SK Úradný vestník Európskej únie C 129/3

Stratégia vymožiteľnosti práv duševného vlastníctva v tretích krajinách

(2005/C 129/03)

ÚVOD

Prípady porušenia práv duševného vlastníctva (IPR) sa naďalej rozširujú a v posledných rokoch dosahujú už rozmery odvetvia. To sa deje aj napriek tomu, že dnes má už väčšina členov WTO schválenú legislatívu na implementáciu minimálnych noriem vymožiteľnosti IPR. Pre Európsku úniu je teda nevyhnutné čoraz väčšmi sa sústreďovať na ráznu a efektívnu implementáciu vykonávacej legislatívy.

Táto stratégia má prispieť k zlepšeniu situácie v tretích krajinách. Ide o logickú sériu nedávnych iniciatív, akou je napr. vykonávacia smernica (1), ktorá bude harmonizovať vykonávaciu legislatívu v Európskej únii, a revízia colného nariadenia (2), ktoré uvažuje so zákrokom proti falšovanému alebo pirátskemu tovaru na hraniciach Spoločenstva.

Účelom stratégie je:

— zabezpečiť Komisii dlhodobý spôsob konania s cieľom dosiahnuť výrazné zníženie stupňa porušovania IPR v tretích krajinách;

— opísať, udeliť priority a skoordinovať mechanizmy, ktoré majú k dispozícii služby Komisie na dosiahnutie svojho cieľa (3);

— informovať držiteľov práv a ostatné zúčastnené subjekty o prostriedkoch a akciách, ktoré sú už k dispozícii, a ktoré sa ešte len budú implementovať, a zvýšiť ich informovanosť o význame ich účasti.

Úmyslom tejto stratégie nie je:

— Nariadiť jednostranné riešenia problému – je jasné, že akékoľvek navrhované riešenia budú v konečnom dôsledku efektívne len vtedy, ak im prijímajúca krajina udelí prioritu a bude ich pokladať za dôležité. Komisia je pripravená pomôcť pri vytvorení takýchto podmienok.

— Navrhnúť univerzálny prístup k podpore vymožiteľnosti IPR – bude treba vytvoriť flexibilný prístup, ktorý berie do úvahy rôzne potreby, rozvojovú úroveň, členstvo, resp. nečlenstvo vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO) a hlavné problémy v pojmoch IPR (vyrábajúca krajina, tranzit alebo spotreba tovaru, ktoré porušujú IPR) predmetných krajín.

— Kopírovať iné modely vymožiteľnosti IPR, resp. vytvárať aliancie proti určitým krajinám – Komisia je pripravená a ochotná zlepšiť spoluprácu a vytvoriť synergie s krajinami, ktoré majú rovnaké obavy ako Komisia a čelia podobným problémom. Je však dôležité, aby sa táto stratégia naďalej sústreďovala v prvom rade na pozitívne a konštruktívne snahy.

NAVRHOVANÉ AKCIE NA RIEŠENIE PROBLÉMU

1) Identifikácia prioritných krajín

Je dôležité identifikovať obmedzený počet krajín, na ktoré by sa v rámci súčasnej stratégie mali sústrediť snahy Komisie (porovnaj prílohu I, oddiel 4.). Keďže ľudské a finančné zdroje pridelené na vymožiteľnosť IPR (4) sú obmedzené, je nereálne predstierať, že naša akcia sa môže rozšíriť rovnako na všetky, alebo aspoň na väčšinu krajín, v ktorých dochádza k pirátstvu a falšovaniu. Preto bude základným nástrojom úspešnej implementácie tejto stratégie mechanizmus zisťovania, ktoré krajiny/regióny sú najproblematickejšie, alebo kde je zásah Spoločenstva najpotrebnejší.

Na konci roka 2002 Komisia vykonala prieskum na hodnotenie situácie v tretích krajinách ohľadom porušovania a vymožiteľnosti IPR (5). Presnejším identifikovaním problémov tento prieskum poskytol charakteristiku, ktorá umožnila Komisii vypracovať túto stratégiu. Zároveň poskytol závažné informácie, ktoré pomôžu identifikovať krajiny, na ktoré treba zamerať priority, a na ktoré treba vydeliť väčšinu z našich obmedzených prostriedkov.

