SK Úradný vestník Európskej únie C 403/20

Uverejnenie žiadosti o zmenu podľa článku 50 ods. 2 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 403/10)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

ŽIADOSŤ O SCHVÁLENIE PODSTATNEJ ZMENY ŠPECIFIKÁCIE VÝROBKU S CHRÁNENÝM OZNAČENÍM PÔVODU ALEBO CHRÁNENÝM ZEMEPISNÝM OZNAČENÍM

Žiadosť o schválenie zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE“/„SCHWÄBISCHE KNÖPFLE“

EÚ č.: DE-PGI-0105-01384 – 12.10.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Skupina žiadateľov a oprávnený záujem

Schutzgemeinschaft Schwäbische Spätzle

Adresa : Dottingerstraße 69 72525 Münsingen NEMECKO

Oprávnený záujem:

Žiadateľ je totožný so žiadateľom, ktorý predložil pôvodnú žiadosť. Združenie na ochranu zemepisného označenia je združením výrobcov, resp. spracovateľov predmetného výrobku.

2. Členský štát alebo tretia krajina

Nemecko

3. Položky v špecifikácii, ktorých sa zmena týka

— ☐ Názov výrobku — ☒ Opis výrobku — ☐ Zemepisná oblasť — ☐ Dôkaz o pôvode — ☒ Spôsob výroby — ☒ Súvislosť — ☐ Označovanie — ☐ Iné [uveďte]

4. Typ zmeny (zmien)

— ☒ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012. — ☐ Zmena špecifikácie výrobku s registrovaným CHOP alebo CHZO, ktorú nemožno považovať za nepodstatnú v zmysle článku 53 ods. 2 tretieho pododseku nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 a v prípade ktorej nebol uverejnený jednotný dokument (alebo rovnocenný dokument).

5. Zmena (zmeny)

b) Opis

1. V prvej vete sa po formulácii „… vaječné cestoviny z čerstvých vajec“ dopĺňa: „(v prípade sušených cestovín), resp. vaječnej melanže a/alebo čerstvých vajec (čerstvé cestoviny)“.

2. Na konci prvého odseku sa dopĺňajú tieto vety, pôvodne obsiahnuté v odseku e) Spôsob výroby: „‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ sa predávajú ako čerstvá cestovina určená na bezprostrednú konzumáciu, alebo aj pasterizované a/alebo chladené alebo mrazené. Takisto sa predávajú aj ako dobre skladovateľná sušená cestovina.“

3. V odseku „Zloženie“ sa: — v prvej vete po formulácii „… krupica, čerstvé vajcia“ dopĺňa: „(v prípade sušenej cestoviny), resp. vaječná melanž a/alebo čerstvé vajcia (čerstvé cestoviny)“ — na konci odseku dopĺňa táto veta: „Čerstvú cestovinu ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ možno poliať stolovým olejom neutrálnej chuti, ktorý nespôsobuje zafarbenie potraviny.“

4. V odseku „Charakteristické znaky“ sa: — údaje o „kvalite vajec“ nahrádzajú údajmi: „Kvalita vajec na výrobu sušených cestovín ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘: čerstvé vajcia zodpovedajúce smerniciam pre cestoviny. Kvalita vajec na výrobu čerstvých cestovín ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘: vaječná melanž a/alebo čerstvé vajcia zodpovedajúce smerniciam pre cestoviny.“ — v údajoch „o kvalite krupice“ formulácia „… alebo špaldová múka“ mení na: „… a/alebo špaldová krupica“. — v texte nasledujúcom po „Kvalita múky pri čerstvých ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘“ sa formulácia „pšeničná alebo špaldová múka“ nahrádza formuláciou „pšeničná a/alebo špaldová múka“. — na konci odseku dopĺňa táto formulácia: „Stolový olej neutrálnej chuti, ktorý nespôsobuje zafarbenie potraviny: čerstvú cestovinu ‚Schwäbische Spätzle‘/‚Schwäbische Knöpfle‘ možno poliať olejom.“

