SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA  
V Bruseli,30.9.2010 
SEK(2010) 1127 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
 
Sprievodný dokument 
  
k návrhu  
 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY  
 
o Európskej agentúre pre bezpe čnosť sietí a informácií (ENISA) 
  
{KOM(2010) 521  v konečnom znení } 
{SEK(2010) 1126} 
SK 2   SK ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
1. ROZSAH A SÚVISLOSTI  
1.1. Rozsah 
Toto posúdenie vplyvu je zamerané na to, ako by sa modernizovaná agentúra pre bezpe čnosť 
sietí a informácií (NIS), ktorá je široko uznávaná ako vhodný a potrebný nástroj politiky, 
pomocou ktorého sa možno vysporiada ť s problémami NIS, mala čo najlepšie utvára ť tak, aby 
podporovala orgány členských štátov a Komisiu pri dosahovaní cie ľov politiky v oblasti NIS, 
keď v marci 2012 vyprší mandát Európskej agentúry pre bezpe čnosť sietí a informácií 
(ENISA). 
1.2. Súvislosti 
V dnešnom svete sa spolo čnosť a hospodárstvo v rozhodujúcej  miere opierajú o riadne 
fungovanie informa čných a komunika čných technológií (IKT). Preto je nanajvýš dôležité 
zabezpečiť, aby tieto systémy boli st abilné a aby im používatel ia dôverovali. Nárast po čtu 
hrozieb, útokov a škodlivých aplikácií (malware) namierenýc h proti systémom by mohol 
ohroziť riadne fungovanie základných sietí a informa čných infraštruktúr. Vzh ľadom na to, že 
tieto systémy a siete sú nadná rodné, je potrebná európska odpove ď na výzvu, ktorej musí 
čeliť bezpečnosť sietí a informácií (NIS). 
Na vyriešenie týchto problémov bola v marc i 2004 zriadená Európska agentúra pre 
bezpečnosť sietí a informácií (ENISA)1 na obdobie piatich rokov, ktorej cie ľom je 
„zabezpečenie vysokej a ú činnej úrovne bezpe čnosti sietí a informácií v rámci Spolo čenstva 
(…) s cie ľom vybudova ť kultúru bezpe čnosti sietí a informácií v prospech ob čanov, 
spotrebite ľov, podnikov a organizácií verejného sektor a Európskej únie, a tým prispejúc k 
plynulému fungovaniu vnútorného trhu“.  
Odvtedy sa výzvy, ktorým musí čeliť bezpečnosť sietí a informácií, neustále menia v súlade s 
rozvojom technológií a trhu. Pr eto už dávno pred vypršaním pl atnosti nariadenia ENISA v 
marci 2009 Komisia za čala proces zis ťovania u príslušných zai nteresovaných strán, aké 
návrhy politík by najlepšie poslúžili cie ľom EÚ v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií v 
období po roku 2009. Po priebežnom hodnot ení agentúry ENISA v roku 20072 a verejnej 
konzultácii3 24. septembra 2008 Rada a Európsky parlament prijali nariadenie, ktorým sa 
predĺžil mandát agentúry ENISA v dovtedaj šej podobe o tri roky do 13. marca 20124. V 
odôvodneniach tohto nariadenia Rada a Európsky parlament vyzvali na „ďalšie úvahy o 
všeobecnom smerovaní európskeho úsilia zameraného na zvýšenie bezpe čnosti sietí a 
informácií “. 
                                                 
1 Nariadenie (ES) č. 460/2004 Európskeho parlamentu a Rady z 10. marca 2004 o zriadení Európskej 
agentúry pre bezpe čnosť sietí a informácií. 
2 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o hodnotení Európskej agentúry pre bezpe čnosť 
sietí a informácií (ENISA), KOM(2007) 285, 1.6.2007: 
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/Le xUriServ.do?uri=CELEX :52007DC0285:EN:NOT. 
3 Konzultácia prebiehala od 13. júna do 7. septembra 2007. 
4 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1007/2008 z 24. septembra 2008, ktorým sa mení a 
dopĺňa nariadenie (ES) č. 460/2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpe čnosť sietí a informácií, 
pokiaľ ide o dobu jej trvania, Ú. v. EÚ L 293, 31.10.2008. 