Konkrétne akcie:

— Zaviesť mechanizmus, ktorý bude periodicky obstarávať výkon podobný „Prieskumu vymožiteľnosti práv z duševného vlastníctva v tretích krajinách“ na základe dotazníka zasielaného takým subjektom ako delegácie Komisie, veľvyslanectvá členských štátov, držitelia práv a ich združenia, obchodné komory atď. Odpovede sa budú analyzovať a výsledky sa sprístupnia verejnosti. Tieto výsledky v spojení s ďalšími spoľahlivými zdrojmi informácií, ktoré má Komisia k dispozícii (6), by mali byť základom pre obnovenie zoznamu prioritných krajín na ďalšie obdobie.

2) Multilaterálne/bilaterálne dohody

Dohoda o aspektoch práv z duševného vlastníctva súvisiacich s obchodovaním (TRIPs) (7) obsahuje podrobnú kapitolu venovanú určeniu minimálnych noriem vymožiteľnosti IPR a technickej spolupráci. Ustanovuje aj štruktúru zodpovednú za monitorovanie implementácie ustanovení dohody a za konzultáciu medzi členmi, t. j. Radu TRIPs. Nakoniec zavádza mechanizmus predchádzania a urovnávania sporov. Vďaka týmto znakom sú TRIPs jedným z najadekvátnejších a najúčinnejších nástrojov zaoberajúcich sa problémami spojenými s porušeniami IPR.

Viacero bilaterálnych dohôd uzatvorených Európskym spoločenstvom obsahuje kapitolu venovanú IP. Táto kapitola zvyčajne stanovuje, že sa musí dosiahnuť veľmi vysoký stupeň ochrany IP (vrátane jeho vymožiteľnosti). Väčšina dohôd obsahuje aj klauzulu o technickej spolupráci v tejto oblasti. Tieto klauzuly sa musia starostlivo monitorovať a účinne implementovať predovšetkým vzhľadom na „problematickejšie“ krajiny.

Inštitucionálne štruktúry týchto multilaterálnych a bilaterálnych dohôd (Rada TRIPs, rady združení, Svetová organizácia duševného vlastníctva (World Intellectual Property Organisation – WIPO) atď.) možno využiť na monitorovanie a prerokovanie legislatívy a vykonávacích problémov od veľmi raného štádia. Umožňujú viesť štruktúrovaný politický dialóg a môžu fungovať ako fóra na predkladanie nových iniciatív, alebo ako „včasné upozornenie“ na vznikajúce problémy skôr, než treba prijať prísnejšie opatrenia.

Zároveň sa predpokladá, že vykonávacie klauzuly v budúcich bilaterálnych alebo biregionálnych dohodách budú funkčnejšie a budú jasne definovať, čo pokladá EÚ za najvyššie medzinárodné normy v tejto oblasti, a aký druh úsilia očakáva od svojich obchodných partnerov.

Konkrétne akcie:

— EÚ bude s ostatnými obchodnými partnermi v Rade TRIPs konzultovať možnosť zavedenia iniciatívy, ktorá by zdôraznila fakt, že implementácia požiadaviek TRIPs vo vnútroštátnych zákonoch sa ukázala ako nedostatočná na boj proti pirátstvu a falšovaniu, a že samotná dohoda o TRIPs má niekoľko nedostatkov.

— Rada TRIPs by napríklad mohla v budúcnosti zvážiť viacero akcií, ktoré by sa zaoberali situáciou, vrátane rozšírenia povinnosti sprístupniť colné opatrenia na tovar v tranzite a na export (8).

— Zaistiť pokračovanie úsilia v monitorovaní dodržiavania legislatívy TRIPs predovšetkým v „prioritných“ krajinách.

— Opakovane preskúmať prístup ku kapitole IPR bilaterálnych dohôd vrátane vyjasnenia a posilnenia vykonávacích klauzúl. Hoci pri stanovovaní pravidiel pre každé špecifické rokovanie je dôležité vziať do úvahy situáciu a kapacitu našich partnerov, významný zdroj inšpirácie a užitočné meradlo môžu predstavovať nástroje ako nová smernica EÚ o harmonizácii vymožiteľnosti IPR v rámci Spoločenstva, ako aj nové colné nariadenie o falšovanom a pirátskom tovare.

