Predbežný návrh opravného rozpočtu č. 6 k rozpočtu na rok 2005 - Všeobecný výkaz príjmov - Výkaz príjmov a výdavkov podľa oddielov - Oddiel III - Komisia /* SEK/2005/1083 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 08.09.2005 SEK(2005) 1083 v konečnom znení PREDBEŽNÝ NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 6 K ROZPOČTU NA ROK 2005 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV VÝKAZ PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOVOddiel III – Komisia (predložená Komisiou) PREDBEŽNÝ NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU Č. 6 K ROZPOČTU NA ROK 2005 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV VÝKAZ PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Oddiel III – Komisia So zreteľom na: - Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 272, - Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, najmä na jej článok 177, - Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[1], a najmä na jeho článok 37, Európska komisia týmto predkladá rozpočtovému orgánu predbežný návrh opravného rozpočtu č. 6 k rozpočtu na rok 2005 z dôvodov uvedených v dôvodovej správe. *** OBSAH ODÔVODNENIE 4 PREHĽAD VÝDAVKOVÝCH KAPITOL FINANČNÉHO VÝHĽADU 9 VŠEOBECNÝ VÝKAZ PRÍJMOV A VÝKAZ PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Všeobecný výkaz príjmov a výkaz príjmov a výdavkov pre oddiel III – Komisia – sa zasielajú osobitne prostredníctvom systému SEI-BUD. Verzia v anglickom jazyku je pripojená v rozpočtovej prílohe ako príklad. ODÔVODNENIE Dňa 8. januára 2005 zasiahla víchrica veľké časti severnej Európy a spôsobila závažné škody v niekoľkých krajinách. V rámci časovej lehoty desiatich týždňov stanovenej v článku 4 nariadenia Rady (ES) č. 2012/2002[2] požiadalo Švédsko, Estónsko, Lotyšsko a Litva o finančnú pomoc z Fondu solidarity EÚ týkajúcu sa tejto víchrice. Útvary Komisie uskutočnili dôkladnú kontrolu žiadostí v súlade s nariadením ES č. 2012/2002 , najmä s jeho článkami 2, 3 a 4. Najdôležitejšie skutočnosti pri posudzovaní boli tieto: Švédsko 1. Žiadosť bola predložená 10. marca 2005 v rámci časovej lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 8. januára 2005. Na žiadosť útvarov Komisie poskytli švédske orgány dodatočné informácie, ktoré boli prijaté 26. mája 2005. 2. Bola to prírodná katastrofa. Švédsko odhadlo celkové priame škody na 2,297 miliardy eur. Keďže táto suma presahuje prah 0,6 % HND Švédska (1,603 miliardy eur), táto katastrofa je klasifikovaná ako „veľká prírodná katastrofa“, a teda spadá do oblasti pôsobnosti nariadenia 2012/2002. 3. Víchrica spôsobila závažné škody na lesných porastoch a infraštruktúre najmä na juhu Švédska. Odhaduje sa, že víchrica vyvrátila a polámala lesné dreviny v objeme 75 miliónov kubických metrov (čo sa rovná celkovému objemu vyťaženého dreva v celom Švédsku v priebehu roku). 450 000 domácností bolo bez elektrickej energie a 250 000 telefónnych účastníkov bez telefónneho spojenia. Na celom území južného Švédska boli zrušené vlakové spojenia a cestné siete boli zablokované obrovským množstvom vyvrátených a polámaných stromov a potrhaných káblov elektrického vedenia. V priamom dôsledku tejto katastrofy zahynulo deväť ľudí. Švédske orgány odhadujú, že tieto škody sú najväčšie, aké boli kedykoľvek spôsobené prírodnou katastrofou v novodobej histórii Švédska. 