SK 3   SK V novembri 2008 Komisia u ľahčila diskusiu otvorením ďalšej verejnej konzultácie v rámci 
celej EÚ o možných cie ľoch politiky posilnenej bezpe čnosti sietí a informácií a o 
prostriedkoch na dosiahnutie týchto cie ľov5. Okrem toho v decembri 2008 usporiadala 
workshop s odborníkmi z oblasti bezpe čnosti sietí a informácií z príslušných orgánov 
členských štátov o nástrojoch a mechanizmo ch posilnenej politi ky EÚ v oblasti bezpe čnosti 
sietí a informácií. V marci 2009 Komisia navyše prijala oz námenie o ochrane kritických 
informačných infraštruktúr (CIIP)6, v ktorom sa pre agentúru ENISA ur čuje kľúčová úloha 
pre podporu pripravenosti, bezpe čnosti a odolnosti v rámci EÚ . Tento prístup podporila 
ministerská konferencia o CIIP konaná v Ta llinne 27. a 28. apríla 2009, jedným zo záverov 
ktorej bolo, že „nové a dlhodobé výzvy do budúcnosti si  vyžadujú starostlivé prehodnotenie 
a preformulovanie mandátu agentúry ENISA s cie ľom lepšie sa zamera ť na priority 
a potreby Únie;  dosiahnu ť schopnos ť flexibilnejšej reakcie; rozvinú ť európske skúsenosti 
a schopnosti; a podpori ť prevádzkovú ú činnosť a celkový vplyv agentúry. Agentúra ENISA by 
sa týmto spôsobom mohla sta ť trvalým prínosom pre každý členský štát a Európsku úniu ako 
celok “. 
Dňa 18. decembra 2009 prijala Rada uznesenie o „prístupe Európy k bezpe čnosti sietí 
a informácií založenom na spolupráci“7, v ktorom sa okrem iného zdôraz ňuje, že „agentúra 
ENISA by mala na základe revidovaného mandátu slúži ť ako odborné centrum EÚ 
v záležitostiach bezpe čnosti sietí a informácií týkajúcich sa EÚ“ . 
V dokumente Komisie Európa 2020 - Stratégia na zabezpe čenie inteligentného, udržate ľného 
a inkluzívneho rastu8 sa ako jedna z prioritných inicia tív presadzujúcich Európu 2020 uvádza 
Európska digitálna agenda, v ktor ej zohráva ústrednú rolu bezpe čnosť sietí a informácií. 
Cieľom tejto politickej iniciatívy na podporu dôvery a bezpe čnosti v Európskej 
digitálnej agende je umožni ť EÚ, členským štátom a zainteresovaným stranám rozvinú ť 
vysoký stupe ň schopnosti a pripravenosti predchádza ť problémom v oblasti bezpe čnosti 
sietí a informácií, odha ľovať ich a lepšie na ne reagova ť. Tým sa prispeje k zvýšeniu 
dôvery a bezpe čnosti na európskom digitálnom  jednotnom trhu a zlepší sa 
konkurencieschopnos ť európskych podnikov. 
2. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
2.1. V čom spočíva problém? 
Ako faktory zranite ľnosti, vystavujúce zainteresované strany  hrozbám a incidentom v oblasti 
bezpečnosti sietí a informácií, boli ur čené nasledujúce problémy. Všetky ilustrujú, že existuje 
potreba spo ľahlivej štruktúry na úrovni EÚ, ktorá by sa zaoberala týmito problémami a bola 
schopná v rámci celej Európy drža ť krok s neustálymi zmenami technológií a trhových 
podmienok v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií.  
• Rozmanitos ť a roztrieštenos ť vnútroštátnych prístupov  Problémy bezpe čnosti sietí 
a informácií sa nedajú obmedzova ť štátnymi hranicami, a preto sa nemôžu ú činne riešiť len 
                                                 
5 Od 7. novembra 2008 do 9. januára 2009, správa je k dispozícii na adrese  
http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/nis_public_consultation/index_en.htm. 
6 Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o ochrane kritických informa čných infraštruktúr, 
KOM(2009)149, 30. 3. 2009. 
7 Uznesenie Rady z 18. decembra 200 9 o prístupe Európy k bezpe čnosti sietí a informácií založenom na 
spolupráci (2009/C 321/01). 
8 KOM(2010) 2020. 
SK 4   SK na vnútroštátnej úrovni. Problémom sa sú časne zaoberajú verejné orgány v rôznych 
členských štátov, a to mnohými rozli čnými spôsobmi. Mnohé bezpe čnostné požiadavky v 
rozličných členských štátoch za ťažujú podniky, ktoré pôsobia v rámci celej EÚ, bremenom 
nákladov, čo vedie k roztrieštenosti a nedosta tku konkurencieschopnosti na európskom 
vnútornom trhu.  
