OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stanovisko Komisie k žiadosti Srbska o členstvo v Európskej únii A. ÚVOD a) Žiadosť o členstvo Srbsko predložilo žiadosť o členstvo v Európskej únii 22. decembra 2009. Rada Európskej únie následne 25. októbra 2010 požiadala Komisiu o predloženie stanoviska k tejto žiadosti, v súlade s postupom ustanoveným v článku 49 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa uvádza, že „ O členstvo v Únii môže požiadať každý európsky štát, ktorý rešpektuje hodnoty uvedené v článku 2 a zaviaže sa ich podporovať. Táto žiadosť sa oznámi Európskemu parlamentu a národným parlamentom. Žiadajúci štát zašle svoju žiadosť Rade, ktorá sa uznáša jednomyseľne po porade s Komisiou a po udelení súhlasu Európskeho parlamentu, ktorý sa uznáša väčšinou svojich poslancov. Zohľadnia sa podmienky prípustnosti schválené Európskou radou.“ V článku 2 sa uvádza, že „ Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rovnosť medzi ženami a mužmi.“ Uvedené ustanovenia tvoria právny rámec, na základe ktorého Komisia predkladá toto stanovisko. Na zasadnutí Európskej rady vo Feire v júni 2000 bola uznaná skutočnosť, že štáty západného Balkánu, ktoré sa zúčastňujú na procese stabilizácie a pridruženia sú „potenciálnymi kandidátmi“ na členstvo v EÚ. Európska rada, ktorá zasadala v Solúne v júni 2003 a ktorá schválila „Solúnsku agendu pre Západný Balkán“, opätovne potvrdila európsku perspektívu týchto krajín. Uvedená agenda predstavuje základný kameň politiky EÚ vo vzťahu k tomuto regiónu. Európska rada, ktorá sa zišla v decembri 2006, obnovila záväzok EÚ, „že budúcnosť Západného Balkánu spočíva v Európskej únii“ a znovu zopakovala, že „pokrok každej krajiny smerom k členstvu v Európskej únii závisí od jej individuálneho úsilia pri plnení kodanských kritérií a podmienok vyplývajúcich z procesu stabilizácie a pridruženia. Základným prvkom, ktorý EÚ posudzuje pri každej žiadosti o členstvo je, či príslušná krajina dosahuje uspokojivé výsledky pri plnení svojich záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení (SAA) vrátane jej ustanovení o obchode.“ Na stretnutí ministrov krajín EÚ a Západného Balkánu, ktoré sa uskutočnilo 2. júna 2010 v Sarajeve, EÚ opätovne zopakovala svoj jednoznačný záväzok európskej perspektívy pre krajiny Západného Balkánu a zdôraznila, že budúcnosť týchto krajín je v Európskej únii. V súlade s požiadavkami obsiahnutými v zmluve je predkladané hodnotenie vypracované v zmysle podmienok prípustnosti, ktoré stanovila Európska rada. Európska rada v júni 1993 v Kodani dospela k záveru, že: „pristúpenie sa uskutoční hneď, ako je príslušná krajina schopná na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva splnením požadovaných ekonomických a politických podmienok. Členstvo si vyžaduje: - aby kandidátska krajina dosiahla stabilné inštitúcie zaručujúce demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, - existenciu fungujúceho trhového hospodárstva ako aj schopnosť čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám, ktoré pôsobia v rámci Únie, - schopnosť na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva vrátane sledovania cieľov politickej, ekonomickej a menovej únie“. Dôležitým hľadiskom, ktoré je vo všeobecnom záujme Únie, ako aj kandidátskych krajín je schopnosť Únie prijímať nových členov a súčasne udržiavať dynamiku európskej integrácie. Na zasadnutí Európskej rady v Madride v decembri 1995 odznela potreba „vytvoriť podmienky postupnej a harmonickej integrácie [kandidátskych] krajín, najmä budovaním trhového hospodárstva, úpravou ich administratívnych štruktúr a vytvorením stabilného ekonomického a menového prostredia“ . Rada vymedzila podmienky pre proces stabilizácie a pridruženia 31. mája 1999. Medzi ne patrí spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) a regionálna spolupráca. Tieto podmienky boli ako základné prvky procesu stabilizácie a pridruženia začlenené do dohody o stabilizácii a pridružení uzatvorenej so Srbskom, ktorá sa v súčasnosti nachádza v procese ratifikácie, ako aj do Dočasnej dohody (IA) o obchode a obchodných záležitostiach, ktorá nadobudla platnosť 1. februára 2010. Európska rada, ktorá zasadala v decembri 2006, sa zhodla na tom, že „stratégia rozšírenia založená na konsolidácii, plnení stanovených podmienok