SK Úradný vestník Európskej únie C 186/11

Uverejnenie žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2012/C 186/09

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zmenu a doplnenie podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

ŽIADOSŤ O ZMENU A DOPLNENIE

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

ŽIADOSŤ O ZMENU A DOPLNENIE V SÚLADE S ČLÁNKOM 9

„ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ“ (KOPANISTI)

ES č.: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Položka v špecifikácii výrobku, ktorej sa zmena a doplnenie týka:

—  Názov výrobku —  Opis výrobku —  Zemepisná oblasť —  Dôkaz o pôvode — ☒ Spôsob výroby —  Spojenie — ☒ Označovanie —  Vnútroštátne požiadavky —  Iné (uveďte)

2. Druh zmeny a doplnenia (zmien a doplnení):

—  Zmena a doplnenie jednotného dokumentu alebo zhrnutia — ☒ Zmena a doplnenie špecifikácie zapísaného CHOP alebo CHZO, ku ktorému nebol uverejnený jednotný dokument ani zhrnutie —  Zmena a doplnenie špecifikácie, ktorá nevyžaduje žiadnu zmenu a doplnenie uverejneného jednotného dokumentu [článok 9 ods. 3 nariadenia (ES) č. 510/2006] —  Dočasná zmena a doplnenie špecifikácie vyplývajúca z uloženia záväzných hygienických alebo rastlinolekárskych opatrení zo strany verejných orgánov [článok 9 ods. 4 nariadenia (ES) č. 510/2006]

3. Zmena a doplnenie (zmeny a doplnenia):

3.1. Spôsob výroby:

Spôsob výroby syra Kopanisti, ktorý sa v súčasnosti používa v organizovaných syrárňach, sa zdokonalil a mierne sa líši od domáceho spôsobu výroby v tom, že sa zjednodušila výroba, zlepšila sa kvalita, využívajú sa suroviny dostupné na jednotlivých ostrovoch a znížili sa náklady.

Skupina žiadateľov, ktorá vyrába syr Kopanisti vo svojich syrárňach, požaduje, aby sa uvedený spôsob výroby syra Kopanisti nasledovne zmenil a doplnil:

a) po rozdelení sa syrenina vloží do vriec na cedenie, ktoré môžu byť vyrobené z textílie, ale aj z iných vhodných materiálov. Následne by sa zo syreniny mala vytlačiť tekutina. Používanie textilných vriec nie je jednoduché a ich čistenie na ďalšie použitie je prácne a časovo náročné. Umelé vrecia vyrobené z materiálu vhodného na použitie pri potravinách sú najmodernejšou technológiou;

b) vo fáze miešania scedenej syreniny so soľou by sa malo prípadne umožniť pridanie čerstvého masla v maximálnom pomere 15 %, aby sa zlepšila konzistencia, chuť a aróma syra Kopanisti, čo je postup bežne používaný pri domácej výrobe syra vo výrobnej oblasti. Maslo sa vyrába zo smotany získanej odstredením mlieka vyrobeného v oblasti prefektúry Kyklady, ktoré sa používa aj na výrobu iných syrov v tejto oblasti. Mlieko pochádza od rovnakých zvierat, ktoré sa chovajú za rovnakých podmienok a kŕmia sa rovnakou stravou vo vymedzenej oblasti Kykladských ostrovov.

Podľa spotrebiteľov sa dobrý syr Kopanisti vyznačuje krémovou konzistenciou a pikantnou až mierne štipľavou/korenistou chuťou a príjemnou vôňou. Čerstvé maslo je ideálnou ingredienciou na dosiahnutie uvedených troch charakteristík syra Kopanisti a na výrazné zlepšenie jeho kvality, pretože zvyšuje jeho obsah tuku, prispieva ku krémovej konzistencii, zjemňuje jeho štipľavú/korenistú chuť a zlepšuje jeho arómu.