• Obmedzené schopnosti európskeho v časného varovania a reakcie. Súčasné 
vnútroštátne systémy v časného varovania a reakcie na  incidenty sa v jednotlivých 
členských štátoch významne líšia  a neexistuje nijaký systém  na úrovni EÚ. EÚ potrebuje 
politické nástroje na identifikáci u rizík a nedostatkov v oblasti bezpe čnosti sietí 
a informácií, na navrhnutie vhodných reak čných mechanizmov a na zabezpe čenie toho, 
aby zainteresované strany tieto reak čné mechanizmy poznali a uplat ňovali. 
• Nedostatok spo ľahlivých údajov a obmedzenos ť poznatkov o vznikajúcich 
problémoch.  Existuje len ve ľmi málo spo ľahlivých kvantitatívnych informácií o vplyve, 
alebo čo len výskyte incidentov spojených s bezpe čnosťou sietí a informácií, čo sťažuje 
tvorcom politík prijímanie adekvátnych politických opatrení a podnikom rozhodovanie o investíciách do bezpe čnosti.  
• Nedostatok informovanosti o rizikách a problémoch v oblasti bezpe čnosti sietí a 
informácií. Zodpovednos ť za zaistenie bezpe čnosti sietí a informácií spo číva na 
jednotlivých zainteresovaných stranách; ich zodpovednos ť však nie je vždy jasne 
definovaná a oznamovaná. Na druhej strane spotrebitelia často podce ň
ujú riziká pre 
bezpečnosť sietí a informácií a ignorujú svoju osobnú zodpovednos ť za zabezpe čenie 
svojich systémov IKT. Na  druhej strane podniky často vidia len náklady na bezpe čnosť 
sietí a informácií, a nie potenciálne úspor y, ktoré so sebou tieto náklady prinášajú.  
• Medzinárodný rozmer problémov bezpe čnosti sietí a informácií  Hrozby pre 
bezpečnosť sietí a informácií a akéko ľvek následné incidenty sú už svojou povahou 
medzinárodné, takže opatrenia EÚ môžu by ť menej účinné, ak sa problémy bezpe čnosti 
sietí a informácií dostato čne neriešia na medzinárodn ej úrovni. Potrebujeme vytvori ť 
stratégiu EÚ a referen čný bod pre bezpe čnosť sietí a informácií, ktorý by EÚ dostal z 
medzinárodného h ľadiska do lepšej pozície. 
• Potreba modelov spolupráce na zaiste nie adekvátneho vykonávania politík.  
Adekvátne vykonávanie politík bezpe čnosti sietí a informácií si vyžaduje model 
spolupráce na úrovni EÚ. Zaintereso vané strany potrebujú podporu pri odha ľovaní hrozieb 
pre bezpe čnosť sietí a informácií a vytváraní osved čených postupov v rámci vykonávania 
politík bezpe čnosti sietí a informácií. 
• Potreba efektívnejších opatrení proti po čítačovej kriminalite. Snahy o bezpe čnosť sietí 
a informácií sa predovšetkým organi zovali v rámci bývalého prvého piliera, čiže 
záležitostí, o ktorých sa diskut ovalo medzi inštitúciami. So za čatím uplat ňovania 
Lisabonskej zmluvy je však potrebné vzia ť do úvahy širší balík úloh pre agentúru pre 
bezpečnosť sietí a informácií, ktorý by pokrýval aj  oblasti druhého a tretieho piliera, čiže 
záležitosti, o ktorých predtým rozhodovala len Rada.  
2.2. Na koho najviac dolieha tento problém? 
Incidenty v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií by mohli ma ť veľký vplyv na najrôznejšie 
zainteresované strany vrátane ve ľkých i malých podnikov, verejných orgánov a správ a 
SK 5   SK jednotlivých ob čanov. Inými slovami bezpe čnosť sietí a informácií sa týka každého a sú za ňu 
zodpovední všetci. 