a komunikácii v kombinácii s kapacitou EÚ integrovať nových členov vytvára základ obnoveného konsenzu v otázke rozširovania“ . V predkladanom stanovisku Komisia analyzuje žiadosť Srbska na základe jeho schopnosti plniť kritériá stanovené Európskou radou, ktorá zasadala v Kodani v roku 1993, ako aj podmienky stanovené pre proces stabilizácie a pridruženia. Takisto sa skúmajú dosiahnuté výsledky Srbska pri plnení záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení a Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach. Predkladané stanovisko bolo vypracované na základe podobnej metodiky, ako bola použitá pri predchádzajúcich stanoviskách. Komisia uskutočnila niekoľko expertných misií v Srbsku, ktoré sa sústreďovali najmä na oblasti súvisiace s politickými kritériami. Uvedený prístup umožnil posúdiť administratívne kapacity srbských inštitúcií a spôsoby implementácie právnych predpisov. Pokiaľ ide o budúce opatrenia, tento prístup napomohol lepšie identifikovať zostávajúce problémy a priority. Komisia uskutočnila analýzu súčasnej situácie ako aj strednodobej perspektívy. Na účely tohto stanoviska a bez toho, aby tým bol dotknutý akýkoľvek budúci termín pristúpenia, bola strednodobá perspektíva stanovená ako obdobie piatich rokov. Podrobná analýza, o ktorú sa toto stanovisko opiera, sa nachádza v osobitnom dokumente ( Analytická správa pripojená k stanovisku k žiadosti Srbska o členstvo v Európskej únii )[1]. Analytická správa v súlade s obnoveným konsenzom v otázke rozširovania uvádza pôvodné odhady dosahu budúceho pristúpenia Srbska v niektorých kľúčových oblastiach politiky. Podrobnejšie hodnotenia vplyvu v týchto oblastiach Komisia predloží v neskorších fázach predvstupového procesu. Zmluva o pristúpení Srbska k EÚ by sa vzhľadom na Zmluvu o Európskej únii okrem toho týkala technického prispôsobenia inštitúcií EÚ. b) Vzťahy medzi EÚ a Srbskom Vzťahy medzi EÚ a Srbskom sa vyvíjali od uskutočnenia demokratických zmien v roku 2000, pôvodne s Juhoslovanskou zväzovou republikou a od roku 2003 so Štátnym spoločenstvom Srbska a Čiernej Hory. Po osamostatnení Čiernej Hory v roku 2006 EÚ udržiava vzťahy so Srbskou republikou ako s následníckym štátom spoločenstva. Srbsko sa zúčastňuje procesu stabilizácie a pridruženia. Dohoda o stabilizácii a pridružení predstavuje rámec pre vzájomné záväzky v súvislosti s širokým rozsahom politických, obchodných a hospodárskych otázok. Táto dohoda bola podpísaná spoločne s Dočasnou dohodou o obchode a obchodných záležitostiach v apríli 2008. Ministri EÚ súhlasili s predložením dohody o stabilizácii a pridružení národným parlamentom na ratifikáciu a EÚ súhlasila s vykonávaním Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach ihneď po prijatí rozhodnutia Rady o tom, že Srbsko plne spolupracuje s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu. Srbsko 1. januára 2009 začalo vykonávať Dočasnú dohodu. Dočasná dohoda nadobudla platnosť 1. februára 2010. Na zasadnutí Rady pre zahraničné veci 14. júna 2010 ministri súhlasili s predložením dohody o stabilizácii a pridružení národným parlamentom na ratifikáciu. Tento proces ešte nebol ukončený. Srbsko vo všeobecnosti dosiahlo pri plnení záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení a Dočasnej dohody o obchode a obchodných záležitostiach dobré výsledky. Keď sa nejaké problémy vyskytli, Srbsko k ich riešeniu pristupovalo konštruktívne a transparentne, aby boli vyriešené rýchlo a účinne. Rada v roku 2004 prijala európske partnerstvo so Srbskom, ktoré bolo aktualizované v roku 2006 a 2008[2]. Stretnutia na úrovni ministrov, ktoré sú venované politickému dialógu, sa uskutočňujú od roku 2003. Európska komisia a srbské orgány vedú politický dialóg v rámci procesu posilneného stáleho dialógu (EPD) od roku 2003. Od roku 2006 sa uskutočňujú výročné stretnutia zástupcov Európskeho parlamentu a parlamentu Srbska. Spoločný výbor, zriadený na základe dočasnej dohody, a niekoľko podvýborov zasadá každoročne, najmä so zameraním na vnútorný trh, konkurenciu, tranzitnú dopravu, obchod, colné záležitosti, dane, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo. Viaceré podvýbory v rámci EPD sa zaoberajú všetkými oblasťami dohody o stabilizácii a pridružení, ktoré nie sú zahrnuté do dočasnej dohody, ako napríklad energetika, životné