3.2. Označenie:

Aby boli spotrebitelia dostatočne informovaní, na etikete syra sa musia povinne uviesť aj informácie o druhu mlieka alebo mliek použitých na výrobu syra Kopanisti a informácie o prípadnom pridaní masla.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„ΚΟΠΑΝΙΣΤΗ“ (KOPANISTI)

ES č.: EL-PDO-0117-0450-09.03.2011

CHZO ( ) CHOP ( X )

1. Názov:

„Κοπανιστή“ (Kopanisti)

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Grécko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 1.3. Syry

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Kopanisti je slaný syr s krémovou konzistenciou a pikantnou chuťou, ktorý sa tradične vyrába z kravského, ovčieho alebo kozieho mlieka, alebo zo zmesi týchto mliek.

Hlavnými charakteristikami syra Kopanisti sú:

— Maximálny obsah vlhkosti: 56 %

— Minimálny obsah tuku (v sušine): 43 %

— Konzistencia: mäkký syr s krémovou textúrou

— Kôrka: žiadna

— Textúra: mäkká, krémová

— Farba: žltkastá až hnedastá

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

Kvalita syra Kopanisti je priamo podmienená druhom mlieka, z ktorého je vyrobený. Čím je mlieko bohatšie na pevné zložky, tým bude syr Kopanisti lepší. K produkcii mlieka tejto kvality prispievajú jednak plemená zvierat, ktoré sa tradične chovajú v oblasti prefektúry Kyklady, ako aj podnebné a zemepisné podmienky v tejto oblasti.

Mlieko použité na výrobu syra Kopanisti musí spĺňať tieto špecifikácie:

— musí pochádzať zo zemepisnej oblasti prefektúry Kyklady,

— musí to byť kravské, ovčie alebo kozie mlieko alebo zmes týchto mliek,

— musí pochádzať od tradične chovaných plemien oviec, kôz a kráv, ktoré sa prispôsobili danej oblasti a sú kŕmené stravou, ktorá obyčajne pozostáva z miestnej flóry,

— musí byť plnotučné,

— musí pochádzať z dojenia, ku ktorému došlo najskôr desať dní po vrhu,

— mlieko použité na výrobu syra nesmie byť koncentrované, ani obsahovať pridané sušené mlieko či koncentrované mlieko, mliečne proteíny, kazeináty, farbivá, konzervačné činidlá alebo antibiotické zložky,

— čerstvé maslo sa smie pridať v maximálnom množstve 15 % scedenej syreniny, z ktorej po dozretí bude syr Kopanisti. Maslo sa vyrába zo smotany získanej odstredením mlieka vyrobeného v oblasti prefektúry Kyklady, ktoré sa používa aj na výrobu iných syrov.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

Stravovanie zvierat spočíva hlavne v pastve na pastvinách, ktoré majú síce nízku kapacitu pastvy, avšak mimoriadne bohatú flóru, ktorá je jedinečná vďaka veľkému počtu endemických rastlinných druhov.

Kykladské ostrovy sa vzhľadom na svoju zemepisnú polohu a podnebie vyznačujú jasne oddelenými ročnými obdobiami: obdobie dažďov (od októbra do apríla) a obdobie sucha (od mája do septembra).

Od mája do septembra dochádza k úplnému vysušeniu vegetácie. Počas tohto obdobia sa dobytok kŕmi hlavne sušenou domácou vegetáciou pochádzajúcou z miestnych pastvín, ako aj obilninami alebo strukovinami (vikou, ďatelinou, lucernou atď.) z vymedzenej oblasti. Avšak objem krmovín dopestovaných vo vymedzenej oblasti nie je dostačujúci a od mája do septembra (v čase obmedzenej produkcie mlieka) sa strava dobytka dopĺňa krmivom vyprodukovaným mimo vymedzenej oblasti až do výšky 40 % stravovacej dávky. Takéto krmivo zahŕňa obilné zrná s vysokým obsahom škrobu, vlákniny a seno.

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Všetky fázy produkcie mlieka, spracovania mlieka a dozrievania konečného výrobku sa uskutočňujú vo vymedzenej zemepisnej oblasti.