— Systematickejšie nastoľovať otázky vynucovania na samitoch a v radách/výboroch vytvorených v rámci týchto bilaterálnych dohôd. Aby mohla Komisia získať efektívnu reakciu od svojich protistrán, je potrebné, aby dostávala dôveryhodné a podrobné informácie od držiteľov práv buď priamo, alebo prostredníctvom delegácie EK, prípadne veľvyslanectiev členských štátov v príslušných krajinách.

3) Politický dialóg

Komisia musí svojim obchodným partnerom vysvetliť, že efektívna ochrana IP, minimálne na úrovni stanovenej v TRIPs, je absolútne nevyhnutná, a že prvým krokom v boji proti pirátstvu a falšovaniu je adekvátna úroveň vynucovania pri zdroji, t. j. v krajinách, ktoré tento tovar vyrábajú a vyvážajú. Komisia bude zdôrazňovať aj to, že účinné vynucovanie je vo väčšine prípadov v obojstrannom záujme, či už zo zdravotných alebo spotrebiteľských dôvodov, alebo zo širšieho pohľadu, kvôli atraktivite týchto krajín pre zahraničné investície. Vo svojich stykoch s orgánmi predmetných krajín na rôznych úrovniach musí Komisia dôrazne dávať na vedomie, že je ochotná im pomôcť pri zvyšovaní stupňa vymáhania, ale aj to, že v prípadoch, kedy nedostatočné vynucovanie poškodzuje jej držiteľov práv, nebude váhať použiť nástroje, ktoré má k dispozícii.

Okrem toho Komisia stále viac spolupracuje s krajinami ťažko postihnutými týmto typom praktík ako napr. Japonsko, ktoré zdieľajú obavy Spoločenstva. Výsledkom bude zrýchlenie výmeny informácií a dokonca i účasť na spoločných iniciatívach v tretích krajinách. Takéto „spoločné podniky“ by navyše mali viesť aj k racionalizácii prostriedkov krajín, ktoré majú rovnaké obavy a presadzujú paralelné iniciatívy.

Nakoniec, delegácie EK v „problematických“ krajinách môžu hrať významnú úlohu, lebo môžu vytvoriť tesné spojenia s miestnymi poriadkovými subjektami, s držiteľmi týchto práv v Spoločenstve, ktorí operujú v daných krajinách, a s veľvyslanectvami členských štátov EÚ a ďalších zainteresovaných krajín.

Konkrétne akcie:

— V stykoch Komisie s orgánmi predmetných krajín a na všetkých príslušných fórach, najmä na WTO a WIPO, treba posolstvo „zdokonaľte svoje presadenie“ opakovať tak často a na takej vysokej úrovni, ako je len to možné. Treba ho pociťovať ako prioritnú záležitosť.

— Tento záväzok zahrnúť vymožiteľnosť IPR do politického dialógu dokumentujú nasledujúce iniciatívy:

— Na samite EÚ – Japonsko v r. 2003 sa Komisia a Japonsko dohodli na zlepšení dialógu vo viacerých oblastiach vrátane IPR. Vznikla „Spoločná iniciatíva EÚ – Japonska na vymožiteľnosť IPR v Ázii“, ktorá sa sústredila na prvky ako a) starostlivé sledovanie pokroku v tejto oblasti v ázijských krajinách; b) koordinácia programov a povinností technickej pomoci; c) zlepšenie snáh EÚ – Japonska o zvýšenie informovanosti v boji proti pirátstvu a falšovaniu a o podporu posilnenia vymožiteľnosti IPR; d) skúmanie možností spolupráce v ďalších oblastiach IPR. Iniciatíva sa implementuje pomocou ročného pracovného plánu, ktorý obsahuje konkrétne činnosti.

— V medziach samitu EÚ – Čína sa Komisia a Čína dohodli, že budú aspoň raz do roka viesť „dialóg EÚ s Čínou o duševnom vlastníctve“. Diskusie by sa okrem iného mali sústreďovať na snahy bojovať proti pirátstvu a falšovaniu, na inštitucionálne reformy, oblasti súvisiace s vymáhaním ako napríklad centrálne a skoro centrálne vynucovanie colnými, policajnými, správnymi a justičnými orgánmi, na všeobecnú informovanosť spotrebiteľov a držiteľov práv. Prvé stretnutie sa konalo v októbri 2004.