Odôvodnenie:

1. Nahradenie „čerstvého vajca“„vaječnou melanžou“ pri čerstvých cestovinách „Spätzle“/„Knöpfle“ Mnohí výrobcovia sušených cestovín síce sami rozbíjajú slepačie vajcia, ktoré vzápätí spracúvajú ako čerstvé vajcia, tento postup však nie je bežný pri výrobe čerstvých cestovín, výnimkou sú gastronomické podniky alebo malé remeselné podniky. Nepasterizovaná vaječná masa je mimoriadne náchylná na mikrobiálnu skazu, a preto je nebezpečenstvo nepriaznivého ovplyvnenia tejto suroviny (a teda aj konečného výrobku) veľmi veľké predovšetkým pre výrobcov čerstvých cestovín. Preto výrobcovia čerstvých cestovín používajú pasterizovanú vaječnú melanž od uznaných dodávateľov. Títo dodávatelia musia byť schválení na základe veterinárnych a potravinárskych predpisov EÚ a musia vykonávať celý rad pravidelných kontrol suroviny (vajcia v škrupine), ako aj svojho konečného výrobku. Kontrola suroviny zahŕňa rozsiahlu pravidelnú kontrolu pri preberaní tovaru, kontrolu skladovacích podmienok, veľkosti vzduchovej komory, ako aj analýzu škodlivých látok, ktorú vykonávajú akreditované externé laboratóriá. Po pasterizácii sa vykonávajú ďalšie chemicko-fyzikálne a mikrobiologické analýzy jednotlivých dávok, ktoré predstavujú záruku bezpečnosti dodaného produktu z hľadiska čerstvosti, trvanlivosti a jeho nemenných vlastností. V tejto súvislosti je najspoľahlivejším ukazovateľom čerstvosti určenie organických kyselín (mliečnej, beta-hydroxymaslovej a jantárovej). Čerstvé vajcia v zmysle usmernení vzťahujúcich sa na cestoviny môže takisto pochádzať zo schválených podnikov, podmienkou je, že sa pasterizované vaječné produkty musia dodať do 24 hodín výrobcom cestovín, ktorí ich musia vzápätí spracovať. V podnikovej praxi je však pre výrobcov čerstvých cestovín náročné túto požiadavku dodržiavať, predovšetkým po víkendoch a dňoch pracovného pokoja. Na druhej strane sa v tejto súvislosti v usmerneniach týkajúcich sa cestovín neuvádzajú žiadne údaje o veku vajec, vymedzuje sa len časový rámec od rozbitia vajíčok po ich spracovanie. Vek je však v závislosti od skladovacích podmienok pred rozbitím vajíčok rozhodujúcim faktorom pre kvalitu. V usmerneniach sa tento faktor ale nezohľadňuje. Ako čerstvé vajcia, tak vajcia používané na výrobu vaječnej melanže musia bezpodmienečne byť vajíčkami triedy A. Pasterizovaná vaječná melanž používaná na výrobu čerstvých vaječných cestovín má maximálnu skladovateľnosť 14 dní od dátumu znášky. V prípade čerstvých vajec sa neuvádzajú odlišné lehoty skladovania. Z uvedených skutočností vyplýva, že používanie vaječnej melanže pri výrobe čerstvej cestoviny „Spätzle“/„Knöpfle“ jednak zodpovedá požiadavkám bezpečnosti výrobku, jednak je minimálne rovnocenné s používaním čerstvých vajec a nemá za následok žiadne zníženie kvality konečného výrobku.

2. Opis rôznych foriem, v akých sa cestovina „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ ako čerstvá a sušená cestovina ponúka, patrí tematicky do odseku b) špecifikácie, kam by sa mal premiestniť z odseku e).

