale elektronické komponenty a zabudované systémy stoja väčšinou pri zrode nárastu produktivity v celom hospodárstve a zohrávajú kľúčovú úlohu pri riešení spoločenských problémov. Konkrétne Európa čelí dvom hlavným výzvam v oblasti elektronických komponentov a systémov. Jednou z nich je kontrola nad kľúčovými prvkami hodnotového reťazca (t. j. návrhom, výrobou a integrovaním do konečných výrobkov), ktoré sú nevyhnutné na zaručenie udržateľnosti vytvárania hodnôt elektronickým odvetvím v Európe, ako aj konkurencieschopnosti mnohých ďalších európskych priemyselných odvetví. Druhou je preklenutie rozsiahlych medzier v európskych inovačných reťazcoch a lepšia premena špičkového európskeho výskumu na obchodné úspechy. Pri riešení uvedených problémov sa Európa musí vyrovnať s dravou globálnou hospodárskou súťažou, klesajúcim podielom na trhoch svojich priemyselných odvetví, vysokými nákladmi na výskum, vývoj a inovácie a rýchlym technologickým vývojom. · Úzky vzťah medzi priemyselným odvetvím elektronických komponentov a ostatnými časťami priemyselnej štruktúry má pre Európu prvoradý význam. Oslabenie jej výroby elektroniky pravdepodobne povedie k postupnému zániku zvyšku hodnotového reťazca. To má vplyv nielen na samotné priemyselné odvetvie, ale bude mať vplyv na zamestnanosť a rast vo veľkej časti nášho hospodárstva. · Výhľad pre európske spoločnosti vyrábajúce zabudované počítačové systémy je priaznivejší, i keď problémy sú aj tu, t. j. na základných platformách IKT na aplikačnej a obsahovej úrovni väčšinou dominujú mimoeurópske subjekty a zabudované systémy sú v rastúcej miere zosieťované a pripojené na internet, čo vedie k novým podnikateľským príležitostiam, ale prináša so sebou aj nových hráčov a hrozby od priemyselných odvetví mimo EÚ, ktoré dnes dominujú na webe. · Rast trhu elektronických komponentov a systémov bol v posledných desiatich rokoch vyšší ako 6 % ročne a odhady pre nasledujúce desaťročie sú rovnaké. Rast v odvetví poháňajú inovácie, na ktoré pripadá prinajmenej 15 % z obratu vynaložených na výskum a vývoj. S rastúcimi nákladmi na výskum a vývoj a s významným presahom do celého hospodárstva sa partnerstvo verejného a súkromného sektora stáva nevyhnutnosťou. · Zvládnutie rastúcej zložitosti technológie a výroby je zásadné pre schopnosť súťažiť a vyžaduje veľké investície v rozsahu miliárd eur do výskumu, vývoja a inovácií a do výrobných a projekčných zariadení. Doteraz boli európske investície nedostatočné a politiky príliš roztrieštené, čo viedlo ku klesaniu podielu európskych hráčov na celosvetovom trhu s polovodičmi, ktorý v súčasnosti dosahuje menej ako 10. %. Členské štáty majú pri podporovaní svojho priemyslu vlastné priority, avšak úroveň podpory potrebná pre toto odvetvie prekračuje ich individuálne zdroje. 1.2 Príčiny problémov pri implementácii Obidve priebežné hodnotenia spoločných podnikov ENIAC a ARTEMIS poukázali na problémy, ktoré treba riešiť pri zriaďovaní nového spoločného podniku, aby sa posilnil a zlepšil jeho význam, účinnosť, efektivita a kvalita výskumu. Integrovaná európska stratégia v oblasti elektronických komponentov a systémov V druhom priebežnom hodnotení sa podporila myšlienka, že spoločné technologické iniciatívy potrebujú spoločnú európsku stratégiu výskumu. Takáto stratégia by zabránila duplicite úsilia, umožnila vývoj udržateľných priemyselných ekosystémov pre