prostredie, sociálna politika, justícia, sloboda a bezpečnosť. Srbsko sa zúčastňuje na ekonomickom dialógu s Komisiou a členskými štátmi EÚ. V jeho rámci Srbsko v januári 2011 predložilo aktualizovaný výročný ekonomický a fiškálny program (EFP). Rada po konzultácii s Európskym parlamentom od 19. decembra 2009 liberalizovala vízový režim pre občanov Srbska. Uvedené rozhodnutie sa opiera o výrazný pokrok dosiahnutý v oblastiach spravodlivosti, slobody a bezpečnosti a o splnenie osobitných podmienok stanovených v cestovnej mape pre liberalizáciu vízového režimu. Pravidlá pre bezvízové cestovanie rešpektuje prevažná väčšina cestujúcich. Na zaistenie pokračujúceho plnenia záväzkov bol s ohľadom na zvýšený počet žiadateľov o azyl z tohto regiónu vytvorený monitorovací mechanizmus pre obdobie po liberalizácii vízového režimu. Komisia v júni 2011 predložila Európskemu parlamentu a Rade svoju prvú monitorovaciu správu. Dohoda o readmisii medzi Európskou úniou a Srbskom je v platnosti od januára 2008. V októbri 2005 Srbsko podpísalo Zmluvu o Energetickom spoločenstve a v júni 2006 Dohodu o spoločnom európskom leteckom priestore (ECAA). Vláda Srbska v októbri 2008 prijala Národný program integrácie Srbska do Európskej únie na obdobie rokov 2008 – 2012. Revidovaná a aktualizovaná verzia dokumentu bola prijatá v decembri 2009. V decembri 2010 vláda prijala akčný plán na splnenie priorít stanovených Európskou komisiou v správe o pokroku z roku 2010, s cieľom zvýšiť zameranie a dosiahnuť ďalšie výsledky v reformnej agende pred predložením tohto stanoviska. Od roku 2001 je Srbsko príjemcom finančnej pomoci EÚ . V rozmedzí rokov 2001 až 2010 EÚ pre Srbsko celkovo vyčlenila viac ako 2 mld. EUR vo forme grantov a viac ako 5,8 mld. EUR vo forme zvýhodnených úverov. Srbsko od roku 2001 do roku 2006 čerpalo pomoc z finančného nástroja EÚ CARDS vo výške 1,045 mil. EUR. V roku 2007 program CARDS nahradil Nástroj predvstupovej pomoci (IPA), z ktorého Srbsko v rokoch 2007 až 2011 prijalo pomoc vo výške 974 miliónov EUR. Pomoc v rámci IPA sa zameriava na podporu reformného procesu v súvislosti s procesom európskej integrácie s dôrazom na právny štát, budovanie inštitúcií, aproximáciu acquis EÚ, udržateľný ekonomický a sociálny rozvoj a podporu občianskej spoločnosti. Srbsko sa plne zúčastňuje na niekoľkých programov EÚ v rámci finančného výhľadu na obdobie rokov 2007 – 2013: na siedmom rámcovom programe v oblasti výskumu a technologického rozvoja, PROGRESS, program pre konkurencieschopnosť a inovácie, program na podporu politiky informačných a komunikačných technológií, program Kultúra, program Clá a program Fiscalis. Prostriedky z nástroja IPA sa používajú na úhradu časti nákladov na účasť na týchto programoch. B. KRITÉRIÁ čLENSTVA POLITICKÉ KRITÉRIÁ Predkladané hodnotenie sa opiera o kodanské kritériá týkajúce sa stability inštitúcií zabezpečujúcich demokraciu, právneho štátu, ľudských práv a rešpektovania a ochrany menšín a o podmienky stanovené pre proces stabilizácie a pridruženia. Srbsko je parlamentnou demokraciou . Jeho ústavný a právny rámec je z veľkej časti v súlade s európskymi princípmi a normami a inštitúcie sú rozvinuté. Srbsko je odhodlané dosiahnuť členstvo v Európskej únii a od roku 2008 svoje úsilie v zvýšenej miere zameralo na reformnú agendu v súvislosti s EÚ. Vláda upravila niektoré zo svojich postupov a parlament dosiahol podstatne vyššiu účinnosť pri legislatívnej činnosti v rámci súčasnej legislatívy. Legislatívnemu procesu by prospela dôkladnejšia príprava a väčší dôraz na konzultácie so zainteresovanými stranami. Je potrebné ďalej budovať kapacity pre parlamentný dohľad a plánovanie, koordináciu a vykonávanie vládnych politík. Srbsko ustanovilo všetky potrebné nezávislé regulačné orgány. Predpisy upravujúce parlamentné preskúmanie ich výročných správ boli objasnené, aj keď je potrebné posilniť opatrenia v súvislosti s odporúčaniami nezávislých a regulačných orgánov. Verejná správa je vo všeobecnosti dobre rozvinutá, najmä na centrálnej úrovni. Je potrebné úplne zaviesť systém služobného zaradenia založený na zásluhách. Srbsko prijalo štatút Vojvodinského autonómneho kraja a prijalo opatrenia na presun niektorých kompetencií na miestnu úroveň. Od roku 2001 sa voľby v Srbsku dôsledne konali v súlade s