4. Náklady na nevyhnutné záchranné operácie odhaduje Švédsko na 85,858 milióna eur a sú rozdelené podľa druhu jednotlivých operácií. Táto suma zahŕňa poistiteľné operácie vo výške 1,177 milióna eur. Keďže platby z fondu sú v zásade obmedzené na financovanie opatrení na zmierňovanie nepoistiteľných škôd, celkové náklady na oprávnené operácie v súlade s článkom 3 ods. 2 nariadenia 2012/2002 dosahujú výšku 84,682 milióna eur. 5. Švédske orgány uvádzajú, že sa kvôli víchrici neplánujú žiadne návrhy akýchkoľvek zmien programov Cieľa 2 v postihnutých oblastiach. Program pre rozvoj vidieka vo Švédsku je v podstate úplne viazaný v rámci daného rozpočtového rámca. Rady krajských úradov majú medzi opatreniami na podporu udržateľného rozvoja vo vidieckych oblastiach určitú mieru voľnosti (napr. nové priority v rámci opatrenia na vzdelávanie). 6. Švédske úrady potvrdili, že v oprávnených operáciách vo výške 84,682 milióna eur uvedených v bode 4 nie je zahrnuté poistné krytie. Z uvedených dôvodov sa navrhuje schváliť žiadosť Švédska podanú ako „veľká katastrofa“ a navrhnúť mobilizáciu Fondu solidarity. Estónsko 7. Žiadosť bola predložená 14. marca 2005 v rámci časovej lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 8. januára 2005. Na žiadosť útvarov Komisie poskytli estónske orgány dodatočné informácie, ktoré boli prijaté 6. júna 2005. 8. Bola to prírodná katastrofa. Estónsko odhadlo celkové priame škody na 47,868 milióna eur. Keďže táto suma presahuje prah 0,6 % HND Estónska (45,209 milióna eur), táto katastrofa je klasifikovaná ako „veľká prírodná katastrofa“, a teda spadá do oblasti pôsobnosti nariadenia 2012/2002. 9. Víchrica postihla približne 39 % územia Estónska a asi 18 % celkového obyvateľstva Estónska. Kraje na západnom pobreží neboli postihnuté iba silnou víchricou, ale aj záplavami. Víchrica spôsobila závažné škody na infraštruktúre a lesných porastoch (odhaduje sa, že bolo vyvrátených a polámaných vyše 1,1 milióna pevných kubických metrov lesných drevín). Obyvateľstvo bolo postihnuté najmä veľkým výpadkom elektrických a telefónnych sietí spôsobeným padajúcimi stromami. 10. Náklady na nevyhnutné záchranné operácie, ktoré sú oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia 2012/2002, odhaduje Estónsko na 19,644 milióna eur a sú rozdelené podľa druhu jednotlivých operácií. Táto suma zahŕňa 5,752 milióna eur na úplnú rekonštrukciu prístavnej hrádze Narva-Jõesuu, čo presahuje rámec nevyhnutných záchranných operácií, ktoré možno akceptovať. Z tohto dôvodu by sa mal odhad upraviť na maximálnu výšku 16,768 milióna eur. 11. Estónsko uviedlo, že na odstraňovanie okamžitých následkov prírodnej katastrofy neboli použité žiadne iné fondy Spoločenstva. Plánuje sa prerozdelenie štrukturálnych fondov v rámci opatrenia 4.2 „Rozvoj environmentálnej infraštruktúry (EFRR)“ v JPD Cieľ 1 na opravy škôd spôsobených víchricou v obmedzenom rozsahu. 12. Estónske úrady uviedli, že v oprávnených operáciách uvedených v bode 4 nie je zahrnuté poistné krytie. Z uvedených dôvodov sa navrhuje schváliť žiadosť Estónska podanú ako „veľká katastrofa“ a navrhnúť mobilizáciu Fondu solidarity. Lotyšsko 13. Žiadosť bola predložená 10. marca 2005 v rámci časovej lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 8. januára 2005. Na žiadosť útvarov Komisie poskytli lotyšské orgány dodatočné informácie, ktoré boli prijaté 20. júna 2005. 