To spolu so štrukturálnym trendom zvyšovania nákladov na obranné systémy a zameraním sa na expedičné operácie v niektorých členských štátoch viedlo k výraznému zníženiu celkového objemu vnútroštátnych ozbrojených síl, množstva vybavenia a zásob, ktoré sú teraz ďalej vyčerpané podporou poskytnutou Ukrajine. V dôsledku toho sa zanedbala spôsobilosť vysoko intenzívnych operácií v plnom rozsahu, zatiaľ čo existujúce nedostatky a chýbajúce špičkové spôsobilosti boli v prípade potreby pokryté spojencami NATO, ktorí nie sú členmi EÚ, najmä USA.

Stručne povedané, pretrvávajúce nedostatočné vynakladanie prostriedkov a nedostatočná spolupráca viedli ku kritickým nedostatkom obranných spôsobilostí vo všetkých oblastiach, najmä na vyššej úrovni spektra, ako aj k fragmentácii súvisiaceho priemyslu v Európe. Je nevyhnutné, aby EÚ neopakovala minulé chyby, ktoré viedli k neefektívnosti, duplicite a závislosti, a aby namiesto toho stavala na iniciatívach EÚ v oblasti obrany a nástrojoch rozvoja spôsobilostí, ktoré boli vytvorené v posledných rokoch s cieľom posilniť spoluprácu členských štátov v oblasti obrany. Cieľom týchto iniciatív – najmä Európskeho obranného fondu (EDF) – je znížiť fragmentáciu európskeho obranného trhu a zlepšiť koordináciu obranných politík členských štátov, plánovania a rozvoja spôsobilostí – najmä prostredníctvom stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO), koordinovaného ročného hodnotenia obrany (CARD) a plánu rozvoja spôsobilostí (CDP). V Strategickom kompase sa okrem toho vyzýva, aby sa od roku 2022 konali výročné zasadnutia ministrov obrany o iniciatívach EÚ v oblasti obrany zameraných na rozvoj spôsobilostí. Tieto zasadnutia by mal organizovať a predsedať im vysoký predstaviteľ/podpredseda Komisie/vedúci Európskej obrannej agentúry, a to pri plnom využití všetkých existujúcich formátov. Všetky tieto opatrenia sú dôležitými krokmi správnym smerom k riešeniu existujúcich nedostatkov, ale vzhľadom na novú situáciu je potrebné ich ďalej posilniť, najmä pokiaľ ide o spoločné investície a obstarávanie obranných spôsobilostí. Takéto kroky sú rozhodujúce pre to, aby Európa získala silnejšie a interoperabilnejšie obranné spôsobilosti a súčasne posilnila európsku obrannú technologickú a priemyselnú a základňu (European defence technological and industrial base, ďalej aj „EDTIB“), pričom oboje je nevyhnutné na zabezpečenie dlhodobej bezpečnosti a strategickej autonómie Európy.

Podľa skúseností z minulosti však existuje riziko, že členské štáty sa rozhodnú pre vnútroštátne riešenia, a to na základe úvah o priemysle a bezpečnosti dodávok, alebo ak vnútroštátne riešenia nebudú k dispozícii, môžu v naliehavej situácii preferovať „hotové“ riešenia pochádzajúce z krajín mimo EÚ na úkor možných riešení v rámci EÚ, ktoré by možno mali rovnaké dodacie lehoty. Obranný priemysel sa môže prikláňať k tomu, aby prioritne zabezpečil dodávky pre vlastnú vládu v porovnaní so širšou celoeurópskou zákazníckou základňou. Bez koordinácie a spolupráce by zvýšené investície prehĺbili fragmentáciu európskeho obranného sektora, obmedzili potenciál spolupráce počas celého životného cyklu vybavenia, zintenzívnili závislosť od vonkajších zdrojov a pravdepodobne sťažili interoperabilitu. Krátkodobé akvizície budú mať v tomto ohľade dlhodobejší vplyv, čo povedie k zníženiu trhovej sily a ušlým príležitostiam v nasledujúcich desaťročiach.

V tomto oznámení sa poskytuje Európskej rade požadovaná analýza, ktorej účelom je zabezpečiť, aby zvýšené výdavky členských štátov na obranu viedli k oveľa silnejšej obrannej technologickej a priemyselnej základni EÚ a tým aj k posilneniu tradičných foriem odstrašovania všetkých potenciálnych nepriateľov. Vychádzajúc najmä z oznámenia o „obrannom balíku“ z 15. februára 2022 ponúka členským štátom nové spôsoby, ako zintenzívniť spoločné obstarávanie a zapojiť priemysel do zvyšovania výrobnej kapacity na uspokojenie zvýšených potrieb na základe konsolidovaného a predvídateľnejšieho dopytu. V záverečnej správe Konferencie o budúcnosti Európy sa poukazuje na to, že občania sú si vedomí potreby silnejších opatrení EÚ v oblasti obrany.

Hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ, ktorí sa stretli 11. marca vo Versailles, sa zaviazali „posilniť európske obranné spôsobilosti“ vzhľadom na ruskú vojenskú agresiu voči Ukrajine. Dohodli sa na týchto bodoch: 1. zvýšiť výdavky na obranu; 2. zintenzívniť spoluprácu prostredníctvom spoločných projektov; 3. odstrániť nedostatky a plniť ciele v oblasti spôsobilostí; 4. podporovať inovácie, a to aj prostredníctvom civilno-vojenských synergií; a 5. posilniť a rozvíjať náš obranný priemysel vrátane MSP. Okrem toho vyzvali „Komisiu, aby v koordinácii s Európskou obrannou agentúrou do polovice mája predložila analýzu nedostatku investícií do obrany a navrhla akúkoľvek ďalšiu iniciatívu potrebnú na posilnenie európskej obrannej priemyselnej a technologickej základne.“ Tieto úlohy boli začlenené aj do Strategického kompasu pre bezpečnosť a obranu, ktorý prijala Rada a Európska rada ho schválila v marci 2022.

·Vzdušná doména: Význam rozvoja a sfunkčnenia dronu „Eurodrone“ so strednou výškou letu (MALE RPAS), ktorý je súčasťou projektov v rámci PESCO a Európskeho obranného fondu, sa zvýšil. V krátkodobom až strednodobom horizonte sú prioritami modernizácia a rozširovanie spôsobilostí na dopĺňanie paliva za letu, modernizácia a rozširovanie existujúcich vzdušných flotíl, budovanie viacúrovňovej protivzdušnej obrany, ktorú možno integrovane riadiť, ako aj vývoj a obstarávanie systémov na obranu proti dronom a ozbrojených stredne veľkých dronov. V strednodobom a dlhodobom horizonte je ďalšou oblasťou, v ktorej členské štáty plánujú nové investície a v ktorej by koordinovaný prístup pomohol optimalizovať zdroje, a to aj vzhľadom na vývoj novej generácie systémov, modernizácia systémov na zabránenie prístupu/uzavretie územia a flotila viacúčelových stíhacích lietadiel v EÚ.

Komisia a Európska obranná agentúra (EDA) analyzovali nedostatok investícií do obrany. Európska obranná agentúra v tejto súvislosti predložila členským štátom analýzu nedostatku investícií, ktorý sa má odstrániť v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte, a to v troch oblastiach činností: 1. pripravenosť (zlepšenie pripravenosti vrátane doplnenia zásob v súvislosti s podporou pre Ukrajinu); 2. posilnenie existujúcich síl a spôsobilostí; a 3. posilnenie a modernizácia spôsobilostí na základe dohodnutých priorít EÚ v oblasti spôsobilostí a na základe CARD (pozri prílohu).

Hlavnými príčinami ťažkostí európskej obrannej priemyselnej a technologickej základne sú už spomínané nedostatočné investície členských štátov a roztrieštené výdavky spolu so skutočnosťou, že veľmi významná časť výdavkov členských štátov sa neinvestuje do tejto základne, a to ani vtedy, keď je k dispozícii produkt vyrobený v EÚ. Odhaduje sa, že v rokoch 2007 – 2016 sa viac ako 60 % európskeho rozpočtu na obstarávanie v oblasti obrany vynaložilo na vojenský dovoz z krajín mimo EÚ, z čoho vyplývajú kontroly alebo obmedzenia zo strany tretích krajín.

Európsku obrannú priemyselnú základňu tvorí rozsiahly súbor hlavných dodávateľov, spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou a malých a stredných podnikov, ktoré vyvíjajú a vyrábajú väčšinu vyspelých technológií a obranných spôsobilostí, ktoré potrebujú ozbrojené sily členských štátov, a mohli by ich obstarať. Celkový odhadovaný ročný obrat sektora obrany EÚ predstavuje takmer 84 miliárd EUR, čím sa priamo podporuje odhadom viac ako 196 000 vysokokvalifikovaných pracovných miest a nepriamo viac ako 315 000 pracovných miest.