K dispozícii máme len málo alebo dokonca ži adne kvantitatívne informácie o presnom po čte 
incidentov spojených s bezpe čnosťou sietí a informácií a/alebo o ich ekonomických 
dôsledkoch. Jedným náznakom je štúdia trhu z dielne IDC EMEA9, v ktorej sa konštatuje, že 
za posledných 12 mesiacov 28 % domácností v rámci EÚ-27 malo problémy so spamom 
alebo vírusmi. Za posledný rok zažilo incident týkajúci sa bezpe čnosti v priemere okolo 7 % 
používate ľov vo sfére podnikov. 
3. DÔVOD OPATRENÍ NA ÚROVNI EÚ,  PRIDANÁ HODNOTA EÚ A SUBSIDIARITA  
Vzájomná závislos ť sietí a informa čných systémov ve ľmi sťažuje, ak nie znemož ňuje 
jednotlivým aktérom správne posúdenie globáln eho vplyvu ich opatrení na ochranu proti 
incidentom spojeným s bezpe čnosťou sietí a informácií na hospodárstvo a spolo čnosť. 
Rozdielne vnútroštátne politiky a praktické opatrenia narúšajú vnútorný trh, a to tak v 
dôsledku negatívnych vonkajších vplyvov incidentov spojených s bezpe čnosťou sietí a 
informácií (nedostato čné politiky ovplyv ňujú trh v iných členských štátoch), ako aj 
pozitívnych vonkajších vplyvov osved čených postupov v oblasti bezpe čnosti sietí a 
informácií (osved čené postupy v jednom členskom štáte zlepšujú bezpe čnosť sietí a 
informácií ako celok, a tým vytvárajú jasný spolo čenský prínos). Pr eto je zasahovanie 
prostredníctvom politík EÚ oprávnené, pretože by poskytlo skuto čnú pridanú hodnotu k 
fungovaniu vnútorného trhu. Takáto pridaná h odnota sa uznáva aj v nariadení (ES) č. 
460/2004 o zriadení Európskej agentúry pre bezpe čnosť sietí a informácií, ktorom sa 
ustanovuje, že pôsobeni e agentúry ENISA je zamerané na prispievanie k plynulému 
fungovaniu vnútorného trhu 
Navyše zasahovanie EÚ do politiky v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií je opodstatnené 
zásadou subsidiarity . Ako sa uvádza v oznámení o CIIP, stratégia EÚ spo čívajúca v úplnom 
nezasahovaní do vnútroštátnych politík v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií by sa dos ť 
podobala na situáciu, ke ď by sa od každého členského štátu žiadalo, aby chránil len svoj 
vlastný priestor, bez oh ľadu na vzájomnú závislos ť informačných systémov. Vhodný stupe ň 
koordinácie medzi členskými štátmi zabezpe čujúci, aby sa cezhrani čné dôsledky rizík pre 
bezpečnosť sietí a informácií dali dobre zmanažova ť, je preto v súlade so zásadou 
subsidiarity. Navyše opatrenie na úrovni EÚ by zlepšilo ú činnosť akýchkoľvek existujúcich 
vnútroštátnych politík.  
Občania EÚ v čoraz väčšej miere zverujú svoje údaje zložitým informa čným systémom (napr. 
internetovému „oblaku po čítačov“ – cloud computing) . Vypracovanie spolo čnej politiky 
a politiky založenej na s polupráci v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií môže preto ma ť 
výrazne prospešný vplyv na účinnú ochranu základných práv  a konkrétne práva na ochranu 
osobných údajov a súkromia . Aj z tohto dôvodu sa zdá ďalšia politika EÚ dostato čne 
oprávnená.  
                                                 
9 IDC EMEA, Európsky trh s bezpe čnosťou sietí a informácií, scenáre, trendy a problémy, apríl 2009, s 
odkazmi na preh ľad e-komunikácií Eurobarometra, apríl 2007. 
SK 6   SK 4. POLITICKÉ CIELE  
Toto posúdenie vplyvu skúma, do akej mier y by sa dala modernizovaná agentúra pre 
bezpečnosť sietí a informácií, ktorá sa v široke j miere považuje za najvhodnejšiu organiza čnú 
štruktúru, čo najlepšie rozsahovo prispôsobi ť úlohe prispieva ť, spolu s inými nástrojmi Únie, 
k dosiahnutiu politických cie ľov. 
Všeobecným cie ľom je umožni ť EÚ, členským štátom a zainteresovaným stranám 
rozvinúť vysoký stupe ň schopnosti a pripravenosti predchádza ť problémom v oblasti 
bezpečnosti sietí a informácií, odha ľovať ich a lepšie na ne reagova ť. Tým sa prispeje k 
zvýšeniu dôvery a bezpe čnosti v európskom digitálnom  jednotnom trhu a zlepší sa 
konkurencieschopnos ť európskych podnikov. 