3.6. Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pri označovaní:

Na obale syra Kopanisti musia byť uvedené tieto informácie:

— „Κοπανιστη“ (Kopanisti),

— chránené označenie pôvodu (CHOP):

— syr,

— prípadne druh alebo druhy mlieka použité na výrobu syra a v prípade použitia masla aj informácia: „s prídavkom masla“,

— ak sa použilo surové (nepasterizované) mlieko, uvedie sa špeciálne označenie podľa vnútroštátnej legislatívy a právnych predpisov EÚ [Kapitola IV oddielu IX prílohy II k nariadeniu (ES) č. 853/2004],

— meno a sídlo výrobcu – baliaceho podniku,

— hmotnosť obsahu,

— dátum výroby,

— nasledujúce kontrolné údaje:

— prvé dve písmená označenia pôvodu: KO,

— sériové číslo obalu (napr. ΚΟ1650-20/12/94).

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Zemepisná oblasť, v ktorej sa vyrába syr Kopanisti, je vymedzená administratívnymi hranicami regionálnej jednotky Kyklady v Grécku, ktorá pozostáva z 24 obývaných ostrovov a z viac ako 100 neobývaných ostrovov a skalnatých ostrovčekov a nachádza sa na juhu Egejského mora.

5. Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

a) Pôda

Oblasť, v ktorej sa syr Kopanisti vyrába, je tvorená súostrovím Kyklady pozostávajúcim z viac ako 124 obývaných i neobývaných ostrovov a skalnatých ostrovčekov s celkovou rozlohou 2 768 štvorcových kilometrov.

Skaly, z ktorých sú Kyklady zložené, vznikli vulkanickou erupciou a sú metamorfné. Pastviny pokrývajú viac ako 55 % celkového povrchu prefektúry Kyklady.

b) Podnebie

Kykladský región, kde sa ročné izotermy pohybujú od 18 °C do 19 °C, sa vyznačuje miernym až prímorským podnebím s nízkou úrovňou ročných zrážok. Región je zväčša relatívne suchý a je jedným z najveternejších regiónov Grécka. Letá sú pod vplyvom meltém chladné.

Priemerná ročná relatívna vlhkosť, priemerná ročná teplota, počet zrážkových dní a počet hodín slnečného svitu za rok v jednotlivých oblastiach prefektúry Kyklady, kde sa syr Kopanisti vyrába, sú nasledovné:

Meteorologická stanica Priemerná ročná relatívna vlhkosť (%) Priemerná ročná teplota (°C) Počet zrážkových dní Počet hodín slnečného svitu Syros 65 18,5 79,6 2 894,7 Paros 76 18,4 63,1 2 840,7 Naxos 71 18,4 82,0 2 622,5

(Ministerstvo obrany, 1978)

c) Flóra

Pre Kyklady je typická táto flóra:

— Endemické druhy: Fritillaria tuntasia (Kythnos), Campanula sartorii (Andros), Mysorus heldreichii (Dilos), Symphytum naxicola (Naxos), Helichrysum amorgianum (Amorgos) (Voliotis, 1987).

— Vegetačný typ phrygana: Quercus coccifera, Sarcopoterium spinosum, Genista acanthoclada, Anthyllis hermanniae, Euphorbia acanthothamnos, Thymelaea hirsuta, Hypericum empetrifolium, Cistus incanus, Cistus salvifolius, Satureja thymbra, Thymus capitus, Globularia alypum atď.

— Vegetácia kosodreviny: Laurus nobilis, Cercis siliquastrum, Calicotome villosa, Spartium junceum, Cotinus coggygria, Erica arborea, Myrtus communis, Erica manipuliflora, Asparagus acutifolius atď.

— Pobrežná flóra:

— Skalnaté pláže a slané lúky: Arthrocnemum fruticosum, Salsola kali, Matthiola tricuspidata, Cakile maratima, Eryngium maritinum, Eryngium creticum, Crithmum maritimum, Inula crithmoides atď.

