Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Stratégia pre rodovú rovnosť

[COM(2020)152 final]

(2020/C 364/11)

Spravodajkyňa: Giulia BARBUCCI Pomocná spravodajkyňa: Indrė VAREIKYTĖ

Konzultácia Európska komisia, 22.4.2020 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Rozhodnutie predsedníctva 18.2.2020 Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 17.6.2020 Prijaté v pléne 16.7.2020 Plenárne zasadnutie č. 553 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 171/38/7

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV si uvedomuje, že pandémia COVID-19 má vplyv z rodového hľadiska a výrazne zviditeľnila rodový rozmer sociálnych a hospodárskych nerovností. Tento problém sa musí v plnej miere zohľadniť v novej stratégii pre rodovú rovnosť. Európska komisia by mala vykonávať stratégiu pre rodovú rovnosť súbežne s riešením problematiky dosahu ochorenia COVID-19 prostredníctvom špeciálne prispôsobených a cielených politických opatrení.

1.2. EHSV odporúča, aby sa vo všetkých programových a riadiacich orgánoch a infraštruktúre prijali stratégie uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti, a vyzýva Komisiu, aby dôrazne nabádala členské štáty prijať rovnaký prístup. Okrem toho sa výbor zasadzuje za prijatie prierezového prístupu k rodovej rovnosti aj pri riešení viacnásobnej diskriminácie.

1.3. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili rodovo vyváženú účasť v poradných a technických orgánoch zriadených s cieľom diskutovať o politických opatreniach na oživenie hospodárstva a na predchádzanie sociálnej a hospodárskej marginalizácii v kontexte COVID-19.

1.4. EHSV okrem toho nabáda členské štáty, aby zabezpečili, že rodové hľadisko bude riadne začlenené do opatrení zameraných na oživenie po pandémii COVID-19 s cieľom riešiť dlhodobé rodové nerovnosti prostredníctvom strategického a štrukturálneho prístupu, a aby podporovali a zlepšili účasť žien na všetkých úrovniach trhu práce.

1.5. EHSV požaduje silnejší záväzok v oblasti rodovej rovnosti v nadchádzajúcom viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027. Tento prístup sa tiež musí začleniť do vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv a šiestich priorít Komisie na roky 2019 – 2024, ako aj odporúčaní európskeho semestra.

1.6. EHSV podporuje stratégiu pre rodovú rovnosť, ktorú vypracovala Komisia, a žiada ju, aby vytvorila koordinačný mechanizmus zahŕňajúci všetky členské štáty, sociálnych partnerov a organizácie občianskej spoločnosti.

1.7. EHSV vyzýva členské štáty, aby prijali osobitné opatrenia na zlepšenie študijného a profesijného poradenstva ako prostriedku na posilnenie povedomia o rodovej otázke a aby poskytli primerané zdroje a nástroje, čo by viedlo k prístupu, ktorý by viac zohľadňoval rodové hľadisko, a k zníženiu rodovej segregácie vo vzdelávaní a v zamestnaní.

1.8. EHSV žiada, aby sa prijali opatrenia na odstránenie rodových rozdielov v digitálnej oblasti a aby sa rodové hľadisko plne začlenilo do digitálnej agendy a agendy týkajúcej sa umelej inteligencie na úrovni EÚ a členských štátov. Na tento účel by sa mal stanoviť osobitný program spolu s mechanizmom monitorovania zohľadňujúcim rodové hľadisko, ktorý by sa opieral o ukazovatele a zber údajov rozčlenených podľa pohlavia.

1.9. Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov zostáva jednou z hlavných foriem rodovej nerovnosti a diskriminácie, čo zvýraznila aj kríza spôsobená pandémiou COVID-19. EHSV vyzýva Komisiu, aby urýchlene predložila návrh na zavedenie záväzných opatrení týkajúcich sa otázky transparentnosti v odmeňovaní žien a mužov, a je pripravený zohrávať vedúcu úlohu pri presadzovaní stratégie uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti s cieľom dosiahnuť rovnosť odmeňovania.

1.10. EHSV naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali účinný prístup s cieľom predchádzať akejkoľvek forme násilia páchaného na ženách a poskytnúť ženám ochranu. EHSV presadzuje opatrenia na podporu a prijatie medzinárodných a európskych iniciatív zameraných na odstránenie násilia páchaného na ženách. EHSV môže spolupracovať so sociálnymi partnermi a s organizáciami občianskej spoločnosti, aby sa zabezpečilo rýchle vykonávanie takýchto iniciatív.