Tento cie ľ pozostáva zo siedmich špecifických cie ľov: 
(1) Jednotnos ť regulačných prístupov  — poskytova ť usmernenia a poradenstvo 
Komisii a členským štátom pri aktualizácii a vytváraní holistického normatívneho 
rámca v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií; 
(2) Predchádzanie, odhalenie a reakcia  — zlepšova ť pripravenos ť prispievaním 
k európskej schopnosti v časného varovania a reakcie na  incidenty prostredníctvom 
celoeurópskych plánov pre mimoriadne prípady a cvi čení; 
(3) Podpora pri vytváraní politík  — poskytova ť pomoc a poradenstvo Komisii a 
členským štátom; 
(4) Oprávnenie zainteresovaných strán  — rozvíja ť kultúru bezpe čnosti a riadenia rizika 
podporou spolo čného využívania informácií a širšej  spolupráce subjektov z verejného 
a súkromného sektora aj v priamy prospech ob čanov a MSP, ako aj rozvíjaním kultúry 
informovanosti o bezpe čnosti sietí a informácií. 
(5) Posilnenie úlohy Európy v medzinárodnom kontexte  – dosiahnu ť vysokú úrove ň 
spolupráce s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami s cie ľom presadzova ť 
spoločný globálny prístup k bezpe čnosti sietí a informácií a podpori ť medzinárodné 
iniciatívy na vysokej úrovni v Európe. 
(6) Spoločná implementácia  — uľahčovať spoluprácu pri vykonávaní politík v oblasti 
bezpečnosti sietí a informácií. 
(7) Boj proti po čítačovej kriminalite — príprava ú činnej reakcie na aspekty boja proti 
počítačovej kriminalite týkajúce sa bezpe čnosti sietí a inform ácií prostredníctvom 
spolupráce s orgánmi (bývalého) druhého a tretieho piliera, napr. s Europolom. 
5. MOŽNÉ ORGANIZA ČNÉ FORMY A MOŽNOSTI POLITIKY  
V posúdení vplyvu (kapitola 4 a príloha 4) sa skúma nieko ľko možných organiza čných foriem 
vrátane: i) agentúry, ii) viac či menej formalizovaného vere jno-súkromného partnerstva 
(PPP), iii) siete neformálnych kontaktov, iv) stálej siete prís lušných orgánov a v) priameho 
začlenenie do útvarov Komisie.  
Pri porovnaní týchto rôznych organiza čných foriem sa zdá najvhodnejším výberom pre 
nástroj politiky forma agentúry v ďaka výhodám, pokia ľ ide o: (1) právnu istotu organiza čnej 
štruktúry, ako aj o podstatu, (2) jej vhodnos ť pre špecifické potreby ta kého citlivého sektora, 
akým je bezpe čnosť sietí a informácií (organizovanie vonkajšej expertízy, koordinácia 
SK 7   SK vzťahov so zainteresovanými stranami, ú časť/záväzky členských štátov a (3) poves ť agentúry 
ENISA a jej prijatie komunitou bezpe čnosti sietí a informácií. 
Preto sa pripravili a pre organiza čnú formu agentúry podrobne posúdili ďalej uvedené 
možnosti politiky. 
Možnosť politiky č. 1: Žiadna politika  
V rámci možnosti „žiadna politika“ sa pr edpokladá, že agentúra ENISA by po marci 2012 
prestala existova ť a jej súčasné aktivity by ani ako celok, ani čiastočne neprebrala nijaká iná 
inštitúcia EÚ.  
Rozpustenie agentúry ENISA by znamenalo, že všetky doterajšie i nvestície, napríklad 
investície do vytvárania or ganizácie schopnej pritiahnu ť vysoko špecializovaných 
odborníkov, do získavania skúseností a do vytvá rania siete prepojen í so zainteresovanými 
stranami, medzi nimi a s medzinárodnými inštitúciami, by sa zrušili v okamihu, ke ď 
existujúca agentúra dosiahl a potrebné pracovné tempo.  