— Pieskové pláže: Pinus pinea, Polygonum maritimum, Glaucium flavum, Malcolmia flexuosa, Cakile maritima, Medicago marina, Euphorbia peplis, Tamarix spp., Eryngium maritimum, Eryngium creticum, Echinophora spinosa, Cionura erecta, Calystegia soldanella, Xanthium strumarium, Pancratium maritimum atď. (Polunin, 1980).

Druhy a plemená zvierat produkujúcich mlieko a smotana požívaná na prípravu syra kopanisti

Geofyzikálne a podnebné podmienky typické pre Grécko boli podmieňujúcimi faktormi rozvoja chovu kôz a oviec. Jeho charakteristickými vlastnosťami sú prevládajúci systém extenzívneho chovu, podniky menšej veľkosti a vývoj odolných plemien oviec a kôz, ktoré sú schopné prispôsobiť sa ťažkým podmienkam typickým pre Grécko, ale produkujú málo mlieka. Prispôsobenie sa fyzikálnym podmienkam a využívanie pastvín s rozmanitou vegetáciou, ktorá je jedinečná vďaka veľkému počtu endemických rastlinných druhov, prispievajú k produkcii mlieka, ktoré má mimoriadne bohaté chemické zloženie a vynikajúce organoleptické vlastnosti. Kvalita mlieka, ako aj skúsenosti výrobcov syra umožňujú výrobu celého radu vynikajúcich syrov, pričom jedným z najznámejších je syr Kopanisti.

Väčšina oviec chovaných v Grécku, a najmä na Kykladách, má rovnakú genetickú výbavu, ale ich charakteristické vlastnosti sa líšia v závislosti od konkrétnych podmienok oblasti, v ktorej sú chované. Zvieratá sú malé a dobre prispôsobené ťažkým geofyzikálnym a podnebným podmienkam v Grécku. Produkujú síce malé množstvo mlieka (80 až 120 kg ročne), ale mlieko má vynikajúcu kvalitu. Súvisí to predovšetkým so spôsobom, akým sa zvieratá chovajú, a s rozmanitosťou flóry na gréckom vidieku. Väčšina oviec v Grécku patrí do plemena Zackel (Ovis Aries L.). Okrem miestnych plemien oviec sa tu vyskytujú aj cudzie plemená a krížence týchto cudzích plemien s miestnymi plemenami, ale ich mlieko má chudobnejšie zloženie (Hatziminaoglou & Co., 1985).

Pokiaľ ide o kozy, väčšina populácie (približne 80 %) pozostáva z miestnych plemien a približne 14 % predstavujú šľachtené zvieratá, ktoré boli krížené s rozličnými cudzími plemenami, zatiaľ čo približne zvyšných 6 % patrí do plemena Zaanen. Kozy domáceho pôvodu majú rôzne sfarbenie a nesú znaky nešľachtených zvierat, ako sú malý vzrast, nízka početnosť vrhu, nízka produkcia mlieka a vysoká odolnosť. Ročná produkcia mlieka sa pohybuje od 50 do 100 kg mlieka na zviera v horských oblastiach a od 120 kg do 150 kg na zviera v nížinách. V horských, polohorských a ostrovných oblastiach sa chov kôz takmer výlučne zakladá na voľnej pastve. V nížinách, kde sa chovajú šľachtené alebo cudzie plemená, prevláda domáci alebo polodomáci chov (Hatziminaoglou & Co., 1985).

Pokiaľ ide o kravy, prevláda plemeno Holstein-Friesian, plemeno Swiss a miestne plemeno Kea pochádzajúce z prefektúry Kyklady (Poľnohospodársky ústav Kyklád, 1993).

5.2. Špecifickosť výrobku:

Hlavnými charakteristikami syra Kopanisti sú jeho vysoký obsah soli, ostrosť, štipľavá/korenistá chuť, krémová konzistencia a bohatá aróma.