14. Bola to prírodná katastrofa. Lotyšsko odhadlo celkové priame škody na 192,590 milióna eur. Keďže táto suma presahuje prah 0,6 % HND Lotyšska (59,092 milióna eur), táto katastrofa je klasifikovaná ako „veľká prírodná katastrofa“, a teda spadá do oblasti pôsobnosti nariadenia 2012/2002. 15. Spomedzi troch pobaltských štátov bolo najviac zasiahnuté víchricou Lotyšsko, najmä v pobrežnej zóne, kde ďalšie škody spôsobili záplavy. Víchrica spôsobila závažné škody v poľnohospodárstve, lesnom hospodárstve, na elektrických sieťach a iných sieťach infraštruktúry, v doprave a na komunikačných prostriedkoch. V lesnom hospodárstve sa odhaduje, že bolo vyvrátených a polámaných približne 6,9 milióna pevných kubických metrov lesných drevín, čo malo za následok destabilizáciu na trhu s drevom, ktorý predstavuje asi 40 % exportu Lotyšska. Obyvateľstvo bolo postihnuté najmä veľkým výpadkom elektrických, telefónnych a vodovodných/odpadových sietí. Očakáva sa, že sa víchrica stane obmedzujúcim faktorom v súvislosti s fiškálnou politikou krajiny a bude mať najmä negatívny vplyv na rozpočtový deficit. 16. Náklady na nevyhnutné záchranné operácie, ktoré sú oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia 2012/2002, odhaduje Lotyšsko na 57,191 milióna eur a sú rozdelené podľa druhu jednotlivých operácií. 17. Lotyšsko uviedlo, že na odstraňovanie okamžitých následkov prírodnej katastrofy neboli použité žiadne iné fondy Spoločenstva. Program pre štrukturálne fondy bol zmenený a doplnený s cieľom umožniť obnovenie lesov poškodených víchricou. 18. Lotyšské úrady uviedli, že v oprávnených operáciách uvedených v bode 4 nie je zahrnuté poistné krytie. Z uvedených dôvodov sa navrhuje schváliť žiadosť Lotyšska podanú ako „veľká katastrofa“ a navrhnúť mobilizáciu Fondu solidarity. Litva 19. Žiadosť bola predložená 16. marca 2005 v rámci časovej lehoty desiatich týždňov po zaznamenaní prvých škôd dňa 8. januára 2005. Na žiadosť útvarov Komisie poskytli litovské orgány dodatočné informácie, ktoré boli prijaté 15. júna 2005. 20. Bola to prírodná katastrofa. Litva odhadla celkové priame škody na 15,156 milióna eur. Keďže je táto suma nižšia než prah 0,6 % HND Litvy (94,261 milióna eur), podľa nariadenia 2012/2002 nie je táto katastrofa klasifikovaná ako „veľká prírodná katastrofa“. Litva však bola postihnutá počas noci z 8. na 9. januára 2005 tou istou víchricou, ktorá mala za následok veľkú katastrofu v Lotyšsku. Z tohto dôvodu bola splnená podmienka pre výnimočné poskytnutie finančných prostriedkov z fondu v súlade s článkom 2 ods. 2, druhý pododsek nariadenia 2012/2002, podľa ktorého môže byť susednej krajine postihnutej „rovnakou katastrofou“ poskytnutá finančná pomoc z fondu. 21. Najviac zasiahnuté regióny sú Klaipėda, Šiauliai, Telšiai, Panevėžys a Tauragė. Víchrica spôsobila závažné škody na súkromných obydliach, verejných budovách, v turistických rezortoch, na ochranných pobrežných pieskových hrádzach, na nemocniciach, elektrických a dopravných sieťach. V lesnom hospodárstve sa odhaduje, že víchrica vyvrátila a polámala vyše 1 milióna kubických metrov lesných drevín, čo malo za následok destabilizáciu na trhu s drevom a ďalšie náklady na ochranu lesov proti hmyzu a na vyčistenie lesných ciest. Víchrica taktiež spôsobila škody na kultúrnych miestach (najmä kostoloch a panských sídlach). 