Komplexná povaha problémov v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií v rámci Európy si 
vyžaduje modernizovanú a posilne nú agentúru, a nie zavretie tej, ktorá už existuje. To 
potvrdzuje jasná úloha, ktor ú dostala agentúra ENISA na príklad v reformovanom regula čnom 
rámci pre elektronické komunikácie10, a všeobecná podpora, vyjadrená zainteresovanými 
stranami, významnejšej úlohy pre Európskej agentúry pre bezpe čnosť sietí a informácií.  
Možnosť politiky č. 2: Pokra čovanie „à l'identique“ (rovnakým spôsobom)  
Možnosť č. 2 predstavuje scenár „všetko po starom“, čiže pokra čovanie rovnakého 
politického nástroja v rovnakej forme a s rovnakými zdrojmi. Medzi zainteresovanými 
stranami existuje všeobecná zhoda, že agentúra ENISA dozrela do dôveryhodného referenčného bodu pre otázky bezpe čnosti sietí a informácií a vyvinula sa v svojej oblasti na 
centrum excelentnosti.  
S prihliadnutím na sú časný stav zamestnancov a rozpo čtové obmedzenia bude agentúra 
schopná ovplyvni ť len veľmi obmedzený po čet otázok bezpe čnosti sietí a informácií. To však 
kontrastuje s celkovými o čakávaniami zainteresovaných strá n. Ak sa agentúre neumožní ďalej 
sa vyvíjať a nenaplnia sa tieto rastúce o čakávania, mohlo by to v kone čnom dôsledku vies ť ku 
kríze dôveryhodnosti.  
Možnosť politiky č. 3: Rozšírenie funkcií v sú časnosti definovaných pre agentúru ENISA a 
doplnenie orgánov v oblasti presadzovania  práva a ochrany súkromia ako plne 
kvalifikovaných zainteresovaných strán  
V rámci tejto možnosti by sa úloha agentúry pre bezpe čnosť sietí a informácií rozšírila a 
zamerala na: 
• vybudovanie a udržiavanie sty čnej siete medzi zainteresovanými stranami a siete 
informácií; 
• pôsobenie v úlohe podporného st rediska v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií pre 
politický rozvoj a vykonávanie politiky (najmä vzh ľadom na e-súkromie (e-privacy), 
                                                
 
10 Pozri http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2009:337:SOM:EN:HTML. 
SK 8   SK elektronický podpis (e-sign) a e-ID a normy obstarávania v oblasti bezpe čnosti sietí 
a informácií); 
• podporu politiky EÚ v oblasti CIIP a odolnosti (cvi čenia, EP3R11, Európsky systém 
zdieľania informácií a varovania at ď.); 
• vytvorenie rámca EÚ pre zber údajov o bezpe čnosti sietí a informácií vrátane navrhnutia 
metód a postupov pre podávanie a zdie ľanie správ na základe právnych predpisov; 
• štúdium ekonomiky bezpe čnosti sietí a informácií a podávanie správ o nej; 
• stimulovanie spolupráce s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami s cie ľom 
podporiť spoločný globálny prístup k bezpe čnosti sietí a informácií a získavania vplyvu na 
medzinárodné iniciatívy na vysokej úrovni v Európe;  
• vykonávanie neoperatívnych úloh týkajúci ch sa aspektov spolupráce v rámci 
presadzovania práva a súdni ctva súvisiacich s bezpe čnosťou sietí a informácií.  
Agentúra by mala k dispozícii všet ky zdroje potrebné na to, aby svoje činnosti mohla 
vykonáva ť s dostato čnou dôkladnos ťou, čiže aby mala možnos ť získať skutočný vplyv. Ak by 
mala k dispozícii viac zdrojov, mohla by agentúra ENISA zohráva ť oveľa aktívnejšiu úlohu a 
prichádza ť s väčším množstvom iniciatív s cie ľom stimulova ť aktívnu ú časť zainteresovaných 
strán. Navyše by táto nová situáci a umožnila flexibilnejšiu a rý chlejšiu reakciu na zmeny v 
stále sa vyvíjajúcom prostredí bezpe čnosti sietí a informácií. 
Možnosť politiky č. 4: Pridanie opera čných funkcií boja proti po čítačovým útokom 
a reakcie na po čítačové incidenty  
Okrem činností uvedených v rámci možnosti č. 3 by agentúra mala opera čné funkcie, ako sú 
prebranie aktívnejšej úlohy v CIIP EÚ, napríkla d pri predchádzaní incidentom a reakcii na ne, 
najmä v úlohe tímu reakcie na núdzové po čítačové situácie (CERT) v rámci bezpe čnosti sietí 
a informácií EÚ a koordinátora vnútroštátnyc h tímov CERT ako stredisko EÚ proti útokom 
na bezpečnosť sietí a informácií vrát ane každodenného riadenia a poskytovania núdzových 
služieb.  