3. Stolový olej ako nepovinná prísada Čerstvé cestoviny sa po výrobe nevysušia, len osušia. V dôsledku vyššieho obsahu vody než pri sušenej cestovine sa ľahko na seba lepia. Pridaním stolového oleja sa tomuto úkazu zabráni. Vďaka tomu si čerstvé cestoviny zachovajú konzistenciu a tvar, čím sa zvyšuje kvalita výrobku pri príprave pre konečného spotrebiteľa. Cestoviny sa dajú ľahko vybrať z obalu a ohriať. Použitie stolového oleja neutrálnej chuti, ktorý nespôsobuje zafarbenie potraviny, predstavuje záruku nemennosti chuti a farby cestovín „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“. Poliatie olejom ako krok pri príprave cestovín a ich skladovaní je bežnou praxou aj v gastronómii a domácnostiach. Pri príprave sušených cestovín sa do vody spravidla pridáva trochu oleja, takisto s cieľom zamedziť zlepeniu cestovín. Používanie stolového oleja pri príprave čerstvých cestovín teda zodpovedá technologickým požiadavkám a nemá žiadny negatívny vplyv na kvalitu a charakteristické znaky výrobku.

4. Zmena formulácie „… alebo špaldová múka“ na formuláciu „…a/alebo špaldová krupica“ je jednak opravou zjavnej chyby a jednak objasnením bežného postupu výrobcu, že možno použiť pšeničnú krupicu spolu so špaldovou. To platí aj pri zmene formulácie „pšeničná alebo špaldová múka“ na formuláciu „pšeničná a/alebo špaldová múka“.

e) Postup výroby/získavania

Na konci odseku sa formulácia „…pri čerstvých cestovinách nasleduje prípadne chladenie, pasterizácia a nakoniec chladenie na 2 až 7 °C“ mení takto:

„…pri čerstvých cestovinách nasleduje prípadne pasterizácia a nakoniec chladenie na 2 až 7 °C alebo zmrazenie.“

Odôvodnenie:

Ide o redakčnú zmenu a zároveň objasňujúce doplnenie, že čerstvé cestoviny možno aj zmraziť. Skutočnosť, že cestoviny „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sa predávajú aj ako mrazený výrobok, vyplýva už z odseku b) Opis.

f) Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť výrobku:

V prvej vete sa po formulácii „… vaječné cestoviny z čerstvých vajec“ dopĺňa: „(sušená cestovina), resp. vaječná melanž a/alebo čerstvé vajce (čerstvá cestovina)“.

Odôvodnenie:

Pozri odôvodnenie k nahradeniu „čerstvého vajca“„vaječnou melanžou“ pri čerstvých cestovinách „Spätzle“/„Knöpfle“ v písmene b) Opis.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE“/„SCHWÄBISCHE KNÖPFLE“

EÚ č.: DE-PGI-0105-01384 – 12.10.2015

CHOP ( ) CHZO ( X )

1. Názov

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 2.5 Cestoviny

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sú vaječné cestoviny z čerstvých vajec (v prípade sušených cestovín), resp. vaječnej melanže a/alebo čerstvých vajec (čerstvé cestoviny), majú charakter domácej výroby, nerovnomerný tvar a drsný, pórovitý povrch, tuhé cesto sa vkladá priamo do vriacej vody/vodnej pary. V bežnej reči obidva názvy označujú výrobok vyrobený z rovnakého cesta a sú vzájomne zameniteľné. Vaječné cestoviny môžu byť pritom hrubšie či tenké a dlhé či krátke. Ohraničenie je sotva možné, prechody pri vžitom používaní jazyka sú nejasné a regionálne sa takisto vykladajú rôzne.

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sa predávajú ako čerstvá cestovina určená na bezprostrednú konzumáciu, alebo aj pasterizované a/alebo chladené alebo mrazené. Takisto sa predávajú aj ako dobre skladovateľná sušená cestovina.

Charakteristické znaky:

Farba/vzhľad: prirodzená, zlatožltá–svetložltá.

