Pracovný dokument útvarov Komisie - Sprievodný dokument Návrh nariadenie Rady o vytvorení „spoločného podniku ARTEMIS“, ktorým sa realizuje spoločná technologická iniciatíva pre vstavané počítačové systémy - Zhrnutie hodnotenia vplyvu {KOM(2007) 243 konečné znenie} {SEK(2007) 582} /* SEK/2007/0583 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel 15.5.2007 SEK(2007) 583 PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE S prievodný dokument Návrh NARIADENIE RADY o vytvorení „spoločného podniku ARTEMIS“, ktorým sa realizuje spoločná technologická iniciatíva pre vstavané počítačové systémy Zhrnutie hodnotenia vplyvu {KOM(2007) 243 konečné znenie} {SEK(2007) 582} ZHRNUTIE KONTEXT Siedmym rámcovým programom[1] sa zavádzajú spoločné technologické iniciatívy (STI) ako odpoveď na potreby odvetvia a ostatných zainteresovaných strán v oblasti výskumu. STI by mali vykonávať činnosti, ktoré sú v spoločnom európskom záujme[2] a mali by prispieť k dosiahnutiu lisabonského cieľa konkurencieschopnosti a barcelonských cieľov, pokiaľ ide o výdavky na výskum[3]. Informačné a komunikačné technológie (IKT) majú rozhodujúci hospodársky a sociálny význam a hrajú kľúčovú úlohu pri realizovaní obnovenej lisabonskej stratégie pre európsky rast a rozvoj. Iniciatíva Komisie[4] „i2010“ stanovila posilnenie inovácie a investícií do výskumu IKT ako prioritu, ktorou sa treba zaoberať pri riešení zaostávania Európy v produktivite za konkurenčnými zónami. Vstavané počítačové systémy — neviditeľná elektronika a softvér, ktoré zabezpečujú inteligentnosť výrobkov a procesov — sú mimoriadne dôležitou časťou oblasti IKT, pretože podporujú konkurencieschopnosť, inováciu a rast v kľúčových sektoroch európskeho priemyslu (napr. automobilového, leteckého, spotrebnej elektroniky, telekomunikácií, automatizácie). Vstavané systémy boli identifikované ako jedna z hlavných silných stránok EÚ v oblasti priemyslu a technológie na globálnych trhoch[5]. Podľa predpovedí sa do roku 2010 očakáva viac než 16 miliárd vstavaných zariadení (takmer tri zariadenia na osobu na Zemi) a do roku 2020[6] vyše 40 miliárd. Očakáva sa, že v nasledujúcich piatich rokoch podiel vstavaných počítačových systémov na hodnote finálnych produktov dosiahne významnú úroveň[7] v oblasti automobilov (36 %), priemyselnej automatizácie (22 %), telekomunikácií (37 %), spotrebnej elektroniky a inteligentných domov (41 %) a zdravotných a lekárskych zariadení (33 %). Predpokladá sa, že kým v celosvetovom meradle by celkový výskum a vývoj mal v nasledujúcich desiatich rokoch vzrásť asi o 170 %, výdavky na výskum a vývoj vstavaného softvéru narastú o 225 %, z 58 miliárd EUR v roku 2002 na 132 miliárd EUR do roku 2015[8]. STI vyplývajú z práce európskych technologických platforiem (ETP). Technologická platforma[9] ARTEMIS zoskupuje relevantné sektory z priemyslu, výskumu a európskych verejných orgánov v oblasti vstavaných systémov. Jej cieľom je vytvoriť kritické množstvo a koordinovať výskumné činnosti a iniciatívy v celej Európe, aby sa vytvorila premyslená stratégia na dosiahnutie vedúceho postavenia EÚ v tejto oblasti. Jednou z jej hlavných úloh je definovať „strategický plán výskumu“ (SPV), ktorý sa stane základom v tejto oblasti a pritiahne investície od všetkých zainteresovaných strán. Prvá verzia SPV bola uverejnená v marci 2006. Po vytvorení technologickej platformy ARTEMIS v januári 2004 nasledovali rozsiahle konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane vnútroštátnych verejných orgánov z 24 členských štátov a pridružených krajín rámcového programu. Na významných verejných podujatiach sa prezentovali a prediskutovali SPV a riadiace a prevádzkové hľadiská spoločného podniku. Okrem toho rozsiahle diskusie a dve nedávne