Hoci pre jednotlivé členské štáty neexistuje žiadny právne záväzný cieľ pre výšku vnútroštátnych výdavkov na obranu, veľká väčšina z nich sa v rámci NATO a/alebo stálej štruktúrovanej spolupráce (PESCO) dohodla na zvýšení svojich výdavkov na obranu. Pre lepšiu predstavu možno uviesť, že ak by všetky členské štáty v rokoch 2006 až 2020 vynakladali 2 % svojho HDP na obranu, pričom by 20 % z tejto sumy vyčlenili na investície, znamenalo by to približne o 1 100 miliárd EUR viac na obranu, z čoho približne 270 miliárd EUR by pripadalo na investície.

Okrem toho USA – a čo je znepokojujúcejšie, aj Rusko – za posledné desaťročie zvýšili svoje rozpočty na obranu oveľa vyššou mierou ako Európa. Je pozoruhodné, že Čína v rovnakom období svoj rozpočet zvýšila ešte viac. Od roku 1999 do roku 2021 sa kombinované výdavky EÚ na obranu zvýšili o 19,7 % v porovnaní so 65,7 % v USA, 292 % v Rusku a 592 % v Číne. Tieto údaje navyše neodrážajú ani výrazné podhodnotenie výdavkov na obranu zo strany Číny a Ruska, pretože kúpna sila ich rozpočtu je vyššia, než by sa mohlo zdať z prepočtu na základe výmenných kurzov. Na základe parity kúpnej sily sa ruský rozpočet na obranu na rok 2021 odhaduje na 178 miliárd USD a rozpočet Číny na obranu na 332 miliárd USD. Okrem toho je podiel investícií Spojených štátov, Číny a Ruska vo výdavkoch na obranu výrazne vyšší ako podiel členských štátov EÚ.

·Námorná doména: Ďalšie posilňovanie námorných síl členských štátov má naďalej zásadný význam vzhľadom na narastajúce spory v Čiernom, Baltskom a Stredozemnom mori, ako aj vzhľadom na potrebu posilniť projekciu sily a moci, ale aj spôsobilosti zabránenia prístupu/uzavretia územia a pobrežnej obrany. To zahŕňa fregaty, ponorky a hliadkovacie korvety na zaistenie námornej bezpečnosti. Zo strednodobého až dlhodobého hľadiska budú pre spôsobilosti v oblasti spravodajstva, sledovania a prieskumu (ISR) a pre ochranu námorných komunikačných liniek prínosom prepojené lode najvyššej triedy, ktoré sa rozšíria o bezposádkové platformy na kontrolu nad hladinou a pod vodou a elektronický boj.

·Vesmír (konektivita, sledovanie, ochrana): Vojna na Ukrajine ďalej preukázala význam satelitnej bezpečnej konektivity vrátane európskeho programu vysoko odolnej a ultrabezpečnej konektivity, ktorého súčasťou je kvantové šifrovanie, ako aj vesmírneho pozorovania Zeme ako kritických faktorov. Jednou z výhod spolupráce v tomto kontexte je optimalizácia synergií s programom EÚ v oblasti vesmírnej konektivity. Čoraz väčšou prioritou je aj ochrana vesmírnej infraštruktúry EÚ pred hrozbami (získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore). Vesmírne zariadenia môžu byť aj kľúčovým faktorom umožňujúcim spoľahlivý systém včasného varovania, ktorý je potrebný na detekciu odpálenia striel (napr. balistických, hypersonických) a na ich sledovanie.

·Kybernetická obrana: S cieľom čeliť rastúcemu riziku kybernetických útokov štátnych aktérov v kontexte geopolitického súperenia by EÚ a jej členské štáty mohli začať budovať spôsobilosti plnohodnotnej kybernetickej obrany (od výskumu, odhaľovania a ochrany až po reakciu vrátane spôsobilostí aktívnej obrany). To zahŕňa spôsobilosti situačnej informovanosti v kybernetickom priestore a výmenu informácií [aj na základe možných synergií s infraštruktúrou centier bezpečnostných operácií (SOC) v rámci európskeho kybernetického štítu], kyberneticky odolné a interoperabilné velenie a riadenie vojenských operácií a misií, kybernetické cvičenia a výcvik a kybernetické záložné sily na vnútroštátnej úrovni. EÚ môže v tejto súvislosti poskytnúť platformu na spoluprácu medzi útvarmi EÚ a členskými štátmi vrátane synergií s príslušnými programami EÚ.