— Úradníkom prioritných delegácií bude poskytnuté základné školenie, aby mohli ponúknuť minimálne informácie subjektom, ktoré majú problémy s vynucovaním. Úmyslom je vytvoriť medzi úradníkmi Komisie v delegáciách určitú sieť a založiť užšiu tímovú spoluprácu medzi delegáciami a ústrediami. Tímová práca uľahčí zhromažďovanie informácií a definovanie cielených akcií pre rôzne krajiny a/alebo regionálny prístup.

4) Podnety/technická spolupráca

Väčšina krajín s nedostatočným vynucovaním sa bude sťažovať na nedostatok prostriedkov a existenciu priorít dôležitejších než ochrana IP práv. Vymožiteľnosť IP je zložitá a multidisciplinárna činnosť. Zahŕňa návrh legislatívy, školenie sudcov, policajných síl, colných úradníkov a iných expertov, vytvorenie agentúr alebo operačných skupín, zvyšovanie všeobecnej informovanosti atď. Väčšinou týchto potrieb sa môže Komisia zaoberať a do určitej miery sa už aj zaoberá prostredníctvom programov technickej spolupráce, ale je dôležité v tejto veci robiť ešte viac a lepšie.

Technická pomoc je činnosť, ktorú podporuje EÚ kvôli jej prínosu pre zmiernenie chudoby a rozvoj. Preto je dôležité ukázať, že k tomuto cieľu môže prispieť adekvátna vymožiteľnosť IPR vytvorením spojenia s investičnými príležitosťami, presunmi technológie a odovzdaním know-how, ochranou tradičných poznatkov, zlepšením zdravotných a bezpečnostných noriem atď.

Bude treba prijať flexibilný prístup, ktorý berie do úvahy rôzne potreby prijímajúcej krajiny, úroveň jej rozvoja, prípadné členstvo vo Svetovej obchodnej organizácii (WTO) a hlavné problémy v zmysle IPR (krajina, ktorá falšovaný tovar vyrobila, cez ktorú prechádza, alebo v ktorej sa spotrebúva). Akékoľvek programy spolupráce budú účinné len vtedy, ak budú prioritné a prijímajúca krajina ich bude pokladať za skutočne dôležité.

Významné je aj vzájomné odovzdávanie informácií a zaistenie minimálnej úrovne synergie medzi hlavnými poskytovateľmi technickej pomoci, ako sú napr. WIPO, Svetová colná organizácia (World Custom Organisation – WCO), členské štáty a tretie krajiny ako Japonsko, USA a iné.

Nakoniec treba upozorniť na nasledujúce problémy:

a) Vo väčšine prípadov je technická spolupráca „riadená dopytom“, t. j. príjemca musí požiadať o zásah. Je dôležité to zmeniť na žiadosť „riadenú dialógom“ prostredníctvom diskusií o jej význame a výhodách pre príjemcu.

b) Ide o strednodobé až dlhodobé riešenie s niekoľkými okamžitými výsledkami. Súčasná stratégia je však dlhodobá a adekvátne vynucovanie je cieľ, ktorý sa nedá dosiahnuť len okamžitými akciami, najmä v prípade najmenej rozvinutých krajín, ktoré ešte nie sú viazané požiadavkami TRIPs.

c) Implementácia programov predstavuje zložitý administratívny proces. Preto je základným komponentom súčasnej stratégie ďalšie posilňovanie koordinácie medzi útvarmi Komisie zodpovednými za rôzne aspekty vymožiteľnosti IPR a medzi Komisiou a tretími stranami.

Konkrétne akcie:

— Zaistiť, aby aspoň krajiny identifikované ako prioritné dostali možnosť zahrnúť duševné vlastníctvo do programov technickej pomoci pri obchodovaní, alebo aby dostali špecifické IP programy.

— Komisia by rada rozšírila technickú pomoc najmä na Latinskú Ameriku, lebo ide o región, v ktorom možno vynucovanie určite zlepšiť, a kde zatiaľ neexistuje žiaden program.