medzinárodnými normami. Volebná legislatíva bola nedávno zosúladená s európskymi štandardmi. V súčasnosti ustanovuje, že vymenovanie poslancov sa riadi podľa zoznamov predložených voličom a tým sa ukončil postup „bianko rezignácií“, prostredníctvom ktorých poslanci oznamovali ukončenie členstva vo svojej strane na začiatku mandátu. Tým sa upravuje voľné vykonávanie parlamentného mandátu. Tento princíp je potrebné včas a úplne zakotviť do ústavy. Právny a inštitucionálny rámec právneho štátu vrátane boja proti korupcii a organizovanému zločinu bol posilnený, najmä v dôsledku zásadných justičných reforiem, zriadenia úradu na boj proti korupcii a zintenzívnenie medzinárodnej spolupráce v trestných veciach. To viedlo k počiatočným výsledkom. Hlavné problémy pretrvávajú v oblasti justície, boja proti korupcii a boja proti organizovanému zločinu. Predovšetkým je potrebné vybudovať proaktívny prístup v boji proti korupcii, ktorý povedie k hmatateľným výsledkom v podobe začatých vyšetrovaní a konečného odsúdenia. Je zavedený rozsiahly rámec pre civilnú kontrolu bezpečnostných síl. Na základe národnej stratégie prijatej v roku 2006 boli v Srbsku zavedené a v rokoch 2009 a 2010 zintenzívnené zásadné justičné reformy. Nezávislosť a samospráva boli posilnené prostredníctvom vytvorenia novej vysokej súdnej rady a štátnej prokurátorskej rady, ktoré sú v plnej zostave činné od apríla 2011. Postup opätovného menovania pre všetkých sudcov a prokurátorov bol zavedený v decembri 2009. Jeho cieľom je predovšetkým zvýšenie štandardov profesionality a integrity. Počiatočné zásadné nedostatky určené v tomto postupe sú postupne odstraňované na základe opravného postupu, pre ktorý boli stanovené jasné usmernenia. Opravný postup je v súlade s týmito usmerneniami potrebné transparentným spôsobom v uspokojujúcej miere dokončiť. Je tiež čo najskôr potrebné prehodnotiť úlohu, ktorú ústava prisudzuje parlamentu pri menovaní a odvolávaní v justičnom systéme, s cieľom ďalej znížiť riziko neželaného politického vplyvu. Na zvýšenie účinnosti justičného systému boli prijaté viaceré opatrenia. Sústava súdov bola reštrukturalizovaná a bol znížený počet súdov, čo viedlo k lepšiemu rozdeleniu pracovnej záťaže. Bol zriadený administratívny súd a v máji 2011 bol prijatý zákon o výkone súdnych rozhodnutí. Je potrebné ďalšie úsilie na zlepšenie fungovania justičného systému, úplné využitie výhod reštrukturalizovanej sústavy súdov a v konečnom dôsledku zvýšenie dôvery verejnosti. Je potrebné vynaložiť úsilie na posilnenie výkonu rozsudkov a ďalej znížiť značné oneskorenie otvorených prípadov. Právny a inštitucionálny rámec pre boj proti korupcii vo všeobecnosti v Srbsku existuje. Bol zriadený úrad na boj proti korupcii, ktorý má právomoc v prípadoch korupcie štátnych úradníkov, ako aj na kontrolu financovania politických strán. Nedávno bolo opäť zvýšené jeho financovanie. V súlade s európskymi štandardmi bol vytvorený rozšírený rámec pre kontrolu financovania aktivít a volebných kampaní politických strán. Minister spravodlivosti bol vymenovaný za koordinátora pre boj proti korupcii. Štátne orgány začali s revíziou zastaranej stratégie a akčného plánu pre boj proti korupcii. Štátny kontrolný úrad začal plniť užitočnú úlohu pri kontrole verejných výdavkov a odhaľovaní nezrovnalostí. Colné orgány a polícia zintenzívnili vnútorné kontroly. V dôsledku toho bol vyšetrovaný a stíhaný väčší počet prípadov. Boli prijaté aj opatrenia zamerané na špecializáciu orgánov presadzovania práva a bol stíhaný väčší počet prípadov. Korupcia je stále rozšírená v mnohých oblastiach a naďalej predstavuje závažný problém. Na výrazné zlepšenie pri dosahovaní výsledkov v boji proti korupcii bude potrebná pevná politická vôľa. Nevyhnutná je zvýšená vyšetrovacia kapacita a koordinácia orgánov presadzovania práva. Je potrebné postupne a zásadne zlepšovať dosiahnuté výsledky v súvislosti s vyšetrovaním, stíhaním a konečným odsúdením v prípadoch korupcie na všetkých úrovniach. Existujú tiež obavy, pokiaľ ide o dohľad nad verejným obstarávaním, privatizáciou, územným plánovaním a stavebnými povoleniami. Vo všeobecnosti je právny rámec, ktorý Srbsko vybudovalo v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti, primeraný a kapacity v tejto oblasti sa zlepšili, vrátane medzinárodnej spolupráce. To