Tvar: Vaječné cestoviny s nepravidelným tvarom; drsný a pórovitý povrch; charakter domácej výroby: forma môže byť tenká aj hrubšia, môžu mať podlhovastý tvar alebo môžu byť krátke.

Konzistencia/povrch: pevné pri zahryznutí, odolné pri varení/nelepia sa, s drsným povrchom.

Kvalita vajec na výrobu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (sušené cestoviny): čerstvé vajcia zodpovedajúce smerniciam pre cestoviny.

Kvalita vajec na výrobu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (čerstvé cestoviny): vaječná melanž a/alebo čerstvé vajcia zodpovedajúce smerniciam pre cestoviny.

Obsah vajec na kg krupice/múky:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (sušené cestoviny): minimálne 2 vajcia/kg krupice, spravidla sa na kg krupice pridávajú 4 vajcia alebo 6 vajec;

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (čerstvé cestoviny): minimálne 8 vajec/kg krupice a múky.

Kvalita krupice: krupica z tvrdej pšenice a/alebo špaldová krupica.

Kvalita múky v prípade čerstvých „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“: pšeničná a/alebo špaldová múka.

Kvalita vody: čerstvá pitná voda.

Soľ: voliteľné, maximálne 1 %.

Korenie, bylinky, špenát: voliteľné.

Kyselina citrónová: v prípade čerstvých „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ voliteľná.

Stolový olej neutrálnej chuti, ktorý nespôsobuje zafarbenie potraviny: v prípade čerstvých „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ voliteľný.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Prísadami na výrobu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sú krupica, čerstvé vajcia (v prípade sušenej cestoviny), resp. vaječná melanž a/alebo čerstvé vajcia (čerstvé cestoviny) a pitná voda. Možno pridať aj soľ (maximálne 1 %), korenie, bylinky a špenát. V prípade čerstvých „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ možno pridať aj kyselinu citrónovú a ďalej možno celkom alebo čiastočne nahradiť krupicu múkou. Čerstvú cestovinu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ možno poliať stolovým olejom neutrálnej chuti, ktorý nespôsobuje zafarbenie potraviny.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Na zaručenie pravosti tradičného produktu typického v tomto regióne a trvale vysokej kvality sa výroba „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ musí uskutočniť v označenej zemepisne oblasti. Výroba čerstvých cestovín a sušených cestovín prebieha až do chvíle chladenia, resp. sušenia po rovnakých výrobných krokoch. Tradične sa „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ krájajú ručne, až od začiatku 20. storočia sa rozšírilo strojové spracovanie „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“. Prísady sa zmiešajú a hmota sa hnetie, až je cesto tuhé. Od zavedenia strojov na hnetenie cesta je tento proces prevažne mechanizovaný. Cesto sa vytvaruje a vloží do vriacej vody alebo vodnej pary. Konzistencia cesta a správna teplota a dĺžka času varenia si vyžadujú jemný cit a skúsenosť, ktoré možno len ťažko štandardizovať. Zručnosti a know-how výrobcov a regionálnemu výrobnému postupu sa pritom pripisuje mimoriadny význam. V prípade sušených cestovín sa uvarené „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ predsušia a potom sušia, pri čerstvých cestovinách nasleduje prípadne pasterizácia a nakoniec chladenie na 2 až 7 °C alebo zmrazenie.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Geografická oblasť Schwaben zahŕňa celú spolkovú republiku Bádensko-Württembersko, ako aj okres Schwaben v Slobodnom štáte Bavorsko.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť zemepisnej oblasti