— Existuje viacero programov, ktoré pokrývajú IPR. Niektoré, ako napr. ECAP (9) I a II pre krajiny ASEAN, alebo dokonca aj nedávno uzavretý program IPR EÚ – Čína, sú určené konkrétne na poskytovanie pomoci pre IPR. Iné sú všeobecne zostavené tak, aby pokrývali otázky obchodu, ale ich ciele môžu zahŕňať aj IPR – WTO II (10) a Prostriedok na prípravu malých projektov (11) pre Čínu; programy technickej spolupráce v rámci Cotonouskej dohody pre africké, karibské a tichomorské (ACP) krajiny; alebo program CARDS (12) pre balkánske krajiny. Komisia v týchto programoch zabezpečí adekvátne pokrytie zložky vymožiteľnosti IPR.

— V prípade „vyrábajúcich“ krajín sa zameranie akýchkoľvek programov spolupráce musí presunúť z pomoci pri navrhovaní legislatívy na stratégiu viac orientovanú na vynucovanie vrátane školiacich programov pre sudcov, policajtov a colníkov.

— Treba zdôrazniť, že táto prax sa už úspešne implementuje v špecifickej oblasti cla (GR TAXUD). Existuje niekoľko dohôd o colnej spolupráci, ktoré pokrývajú okrem iného aj základný nástroj vymožiteľnosti IPR (colné kontroly falšovaného tovaru). Tieto dohody s krajinami ako India a Čína (čoskoro bude uzavretá nová) produkujú pozitívne výsledky v zmysle školení a odovzdávaní našich skúseností a metód týmto krajinám. Navyše ilustrujú, ako možno stavať na existujúcich požiadavkách TRIPs (porovnaj: kontrola exportu a tovaru v tranzite na dôvažok ku kontrole dovozu). Podobná dohoda bude v r. 2004 zrejme uzavretá ešte aj s Japonskom.

— Výmena nápadov a informácií s ďalšími kľúčovými poskytovateľmi technickej pomoci ako WIPO, USA, Japonsko a niektoré členské štáty EÚ s cieľom vyhnúť sa duplicite snáh a podeliť sa o najlepšie postupy.

— Zlepšiť mechanizmy dialógu s: a) WCO (za koordinácie GR TAXUD) na zhodnotenie kompatibility ich technickej pomoci s naším postojom a doplnenie našich programov; b) WIPO a ďalšími poskytovateľmi pomoci (Európsky patentový úrad, Úrad EÚ pre obchodné značky a dizajny atď.) na výmenu informácii a lepšiu koordináciu stratégií.

— Technická spolupráca je významným prvkom aj v dohode o TRIPs (článok 67) a „zapadá“ do cieľov programu rozvoja Doha. V tomto rámci možno uvažovať o prevzatí iniciatívy orientovanej na vynucovanie.

5) Urovnávanie sporov/sankcie

Žiadny predpis nie je účinný, ak nehrozia sankcie. Krajiny, v ktorých sa IP systematicky porušujú, by mali byť verejne identifikované. A nakoniec treba venovať pozornosť aj pretriedeniu mechanizmov urovnávania sporov uvedených v multilaterálnych a bilaterálnych dohodách.

Štartovacím bodom by mohol byť existujúci mechanizmus regulácie obchodných bariér (Trade Barriers Regulation – TBR) (13). TBR je právny nástroj, ktorý dáva podnikom a odvetviam Spoločenstva právo podať sťažnosť, ktorá Komisiu zaväzuje vyšetriť a zhodnotiť, či existuje dôkaz o porušení pravidiel medzinárodného obchodu, ktorých výsledkom sú nepriaznivé vplyvy na obchodovanie. V dôsledku toho tento postup bude viesť buď k vzájomne dohodnutému riešeniu problému, alebo k urovnaniu sporu.

TBR má rozsiahle použitie, ktoré pokrýva nielen tovar, ale do určitej miery aj práva a služby duševného vlastníctva, keď porušenie pravidiel týkajúcich sa týchto práv má vplyv na obchodovanie medzi ES a treťou krajinou.