1.11. EHSV zohráva kľúčovú úlohu pri zvyšovaní informovanosti zhromažďovaním a šírením osvedčených postupov medzi sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti, pokiaľ ide o nástroje a organizačnú infraštruktúru na predchádzanie sexuálnemu obťažovaniu a zabezpečenie ochrany pred sexuálnym obťažovaním doma a v práci.

1.12. EHSV odporúča systematický prístup k politikám v oblasti starostlivosti, ktoré zahŕňajú niekoľko ďalších politických rozmerov (transparentnosť odmeňovania, verejné služby, infraštruktúru, dane, dopravu, digitálnu agendu a agendu v oblasti umelej inteligencie a fondy EÚ). Členské štáty EÚ by mali pokračovať vo svojom úsilí o zvýšenie ponuky, cenovej dostupnosti a kvality služieb a infraštruktúry pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve.

1.13. EHSV žiada Komisiu, aby podporovala členské štáty pri posilňovaní účasti žien so zdravotným postihnutím na pracovnom trhu implementovaním Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD), ako aj ďalších zraniteľných skupín žien (vrátane rómskych žien a migrantiek).

1.14. Rovnosť príležitostí v účasti je nevyhnutná pre zastupiteľskú demokraciu na všetkých úrovniach – európskej, národnej, regionálnej a miestnej. EHSV podporuje rovnocennú účasť a rodovú vyváženosť v rozhodovacom procese a v politickom, hospodárskom a sociálnom živote, ako aj v štruktúrach sociálneho a občianskeho dialógu. Na riešenie problému nízkeho zastúpenia a nízkej účasti žien v rozhodovacích orgánoch sú potrebné pozitívne opatrenia založené na legislatívnych, rozpočtových, dobrovoľných, organizačných a kultúrnych opatreniach.

1.15. EHSV opätovne žiada Radu, aby pokračovala v diskusii o smernici o zlepšení rodovej vyváženosti vo vrcholových orgánoch spoločností.

1.16. EHSV nabáda reklamný a mediálny sektor, aby podporoval vyváženejšiu účasť žien na rozhodovacích pozíciách a prispel k odstráneniu rodových stereotypov v mediálnom obsahu tým, že prijme kódexy správania a mechanizmy na zabezpečenie rodovej rovnováhy v rozhodovacích orgánoch.

1.17. EHSV žiada Európsky inštitút pre rodovú rovnosť (EIGE), aby do indexu rodovej rovnosti zahrnul tematické zameranie na rodovú rovnosť v médiách s cieľom zdôrazniť rodové nerovnosti.

2. Úvod

2.1. ( 4 ), Rodová rovnosť je nielen základnou hodnotou Európskej únie ( 1 ) , je tiež záväzným mandátom konať ( 2 ) . Komisia stanovila rovnosť medzi ženami a mužmi za hlavnú zásadu, ako aj jeden z cieľov svojho mandátu, avšak z príslušných materiálov ( 3 ) ( 5 ) vyplýva, že pokrok v dosahovaní rodovej rovnosti v EÚ je veľmi pomalý. Toto stanovisko EHSV bolo vypracované ako reakcia na stratégiu pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025, ktorú Komisia spustila v marci 2020 pred rozšírením pandémie COVID-19. EHSV si uvedomuje, že pandémia COVID-19 má vplyv z rodového hľadiska, ktorý treba zohľadniť v stratégii pre rodovú rovnosť. Je dôležité zdôrazniť, že táto núdzová situácia prehlbuje nerovnosti v rodovej oblasti, ktoré už existovali pred krízou. Ženy sú čoraz viac vystavené riziku násilia, chudoby, viacnásobnej diskriminácie a hospodárskej závislosti, a preto odporúčame, aby Komisia prijala okamžité opatrenia na vykonávanie stratégie pre rodovú rovnosť, pričom by súbežne riešila problematiku dosahu ochorenia COVID-19 na ženy a dievčatá prostredníctvom špeciálne prispôsobených a cielených politických opatrení. V stratégii sa odkazuje na tieto jej oblasti intervencie:

2.1.1 Násilie páchané na ženách predstavuje jednu z najhorších foriem diskriminácie z dôvodu pohlavia.

2.1.2 Komisia požaduje systematickú analýzu , prísnejšie opatrenia na odstránenie stereotypov a rodovo motivovaného násilia, obťažovania, šikanovania a mobingu a zavedenie opatrení na ochranu obetí a vyvodenie zodpovednosti voči páchateľom. Domáce násilie sa počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 zvýšilo, keďže ženy sú viac vystavené násiliu zo strany svojich partnerov doma.