štúdie[10] poskytli ďalšie informácie o oblasti financovania, technologických trendoch a trendoch trhu so vstavanými systémami, štruktúre riadenia a očakávanom vplyve tejto iniciatívy. POVAHA PROBLÉMU Nedostatočné investície do výskumu a vývoja V EÚ predstavuje výskum a vývoj IKT okolo 18 % celkových výdavkov na výskum a vývoj v porovnaní s 34 % v Spojených štátoch a 35 % v Japonsku[11]. V prepočte na obyvateľa EÚ vynakladá okolo 80 EUR na hlavu v porovnaní s 350 EUR v Spojených štátoch a 400 EUR v Japonsku. Výskum v oblasti vstavaných systémov sa na celkovom verejnom financovaní IKT v Európe[12] podieľa iba 11 %, napriek tomu, že výskum a vývoj súvisiaci so vstavanými systémami predstavuje viac než 50 % podnikových výdavkov na výskum a vývoj IKT. Rozdrobenosť financovania výskumu V Európe existuje niekoľko programov financovania, ktoré sa týkajú vstavaných systémov. Počas mnohých rokov uskutočnili najdôležitejšie investície do výskumu IKT rámcové programy, predstavujú však malý percentuálny podiel celkového verejného rozpočtu EÚ[13]. Medzivládny program Eureka zabezpečuje verejné financovanie pre priemyselné projekty výskumu a vývoja, ale jeho efektívnosť zhoršili rôzne nedostatky (ako zdvojenie postupov hodnotenia a monitorovania projektu na medzivládnej a vnútroštátnej úrovni, slabá predvídateľnosť verejného financovania, zdržania pred začatím projektov). Na vnútroštátnej úrovni v 23 členských štátoch EÚ a pridružených krajinách súvisí so vstavanými systémami 17 zo 122 programov IKT. V niektorých krajinách sú činnosti v oblasti vstavaných systémov rozložené do niekoľkých (niekedy neprepojených) programov. Celkove možno povedať, že súčasné nástroje neposkytujú vhodný rámec na mobilizovanie európskych zdrojov vo veľkom rozsahu a okolo spoločných cieľov, aj keď zostávajú efektívne a účinné . Hlavným problémom je technologická zložitosť Počas uplynulých 20 rokov sa vstavané systémy vyvinuli zo samostatných jednoprocesorových počítačov na vyspelé mnohoprocesorové systémy so stále sa zlepšujúcimi komunikačnými schopnosťami spojenými s „reálnym svetom“ prostredníctvom snímacích a ovládacích funkcií. Zložitosť, ktorá z toho vyplýva, je veľkým technologickým problémom, ktorý sa v súčasnosti nedá vyriešiť v dôsledku nedostatku systematického prístupu a prepojených inžinierskych metód a nástrojov. Inovácii bráni aj nedostatok spoločných noriem. Akceptovanie nástrojov riešenia vo vývojových organizáciách bude slabé, ak existuje nebezpečenstvo „pripútania sa“ na určitého predajcu a neexistujú žiadne otvorené normy. Podobne sú potrebné nové normy umožňujúce rôznym vstavaným prístrojom spolu komunikovať a „rozumieť“ si navzájom. Čo je v hre Schopnosť Európy zabezpečiť doménovo špecifické integračné znalosti poskytla EÚ veľký podiel na trhoch automobilov, priemyslu a energie, alebo v oblastiach obrany a vesmíru. Vstavané systémy sú rozhodujúce nielen pre konkurencieschopnosť takýchto existujúcich priemyselných sektorov; sú tiež jadrom budúcej generácie systémov IKT, ktorá premieňa naše hospodárstvo a spoločnosť. Podobne ako prvé dve „vlny“ IT (osobné počítače a internet), tretia vlna, ktorú umožnilo „vstavanie inteligencie“ do nášho každodenného prostredia, vytvorí veľké trhy pre aplikácie, ktoré ešte nedokážeme úplne pochopiť. V hre nie je len možnosť inovovať, ale aj sama schopnosť inovácie. Vstavané systémy sú takým rozhodujúcim prvkom vytvárania hodnôt, že hospodárstvo, ktoré sa nevyrovná s týmito technologickými výzvami, stratí svoju inovačnú schopnosť. Existuje aj „kultúrne“ riziko: tieto inteligentné systémy sa citlivo dotknú života občanov Európy. Priemysel Európy musí byť schopný reagovať na domáci dopyt spôsobom, ktorý potvrdí jedinečné preferencie a hodnoty