22. Náklady na nevyhnutné záchranné operácie, ktoré sú oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia 2012/2002, odhaduje Litva na 9,296 milióna eur a sú rozdelené podľa druhu jednotlivých operácií. 23. Litva uviedla, že na odstraňovanie okamžitých následkov prírodnej katastrofy neboli použité žiadne iné fondy Spoločenstva. Litva neplánuje využívať štrukturálne fondy na riešenie následkov prírodnej katastrofy. 24. Litovské úrady uviedli, že poistné krytie majetku vo vlastníctve štátu nie je povinné, a preto nie sú oprávnené operácie poistené. Z uvedených dôvodov sa navrhuje schváliť žiadosť Litvy podanú ako „rovnaká katastrofa, ktorá postihla susednú krajinu“ a navrhnúť mobilizáciu Fondu solidarity. Lesné hospodárstvo Značná časť celkových škôd vo všetkých štyroch krajinách bola spôsobená v lesnom hospodárstve. Útvary Komisie vykonali výpočet škôd v lesnom hospodárstve a zaznamenali určité rozdiely v prístupe posúdenia škôd a vo východiskových predpokladoch zvolených pre jednotlivé prípady. Treba však poznamenať, že podmienky v lesnom hospodárstve v týchto ,krajinách nie sú úplne porovnateľné a že medzi príslušnými trhmi s drevom sú rozdiely. Výpočet odhadovaných škôd vychádza z informácií predložených členskými štátmi, ktoré podali žiadosť. Výpočet odhadovaných škôd predložený v žiadostiach sa teda považuje za prijateľný. Financovanie Celkový ročný rozpočet Fondu solidarity EÚ predstavuje 1 000 miliónov eur. V roku 2005 už bola vyčlenená suma 5,667578 milióna eur pre skôr podané žiadosti, čo ponecháva k dispozícii 994,332422 milióna eur. Keďže hlavným dôvodom založenia fondu bol princíp solidarity, Komisia zastáva názor, že pomoc z fondu by sa mala postupne zvyšovať. Na základe predošlej praxe to znamená, že škody presahujúce prah (0,6 % HND alebo 3 miliardy eur v cenách roku 2002, podľa toho, ktorá čiastka je nižšia) by mali viesť k vyššej intenzite pomoci, než škody, ktoré limit nepresahujú. Sadzba uplatňovaná v minulosti na vymedzenie pridelených prostriedkov na veľké katastrofy je 2,5 % celkovej priamej škody pre škody pod prahom a 6 % nad ním. V tomto prípade sa navrhuje uplatniť rovnakú percentuálnu sadzbu. Výška pridelených prostriedkov, ktoré Komisia v rámci fondu navrhuje je založená na informáciách poskytnutých žiadateľmi. Komisia navrhuje poskytnúť túto sumu: (v eurách) | Priame škody | Suma na základe 2,5 % | Suma na základe 6 % | Celková suma navrhovanej pomoci | Švédsko | 2 297 313 252 | 40 081 300 | 41 643 675 | 81 724 975 | Estónsko | 47 868 000 | 1 130 225 | 159 540 | 1 289 765 | Lotyšsko | 192 590 000 | 1 477 300 | 8 009 880 | 9 487 180 | Litva | 15 156 395 | 378 910 | 378 910 | Celkovo | 92 880 830 | Táto suma na kompenzáciu znamená, že vo Fonde solidarity Európskej únie zostane k dispozícii 25 % prostriedkov na pridelenie počas poslednej štvrtiny roku v súlade s článkom 4 ods. 2 nariadenia 2012/2002. PREHĽAD VÝDAVKOVÝCH KAPITOL FINANČNÉHO VÝHĽADU Finančný výhľad