2.1.3 Zamestnanosť žien. Z dôkazov vyplýva, že rodové rozdiely v hospodárstve a pretrvávajúca nerovnováha, pokiaľ ide o opatrovateľské povinnosti, výrazne obmedzujú riadne posilnenie postavenia žien zo sociálneho a hospodárskeho hľadiska a prístup k spravodlivej mzde, spravodlivému príjmu a dôchodku. Riziko hospodárskej marginalizácie tiež určujú pretrvávajúce stereotypy, ako aj prierezové formy diskriminácie. Nesúlad medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami na trhu práce je dôsledkom viacerých štrukturálnych faktorov, ktoré sú vo veľkej miere založené na rodovej príslušnosti. Tieto faktory nielenže obmedzujú vplyv hospodárskych politík, ale aj naše spoločnosti a hospodárstva pripravujú o existujúci zdroj zručností a talentu žien.

2.1.4 Vyvážené zastúpenie žien a mužov v rozhodovaní je hlavným cieľom a pretrvávajúcim nedostatkom. Na riešenie komplexných hospodárskych a sociálnych problémov je potrebné zvýšiť účasť žien na vedúcich pozíciách. Legislatívne opatrenia sú jednou z možností riešenia rodových rozdielov v krátkodobom horizonte.

2.1.5 Uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti je stratégiou na dosiahnutie rodovej rovnosti začlenením rodového hľadiska do všetkých etáp tvorby politiky. Vo všetkých členských štátoch EÚ zodpovedá za uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a podporu začlenenia rodového hľadiska do politickej agendy osobitná infraštruktúra pre rodovú rovnosť je stratégiou na dosiahnutie rodovej rovnosti začlenením rodového hľadiska do všetkých etáp tvorby politiky. Vo všetkých členských štátoch EÚ zodpovedá za uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a podporu začlenenia rodového hľadiska do politickej agendy osobitná infraštruktúra pre rodovú rovnosť ( 6 ) . Takéto inštitucionálne mechanizmy by mali byť lepšie vybavené silnejším politickým mandátom a lepšími zručnosťami na zavedenie príslušných nástrojov (analýza založená na dôkazoch, systematický zber údajov rozčlenených podľa pohlavia, rodové rozpočtovanie ( 7 ) , monitorovanie a hodnotenie zohľadňujúce rodové hľadisko).

2.1.6 Fondy EÚ na roky 2021 – 2027 predstavujú príležitosť na podporu rodovej rovnosti. EHSV vydal stanovisko predstavujú príležitosť na podporu rodovej rovnosti. EHSV vydal stanovisko ( 8 ) , v ktorom vyzýva Parlament a Radu, aby zaviedli nové a primerané ukazovatele na lepšie monitorovanie finančného príspevku EÚ na dosiahnutie cieľov v oblasti rodovej rovnosti. Cieľom je zvýšiť účasť žien na trhu práce (najmä tých, ktoré patria do zraniteľných skupín ( 9 ) , ako sú ženy so zdravotným postihnutím ( 10 ) a ženy vystavené viacnásobnej diskriminácii) a zlepšiť opatrenia na podporu rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, služby starostlivosti o deti a dlhodobej starostlivosti a infraštruktúru. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 zdôrazňuje potrebu financovať opatrenia v prospech rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, investovať do kvalitných a dostupných služieb verejnej starostlivosti a udržiavať úroveň zamestnanosti, ako aj podporu príjmu.

2.1.7 EHSV tiež zastáva názor, že pri prideľovaní finančných prostriedkov EÚ by sa malo väčšmi zohľadňovať rodové hľadisko , že rodová rovnosť by mala byť samostatným cieľom a nemala by sa zlučovať s cieľmi v oblasti boja proti diskriminácii a že rodové hľadisko by sa malo lepšie začleniť medzi všetky ostatné osobitné ciele v súlade s multidisciplinárnym a prierezovým prístupom.