Táto možnos ť by si vyžiadala podstatný nárast rozpo čtu agentúry a ľudských zdrojov, čo 
vyvoláva obavy o jej schopnosti čerpania a ú činného využívania rozpo čtu vo vz ťahu k 
očakávaným prínosom.  
Možnosť politiky č. 5: Pridanie opera čných funkcií na podporu orgánov presadzovania 
práva a súdnych orgánov pri boji proti po čítačovej kriminalite  
Okrem činností uvedených v možnosti č. 4 by táto možnos ť zahŕňala funkcie agentúry 
týkajúce sa: 
• poskytovania podpory procesného práva (pozri Dohovor o po čítačovej kriminalite). 
Napríklad zber prevádzkových údajov, zachytávanie údajov o obsahu, monitorovanie 
tokov v prípade útokov spôsobujúcich nedostupnos ť služieb; 
• pôsobenia v úlohe strediska expertízy pre kriminálne vyšetrova nie vrátane aspektov 
bezpečnosti sietí a služieb. 
                                                 
11 Európske verejno-súkromné partnerstvo pre odolnos ť, pozri KOM(2009) 149. 
SK 9   SK Ako v prípade možnosti č. 4, aj táto by si vyžadovala podsta tné zvýšenie zdrojov agentúry a 
vyvoláva podobné obavy v súvislosti s kapacitou čerpania a ú činným využívaním rozpo čtu. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ POLITIKY A POSÚDENIE VPLYVU  
Analýza možných hospodárskych, sociálnych a environmentálnych vplyvov ukazuje, že 
možnosť č. 1 by mala negatívne ú činky vo všetkých oh ľadoch a situácia by sa zhoršila.  
Možnosť č. 2 sa ukazuje ako neoptimálna, ke ďže agentúra by nemala potrebné zdroje na 
adekvátne vyrovnávanie sa s výzvami, aké predstavuje stále sa meniace prostredie 
bezpečnosti sietí a informácií, čo by mohlo vies ť k riziku poškodenia dobrého mena a v 
konečnom dôsledku ku kríze dôveryhodnosti. 
V rámci možnosti č. 3 by modernizovaná agentúra pre bezpe čnosť sietí a informácií prispela 
k: 
Zmenšeniu roztrieštenos ti vnútroštátnych prístu pov (problémový moment č. 1), posilneniu 
politiky a rozhodovania založených na znalos tiach a informáciách (problémový moment č. 3) 
a zvýšeniu celkovej informovanosti o rizi kách a problémoch v oblasti bezpe čnosti sietí a 
informácií a ich odstra ňovania (problémový moment č. 4) tým, že by prispievala k: 
• efektívnejšiemu zberu príslušných informác ií o rizikách, hrozbách a nedostatkoch 
vo všetkých jednotlivých členských štátoch; 
• zvýšenej dostupnosti informácií o sú časných a budúcich problémoch a rizikách v 
oblasti bezpe čnosti sietí a informácií; 
• zabezpečovaniu vyššej kvality politiky v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií v 
členských štátoch.  
Zlepšeniu schopnosti európskeho v časného varovania a reakcie (problémový moment č. 2) 
tým, že: 
• pomôže Komisii a členským štátom pripravi ť celoeurópske cvi čenia, a tým 
dosiahne úspory z rozsahu pri reagovan í na incidenty v rámci celej EÚ; 
• uľahčí fungovanie EP3R, čo by nakoniec mohlo vies ť k ďalším investíciám 
vyvolaným spolo čnými politickými cie ľmi a normami pre bezpe čnosť a odolnos ť 
na úrovni EÚ. 
Podpore spolo čného globálneho prístupu k bezpe čnosti sietí a informácií (problémový 
moment č. 5) tým, že: 
• zväčší rozsah výmeny informácií a poznatkov s ne členskými krajinami EÚ. 
Efektívnejšiemu a ú činnejšiemu boju proti po čítačovej kriminalite (problémový moment č. 7), 
a to:  
• zapojením do neoperatívnych úl oh týkajúcich sa aspektov spolupráce v rámci 
presadzovania práva a súdni ctva súvisiacich s bezpe čnosťou sietí a informácií, 
SK 10   SK ako je obojsmerná výmena informácií a školení (napr. v spolupráci s Európskou 
policajnou akadémiou CEPOL). 