Za svoju ostrú a štipľavú/korenistú chuť vďačí rýchlej a extenzívnej proteolýze a lipolýze počas dozrievania. Dozrievanie syra prebieha jedinečným spôsobom. Scedená a osolená syrová hmota, či už obohatená alebo neobohatená o čerstvé surové maslo, sa vloží do nádob so širokým hrdlom a prenesie sa na chladné miesto s relatívne vysokou vlhkosťou, kde sa ponechá bez akéhokoľvek zásahu, až kým na jeho povrchu nevytvorí bohatá mikrobiálna flóra. Keď k nemu dôjde, syrová hmota sa zamiesi, tak aby sa mikrobiálna flóra rovnomerne zapracovala do celého syra. Po ukončení miesenia sa syr opäť vloží do nádob so širokým hrdlom. Tento postup sa počas zrenia zopakuje dva až štyri razy, čo obyčajne trvá 30 až 40 dní.

Aby sa dozrievanie mohlo urýchliť a do istej miery aj kontrolovať, čerstvo scedená a kyslá syrenina sa zvykne pomiešať so starým syrom Kopanisti dobrej kvality, ktorý sa nazýva „materským“ syrom a môže predstavovať maximálne 10 % syreniny.

Bohatá mikrobiálna flóra, ktorá sa získa postupmi uplatňovanými vo fáze zrenia, dodá syru mikrobiálne enzýmy, ktoré spustia rýchlu a rozsiahlu proteolýzu a lipolýzu, ktoré následne spôsobujú rýchle dozrievanie, pikantnú chuť a bohatú arómu syra Kopanisti.

Krémová konzistencia syra Kopanisti je výsledkom pôsobenia enzýmov mikrobiálnej flóry, ktorá sa rozvíja vo fáze zrenia, ako aj vyššieho obsahu vlhkosti v syre, takže syr Kopanisti sa zaraďuje do kategórie mäkkých syrov. Jeho konzistencia je dokonca ešte krémovejšia, keď sa počas výrobného procesu pridáva čerstvé maslo. Tento postup, konkrétne zamiešanie čerstvého masla do syreniny, bol a stále je bežným postupom pri domácej výrobe syra Kopanisti, a to minimálne na ostrove Tinos.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Kľúčové prvky fyzickej súvislosti medzi kvalitou a charakteristickými vlastnosťami syra Kopanisti na jednej strane a zemepisnou oblasťou na strane druhej možno zhrnúť v týchto bodoch:

— Bohatá chuť syra Kopanisti súvisí s mimoriadne bohatým chemickým zložením použitého mlieka produkovaného miestnymi plemenami zvierat, ktoré sa vyznačujú nízkou dojivosťou (80 až 120 kg mlieka ročne), vysokou odolnosťou a dobrým prispôsobením sa ťažkým geofyzikálnym a podnebným podmienkam Kyklád (nízka úroveň zrážok, dlhé hodiny slnečného svitu, silné vetry atď.).

— Výrazne odlišná aróma syra Kopanisti súvisí okrem iného s bohatým výskytom endemických a aromatických rastlín na prírodných pastvinách vo vymedzenej oblasti, ktoré skúsení chovatelia dobytka používajú na kŕmenie zvierat.

— Syr vďačí za svoju ostrú a štipľavú/korenistú chuť rýchlej a extenzívnej proteolýze a lipolýze, ktoré sú počas dozrievania vyvolané bohatou mikrobiálnou flórou.

— Kvalita výrobku sa udržiava tak, že sa do čerstvej syreniny zamieša starý syr Kopanisti dobrej kvality v maximálnom pomere 10 %.