3. Všeobecné pripomienky k stratégii pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 a návrhy na vykonávanie

3.1. EHSV podporuje prístup Komisie obnoviť uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti v podobe stratégie na dosiahnutie rodovej rovnosti a žiada, aby sa zohľadnil osobitný vplyv pandémie COVID-19 na ženy. Dvojaký prístup – pozitívne opatrenia a začlenenie rodového hľadiska – je potrebné v plnej miere začleniť do riadenia mechanizmov programovania financovania. Tento prístup sa tiež musí začleniť do vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv a šiestich priorít Komisie na roky 2019 – 2024 ( 11 ) , ako aj odporúčaní európskeho semestra.

3.2. Existujúca inštitucionálna infraštruktúra pre rodovú rovnosť na úrovni EÚ (GR JUST, EIGE, Európsky parlament a inštitúcie EÚ, ako aj poradné orgány ( 12 ) a pracovná skupina pre rovnosť ( 13 ) na základe údajov, ktoré poskytli Eurofound a Eurostat) by sa mala lepšie začleniť do procesu riadenia politiky EÚ. Táto infraštruktúra by okrem rodovej rovnosti mala byť neoddeliteľnou súčasťou politického mechanizmu na riešenie súčasných hlavných otázok (okrem iných digitálnej agendy, programu v oblasti zručností, zelenej dohody EÚ, európskych cieľov v oblasti mládeže ( 14 ) ).

3.3. EHSV súhlasí s názorom, že rodová rovnosť si vyžaduje multidisciplinárny a prierezový politický prístup zameraný na sociálne a hospodárske motivačné faktory, ktoré vedú k rodovým rozdielom, a na investície do podporných faktorov, ktoré posilňujú rodovú rovnosť. EHSV ( 15 ) požaduje strategický prístup k monitorovaniu začleňovania rodového hľadiska do všetkých tematických cieľov stanovených v novom regulačnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027.

3.4. Výbor upozorňuje na skutočnosť, že k spomaleniu hospodárskeho rastu v EÚ už došlo v dôsledku vírusu ochorenia COVID-19. Pri vykonávaní stratégie je dôležité v plnom rozsahu posúdiť a zohľadniť rodové účinky makroekonomických politík, aby sa zabránilo ďalšiemu prehlbovaniu existujúcich rodových rozdielov ( 16 )

4. Konkrétne pripomienky

4.1. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby sa venovala existujúcemu koordinačnému mechanizmu pre rodovú rovnosť s cieľom monitorovať vykonávanie stratégie a podávať správy o dosiahnutých výsledkoch z rodového hľadiska. Tento koordinačný mechanizmus by sa mohol zaoberať aj rodovými otázkami v rámci vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv a v odporúčaniach európskeho semestra.

4.2. EHSV už vyzval Európsku komisiu, aby členským štátom EÚ odporučila, aby stanovili národné ciele a ukazovatele na monitorovanie situácie prostredníctvom každoročnej hodnotiacej tabuľky.

4.3. Skoncovanie s rodovo motivovaným násilím

4.3.1 V domácnosti, ako aj v pracovnom prostredí je stále väčšia pravdepodobnosť, že ženy budú vystavené nežiaducemu sociálnemu správaniu a násiliu ( 17 ) . EHSV môže zohrávať kľúčovú úlohu pri podpore lepšej informovanosti o tomto jave, aby sa predišlo akejkoľvek forme násilia páchaného na ženách. Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti môžu podporovať predchádzanie násiliu voči ženám a kultúru zohľadňujúcu rodové hľadisko zvyšovaním informovanosti a zbieraním a šírením osvedčených postupov.

4.3.2 Európska rámcová dohoda sociálnych partnerov z roku 2007 o obťažovaní a násilí na pracovisku predstavuje nástroj na zabezpečenie pracoviska bez obťažovania a násilia, ktorá sa má uplatňovať všade v Európe a na každom pracovisku bez ohľadu na veľkosť spoločnosti.

4.3.3 Musia sa podporovať a prijímať medzinárodné a európske iniciatívy na odstránenie násilia páchaného na ženách. EHSV môže poskytnúť pevnú podporu, pokiaľ ide o dohovor MOP o násilí a sexuálnom obťažovaní na pracovisku. Dohovor MOP č. 190 z roku 2019 o násilí a obťažovaní by mali ratifikovať a presadzovať všetky vlády na medzinárodnej a európskej úrovni, ako aj Európska únia. EHSV tiež víta iniciatívu Komisie navrhnúť v roku 2021 opatrenia na dosiahnutie cieľov Istanbulského dohovoru.