Možnosť č. 4 by okrem vplyvov, ktoré by sa mohli dosiahnu ť v rámci možnosti č. 3, priniesla 
väčší vplyv na operatívnej úr ovni. Tým, že by agentúra pôsobila ako CERT EÚ v oblasti 
bezpečnosti informácií a sietí, prispievala by k zvýš eniu úspor z rozsahu, ak by reagovala na 
incidenty v rámci celej EÚ, a k zní ženiu prevádzkových rizík, napríklad v ďaka vyšším 
úrovniam bezpe čnosti a odolnosti. 
Možnosť č. 5 by dosiahla vyššiu ú činnosť v boji proti po čítačovej kriminalite než možnosti č. 
3 a 4, pri čom by pri nej pribudli opera čné funkcie na podporu orgánov presadzovania práva 
a súdnych orgánov. 
Ale aj ke ď by možnosti č. 4 a 5 mali vä čší pozitívny vplyv než možnos ť č. 3, obe tieto 
možnosti by boli pre členské štáty politicky citlivé z h ľadiska ich zodpovednosti  za CIIP (t. j. 
istý počet členských štátov by nebol na klonený centralizovaniu opera čných funkcií). Okrem 
toho rozšírenie mandátu posudzované na základe možností č. 4 a 5 môže znejasni ť postavenie 
agentúry. Pridanie týchto nových a úplne odlišných opera čných úloh k mandátu agentúry by 
sa navyše mohlo v kr átkodobom horizonte ukáza ť ako veľmi náročné a existuje dos ť veľké 
riziko, že by agentúra nebola schopná riadne vykona ť takého úlohy v primeranej lehote. V 
neposlednom rade náklady na vykonávanie možností č. 4 a 5 sú neprijate ľne vysoké — bol by 
potrebný štyrikrát až pä ťkrát väčší rozpočet, než je sú časný rozpo čet agentúry ENISA. 
Pri porovnaní vplyvu všetkých piatich možností politiky  na organiza čnú formu 
modernizovanej agentúry pre bezpe čnosť sietí a informácií treba odmietnu ť možnosti č. 1 a 2, 
pretože ani jedna z nich by neumožnila adekvátne rieši ť komplexný problém bezpe čnosti sietí 
a informácií na úrovni EÚ. Na druhej strane možnosti č. 3., 4 a 5 by EÚ umožnili, aby 
primerane riešila budúce možnosti politiky v oblasti bezpe čnosti sietí a informácií. Možnosti 
č. 4 a 5 sa, aspo ň zatiaľ, javia ako prive ľmi ambiciózne tak z h ľadiska politickej citlivosti 
väčšiny členských štátov, ako aj z h ľadiska vplyvu na rozpo čet. Preto sa možnos ť č. 3 javí 
ako najlepšia možnos ť čo najefektívnejšieho riešenia siedmich zistených problémov v 
oblasti bezpe čnosti sietí a informácií.  
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE : AKO BY SA MALI MERA Ť SKUTO ČNÉ NÁKLADY A 
PRÍNOSY A DOSAHOVANIE POŽADOVANÝCH Ú ČINKOV ? 
Táto politická iniciatíva by zabezpe čila pravidelné hodnotenie, kt oré by Komisia odovzdávala 
Európskemu parlamentu a Rade a zverej ňovala. Toto hodnotenie by zoh ľadnilo názory 
všetkých príslušných zainteresova ných strán na základe referen čných podmienok 
dohodnutých so správnou radou agentúry a posúdilo by ú činnosť agentúry pri dosahovaní jej 
cieľov, to, či je ešte vždy ú činným nástrojom, a či by sa mali urobi ť nejaké zmeny mandátu 
agentúry a/alebo iných aspektov nariadenia o jej zriadení. Po vyhodnot ení by správna rada 
agentúry vydala odporú čanie Komisii týkajúce sa všetkých zmien, ktoré by bolo vhodné 
urobiť v tomto nariadení. Sprá vna rada a výkonný riadite ľ by mali zoh ľadniť výsledky 
hodnotenia pri viacro čnom plánovaní agentúry. 
Činnosti agentúry podliehajú doh ľadu verejného ochran cu práv v súlade  s ustanoveniami 
článku 228 zmluvy.