viedlo k zásadným úspechom, ako je napríklad rozloženie významného medzinárodného gangu pašujúceho drogy. Pranie špinavých peňazí a pašovanie drog sú kľúčové oblasti, ktoré vyvolávajú obavy. Je potrebné zlepšiť dosiahnuté výsledky pri vyšetrovaní a konečnom odsudzovaní. Je potrebné ďalej rozvíjať schopnosť viesť proaktívne a lepšie koordinované vyšetrovania a posilniť spoluprácu na regionálnej a medzinárodnej úrovni. V rámci orgánov presadzovania práva by pod priamou kontrolou justičných orgánov mala byť rozvíjaná technická kapacita prijímať osobitné vyšetrovacie opatrenia. Srbsko všeobecne disponuje právnym a politickým rámcom, ktorý upravuje ľudské práva a ochranu menšín a ktorý zodpovedá európskym normám. Ústava zaručuje široké spektrum ľudských práv a základných slobôd a uznáva možnosť podať ústavnú sťažnosť ako krajný prostriedok ochrany ľudských práv. Je však potrebné zvýšiť úroveň presadzovania legislatívy. Je potrebné pripraviť kurzy ďalšej odbornej prípravy v rámci orgánov administratívy, polície a justície, aby bolo zaistené aktívnejšie a konzistentnejšie uplatňovanie noriem v tejto oblasti. Vo všeobecnosti sa ľudské práva v Srbsku dodržiavajú. Ombudsman a komisár pre prístup k informáciám a ochranu údajov zohrávajú pri dohľade nad administratívou stále dôležitejšiu úlohu. Právny rámec pre boj proti diskriminácii bol do značnej miery zlepšený a boli vytvorené mechanizmy pre dohľad nad jeho vykonávaním, ktoré je v rannom štádiu. Štátne orgány tiež v zvýšenej miere venujú pozornosť tomu, aby bola rešpektovaná sloboda zhromažďovania, sloboda združovania, ako aj úloha občianskej spoločnosti. Cieľom nedávno prijatej mediálnej stratégie je zásadné zvýšenie transparentnosti právneho a trhového prostredia, v ktorom médiá vykonávajú svoju činnosť. V prípadoch hrozieb a násilia voči novinárom a médiám zo strany predovšetkým radikálnych skupín sa od príslušných inštitúcií očakávajú komplexnejšie a proaktívnejšie opatrenia. Vážne obavy vyvolávajú súčasné podmienky vo väzeniach. Bol prijatý dlho očakávaný zákon o reštitúciách, ako aj nový zákon o verejnom majetku. Je potrebné zaistiť transparentné a nediskriminačné vykonávanie oboch zákonov, ako aj prijatie ďalších opatrení na úplné zabezpečenie právnej istoty v oblasti vlastníckych práv. Komisia bude monitorovať vykonávanie a uplatňovanie týchto zákonov. Právny a inštitucionálny rámec pre rešpektovanie a ochranu menšín vo všeobecnosti v Srbsku existuje. Ústava zaručuje príslušníkom národnostných menšín konkrétne práva navyše okrem práv zaručených všetkým občanom a ustanovuje právny základ pre národné menšinové rady. Politická reprezentácia menšín je zaistená. Na národnej úrovni vykonávajú v tejto oblasti svoje právomoci ombudsman a komisár pre otázku rovnosti. Srbsko vytvorilo komplexnú stratégiu pre integráciu Rómov a v súčasnosti napreduje pri jej vykonávaní. Boli prijaté opatrenia na zaistenie aktívneho sociálneho začleňovania, predovšetkým v oblasti zdravotníctva, vzdelávania a bývania. Nedávno boli prijaté opatrenia na prekonanie prekážok pri registrácii „právne neviditeľných osôb“, ktoré zlepšia ich prístup k základným právam. Na zlepšenie postavenia a sociálnych a ekonomických podmienok Rómov, ktorí vzhľadom na vysoký počtu nelegálnych usadlostí aj naďalej predstavujú najviac zraniteľnú a marginalizovanú menšinu, je potrebné ďalšie odhodlané úsilie, vrátane využitia finančných prostriedkov. Pretrvávajú obavy v súvislosti so situáciou utečencov a osôb vysídlených v rámci krajiny, aj keď bol v posledných rokoch dosiahnutý významný pokrok pri znižovaní počtu zberných stredísk. Srbsko vo všeobecnosti spĺňa podmienky procesu stabilizácie a pridruženia . Od roku 2008 sa výrazne zlepšila spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu na plne uspokojivú úroveň. To najlepšie dokazuje zatknutie Radovana Karadžiča a vydanie do Haagu v roku 2008 a Ratka Mladiča a Gorana Hadžiča v roku 2011. Srbsko je odhodlané pokračovať v tejto spolupráci na rovnakej úrovni. Aktívne sa zúčastňuje na regionálnych iniciatívach a prijalo dôležité opatrenia na podporu zmierenia. Veľký úspech predstavuje dohoda dosiahnutá s Bosnou a Hercegovinou, Chorvátskom a Čiernou Horou v rámci procesu vyplývajúceho zo Sarajevského vyhlásenia o trvalých riešeniach pre utečencov a osoby