4.3.4 Jednou z prekážok, ktorým čelia ženy pri internetových aktivitách a na sociálnych sieťach, je kybernetické šikanovanie ( 18 ) . EHSV vyzval Európsku komisiu, aby posilnila predošlú pracovnú skupinu Ženy v digitálnej oblasti a iniciatívu Digital4her ( 19 ) . Európska komisia musí tieto dobrovoľné opatrenia zosúladiť s legislatívnymi rámcami v oblasti násilia páchaného na ženách.

4.3.5 EHSV tiež opakovane vyzval Komisiu, aby aktualizovala svoje odporúčanie o opatreniach na účinný boj proti nezákonnému obsahu na internete a kódex správania pre boj proti nezákonným nenávistným prejavom na internete, na ktorom sa dohodli Európska komisia a globálne spoločnosti v oblasti informačných technológií, a to tak, že do definície nezákonných nenávistných prejavov doplní obťažovanie žien a ich šikanovanie na internete ( 20 )

4.3.6 EHSV navrhuje zriadenie núdzového fondu na úrovni EÚ pre právnu pomoc organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré namietali proti legislatíve porušujúcej práva žien ( 21 )

4.4. Odstraňovanie rodových rozdielov

4.4.1 Vzdelávanie. Rodové rozdiely v oblasti vzdelávania pretrvávajú a vedú k rodovej segregácii na trhu práce, v zamestnaní a príjme, ako aj k nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami Rodové rozdiely v oblasti vzdelávania pretrvávajú a vedú k rodovej segregácii na trhu práce, v zamestnaní a príjme, ako aj k nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami ( 22 ) ( 23 ) . Osobitné opatrenia by sa mali zamerať na systém študijného poradenstva ( 24 ) . Vzdelávanie zohráva dôležitú úlohu pri odstraňovaní stereotypov a búraní predsudkov, a to už od základnej školy.

4.4.2 Technológie a zručnosti v digitálnej oblasti a v oblasti umelej inteligencie musia byť prístupné pre každého bez ohľadu na pohlavie, vek alebo sociálno-ekonomické zázemie. Je dôležité zvýšiť počet žien a dievčat v sektoroch STEM a IKT, odstrániť digitálnu priepasť, ktorá je príčinou ich nízkeho zastúpenia, a poskytnúť viac ženských vzorov v digitálnej oblasti na prekonanie stereotypov, najmä vzhľadom na vplyv súčasnej núdzovej situácie spôsobenej ochorením COVID-19.

4.4.3 Podpora počtu žien a dievčat v pracovných pozíciách v oblasti vývoja IKT môže pomôcť pri prekonávaní rodových predsudkov, a to aj pri koncipovaní určitej technológie. Je preto nevyhnutné zabezpečiť všeobecný prístup k zvyšovaniu úrovne zručností v oblastiach STEM, IKT a umelej inteligencie, ako aj ochranu práce pre ženy, ktorým hrozí strata zamestnania z dôvodu nízkej úrovne odbornej spôsobilosti v oblasti IKT.

4.4.4 Osobitná pozornosť a opatrenia by sa mali zamerať aj na rodové hľadisko vo finančnom vzdelávaní.

4.4.5 Zamestnanosť. Rodové rozdiely v zamestnaní viedli k dlhodobým rozdielom v príjmoch, prístupe k úverom, mzde a dôchodkom a zároveň zvyšujú riziko chudoby, sociálneho vylúčenia a/alebo bezdomovectva. Bez ohľadu na právne predpisy EÚ o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní je rozdiel v odmeňovaní žien a mužov naďalej jednou z najrozšírenejších foriem rodovej nerovnosti a diskriminácie.

4.4.6 V tejto súvislosti by mohlo zohrávať kľúčovú úlohu kolektívne vyjednávanie. V snahe zlepšiť prístup k sociálnej ochrane, zlepšiť kvalitu práce a zvýšiť odolnosť trhu práce by mala byť vo všetkých opatreniach zohľadnená problematika rodových rozdielov.

4.4.7 EHSV víta iniciatívu Komisie týkajúcu sa záväzných opatrení v oblasti transparentnosti odmeňovania žien a mužov, ktoré sa musia zaviesť čo najskôr a ktoré môžu zohrávať zásadnú úlohu pri presadzovaní stratégie uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti v oblasti rovnosti odmeňovania. Ženy predstavujú 70 % všetkých pracovníkov v sektore zdravotníctva a sociálnej starostlivosti v 104 krajinách (WHO) a 58,6 % na celom svete v sektore služieb (MOP). Táto skutočnosť predstavuje riziko pre ich zdravie v dôsledku pandémie. Keďže v slabo platených odvetviach a na neistých pracovných miestach prevažujú ženy, sú viac ohrozené stratou zamestnania a zdravotnými problémami.