Vojna na Ukrajine okrem toho opätovne potvrdila význam účinnej a efektívnej logistiky vrátane zabezpečenia, podpory a presunu síl, vybavenia a zásob do dejiska operácií, ako aj z neho a v rámci neho. Komisia urýchlila plnenie rozpočtu na vojenskú mobilitu v rámci Nástroja na prepájanie Európy (NPE) a je pripravená v tejto súvislosti predsunúť finančné prostriedky v rámci obmedzení stanovených vo VFR. Najmä dopravná infraštruktúra si vyžaduje zvýšené investície. Konzultácie s členskými štátmi o ich plánovaných projektoch v oblasti dopravnej infraštruktúry s dvojakým použitím a nadmerný počet žiadostí o spolufinancovanie v prvej výzve na predkladanie návrhov poukazujú na potrebu väčšieho rozpočtu a schopnosť využiť ho. EÚ by mala nadviazať na svoju prácu v oblasti posilnenej vojenskej mobility, posilniť strategickú a taktickú kapacitu prepravy po súši, letecky a po mori, ako aj civilno-vojenské synergie v oblasti dopravy, odolnosti a energetickej efektívnosti a vo všeobecnosti zvýšiť synergie spôsobilostí medzi civilnou ochranou, riadením hraníc a obrannými potrebami.

5.Rámec posilnenej spolupráce v oblasti obrany

S cieľom riešiť tieto nedostatky Komisia a vysoký predstaviteľ navrhujú nasledujúci postup, ako koordinovať a stimulovať spoločné obstarávanie obranného vybavenia, počnúc doplnením existujúcich zásob ako najnaliehavejším krokom. Tento postup by dopĺňal existujúce iniciatívy EÚ v oblasti obrany založené na spolupráci, napríklad v rámci Európskeho obranného fondu a PESCO, ako aj synergie s inými programami EÚ. Európsky obranný priemysel má vo všetkých týchto oblastiach silné spôsobilosti a výrobky, ktoré môže ponúknuť.

Úspech každej obrannej iniciatívy EÚ závisí od záväzku členských štátov lepšie vynakladať prostriedky – investovať, obstarávať a fungovať spoločne a v spoločnom záujme. Navrhovaný prístup založený na spolupráci má zásadný význam pre zefektívnenie a posilnenie európskeho dopytu (programovanie a obstarávanie) aj ponuky (vývoj a výroba) v oblasti obrany.

5.1. Okamžité opatrenia: Osobitná skupina na podporu koordinácie

Vzhľadom na naliehavú potrebu Komisia a vysoký predstaviteľ/vedúci EDA urýchlene zriadia osobitnú skupinu pre spoločné obstarávanie v oblasti obrany, ktorá bude spolupracovať s členskými štátmi s cieľom podporiť koordináciu a zosúladiť ich veľmi krátkodobé potreby v oblasti obstarávania, aby mohli čeliť novej bezpečnostnej situácii. Spočiatku by sa osobitná skupina zameriavala na odstraňovanie konfliktov a koordináciu, aby sa predišlo súťaženiu pri zabezpečovaní dodávok, ktoré by viedlo k prudkému rastu cien z dôvodu nadmernej koncentrácie dopytu v rovnakom čase, k nedostatku dodávok a ťažkostiam pre ohrozenejšie členské štáty zabezpečiť si potrebné vybavenie. Tým by sa zabránilo možným konfliktom spôsobeným súbežnými snahami jednotlivých členských štátov obstarať rovnaké položky. To by mohlo zahŕňať centralizáciu zberu informácií, poskytovanie metodickej podpory a koordináciu alebo riadenie nákupov. Osobitná skupina by vypracovala aj súhrnný odhad potrieb a zmapovala a podporila rozširovanie priemyselných výrobných kapacít EÚ potrebných na uspokojenie týchto potrieb.

Európska obranná agentúra by už mohla v rámci osobitnej skupiny a v partnerstve s Komisiou uľahčovať takéto veľmi krátkodobé spoločné obstarávanie na základe svojich odborných znalostí a skúseností v tejto oblasti. Osobitná skupina by takisto koordinovala svoju činnosť s osobitným útvarom, ktorý bol zriadený v rámci Európskej služby pre vonkajšiu činnosť/Vojenského štábu EÚ s cieľom uľahčiť koordináciu vojenskej pomoci Ukrajine, aby podporila členské štáty pri obstarávaní najnaliehavejších položiek potrebných na doplnenie zásob.