elektronické komponenty a systémy a poskytla účinné prostriedky európskym zainteresovaným stranám na udržanie kroku s vývojom technológií, získanie prístupu k progresívnym komponentom a upevnenie vedúceho postavenia v oblasti elektronických systémov pre kľúčové hospodárske odvetvia. Zabezpečenie právneho základu pre efektívnejšiu realizáciu V obidvoch priebežných hodnoteniach sa odporúčalo realizovať budúce STI na právnom základe, ktorý je lepšie prispôsobený špecifikám verejno-súkromných partnerstiev, s menšou administratívnou záťažou a väčšou flexibilitou. Zlepšené spravovanie a strategické plánovanie V obidvoch priebežných hodnoteniach sa uvádza, že správne rady trávia priveľa času monitorovaním prevádzky a primálo času diskutovaním o strategických otázkach. V záujme pritiahnutia záujmu vysokopostavených zástupcov priemyselného odvetvia by sa mala znížiť administratívna záťaž. Posilnený záväzok a zosúladenie s prioritami členských štátov V obidvoch priebežných hodnoteniach sa odporúčalo, aby sa členské štáty zaviazali na prijatie viacročného systému financovania. To by umožnilo vypracovať strategický plán a zainteresované strany by mohli plánovať v predstihu. Plánovanie v predstihu je nevyhnutné vzhľadom na veľkosť investícií a potrebu udržateľného výskumu počas dlhšieho obdobia. Harmonizácia podmienok účasti Priebežné hodnotenia zdôraznili potrebu harmonizácie vnútroštátnych postupov a kritérií medzi zúčastnenými členskými štátmi. Pravidlá účasti, miery financovania a postupy členských štátov sa majú vždy, keď to je možné, harmonizovať a časovo zosúladiť. Zracionalizované postupy vrátane lepšieho monitorovania a hodnotenia V obidvoch priebežných hodnoteniach sa predložilo niekoľko odporúčaní na zracionalizovanie postupov a zabezpečenie lepšieho monitorovania a hodnotenia. Odporúča sa najmä preskúmať proces hodnotenia a výberu s cieľom zlepšiť súlad portfólia projektov s celkovou stratégiou. 2. Analýza subsidiarity Táto európska iniciatíva je navrhovaná v súvislosti s vykonávaním programu Horizont 2020: „Spoločné podniky zriadené v rámci RP7 na základe článku 187 zmluvy, ktorým možno za už uvedených podmienok poskytnúť ďalšiu podporu, sú: Iniciatíva pre inovačné lieky (IMI), Čisté nebo, Výskumný projekt RLP jednotného európskeho neba (SESAR), Palivové články a vodík (FCH) a Zabudované počítačové systémy (ARTEMIS) a Nanoelektronika (ENIAC). Posledné dva možno zlúčiť do jednej iniciatívy.“ Je jasné, že v žiadnom členskom štáte sa nenachádzajú všetky spoločnosti potrebné na vyriešenie celého reťazca akéhokoľvek aplikovaného priemyselného odvetvia, ktoré sa opiera o elektronické komponenty a systémy. Kolaboratívna povaha iniciatívy umožňuje vytváranie konzorcií s partnermi z celej Európy s cieľom prebudiť to najlepšie v európskom ekosystéme a znížiť fragmentáciu. Súčasné spoločné podniky ARTEMIS a ENIAC predstavujú významnú príležitosť na spoluprácu v celej Európe, vytvorenie kritickej masy a vyvolanie investícií. V ich prvom a druhom priebežnom hodnotení sa odporučilo pokračovať s podobnou iniciatívou v rámci programu Horizont 2020. 