— Spôsob výroby syra Kopanisti sa po celé roky vyvíjal vďaka dlhodobej skúsenosti výrobcov, pričom maximálne zhodnocuje suroviny, ako aj podnebné podmienky Kykladských ostrovov. Sceďovanie syreniny, až kým sa nedosiahne primeraná vlhkosť, ako aj následné miešanie scedenej syreniny so soľou, až kým sa soľ rovnomerne nerozloží a syrová hmota nedosiahne homogénnu konzistenciu, zohrávajú dôležitú úlohu, pretože vytvárajú podmienky na riadený mikrobiálny rast. Hojná mikrobiálna flóra, ktorá sa prirodzene rozvíja na povrchu syra, sa rovnomerne zamieša do celej syrovej masy prostredníctvom rôznych operácií vykonávaných vo fáze zrenia. V syrenine sa tak vytvoria mikrobiálne enzýmy, ktoré spôsobujú rýchlu a extenzívnu proteolýzu a lipolýzu a prispievajú k rýchlemu zreniu, pikantnej chuti, krémovej konzistencii a bohatej aróme syra Kopanisti.

Kopanisti je veľmi dobre známy tradičný syr, ktorý bol vytvorený a vyvinutý v Grécku, a najmä na ostrovoch prefektúry Kyklady. Na ostrovoch Kyklady sa nepretržite vyrábal po dlhé roky.

Zmienky o výrobe syra v Grécku siahajú až do antických čias. Antickí Gréci považovali syr za posvätné jedlo, pretože Zeus bol kŕmený mliekom kozy Amaltey. Podľa gréckej mytológie bolo umenie výroby syrov vzácnym darom, ktorý bohovia Olympu darovali smrteľníkom. Podľa dcéry Salmónea a Alkidiké, ktorá sa volala Tyro, „… vzniklo grécke slovo na označenie syra („tyri“), pretože jej telo bolo také biele a jemné …“ (Diodorus Siculus). Vo svojom diele Odysea (I, 218 – 250) Homér opisuje, ako Kyklop Polifémos vyrába syr (Sideris, 1982).

Markakis Zalonis, lekár a filozof z Tinosu, vo svojej knihe „Cesta na Tinos – jeden z ostrovov gréckeho súostrovia“, ktorá bola vydaná vo francúzštine v Paríži v roku 1809 a jej grécky preklad bol opätovne vydaný v roku 1998 asociáciou „Priatelia z Krokosu na ostrove Tinos“, píše v kapitole o „výrobkoch z Tinosu“: „… na Tinose sa vyrába … Vyrábajú sa tu mäkké syry a veľmi málo oleja...“ a ďalej v kapitole o „stravovaní obyvateľov Tinosu“, píše: „… potraviny, z ktorých pozostávajú tri hlavné jedlá obyvateľov Tinosu, sú hlavne mäsové výrobky. K tomu treba pridať vajcia, čerstvý syr, mäkký syr, ktorý je silnejší a pikantnejší ako zrelý Roquefort alebo Géromé, a slaný syr z Peloponézu …“ Na tomto mieste M. Zalonis jasne odkazuje na syr Kopanisti z Tinosu a považuje ho za silnejší a pikantnejší ako zrelý syr Roquefort!

Počas olympijských hier v rokoch 1859 a 1870 sa udeľovali ceny rôznym vystaveným produktom. V kategórii syrových výrobkov sa udelila cena syru Kopanisti zo Syrosu.

Liambeis (1899) odkazujúc na výrobnú metódu syra Kopanisti uvádza: „… syr má ostrú a korenistú chuť a pre tieto charakteristické vlastnosti sa považuje za výnimočné jedlo … predáva sa za dosť vysokú cenu ako luxusný tovar“.

Rozsiahly opis syra Kopanisti nachádzame aj v dielach autorov Dimitriadis (1900), Tzouliadis (1936) a Zigouris (1952, 1956).

A nakoniec, B. K. Veinoglou a E. Anifantakis opisujú syr Kopanisti v kapitole nazvanej „osobitný spôsob výroby syra“ v univerzitných skriptách „Mliekarské technológie – druhý zväzok“, vydavateľstvo Karamberopoulos (1980). Uvádzajú, že „… najznámejšie druhy syra Kopanisti sú Kopanisti z Mykonosu a Kopanisti z Tinosu …“.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

http://www.minagric.gr/greek/data/Προδιαγραφές%20Κοπανιστή%20ΠΟΠ.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.