vysídlené v rámci krajiny. V oblasti rozvíjania dvojstranných vzťahov s ostatnými krajinami zahrnutými do procesu rozširovania, predovšetkým s Chorvátskom a Bosnou a Hercegovinou, dosiahlo Srbsko značný pokrok a so susednými členskými štátmi EÚ udržiavalo vzťahy na dobrej úrovni. Zostáva však vyriešiť niekoľko pretrvávajúcich dvojstranných otázok, najmä v súvislosti s demarkáciou hraníc. Srbsko neuznáva jednostranné vyhlásenie nezávislosti Kosova[3]. V Kosove udržiava svoje štruktúry a v máji 2008 zorganizovalo paralelné komunálne voľby, čo je v rozpore s rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/1999. Na základe rezolúcie valného zhromaždenia OSN prijatej 9. septembra 2010, ktorú predložilo Srbsko spoločne s 27 členskými štátmi EÚ sa začal v marci proces založený na dialógu medzi Belehradom a Prištinou. Do septembra sa konal vo všeobecne konštruktívnom duchu a viedol k dohode na viacerých problémoch vrátane: voľného pohybu tovaru a osôb, evidencie obyvateľov a katastra. Dohody dosiahnuté do dnešného dňa je potrebné vykonať v dobrej viere. Je potrebné dosiahnuť ďalšie výsledky, aby sa mohli prioritne uplatniť zásady inkluzívnej a fungujúcej regionálnej spolupráce, a aby boli prijaté udržateľné riešenia záležitosti súvisiacich s acquis EÚ v odvetviach ako je napríklad energetika a telekomunikácie. Všetky strany musia splniť svoju úlohu pri znižovaní napätia v severnom Kosove a umožniť voľný pohyb tovaru a osôb v prospech obyvateľov tohto regiónu. EKONOMICKÉ KRITÉRIÁ Predkladané hodnotenie je vypracované na základe kodanských kritérií týkajúcich sa existencie fungujúceho trhového hospodárstva ako aj schopnosti čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám, ktoré pôsobia v rámci Únie. Srbsko dosiahlo široký politický konsenzus, pokiaľ ide o základné prvky trhovej ekonomiky ako aj o výsledky, ktoré je potrebné dosiahnuť pri realizácii ekonomických reforiem. Makroekonomická stabilita v Srbsku dosiahla stupeň, ktorý sa považuje za postačujúci na to, aby mohli ekonomické subjekty prijímať rozhodnutia v predvídateľnom prostredí. Ekonomické politiky v minulom desaťročí podporili stabilný rast na úrovni v priemere takmer 5 %, postupné znižovanie inflácie a všeobecné zvýšenie životnej úrovne. Globálna finančná a ekonomická kríza však odhalila zraniteľnosť schémy rastu, založenej na domácom dopyte financovanom prevažne prostredníctvom úverov zo zahraničia, ako aj súvisiace obmedzenia kombinácie politík pri účinnej reakcii na vonkajšie šoky. Nedávno bol dosiahnutý pokrok pri posilnení finančného rámca a kvality verejných financií, čím sa podporí prechod k udržateľnejšiemu a vyrovnanejšiemu rastu, stimulovanému exportom a investíciami. Voľné pôsobenie trhových síl sa rozvíjalo, aj keď pomaly a nerovnomerne, prostredníctvom privatizácie a liberalizácie v oblasti obchodu a tvorby cien. Bol dosiahnutý pokrok pri uľahčení vstupu na trh a pri jeho opustení. Ekonomická integrácia s EÚ je na vysokej úrovni. Pretrváva množstvo štrukturálnych nedostatkov, ktoré brzdia ekonomickú výkonnosť. Vplyv štátu v ekonomike zostal na vysokej úrovni z dôvodu pomalého pokroku pri privatizácii a liberalizácii tvorby cien. Napriek opatreniam na dosiahnutie právnej predvídateľnosti a zníženie administratívnej záťaže je podnikateľské prostredie aj naďalej obmedzované právnou neistotou. Zdĺhavé postupy vykonávania justičných rozhodnutí podkopávajú dôveru v právny systém. Neprítomnosť konkurencie v niektorých sektoroch a značné obmedzenia dané infraštruktúrou sú ďalšou prekážkou ekonomického potenciálu. Priame zahraničné investície boli do roku 2008 na pomerne vysokej úrovni a po značnom poklese počas ekonomickej krízy začali opäť pomaly rásť. Srbsko však musí ďalej zlepšovať investičné prostredie. Napriek miernej ekonomickej obnove pretrváva vysoká úroveň nezamestnanosti a sociálna situácia je napätá. Srbsko musí naliehavo riešiť štrukturálne nedostatky na pracovnom trhu vrátane nepomeru medzi dopytom po kvalifikovanej pracovnej sile a jej ponukou. Závažným problémom zostáva tieňová ekonomika. SCHOPNOSť VZIAť NA SEBA ZÁVÄZKY čLENSTVA Schopnosť Srbska vziať na seba záväzky členstva bola hodnotená na základe týchto ukazovateľov: záväzky vytýčené v dohode o stabilizácii a pridružení, pokrok dosiahnutý pri prijímaní, implementácii a