Európy. DÔVODY PRE AKCIU EÚ EÚ musí zvýšiť a zlepšiť využitie svojich investícií do tejto strategickej oblasti namiesto toho, aby sa úplne spoliehala iba na štruktúry výskumu, ktoré nemajú zameranie a vedú k zdvojeniu činností. Súčasná štruktúra priemyslu EÚ neposkytuje potrebný rámec na vývoj potrebných aktivačných technológií a štandardov. Mnohé z technológií, ktoré sa tu vyskytujú, presahujú rámec tradičných sektorov priemyslu, zatiaľ čo väčšina priemyselného vývoja je stále odvetvová; európske nástroje navrhovania a softvérový priemysel sú rozdrobené, pričom sotva existujú významní hráči, ktorí by mohli určovať smer vývoja; mnohé technologické komponenty a nástroje sú určené na trhy, ktoré ešte neexistujú, a ich vývoj preto predstavuje vysoké riziko. Pokrok sa zdržiava nedostatkom koordinácie priemyselných cieľov výskumu a vývoja, zdvojením činností a neoptimálnym využívaním obmedzených finančných prostriedkov výskumu . Operačný rámec výskumu a vývoja môžu vytvoriť iba právne predpisy Spoločenstva, pričom tento rámec bude spájať výhody európskej integrácie s rýchlou prispôsobiteľnosťou priemyselných cieľov a politík a s pružnosťou v účasti zo strany členských štátov. CIELE V hospodárskej a technologickej oblasti je cieľom začať iniciatívu na realizovanie potenciálu Európy na budúcich trhoch inteligentných produktov, procesov a služieb a dosiahnuť svetové prvenstvo vo vstavaných technológiách. V oblasti politiky sú cieľmi: 1. Vytvoriť jediný celoeurópsky program výskumu a vývoja, ktorý je vedený priemyslom. 2. Zaviesť nový mechanizmus, ktorý je po prvý raz schopný spojiť vnútroštátne financovanie, financovanie EÚ a súkromné financovanie. 3. Zvýšiť investície do výskumu a vývoja v Európe. MOžNOSTI POLITIKY A ANALÝZA Uvažovalo sa o týchto dvoch možnostiach politiky: 4. Možnosť „nezmenený postup“ . Toto je pokračovanie súčasných pracovných postupov. 5. „STI ARTEMIS“ – spoločný podnik na základe článku 171 Zmluvy implementovať „spoločnú technologickú iniciatívu“ s účasťou priemyslu, Európskej komisie a členských štátov a pridružených krajín 7RP, pričom by sa stavalo na existujúcej technologickej platforme ARTEMIS. HOSPODÁRSKY VPLYV Hospodárske výhody z dosiahnutia technologických cieľov Analýza ukazuje, že STI ARTEMIS dosiahne do roku 2015 zisk najmenej 14,7 mld. EUR ročne v oblasti redukcie systémových návrhov a nákladov na vývoj, čo je ekvivalent najmenej 55 tisíc osobo-rokov práce, v porovnaní so scenárom „nezmenený postup“. Čistá súčasná hodnota týchto ziskov v roku 2006 sa odhaduje na 109 mld. EUR. Hospodársky vplyv dosiahnutia niekoľkých ďalších cieľov stanovených v strategickej agende výskumu sa vyčísľuje ťažšie, aj keď môže byť značný, pretože by viedol k vytvoreniu úplne nových trhov. Finančný pákový účinok Navrhovaná možnosť STI ARTEMIS umožní, aby každé euro, ktorým prispeje Komisia, malo pákový účinok okolo 2 EUR na vnútroštátnej úrovni plus ďalšie súkromné výskumné činnosti, čo znamená očakávaný celkový pákový efekt výskumnej a vývojovej činnosti až v pomere 1 ku 7 EUR . Pri možnosti „nezmenený postup“ príspevok Komisie nebude mať žiadny pákový účinok na vnútroštátnej úrovni a zodpovedalo by mu zhruba 0,5 EUR v súkromnom financovaní. Účinnejší rámec výskumu, vývoja a inovácie pre priemysel STI ARTEMIS poskytuje subjektom vykonávajúcim výskum a vývoj spoľahlivý a účinný rámec odstraňujúci rozpočtovú neistotu, ktorá existuje pri programe Eureka. Vďaka optimalizácii postupov prostredníctvom STI každý výskumný a vývojový projekt získa šesť mesiacov v porovnaní s „nezmeneným postupom“. Zníženie o 50 % sa dosiahne v oblasti príprav a predkladania návrhov. STI ARTEMIS tak zabezpečí čisté úspory vo výške 73 mil. EUR. Ďalšie úspory vzniknú odstránením zdvojenia pri