Okrem mechanizmu riešenia sporov WTO zahŕňa EÚ podobné mechanizmy do stále väčšieho počtu bilaterálnych dohôd. Tieto mechanizmy možno aktivovať v prípadoch nedodržania požadovaných (naj)vyšších noriem ochrany IP.

Nedostatočné vynucovanie sa častejšie odvodzuje od spôsobu, akým pravidlá de facto (ne)implementujú kompetentné orgány než od neexistencie legislatívy alebo jednoznačného rozporu legislatívy s požiadavkami TRIPs. Keď sa však tieto nedostatky stanú systematickými, môžu zdôvodniť prípad urovnávania sporu.

Konkrétne akcie:

— Pripomenúť držiteľom práv možnosť využiť mechanizmus TBR v prípadoch dôkazu o porušovaní TRIPs alebo (naj)vyšších noriem podľa dohody v bilaterálnych dohodách medzi ES a tretími krajinami. Tento mechanizmus sa spúšťa podaním sťažnosti.

— Komisia je v prípade nedodržania vzájomne prijatých noriem ochrany IP v jasne opodstatnených prípadoch pripravená použiť ex officio mechanizmus urovnávania sporov WTO a podobné nástroje urovnávania sporov obsiahnuté v našich bilaterálnych dohodách.

6) Vytvorenie verejno-súkromných partnerstiev

Existuje viacero spoločností a združení, ktoré sú už dlhé roky činné v boji proti pirátstvu/falšovaniu. Sú nielen neoceniteľným zdrojom informácií, ale aj kľúčovým partnerom pre akékoľvek iniciatívy zvyšovania informovanosti. Niektoré z týchto subjektov sa už činia, a veľmi aktívne, aj v najproblematickejších krajinách.

Okrem teraz navrhovaných konkrétnych akcií existujú v rámci Komisie aj ďalšie príklady iniciatív na vytvorenie verejno-súkromných partnerstiev, ktoré sú priamo alebo nepriamo spojené s vymožiteľnosťou IPR.

Jeden z týchto projektov predstavuje vytvorenie inovačných prepojovacích stredísk, ktoré pomáhajú spoločnostiam pri prenosoch technológie (14). Tento projekt združuje ľudí s rozsiahlymi skúsenosťami v oblasti IPR (udeľovanie licencií, prenos IP práv atď.) a možno ho využiť na zhromažďovanie informácií o problémoch s vynucovaním v tretích krajinách. Táto sieť doteraz pokrýva len EÚ, ale uvažuje sa o jej rozšírení i na tretie krajiny. Pilotný projekt prebieha s úradom v Čile.

Existuje už aj „IPR Help-Desk“ (15), projekt sponzorovaný Komisiou na podporu kreativity a inovácie. Účelom help-desku nie je riešenie sťažností, ale poskytovanie informácií pre priemysel EÚ. Môže teda radiť spoločnostiam, ktoré čelia porušovaniu svojich práv v tretích krajinách.

A nakoniec, Komisia má dlhoročné skúsenosti so zapájaním súkromných operátorov do svojich seminárov a školiacich programov pokrývajúcich predovšetkým vymožiteľnosť IPR na hraniciach.

Konkrétne akcie:

— Pomoc pri vytváraní miestnych sietí IP, ktoré spájajú spoločnosti, združenia a obchodné komory. Táto prax sa už implementuje v niektorých kľúčových krajinách a GR TRADE ju bude aktívne podporovať.

— Zlepšenie spolupráce so spoločnosťami a združeniami činnými v boji proti pirátstvu/falšovaniu okrem iného pomocou výmeny informácií o budúcich iniciatívach a zaistením krížovej účasti expertov z Komisie a súkromných subjektov na podujatiach organizovaných druhou stranou.