4.4.8 Pracovné miesta a úlohy vykonávané v oblasti starostlivosti, upratovania, obchodu a zdravotníctva sú veľkým prínosom pre spoločnosť a hospodárstvo, ako sa ukázalo aj počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Tieto pracovné miesta a odvetvia, v ktorých je tradične zamestnaných veľa žien, sú často nedostatočne platené, podceňované a vyznačujú sa neistými pracovnými podmienkami. Je preto nevyhnutné, aby sa týmto pracovným miestam zabezpečilo väčšie spoločenské uznanie a príslušná ekonomická hodnota, čo by prispelo k zníženiu rozdielov v odmeňovaní žien a mužov a iných rodových rozdielov a k posilneniu ekonomickej a sociálnej hodnoty, ktorá sa týmto pracovným miestam pripisuje.

4.4.9 Zvýšenie investícií do digitalizácie verejného sektora umožňuje väčšiu a lepšiu účasť žien a mužov na trhu práce a môže pomôcť tým osobám, ktoré sú zodpovedné za starostlivosť o druhých alebo potrebujú pomoc pri prekonávaní prekážok súvisiacich s byrokraciou a prístupom k verejným službám ( 25 )

4.4.10 Z celkového počtu podnikateľov v EÚ ženy stále predstavujú len malú časť. Uľahčovanie prístupu podnikateliek k investičnému kapitálu a podpora rodovej rovnováhy v rozhodovacích pozíciách finančných inštitúcií, kde sa prijímajú rozhodnutia o investíciách ( 26 ) , podporuje podnikanie žien a rodovú rovnosť zároveň.

4.4.11 Starostlivosť a rovnováha medzi pracovným a súkromným životom. Ženy stále vykonávajú väčší podiel neplatenej práce, či už ide o starostlivosť o deti, starších ľudí alebo domáce práce Ženy stále vykonávajú väčší podiel neplatenej práce, či už ide o starostlivosť o deti, starších ľudí alebo domáce práce ( 27 ) . Opatrenia na zabezpečenie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom, buď prostredníctvom právnych predpisov alebo kolektívneho vyjednávania, môžu lepšie zosúladiť potreby žien a mužov, ako aj pracovníkov, ktorí pracujú aj ako opatrovatelia. Pandémia priniesla záťaž pre neplatenú starostlivosť, najmä v čase, keď sú školy, škôlky a pracoviská zatvorené z dôvodu karantény.

4.4.12 EHSV požaduje vykonávanie smernice o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom, najmä pokiaľ ide o platené dovolenky, aby sa zabezpečilo, že ženy aj muži môžu využívať svoje právo na starostlivosť. Okrem toho EHSV nabáda členské štáty, aby vyvinuli ďalšie úsilie na dosiahnutie v súčasnosti nesplneného cieľa, ktorým je zabezpečiť formálnu starostlivosť pre 33 % detí vo veku do troch rokov a doplniť cieľ týkajúci sa starostlivosti o deti po vyučovaní, aby rodičia mohli pracovať na plný úväzok, ak si to želajú. Komisia by mala spolupracovať s členskými štátmi, aby sa zabezpečilo dosiahnutie cieľov v plnom rozsahu.

4.4.13 EHSV vyzýva členské štáty, aby využívali finančné prostriedky EÚ na zvýšenie ponuky, cenovej dostupnosti a kvality služieb a infraštruktúry pre vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve.

4.4.14 Je tiež potrebné posilniť účasť žien so zdravotným postihnutím na pracovnom trhu a implementovať Dohovor OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD).

4.4.15 Z dôvodu starnutia obyvateľstva by sa pri navrhovaní opatrení na zosúladenie potrieb a dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom mal klásť väčší dôraz na starostlivosť o starších ľudí.

4.4.16 Vyžaduje sa systematický prístup k politikám v oblasti starostlivosti, ktorý zahŕňa niekoľko ďalších politických rozmerov (infraštruktúru, dane, dopravu, digitálnu agendu, zdravotníctvo a zručnosti, umelú inteligenciu a fondy EÚ) a v ktorom môžu zohrávať rozhodujúcu úlohu sociálny dialóg, sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti.