3. Ciele Európa musí zostať na čele technologického vývoja a rýchlejšie prechádzať na jeho využívanie s cieľom dosiahnuť konkurencieschopnosť. Navrhovaná iniciatíva je ústredným pilierom priemyselnej stratégie EÚ pre elektroniku, ktorej cieľom je zvrátiť súčasný trend klesajúceho podielu na trhu výroby v Európe v priebehu najbližších siedmich rokov vytvorením ďalších 250 000 pracovných miest v tomto odvetví a pritiahnutím viac ako 100 mld. EUR dodatočných súkromných investícií do inovácií a výroby v tomto odbore[1]. Konkrétnejšie, cieľom tejto iniciatívy je: · prispievať k rozvoju silného priemyselného odvetvia elektronických komponentov a systémov s globálnou konkurencieschopnosťou v rámci Únie; · zabezpečiť dostupnosť elektronických komponentov a systémov pre kľúčové trhy a na riešenie spoločenských problémov s cieľom udržať Európu na čele technologického vývoja, preklenúť priepasť medzi výskumom a využívaním, posilniť inovačné schopnosti a vytvárať rast hospodárstva a zamestnanosti v Únii; · zosúladiť stratégie s členskými štátmi s cieľom prilákať súkromné investície a prispievať ku zdravým verejným financiám zamedzením zbytočnej duplicity a roztrieštenosti úsilia a uľahčením účasti pre subjekty zapojené do výskumu a inovácií; · udržiavať a zvyšovať v Európe spôsobilosť vyrábať polovodiče a inteligentné systémy vrátane vedúcej úlohy vo výrobných zariadeniach a spracovaní materiálov; · zabezpečiť dominantnú pozíciu v oblasti navrhovania a systémového inžinierstva vrátane zabudovaných technológií; · zabezpečiť prístup pre všetky zainteresované strany k infraštruktúre svetovej triedy na navrhovanie a výrobu elektronických komponentov a zabudovaných inteligentných systémov; · vybudovať dynamický ekosystém zahŕňajúci inovatívne malé a stredné podniky (MSP), posilniť existujúce klastre a podporovať vytváranie nových klastrov v nových sľubných oblastiach. Cieľom tejto iniciatívy preto je (i) vytvoriť na úrovni EÚ kritické množstvo verejných a súkromných investícií, (ii) preklenúť priepasť - tzv. „údolie smrti“ - oddeľujúce výskum od trhu uľahčením multidisciplinárneho výskumu a technologického vývoja pozdĺž celého inovačného reťazca, zahŕňajúcim úrovne pripravenosti technológie 2 až 8 vrátane pilotných liniek a rozsiahlych experimentov s aplikáciami a (iii) viesť aktérov v hodnotovom a inovačnom reťazci, vrátane používateľov a MSP, k spoločnému riešeniu komplexných problémov, ktoré so sebou prináša navrhovanie a výroba elektronických komponentov a systémov. 4. Možnosti politiky V súvislosti s realizáciou spoločnej technologickej iniciatívy pre elektronické komponenty a systémy sa posudzovalo päť možností: · a) Spoliehať sa na existujúce iniciatívy ENIAC a ARTEMIS a obnoviť a prispôsobiť ich mandát v nových súvislostiach programu Horizont 2020; · b) Vykonať plánované činnosti bez účelovo viazaného verejno-súkromného partnerstva (PPP) pomocou štandardných postupov uplatňovaných na projekty spolupráce v rámci programu Horizont 2020; · Vytvoriť jediné nové PPP nahrádzajúce existujúce partnerstvá ENIAC a ARTEMIS, ktoré by mohlo mať podobu: · c) zmluvného PPP (bez osobitného právneho subjektu); · d) bipartitného inštitucionálneho PPP (osobitná právnická osoba bez účasti členských štátov); · e) tripartitného inštitucionálneho PPP (osobitná právnická osoba s účasťou členských štátov); Dve možnosti sa vylúčili: „žiadne opatrenie“ (t. j. zastavenie akejkoľvek verejnej podpory na úrovni EÚ v tejto oblasti) a „predčasné ukončenie existujúcich STI“ (t. j. zastavenie SP ARTEMIS a ENIAC pred ich normálnym ukončením v roku 2017). 