7) Zvyšovanie informovanosti/čerpanie z našich vlastných skúseností

Ďalšou relevantnou dimenziou stratégie je poskytovanie lepších informácií verejnosti. Možno ju rozdeliť na nasledujúce zložky:

a) Zvyšovanie informovanosti používateľov/spotrebiteľov v tretích krajinách. To sa musí robiť z dvoch perspektív: a) propagácia výhod IPR v zmysle podpory kreativity, investície, prenosu technológie, ochrany tradícií a kvality; b) informovanie o nebezpečenstvách porušenia IPR pre zdravie obyvateľstva, ochranu spotrebiteľa, verejnú bezpečnosť atď.

b) Zvyšovanie informovanosti držiteľov práv. Opäť z dvoch rôznych perspektív: a) riziká obchodovania v určitých krajinách, kde je vymožiteľnosť IPR neefektívna, a minimálne bezpečnostné opatrenia, ktoré sa musia prijať, ako napr. zaregistrovanie IP práva v týchto krajinách (malé a stredné podniky často ani nepožiadajú o ochranu svojho duševného vlastníctva v tretích krajinách, v ktorých vyrábajú alebo predávajú svoj tovar); b) potreba využiť v týchto tretích krajinách dostupné prostriedky na presadenie svojich práv. Krajiny, ktoré sú členmi WTO (s výnimkou najmenej rozvinutých krajín), musia od r. 2000 implementovať minimálne normy ochrany a vymožiteľnosti IP. Je jasné, že prvé kroky na ochranu a vymožiteľnosť IPRs musia urobiť samotní držitelia práv, a že musia maximálne využiť dostupné mechanizmy skôr, než nadobudnú právo právoplatne sa sťažovať na efektívnosť takejto ochrany a vynucovania.

Konkrétne akcie:

— Komisia nemá prostriedky na samotné vedenie rozsiahlych kampaní na zvýšenie informovanosti v tretích krajinách. Táto činnosť by sa však mohla implementovať niektorými z vyššie uvedených prostriedkov, t. j. zahrnutím do existujúcich programov technickej spolupráce a verejno-súkromnými partnerstvami.

— Služby Komisie sponzorovali vypracovanie „Príručky vymožiteľnosti práv z duševného vlastníctva“. Táto príručka je určená hlavne na pomoc verejným orgánom rozvojových a najmenej rozvinutých krajín v ich úsilí zaviesť systémy a postupy na efektívnu vymožiteľnosť IPR. Príručka sa zaoberá najmä najbežnejšími ťažkosťami, s ktorými sú tieto krajiny konfrontované pri vymožiteľnosti IPR, a poskytuje návod, ako dosiahnuť efektívnu a dlhodobú ochranu týchto práv. Príručka identifikuje užitočné prostriedky, ktoré môžu pomôcť orgánom a držiteľom práv, ktorí čelia problémom.

— Príručka bude verejne prístupná na webovej stránke Komisie.

8) Spolupráca inštitúcií

Služby Komisie zodpovedné za rôzne aspekty vymožiteľnosti IPR budú zlepšovať svoju koordináciu a spoluprácu s cieľom posilniť úlohu Komisie. Bez toho, aby došlo k vytvoreniu ďalšej vrstvy byrokracie, je nevyhnutné:

a) ďalšej zlepšovať výmenu informácií a koordináciu medzi službami zodpovednými za rôzne aspekty vymožiteľnosti IPR;

b) zjednodušiť identifikáciu a prístup externých subjektov (držiteľov práv, orgánov tretích krajín atď.) k službe zodpovednej za špecifický problém, ktorý sa ich týka.

Konkrétne akcie:

— Pravidelne sa budú organizovať stretnutia služieb Komisie, na ktorých sa budú sledovať iniciatívy implementované v rámci súčasnej stratégie a diskutovať o dosiahnutých výsledkoch ako aj o zaradení nových iniciatív. Navyše sa zavedie aj lepšia spolupráca medzi službami angažovanými v otázkach technickej pomoci na pomoc vymožiteľnosti IPR pre relevantné tretie krajiny.

— Na to, aby tretie krajiny lepšie pochopili rozdelenie úloh medzi rôzne služby Komisie:

— Vytvorí sa nová webová stránka Komisie, kde sa bude prezentovať: a) existujúca legislatíva na vymožiteľnosť IPR; b) vademecum vynucovania vrátane kontaktných bodov Komisie pre rôzne druhy IP práv a rôzne aspekty ich vymožiteľnosti, ako aj spojení na rôzne webové stránky rôznych služieb, ktoré sa tým zaoberajú.