presadzovaní acquis EÚ. Srbsko vo všeobecnosti hladko implementovala záväzky vyplývajúce z dočasnej dohody a všeobecne dodržiava záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Srbsko v roku 2008 prijalo Národný program integrácie do Európskej únie, ktorý predstavuje komplexný a ambiciózny plán na obdobie rokov 2008 – 2012 s cieľom aproximovať vnútroštátne právne predpisy s acquis EÚ. Odvtedy bol pri prijímaní právnych predpisov zosúladených s acquis EÚ, najmä v niektorých oblastiach vnútorného trhu, ustanovení o obchode, colnej a daňovej oblasti dosiahnutý významný pokrok. Vo všeobecnosti je administratívna kapacita dobre rozvinutá a uskutočňuje sa zásadná reforma justičného systému. Pri vykonávaní a presadzovaní právnych predpisov však krajina čelí problémom. Očakáva sa, že v nasledujúcich rokoch bude boju proti korupcii venovaná osobitná a trvalá pozornosť. Krajina bude musieť vyvíjať trvalé úsilie, aby bola schopná v strednodobom horizonte vziať na seba záväzky vyplývajúce z členstva. Ak bude Srbsko vo svojom úsilí pokračovať, v strednodobom horizonte by malo byť schopné spĺňať požiadavky acquis v týchto oblastiach: - právo obchodných spoločností, - rybné hospodárstvo, - dane, - hospodárska a menová politika, - štatistika, - podnikanie a priemyselná politika, - veda a výskum, - vzdelávanie a kultúra, - colná únia, - vonkajšie vzťahy, - zahraničná, bezpečnostná a obranná politika, - finančné a rozpočtové ustanovenia. Srbsko bude musieť vynaložiť dodatočné úsilie, aby v strednodobom horizonte svoje právne predpisy zosúladilo s acquis a efektívne ich vykonávalo v týchto oblastiach: - voľný pohyb tovaru, - voľný pohyb pracovníkov, - právo usadiť sa a slobodné poskytovanie služieb, - voľný pohyb kapitálu, - verejné obstarávanie, - právo duševného vlastníctva, - politika v oblasti hospodárskej súťaže, - finančné služby, - informačná spoločnosť a médiá, - bezpečnosť potravín a politika vo veterinárnej a fytosanitárnej oblasti, - dopravná politika, - energetika, - sociálna politika a zamestnanosť, - transeurópske siete, - regionálna politika a koordinácia štrukturálnych nástrojov, - ochrana spotrebiteľa a ochrana zdravia. V uvedených oblastiach je potrebné, aby sa vo väčšej miere upravil právny a inštitucionálny rámec a aby sa posilnili administratívne a implementačné kapacity. Srbsko bude musieť vynaložiť značné a trvalé úsilie, aby v strednodobom horizonte svoje právne predpisy zosúladilo s acquis EÚ a efektívne ich vykonávalo v týchto oblastiach: - poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, - justícia a základné práva, - spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť, - finančná kontrola. V uvedených oblastiach je potrebné, aby sa výrazne upravil právny a inštitucionálny rámec a aby sa značne posilnili administratívne a implementačné kapacity. V oblasti životného prostredia a zmeny klímy bude potrebné vyvíjať ďalšie koordinované a trvalé úsilie, aby sa právne predpisy v tejto oblasti zosúladili s acquis EÚ a efektívne vykonávali. Súčasťou tohto úsilia by mali byť značné investície a posilnenie administratívnej kapacity na presadzovanie právnych predpisov, aby sa v strednodobom horizonte dosiahol súlad vo väčšine dôležitých otázok vrátane oblasti zmeny klímy. Úplný súlad s acquis bude možno dosiahnuť iba v dlhodobom časovom horizonte a bude si vyžadovať zvýšené investície. C. ZÁVER A ODPORÚčANIE Vzhľadom na zásadné reformy uskutočnené v posledných rokoch Srbsko dosiahlo významný pokrok pri plnení politických kritérií týkajúcich sa stability inštitúcií zabezpečujúcich demokraciu, právny štát, ľudské práva a rešpektovanie a ochranu menšín, ktoré stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993, ako aj podmienok stanovených pre proces stabilizácie a pridruženia. V Srbsku existuje komplexný ústavný, legislatívny a inštitucionálny rámec, ktorý všeobecne zodpovedá európskym a medzinárodným štandardom. Parlament zvýšil účinnosť pri vykonávaní legislatívnej činnosti v rámci súčasnej legislatívy. Právny a inštitucionálny rámec právneho štátu je rozvinutý, vrátane oblastí boja proti korupcii a organizovanému zločinu, v ktorých boli dosiahnuté prvé výsledky. Právny a inštitucionálny rámec v oblasti ľudských práv a ochrany menšín je na pokročilej úrovni a začína sa s jeho vykonávaním. Srbsko