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ majú v zemepisnej oblasti stáročnú tradíciu výroby a veľký význam pre švábsku kuchyňu. Zručnosti a know-how výrobcov a regionálnemu výrobnému postupu sa pritom pripisuje mimoriadny význam. Tradične sa „Spätzle“ krájajú ručne a ručne odkrajované „Spätzle“ z doštičky sa dodnes považujú za mimoriadnu pečať kvality. Z ekonomických dôvodov sa v zemepisnej oblasti od začiatku 20. storočia začalo rozširovať strojové spracovanie „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ charakteristické pre domácu výrobu, t. j. akoby boli krájané ručne. S cieľom zachovať pravosť a domáci charakter „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ boli zaregistrované prvé patenty založené na praktických skúsenostiach (porov. napr. Deutsches Reichpatent 471046). Viaceré výstavy dokumentujú tradičný výrobný postup v regióne Švábsko od začiatku až do súčasnosti [porov. „Spätzle und Knöpfle – Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben“, „Blickfang: Alte Zeiten“, Ofterdingen; „Spätzle – Schaben, pressen, hobeln“, Freilichtmuseum Beuren]. Početné súťaže vo varení a celý rad svetových rekordov v krájaní „Spätzle“ zvýrazňujú osobitosť zemepisnej oblasti v súvislosti s ľudskými faktormi. Know-how, ktoré zohráva významnú úlohu pri neskorších vlastnostiach produktu, odovzdávali miestni ľudia z generácie na generáciu. Tradícia výroby „Spätzle“ vo Švábsku sa dá vysledovať až do 18. storočia. V roku 1725 württemberský radný a osobný lekár Rosino Lentilio zhrnul „Knöpflein“ a „Spazen“ do kategórie „všetko, čo sa pripravuje z múky“. Vtedy bola v švábsko-alemanskej oblasti široko rozšírená špalda. V tomto chudobnom regióne drobných roľníkov sa táto nenáročná obilnina, ktorej sa darí i na málo úrodnej pôde, tešila veľkej obľube. Vzhľadom na to, že špaldová múka obsahuje mnoho lepkových bielkovín, vďaka ktorým sa cesto v časoch núdze pripravovalo i bez pridania vajec, na výrobu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sa používala predovšetkým špalda. Známymi sa „Spätzle“ stali v oblasti Münsinger Alb. So začiatkom industrializácie a rastúcou prosperitou obyvateľstva sa „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ stali z každodennej stravy kulinárskou špecialitou na sviatočné dni. V opise švábskej roľníckej dediny z roku 1937 sa „Spätzle“ uvádzajú ako slávnostný pokrm. Rok predtým povýšil miestny básnik Sebastian Blau „Spätzle“ na symbol regionálnej identity Švábov: „…‚Spätzle‘ sú základom našej kuchyne, slávou našej krajiny, …alfou a omegou švábskeho jedálneho lístka…“. Tradičné regionálne výrobné postupy a vysoko vyvinutá zručnosť pri výrobe „Spätzle“ umožnili v inak od prírody znevýhodnených miestach zemepisnej oblasti výrobu vysoko hodnotného produktu. „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ dnes vo Švábsku ponúkajú vo svojom sortimente takmer všetci výrobcovia cestovín a gastronómovia a od 80. rokov ich aj úspešne vyvážajú. Pre obyvateľov žijúcich v tejto zemepisnej oblasti sa tento výrobok stal symbolom identity. Veľký význam „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ pre švábsku kuchyňu je okrem iného doložený aj románom „Die Geschichte von den sieben Schwaben“, prvýkrát vydaným v roku 1827, podľa ktorého je vo Švábsku zvyk „jesť päťkrát denne, a to päťkrát polievku a dvakrát k tomu ‚Knöpfle‘ alebo ‚Spätzle‘“. V roku 1892 Elise Henle napísala, že sa patrí, aby každá švábska žena ovládala prípravu „Spätzle“: „nie je to správne švábske dievča, keď nevie variť ‚Spätzle‘“. V novších časoch uvádza švábsky autor Siegfried Ruoß v kuchárke „Schwäbische Spätzleküche“ pre región Švábsko viac než 50 rôznych receptov na „Spätzle“.