5. Posúdenie vplyvu Hospodársky vplyv zahŕňa: · Konkurencieschopnosť, obchodné a investičné aspekty – stimulujúci efekt iniciatívy na súkromné a verejné zdroje, rozsah investícií a kritické množstvo, potenciál na spoluprácu a preklenutie priepasti oddeľujúcej technologický vývoj od trhu; · Výskum a inovácie – synergia s priemyselnými a vnútroštátnymi prioritami, miera, do akej táto iniciatíva posilní excelentnosť a uľahčí pokrok na ceste k Európskemu výskumnému priestoru; · Zainteresované strany – priemyselné odvetvie – poskytovatelia technológií a používatelia vrátane malých a stredných podnikov, výskumné a technologické organizácie a univerzity, EÚ, členské štáty a regióny a občan/spotrebiteľ, ktorý má mať prospech z tejto iniciatívy. Spoločenský vplyv skúma: · Zamestnanosť – súvisí s hospodárskym vplyvom. Priemyselné odvetvia, na ktoré sa obracia iniciatíva, sú významným priamym zamestnávateľom vysokokvalifikovaných technických pracovníkov; · Potenciál riešiť spoločenské problémy v oblastiach dôležitých pre európskych občanov (napr. doprava, zdravotníctvo, energetika) – vývoj a nasadenie elektronických komponentov a systémov sú rozhodujúce pre tieto spoločenské hnacie sily. Vplyv na životné prostredie súvisí najmä so znížením spotreby energie. Príspevok EÚ vo výške 1,2 mld. EUR by pomocou pákového efektu vyvolal celkový investičný program vo výške približne 8 mld. EUR do roku 2020. Bola by to významná časť celkových investícií oznámených priemyselným odvetvím. Administratívne náklady EÚ by boli v rozmedzí 2 % jej príspevku na prevádzku. 6. Porovnanie možností Predkladajú sa tri navzájom prepojené úrovne možností porovnávania. Prvá úroveň sa týka relatívnych prínosov týchto piatich možností v porovnaní s východiskovou možnosťou a) pozdĺž všetkých troch osí – účinnosti, efektivity a súdržnosti. || Ciele || Možnosť b) || Možnosť c) || Možnosť d) || Možnosť e) Účinnosť: || 1.1 Posilnenie konkurencieschopnosti || - || + || + || + 1.2 Pokrytie inovačného a hodnotového reťazca || - || + || + || + 1.3 Riešenie spoločenských problémov a vytváranie nových trhov || - || - || = || + 3.1 Udržiavať a zvyšovať výrobu v EÚ || - || - || - || + 3.2 Vedúca úloha v podnikateľstve a riadení || - || - || - || = 4.1 Dostupnosť elektronických komponentov || - || - || = || + 4.2 Vedúca úloha v systémovom inžinierstve || - || = || + || + Hospodárnosť: || 2.1 Štruktúrovať a realizovať excelentný multidisciplinárny výskum || = || = || + || + 2.3 Mobilizovať a združovať zdroje || - || - || - || + 5.2 Hospodárna realizácia programu || + || = || + || + 5.3 Synergie pre využívanie výsledkov a posilnenie rastu malých a stredných podnikov || - || - || + || + 5.4 Uľahčenie účasti na projektoch s výrazným európskym rozmerom || + || + || + || = 5.6 Spolupráca a koordinácia zainteresovaných strán || - || = || + || + Súdržnosť || 2.2 Zosúladenie stratégií || - || = || = || + 3.3 Podpora vysokej úrovne pripravenosti technológie || - || - || - || + 5.1 Určenie agendy strategického výskumu a inovácií || - || = || + || + 5.5 Prístup k infraštruktúre navrhovania a výroby || - || = || + || + 5.7 Zachovanie ľudských zručností || = || = || = || = Druhá sa týka kritérií identifikácie PPP uvedených v návrhu programu Horizont 2020: · Možnosti a) a e) ponúkajú najvyššiu pridanú hodnotu opatrení na úrovni EÚ (najväčšiu súdržnosť); · Možnosť e) má najsilnejší rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť priemyslu, udržateľný