Výdavková kapitola/výdavková podkapitola | Finančný výhľad na rok 2005 | Rozpočet na rok 2005 vrátane opravného rozpočtu (ďalej len „OR“) 1 a 2/2005, predbežného návrhu opravného rozpočtu (ďalej len „PNOR“) 3-5/2005 | PNOR 6/2005 | Rozpočet na rok 2005 vrátane OR 1 a 2/2005, PNOR 3-6/2005 | |VRP |PRP |VRP |PRP |VRP |PRP |VRP |PRP | |1. POĽNOHOSPODÁRSTVO | | | | | | | | | |- Výdavky na poľnohospodárstvo |44 598 000 000 | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | | |42 835 450 000 |42 835 450 000 | |- Opatrenia na rozvoj vidieka a sprievodné opatrenia |6 841 000 000 | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | | |6 841 000 000 |6 279 400 000 | |Celkovo |51 439 000 000 | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | |49 676 450 000 |49 114 850 000 | | Rozdiel | | |1 762 550 000 | | | |1 762 550 000 | | | 2. ŠTRUKTURÁLNE OPERÁCIE | | | | | | | | | |- Štrukturálne fondy |37 247 000 000 | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | | |37 291 564 455 |29 390 527 704 | |- Kohézny fond |5 194 000 000 | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | | |5 131 932 989 |3 005 500 000 | |Celkovo |42 441 000 000 | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | |42 423 497 444 |32 396 027 704 | | Rozdiel | | |17 502 556 | | | |17 502 556 | | | 3. VNÚTORNÉ POLITIKY[3] |9 012 000 000 | |9 057 667 578 |7 923 781 439 |92 880 830 |92 880 830 |9 150 548 408 |8 016 662 269 | | Rozdiel | | |-40 000 000 | | | |-40 000 000 | | | 4. VONKAJŠIE OPATRENIA |5 119 000 000 | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | |5 219 000 000 |5 476 162 603 | | Rozdiel | | |-100 000 000 | | | |-100 000 000 | | | 5. ADMINISTRATÍVA |6 360 000 000 | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | |6 292 367 368 |6 292 367 368 | | Rozdiel | | |67 632 632 | | | | 67 632 632 | | | 6. REZERVY | | | | | | | | | |- Záručná rezerva |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |- Rezerva na núdzovú pomoc[4] |223 000 000 | |223 000 000 |223 000 000 | | |223 000 000 |223 000 000 | |Celkovo |446 000 000 | |446 000 000 |446 000 000 | | |446 000 000 |446 000 000 | | Rozdiel | | |0 | | | |0 | | | 7. PREDVSTUPOVÁ POMOC |3 472 000 000 | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | |2 081 000 000 |3 286 990 000 | | Rozdiel | | | 1 391 000 000 | | | | 1 391 000 000 | | |8. KOMPENZÁCIA |1 305 000 000 | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | |1 304 988 996 |1 304 988 996 | | Rozdiel | | | 11 004 | | | | 11 004 | | | CELKOVO | 119 594 000 000 |114 235 000 000 |116 500 971 386 | 106 241 168 110 | 92 880 830 | 92 880 830 | 116 593 852 216 | 106 334 048 940 | | Rozdiel | | |3 098 696 192 | | | |3 098 696 192 | | | [1] Ú. v. EÚ. L 248, 16.9.2002, s. 1. [2] Nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie, Ú. v. EÚ L 311, 14.11.2002. [3] Suma Fondu solidarity EÚ ja zahrnutá mimo rámca príslušných výdavkových kapitol tak, ako je stanovené v Medziinštitucionálnej dohode zo 7. novembra 2002 (Ú. v. ES C 283, 20.11.2002). [4] Vrátane sumy 100 miliónov eur, ktorá bola prevedená do položky núdzovej pomoci. Ďalších 70 miliónov eur má byť presunutých na základe dohody dosiahnutej v rámci zmierovacieho postupu 15. júla 2005 počas diskusií o PNOR 3/2005.