5.2. Krátkodobý nástroj EÚ na posilnenie spôsobilostí obranného priemyslu prostredníctvom spoločného obstarávania

Ako už bolo uvedené, bez koordinácie a spolupráce by zvýšené investície členských štátov prehĺbili fragmentáciu európskeho obranného sektora, obmedzili potenciál spolupráce počas celého životného cyklu vybavenia, zintenzívnili závislosť od vonkajších zdrojov a pravdepodobne sťažili interoperabilitu. Krátkodobé akvizície budú mať dlhodobejší vplyv v tomto ohľade, čo povedie k zníženiu trhovej sily a ušlým príležitostiam v nasledujúcich desaťročiach.

Je naliehavo potrebné, aby členské štáty vzhľadom na bezpečnostnú situáciu a už uskutočnené transfery v prospech Ukrajiny obnovili svoju obrannú bojovú pripravenosť. Okrem toho doplnenie zásob materiálu by im umožnilo aj poskytnúť ďalšiu pomoc Ukrajine. V súčasnosti môžu členské štáty, ktoré Ukrajine poskytujú vojenskú pomoc, získať finančnú náhradu prostredníctvom Európskeho mierového nástroja. Pri dopĺňaní svojich zásob a vybavenia by však mali využiť možnosť, aby tak urobili spoločne, pretože by to prinieslo väčšiu hodnotu za vynaložené prostriedky, a to využitím úspor z rozsahu a zlepšením interoperability. Vyžaduje si to aj ďalšie zlepšenie a posilnenie EDTIB.

Na tento účel Komisia navrhne špecializovaný krátkodobý nástroj, ktorý bude vytvorený v duchu solidarity a bude motivovať členské štáty, ktoré sú ochotné spoločne obstarávať, aby odstránili najnaliehavejšie a najkritickejšie nedostatky, najmä tie, ktoré vznikli v dôsledku reakcie na súčasnú agresiu. Nový nástroj by prispel k posilneniu spoločného obstarávania v oblasti obrany a prostredníctvom súvisiaceho financovania zo strany Únie aj k posilneniu a reforme spôsobilostí ich obranného priemyslu. Finančná podpora EÚ by mala stimulovať nové investície členských štátov do obrany a mala by byť prínosom pre európsku priemyselnú základňu a zároveň zabezpečiť schopnosť členských štátov EÚ konať a dosiahnuť väčšiu interoperabilitu.

Nový nástroj by mal byť jednoduchý s jasnými pravidlami vykonávania, ale podmienený tým, že členské štáty splnia konkrétne kritériá, napríklad že sa na spoločnom obstarávaní zúčastnia minimálne tri členské štáty. Pri vykonávaní tohto nového nástroja bude Komisii pomáhať už uvedená osobitná skupina.

Komisia je pripravená investovať do tejto schémy 500 miliónov EUR v priebehu dvoch rokov (2022 – 2024). Na tento účel Komisia navrhne spoluzákonodarcom urýchlené prijatie nariadenia, ktoré umožní zriadenie tohto nástroja a súvisiace zvýšenie rozpočtu.

5.3. Rámec EÚ pre spoločné verejné obstarávanie v oblasti obrany

Okrem krátkodobých naliehavých potrieb spojených s novým modelom bezpečnosti je potrebné pokročiť smerom k rámcu EÚ pre spoločné obstarávanie v oblasti obrany. Európsky obranný fond je účinným nástrojom EÚ na stimulovanie spoločného a kolektívneho výskumu a vývoja v oblasti obrany až po úroveň prototypu. Európska obranná agentúra má právomoc vykonávať spoločné obstarávania a už ich aj vykonáva. Táto právomoc by sa však mala posilniť, aby EÚ mohla naplno využívať potrebnú kapacitu týchto spoločných obstarávaní.

Vzhľadom na to Komisia predloží v treťom štvrťroku 2022 návrh nariadenia o európskom investičnom programe v oblasti obrany (EDIP). V ňom sa stanovia podmienky a kritériá toho, aby členské štáty vytvárali konzorciá, ktoré by sa kvalifikovali ako konzorcium pre európske obranné spôsobilosti (EDCC). V rámci takéhoto konzorcia budú zúčastnené členské štáty spoločne obstarávať pre svoje využitie obranné spôsobilosti, ktoré sú spoločne vyvíjané v rámci EÚ a ktoré by boli oslobodené od DPH. Tento nový nástroj by dopĺňal existujúce súvisiace možnosti pod záštitou EDA, pričom by sa mohol používať aj pri projektoch v rámci PESCO.