— Do existujúcich webových stránok každej služby zaoberajúcej sa určitými aspektmi IPR alebo určitými sektormi budú vložené krížové spojenia.

— Zabezpečiť koordináciu s ostatnými iniciatívami Komisie spojenými s IPR, ako sú napr. inovačné prepojovacie strediská a IPR Help-Desk, a ich efektívny prínos k cieľu súčasnej stratégie zhromažďovaním a rozdeľovaním informácií vis-à-vis súkromnému sektoru.

(1) Smernica 2004/48/ES Európskeho parlamentu a Rady z 29. apríla 2004 je k dispozícii na:

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2004/l_195/l_19520040602en00160025.pdf

(2) Nariadenie Rady (ES) č. 1383/2003 z 22. júla 2003 je k dispozícii na:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/files/counterfeit_en.pdf

(3) Táto stratégia nemá priame dodatočné finančné dôsledky na rozpočet Európskej Komisie.

(4) Odkaz na práva z duševného vlastníctva v tejto publikácii je myslený v širšom význame, t. j. vrátane autorského práva a súvisiacich práv, ale aj obchodných značiek, patentov, dizajnov, geografických indikácií, utajených informácií atď.

(5) Kompletné výsledky „Prieskumu vymožiteľnosti práv z duševného vlastníctva v tretích krajinách“ vrátane podrobnej správy o každej krajine vypracovanej pre všetky krajiny, o ktorých existuje dostatok informácií, sú k dispozícii sa:

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/sectoral/intell_property/survey_en.htm

(6) Hodnotným zdrojom informácií o pôvode, trase a povahe falšovaného a pirátskeho tovaru určeného pre Spoločenstvo alebo prechádzajúceho cez Spoločenstvo sú každoročné štatistiky o tovare pochádzajúcom z tretích krajín, ktorý zadržali colníci na hraniciach Spoločenstva. Správu vydalo GR TAXUD. Ukazovatele za rok 2003 možno nájsť na:

http://europa.eu.int/comm/taxation_customs/customs/counterfeit_piracy/index_en.htm

(7) Dohoda o aspektoch duševného vlastníctva súvisiacich s obchodovaním, príloha 1C k Dohode o založení Svetovej obchodnej organizácie (TRIPs, Marrakesh 1994).

(8) Článok 51 dohody o TRIPs stanovuje členom povinnosť zaviesť colné opatrenia len pre dovážaný tovar.

(9) IPR program ES - ASEAN obsahuje regionálny a národný komponent a pokrýva všetky oblasti IPR. Jeho hodnota je 5 miliónov EUR. Ďalšie 2 milióny EUR sa plánujú na zapojenie Laosu, Kambodže a Vietnamu. Projekt sa začal v r. 2000 a jeho trvanie je 5 rokov.

(10) WTO II je najväčší podporný program WTO v Číne, ktorého hodnota je 15 miliónov EUR a trvanie 5 rokov – a do ktorého Čína naznačila ochotu prispieť ďalšími 30 %. Bude navrhnutá aj kapitola o IPR. Program by mal byť spustený do konca roka 2004.

(11) Projekt určený na podporu drobných iniciatív v Číne. Iniciatívy v celkovej hodnote 9,6 milióna EUR a trvaní 5 rokov sa pokladajú za riadené dopytom, ale bude sa aktívne podporovať zahrnutie projektov súvisiacich s IPR.

(12) V rámci Programu pomoci Spoločenstva pri rekonštrukcii, rozvoji a stabilizácii (CARDS) západného Balkánu bol v júli 2003 spustený projekt nazvaný „Práva z priemyselného a duševného vlastníctva“. Projekt bude trvať 36 mesiacov a jeho hodnota bude 2,25 milióna EUR.

(13) Nariadenie Rady (ES) č. 3286/94 z 22. decembra 1994, ktorým sa zakladajú postupy Spoločenstva v oblasti spoločnej komerčnej politiky na zabezpečenie uplatňovania práv Spoločenstva podľa medzinárodných obchodných pravidiel, najmä práv založených pod patronátom WTO.

http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tbr/legis/adgreg06a.htm

(14) Tento projekt riadi GR ENTR. Viac informácií pozri na:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/networks.htm#irc

(15) http://www.ipr-helpdesk.org