Špecifickosť výrobku

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sú na rozdiel od ostatných cestovín vaječné cestoviny z čerstvých vajec (v prípade sušených cestovín), resp. vaječnej melanže a/alebo čerstvých vajec (v prípade čerstvých cestovín) vyrobené postupom charakteristickým pre domácu výrobu, majú nerovnomerný tvar a drsný, pórovitý povrch, tuhé cesto sa vkladá priamo do vriacej vody/vodnej pary, môžu byť hrubšie či tenké a podlhovasté či krátke. Ide o jediné cestoviny, ktoré sa po prvýkrát varia už počas výroby. Vlhké cesto sa buď pretlačí cez dierkované plechy, alebo kvapká cez tieto plechy do vriacej vody. Cesto sa prípadne počas tohto procesu krája.

Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO)

Príčinná súvislosť medzi osobitosťou „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ a ich zemepisným pôvodom vyplýva zo skutočnosti, že „Spätzle“ sa vďaka svojmu pôvodu tešia veľkému uznaniu. Ide o tradičné a typické regionálne cestovinové špeciality zo švábskej oblasti, ktoré sú známe a cenené najmä v tomto regióne, ale i mimo neho. To na jednej strane potvrdzuje ako rad vyjadrení, ktoré dostal vnútroštátny úrad, tak aj prieskum vykonaný medzi spotrebiteľmi z roku 2002.

Na druhej strane je početnými odkazmi v literatúre, v novinových článkoch a regionálnych kuchárkach doložený zásadný význam a hodnota, ktoré sa výrobku „Spätzle“/„Knöpfle“ ako „švábskemu národnému jedlu“ vo švábskej kuchyni pripisujú.

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ dnes vo Švábsku ponúkajú vo svojom sortimente takmer všetci výrobcovia cestovín a gastronómovia a od 80-tych rokov minulého storočia ich aj úspešne vyvážajú. „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sa tešia neobyčajnému uznaniu najmä z dôvodu tradičného regionálneho výrobného postupu a vysoko vyvinutej zručnosti pri výrobe „Spätzle“ v regióne Švábsko, pričom ručne krájané „Spätzle“ sa tešia mimoriadnej vážnosti. Aj strojová výroba si vyžaduje jemný cit a skúsenosť, a preto sa zručnosti výrobcov a regionálnemu výrobnému postupu takisto prikladá mimoriadny význam. Možno preto vychádzať z predpokladu, že povesť „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ je úzko spojená s regiónom pôvodu.

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sú spotrebiteľom veľmi dobre známe a vďaka svojmu regionálnemu pôvodu sa tešia neobyčajnej vážnosti, ktorá sa zakladá na ich dlhej tradícii ako špecialita regiónu Švábsko a tu vyvinutej zručnosti na výrobu „Spätzle“, pritom ručne krájané „Spätzle“ sa pokladajú za osobitnú pečať kvality. Už celonemecký prieskum, ktorý v roku 1965 vykonala spoločnosť Konsumgenossenschaft Stuttgart e. G., preukázal, že „Spätzle“ sa v regiónoch Stuttgart a Reutlingen vysoko cenia. Aj švábska literatúra je bohatá na básne o obľúbenom jedle Švábov, ako napríklad dokazuje báseň „Das Lob der Schwabenknöpfle“ uverejnená v roku 1838 v Schwarzwälder Boten, báseň „Schwäbische Leibspeisa“ alebo „Spätzles-Lied“. Ďalej sa na „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ takisto odkazuje v početných slávnostiach a zvykoch a tento výrobok je takisto propagovaný ako turistická atrakcia v rámci týždňov špecialít či kurzov, seminárov a súťaží v krájaní „Spätzle“. V novších časoch prevzali „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ aj úlohu kulinárskeho veľvyslanca regiónu Švábsko.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

https://register.dpma.de/DPMAregister/blattdownload/marken/2016/26/Teil-7/20160701

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.