4.5. Dosiahnutie rodovej rovnosti pri rozhodovaní

4.5.1 Rovnosť príležitostí v účasti je nevyhnutná pre zastupiteľskú demokraciu na všetkých úrovniach – európskej, národnej, regionálnej a miestnej. EHSV podporuje rovnocennú účasť a rodovú vyváženosť v rozhodovacom procese a v politickom, hospodárskom a sociálnom živote, ako aj v štruktúrach sociálneho a občianskeho dialógu. Na riešenie problému nízkeho zastúpenia a nízkej účasti žien v rozhodovacích orgánoch sú potrebné pozitívne opatrenia založené na legislatívnych, rozpočtových, dobrovoľných, organizačných a kultúrnych opatreniach.

4.5.2 Rodové rozdiely na trhu práce tiež spôsobujú rodovú nevyváženosť v rozhodovaní. Počet mužov v riadiacich funkciách v EÚ je dvojnásobne vyšší než počet žien. Ženy sú nedostatočne zastúpené ako manažérky takmer vo všetkých hospodárskych odvetviach. Najviac rodovo vyvážené riadenie je vo verejnom sektore ( 28 )

4.5.3 Právne predpisy môžu pomôcť, ale samy osebe pravdepodobne neovplyvnia kultúru a organizačné mechanizmy. Rodová rovnováha v rozhodovacom procese, v politickom, hospodárskom a sociálnom živote sa môže dosiahnuť aj prijatím prístupu uplatňovania rodového hľadiska, ktorého cieľom je zabezpečiť pozitívne podmienky a zlepšiť informovanosť o rodovej otázke v záujme zvýšenia účasti žien na úrovni rozhodovania.

4.5.4 EHSV žiada Radu, aby pokračovala v diskusii o smernici o zlepšení rodovej vyváženosti vo vrcholových orgánoch spoločností ( 29 ) . Výbor tiež vyzýva príslušné spoločnosti, aby prevzali vedúcu úlohu a výrazne zvýšili účasť žien na vedúcich pozíciách s rozhodovacou právomocou.

4.5.5 Výbor odporučil ( 30 ) , aby sa zvážili účinné stratégie a nástroje (napr. právne, rozpočtové a dobrovoľné opatrenia, rodové kvóty) s cieľom dosiahnuť rodovú rovnováhu vo volených a nominovaných pracovných miestach v hlavných politických štruktúrach, a navrhuje, aby Komisia aj naďalej podporovala členské štáty pri prijímaní opatrení v tejto oblasti. Výbor opäť ( 31 ) vyzýva Radu, aby zrevidovala svoje usmernenia týkajúce sa vymenúvania členov a členiek EHSV s cieľom zohľadniť hospodársky, sociálny a demografický vývoj v Únii.

4.6. Uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti

4.6.1 Uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti je najlepším prístupom k začleneniu rodového hľadiska medzi všetkými aktérmi a na všetkých úrovniach, ale jeho operačný rozmer a spôsob jeho vykonávania je potrebné zlepšiť.

4.6.2 Pokiaľ ide o programové obdobie 2021 – 2027, EHSV požaduje silnejší záväzok v oblasti rodovej rovnosti. Základné podmienky pre rodovú rovnosť stanovené s cieľom zabezpečiť relevantnosť a súdržnosť programov, projektov a fondov sa musia účinne vykonávať a posudzovať.

4.6.3 EHSV podporuje stratégiu pre rodovú rovnosť, ktorú vypracovala Komisia, a vyzýva ju, aby sa zaoberala existujúcimi koordinačnými mechanizmami (poradný výbor pre rovnosť príležitostí pre ženy a mužov, skupina na vysokej úrovni pre uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a pracovná skupina pre rovnosť) s cieľom monitorovať riadne vykonávanie stratégie, podávať správy o úspechoch a uľahčovať výmenu prístupov a skúseností na úrovni EÚ.

4.7. Rodová otázka v médiách

4.7.1 Vplyv médií na rodovú rovnosť sa už dlho podceňuje napriek tomu, že zohráva kľúčovú úlohu pri formovaní spoločnosti. Mediálny sektor by mal prevziať vedúcu úlohu, aby sa zabezpečilo, že reklama bude mať skôr pozitívny než negatívny vplyv, pokiaľ ide o zastúpenie a podporu rodovej rovnosti v spoločnosti.