vykazovaní a monitorovaní, odhadom okolo 52 mil. EUR. Celkovo by STI ARTEMIS usporila 125 mil. EUR v „procedurálnych nákladoch“ v porovnaní so scenárom „nezmenený postup“. Optimalizované postupy umožňujú, aby sa výsledky výskumu dostali rýchlo na trh. Tento znížený čas dosiahnutia trhu je jedným z najvýznamnejších prínosov STI ARTEMIS. Okrem toho táto STI rozšíri účasť a zvýši počet nových partnerov vo výskumných a vývojových činnostiach. Účinnejšie výdavky verejných orgánov na výskum a vývoj Očakávaných približne 750 mil. EUR vnútroštátnych zdrojov spotrebovaných prostredníctvom STI ARTEMIS sa bude prideľovať prostredníctvom spoločných európskych postupov a plánov práce ako v rámcovom programe. Očakáva sa, že vplyv tejto spotreby na HDP bude podobný ako vplyv na výdavky na úrovni EÚ a omnoho vyšší[14] než pri scenári „nezmenený postup“, pri ktorom by sa tieto finančné prostriedky rozdelili podľa rôznych priorít vnútroštátnych programov. Širšie hospodárske a sociálne vplyvy Spoločné technológie vyvinuté v rámci STI ARTEMIS zabezpečia rovnaké možnosti pre priemyselné odvetvie založené na vstavaných systémoch, čo povedie k zvýšenej konkurencii v oblasti výrobkov a služieb založených na spoločných platformách. STI ARTEMIS prispeje k vyššiemu množstvu kvalitnejších pracovných miest a umožní modernejšiu prácu a svižnejšiu výrobu, pretože mnohé aplikácie zvýšia automatizáciu a podporu ľudským operátorom, čím zvýšia pridanú hodnotu u mnohých pracovných miest. Niektoré zo scenárov aplikácií predpokladaných v SPV ARTEMIS majú tiež silnú spoločenskú orientáciu (napr. environmentálne monitorovanie a manažment). SPLNENIE KRITÉRIÍ SPOLOčNEJ TECHNOLOGICKEJ INICIATÍVY Návrh plní všetky kritériá uvedené v spoločnej technologickej iniciatíve podľa siedmeho rámcového programu: - Škála vplyvu na konkurencieschopnosť priemyslu a rast : Vstavané systémy sú pre Európu strategickou technológiou, pretože podporujú budúci rozvoj kľúčových sektorov hospodárskej sily EÚ a sú významnými hnacími faktormi inovácie a rastu. - Stupeň a jasnosť definície cieľa a výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť: SPV ARTEMIS udáva konkrétne ciele priemyselného odvetvia na udržanie Európy na čelnom mieste v oblasti vstavaných systémov, pričom sú orientované na potenciál EÚ na budúcich trhoch inteligentných produktov, procesov a služieb. - Neschopnosť existujúcich nástrojov dosiahnuť tento cieľ: Kým bude EÚ pokračovať v investovaní do výskumu vstavaných systémov podľa rámcového programu, bežné samotné nástroje rámcového programu nemôžu spoločne zabezpečiť zdroje v rozsahu potrebnom na splnenie problému investícií. Žiadny zo súčasných nástrojov nedokáže spojiť priemysel, členské štáty a Spoločenstvo pod jednou strechou . - Pridaná hodnota intervencie na európskej úrovni: STI ARTEMIS zabezpečuje potrebný právny a organizačný rámec na stimulovanie dlhodobých príspevkov od všetkých zainteresovaných strán. Tento nový rámec možno vytvoriť iba zásahom na úrovni Spoločenstva , ktorý spája výhody európskej integrácie s rýchlou prispôsobiteľnosťou technologických cieľov a priemyselných politík a s pružnosťou účasti na strane členských štátov . - Sila zabezpečenia financií a zdrojov priemyselného odvetvia: Priemyselné odvetvie už investovalo veľa úsilia do prípravných činností a bude finančne prispievať na prevádzkové náklady STI výškou 1 % celkových nákladov na výskum a vývoj (odhadované asi vo výške 2,7 miliardy EUR). V zmysle nefinančných príspevkov na výskumné a vývojové projekty sa očakáva, že priemysel prispeje asi 60 % nákladov . - Dôležitosť príspevku na širšie politické ciele vrátane výhod pre spoločnosť: Dosiahnutie technologických cieľov STI ARTEMIS bude znamenať priamy prospech pre európsky