dosiahlo plne uspokojivú úroveň spolupráce s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu a stále aktívnejšie sa podieľa na podpore zmierenia v regióne. Srbsko súhlasilo s účasťou a zúčastňovalo sa na dialógu s Kosovom s cieľom zlepšiť životné podmienky obyvateľstva, ktorý viedol k viacerým dohodám (voľný pohyb tovaru a osôb, evidencia obyvateľov a kataster), a Srbsko podniklo prvé kroky pri vykonávaní uvedených dohôd. V súvislosti s ekonomickými kritériami Srbsko podniklo dôležité kroky pri vytvorení a na zabezpečenie fungovania trhovej ekonomiky a dosiahlo určitý stupeň makroekonomickej stability napriek globálnej finančnej a ekonomickej kríze. Bude však potrebné úsilie na reštrukturalizáciu ekonomiky a zlepšenie podnikateľského prostredia, najmä prostredníctvom posilnenia právneho štátu a zníženia administratívnej záťaže, posilnenia konkurencieschopnosti a úlohy súkromného sektora, ako aj prostredníctvom riešenia štrukturálnych nedostatkov na pracovnom trhu. Je potrebné, aby Srbsko vykonalo štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie výrobnej kapacity ekonomiky a vytvorenie prostredia podporujúceho zvyšovanie zahraničných investícií, aby bolo v strednodobom horizonte schopné čeliť konkurenčnému tlaku a trhovým silám pôsobiacim v rámci Únie. Srbsko vo všeobecnosti dosiahlo dobré výsledky pri plnení záväzkov vyplývajúcich z dohody o stabilizácii a pridružení a dočasnej dohody. Za predpokladu, že proces zosúlaďovania právnych predpisov bude pokračovať a krajina bude vyvíjať ďalšie úsilie na zaistenie vykonávania a presadzovania právnych predpisov, bude Srbsko v strednodobom horizonte schopné na seba vziať záväzky vyplývajúce z členstva vo väčšine oblastí acquis . Je potrebné, aby osobitná pozornosť bola venovaná oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, justície a základných práv, spravodlivosti, slobody, bezpečnosti a finančnej kontroly. Úplný súlad s acquis v oblasti životného prostredia a zmeny klímy bude možno dosiahnuť iba v dlhodobom časovom horizonte a bude si to vyžadovať zvýšené investície. Na základe predbežných odhadov by pristúpenie Srbska malo celkovo obmedzený vplyv na politiky Európskej únie a neovplyvnilo by ani schopnosť Únie udržať a prehlbovať svoj vlastný rozvoj. Komisia odporúča, aby Rada Srbsku udelila štatút kandidátskej krajiny, pri zohľadnení dosiahnutého pokroku a za predpokladu, že Srbsko znovu začne dialóg s Kosovom a bude urýchlene a v dobrej viere vykonávať dosiahnuté dohody. Srbsko dosiahlo významný pokrok pri plnení politických kritérií, ktoré stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Kodani v roku 1993, ako aj podmienok stanovených pre proces stabilizácie a pridruženia, za predpokladu, že pokrok bude pokračovať a budú prijaté skutočné riešenia problémov v Kosove. Komisia preto odporúča, aby sa so Srbskom začali rokovania o pristúpení k Európskej únii, akonáhle dosiahne ďalší zásadný pokrok pri plnení tejto kľúčovej priority: - Ďalšie kroky k normalizácii vzťahov s Kosovom v súlade s podmienkami procesu stabilizácie a pridruženia prostredníctvom: úplného dodržiavania princípov inkluzívnej regionálnej spolupráce, úplného dodržiavania ustanovení Zmluvy o Energetickom spoločenstve, prijímania riešení v oblasti telekomunikácií a vzájomného uznávania diplomov, prostredníctvom pokračujúceho vykonávania dosiahnutých dohôd v dobrej viere, ako aj prostredníctvom aktívnej spolupráce s misiou Európskej únie na podporu právneho štátu (EULEX), aby mohla vykonávať svoje funkcie vo všetkých častiach Kosova. Komisia predloží správu o vykonávaní uvedenej kľúčovej priority Srbskom, akonáhle bude dosiahnutý dostatočný pokrok. Komisia vyzýva Srbsko, aby udržalo tempo reforiem pri dosiahnutí potrebnej úrovne súladu s kritériami členstva, s osobitným zameraním na právny štát, a aby pokračovalo v konštruktívnej účasti na regionálnej spolupráci a posilnilo bilaterálne vzťahy so susednými štátmi. Očakáva sa, že Srbsko bude pokračovať vo vykonávaní dočasnej dohody a po nadobudnutí platnosti bude vykonávať aj dohodu o stabilizácii a pridružení. Komisia bude toto úsilie aj naďalej podporovať prostredníctvom finančného nástroja IPA. [1] SEK(2011) 1208. [2] Ú. v. EÚ L 80, 18.3.2008, s. 46. [3] V zmysle rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/1999.