4.7.3 Je dôležité uznať vplyv rodových stereotypov na mediálny obsah. EHSV žiada, aby sa do budúceho indexu rodovej rovnosti inštitútu EIGE začlenilo nové tematické zameranie – médiá a reklama.

V Bruseli 16. júla 2020 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Luca JAHIER

(1) Článok 2 ZEÚ.

(2) Článok 8 ZFEÚ: „Vo všetkých svojich činnostiach sa Únia zameriava na odstránenie nerovností a podporu rovnoprávnosti medzi mužmi a ženami.“

(3) EIGE, 2019, Gender Equality Index 2019 in brief: Still far from the finish line (Index rodovej rovnosti 2019 v skratke: Stále ďaleko do cieľa).

(4) Európska komisia, 2019, New vision for Gender Equality (Nová vízia pre rodovú rovnosť).

(5) Eurofound, 2020, Gender equality at work (Rodová rovnosť na pracovisku).

(6) EIGE, 2019, Beijing +25 policy brief: Area H – Institutional mechanisms for the advancement of women: reduced efforts from Member States (Peking +25 politická správa: Oblasť H – Inštitucionálne mechanizmy na zlepšenie postavenia žien: zníženie úsilia členských štátov).

(7) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/toolkits/gender-budgeting.

(8) Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 26 , bod 1.8.

(9) Ú. v. EÚ C 110, 22.3.2019, s. 26, bod 1.6.

(10) EIGE, 2017, The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU (Európsky pilier sociálnych práv ako príležitosť pre rodovú rovnosť v EÚ), s. 6.

(11) https://ec.europa.eu/info/priorities_sk.

(12) Článok 300 ZFEÚ.

(13) Komisia zriadila pracovnú skupinu pre rovnosť zloženú zo zástupcov všetkých útvarov Komisie a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť s cieľom zabezpečiť konkrétne uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti na operačnej a technickej úrovni, a to popri kľúčových opatreniach uvedených v stratégii pre rodovú rovnosť. https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/qanda_20_357.

(14) https://youthforeurope.eu/european-youth-goals-2019-2027/.

(15) Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 3.

(16) Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

(17) Eurofound, 2020, Gender equality at work (Rodová rovnosť v zamestnaní), Európsky prieskum pracovných podmienok, séria 2015, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxembursko.

(18) EIGE, 2017, Gender equality and youth: opportunities and risks of digitalisation – Main report (Rodová rovnosť a mládež: príležitosti a riziká digitalizácie – hlavná správa)

(19) Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 37.

(20) Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

(21) Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

(22) Zdroj: Eurostat; Early leavers from education and training (kód:SDG_04_10) (Osoby, ktoré predčasne ukončili školskú dochádzku); Adult participation in learning (kód: sdg_04_60) (Účasť dospelých na vzdelávaní); Tertiary educational attainment (kód: sdg_04_20) (Dosiahnutý stupeň terciárneho vzdelania).

(23) Cedefop, 2020, 2020 European Skills Index (Európsky index zručností 2020).

(24) Cedefop, 2019, Informačný dokument, Not just new jobs: digital innovation supports careers (Nielen nové pracovné miesta: digitálna inovácia podporuje kariéru).

(25) Ú. v. EÚ C 440, 6.12.2018, s. 37, bod 1.12.

(26) Eurofound, 2019, Female entrepreneurship: Public and private funding (Podnikanie žien: verejné a súkromné financovanie), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxembursko.

(27) EIGE, 2017, The European Pillar of Social Rights as an Opportunity for Gender Equality in the EU (Európsky pilier sociálnych práv ako príležitosť pre rodovú rovnosť v EÚ), s. 8.

(28) Eurofound, 2018, Women in management: Underrepresented and overstretched? (Ženy v riadiacich funkciách: nedostatočne zastúpené a preťažené?), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxembursko.

(29) Pozri poznámku pod čiarou č. 15.

(30) Ú. v. EÚ C 240, 16.7.2019, s. 1.

(31) Pozri poznámku pod čiarou č. 30.

(32) Index rodovej rovnosti, EIGE, 2019.

(33) Databáza rodových štatistík, EIGE, 2020.

(34) https://eige.europa.eu/gender-mainstreaming/good-practices/denmark/kvinfo-expert-database.

(35) http://www.womeninnews.org/ckfinder/userfiles/files/Gender%20Balance%20Guidebook_FINAL_RGB%20(1).pdf.