rast a sociálno-ekonomické otázky (najvyššia účinnosť); · Možnosti a) a e) ukazujú najsilnejší dlhodobý záväzok všetkých partnerov k spoločnej vízii a jasne definovaným cieľom (najvyššia účinnosť a súdržnosť); · Možnosť e) je najsilnejšia v rozsahu zapojených zdrojov a schopnosti vyvolať ďalšie investície do výskumu a inovácií (najvyššia hospodárnosť); · Možnosti c), d) a e) umožňujú jasné vymedzenie úloh každého z partnerov (najvyššia hospodárnosť a súdržnosť). Tretia úroveň sa týka možností v súvislosti so zlepšeniami určenými v priebežných hodnoteniach. || Možnosť b) || Možnosť c) || Možnosť d) || Možnosť e) Integrovaná európska stratégia || - || - || + || + Umožnenie hospodárnejšej realizácie || - || = || = || + Zlepšené spravovanie a strategické plánovanie || - || - || + || + Posilnený záväzok a zosúladenie s prioritami členských štátov || - || - || - || = Harmonizácia podmienok účasti || = || + || + || = Zracionalizované úkony vrátane lepšieho monitorovania a hodnotenia || = || = || + || + Záverom je, že uprednostňovaná možnosť na dosiahnutie kritického množstva a vysokej návratnosti investícií je e) ‚Zavedenie tripartitného inštitucionálneho verejno-súkromného partnerstva‘, t. j. partnerstva založeného na pláne postupu pre výskum, vývoj a inovácie s rozsahom od komponentov po systémy, združovaním zdrojov na podporu významného počtu rozsiahlych opatrení prekonávajúcich údolie smrti a zosúladením stratégií a financovania (na regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni). Možnosť e) sa realizuje vytvorením nového právneho subjektu podľa článku 187 ZFEÚ. Mal by formu „subjektu verejno-súkromného partnerstva (PPP)“ podľa vzorového finančného nariadenia pre subjekty PPP uvedeného v článku 209 finančných pravidiel, povereného nepriamym riadením podľa článku 58 ods. 1 písm. c) bod (iv). Prebral by všetky práva a povinnosti súčasných SP ARTEMIS a ENIAC. 7. Hodnotenie a monitorovanie Zorganizujú sa tri úrovne hodnotenia a monitorovania. Na úrovni iniciatívy Komisia uskutoční s pomocou nezávislých odborníkov strednodobé a záverečné hodnotenie SP. V týchto hodnoteniach sa posúdi pokrok pri dosahovaní strategických cieľov, hospodárnosti/účinnosti realizácie a angažovanosti súkromných členov v projektoch i mimo ich rámca. Komisia informuje Radu a Európsky parlament o záveroch. Na úrovni projektov sa vytvorí mechanizmus na meranie pokroku a kvality každého projektu. Okrem toho sa bude monitorovať využitie a rozširovanie výsledkov v priebehu projektu a po ňom v súlade s odporúčaniami panelu druhého priebežného hodnotenia. Pokrok pri dosahovaní vyššie uvedených cieľov STI sa bude každoročne monitorovať pomocou súboru kľúčových ukazovateľov výkonnosti (KUV) určených v posúdení vplyvu. Účty spoločného podniku bude každoročne preverovať nezávislý audítorský orgán. Prevádzková schopnosť spoločného podniku bude takisto každoročne hodnotená na základe správy výkonného riaditeľa pomocou približne siedmich KUV určených v posúdení vplyvu. Okrem toho sa uskutoční kvalitatívne monitorovanie ďalších dôležitých aspektov, ako sú: · otvorenosť a transparentnosť postupov; · koordinácia medzi STI, inými iniciatívami EÚ a vnútroštátnymi a regionálnymi opatreniami; · zabránenie konfliktu záujmov; · finančný audit; · monitorovanie dobrého spravovania. [1] Ako ohlásilo priemyselné odvetvie v súvislosti s navrhovaným partnerstvom.