priemysel vo výške najmenej 14,7 mld. EUR ročne do roku 2015 prostredníctvom úspor v oblasti nákladov na vývoj. Ďalšie nepriame výhody možno očakávať od tejto zlepšenej ziskovosti v zmysle zvýšenia podielu na trhu a výnosov, prechodu na oblasti výrobkov s vyššou pridanou hodnotu a zlepšenia dlhodobejšej technologickej konkurencieschopnosti. - Schopnosť pritiahnuť ďalšiu vnútroštátnu podporu a pákový efekt súčasného a budúceho financovania priemyselného odvetvia: STI ARTEMIS používa finančné prostriedky Spoločenstva ako páku na zvýšenie a usmernenie vnútroštátneho financovania spoločných zámerov a cieľov na zabezpečenie motivácie pre vyššie investície zo strany priemyslu. Priemysel je pripravený v priebehu budúcich rokov zdvojnásobiť svoje zdroje v tejto oblasti. Pri celkovom financovaní výskumných a vývojových činností zo strany Spoločenstva vo výške 410 mil. EUR by STI ARTEMIS mala dosiahnuť pákový účinok približne sedemkrát vyšší než táto suma , z čoho 60 % by pochádzalo z príspevkov priemyslu a zvyšok od subjektov vykonávajúcich výskum a vývoj. ZÁVER Navrhovaná STI pre vstavané počítačové systémy (STI ARTEMIS) je vhodným prostriedkom na implementovanie iniciatívy na realizovanie potenciálu Európy na budúcich trhoch inteligentných výrobkov, procesov a služieb. STI ARTEMIS rieši základ lisabonskej agendy: bude sledovať ciele vysokej strategickej hodnoty pre konkurencieschopnosť EÚ; povzbudí vyššie investovanie do tejto oblasti zo strany priemyslu; umožní, aby sa finančné prostriedky Spoločenstva používali ako páka na usmernenie vnútroštátneho financovania pružným spôsobom na spoločné zámery a ciele, pričom vytvorí skutočne európsku oblasti výskumu v tejto oblasti a poskytne mechanizmus rozšírenia účasti na výskume a vývoji, aby sa priemyselné odvetvie mohlo podieľať na tejto činnosť s cieľom dosiahnuť spoločné zámery a ciele, čím by sa dosiahol vyšší pákový účinok pri využívaní a uplatňovaní výsledkov. Riadenie STI a prevádzkový model poskytujú aj vhodný rámec na spojenie silných stránok medzivládnych programov (Eureka) a európskych programov, pričom prekonávajú ich slabé stránky. [1] 1982/2006/ES, 18. 12. 2006. [2] SEK (88)1882. [3] {KOM(2005) 488, konečné znenie} „Viac výskumu a inovácií – investovanie do rastu a zamestnanosti: spoločný postup“ hodnotenie vplyvu. [4] „i2010“ poskytuje integrovaný prístup k informačnej spoločnosti a audiovizuálnej politike v EÚ. [5] Oznámenie Komisie KOM(2006) 697, SEK(2006) 1467 - „Hospodárske reformy a konkurencieschopnosť: kľúčové závery zo Správy o európskej konkurencieschopnosti z roku 2006“. [6] Vstavané počítače, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005) a Spoločná architektúra softvéru pre riadiace jednotky v automobile. http://www.autosar.org. [7] Celosvetové trendy a programy výskumu a vývoja v vstavaných systémoch od FAST GmbH a softvérovo náročné systémy v budúcnosti od IDATE/TNO (2005). [8] Softvérové náročné systémy v budúcnosti, IDATE/TNO, 2005. [9] Technologická platforma ARTEMIS, http://www.artemis-office.org/. [10] Celosvetové trendy a programy výskumu a vývoja vo vstavaných systémoch od FAST a softvérovo náročné systémy v budúcnosti od IDATE a TNO (2005). [11] Oznámenie Komisie „i2010: Európska informačná spoločnosť pre rast a rozvoj“, Európska komisia, 2005. [12] Približne 380 mil. EUR ročne. [13] Šiesty rámcový program predstavoval 5 - 6 % celkovej verejnej podpory výdavkov na civilný výskum v EÚ. [14] V dlhodobom výhľade majú platby na úrovni rámcového programu o 89 % vyšší vplyv na HDP na jedno investované euro než financovanie pridelené na vnútroštátnej úrovni: pracovný dokument útvarov Komisie priložený k návrhu siedmeho rámcového programu {KOM(2005) 119, konečné znenie}, príloha 1, s. 59.