Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 193/2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii, a nariadenie Rady (ES) č. 192/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii /* KOM/2011/0477 v konečnom znení - 2011/0213 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), a nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“), v rámci predbežného preskúmania platného vyrovnávacieho cla uplatňovaného na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii. Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami stanovenými v základnom nariadení. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Konečné vyrovnávacie clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu, ktorý je v súčasnosti zaradený pod číselné znaky KN ex 3907 60 20, s pôvodom v Indii bolo uložené nariadením Rady (ES) č. 193/2007, zmeneným a doplneným nariadením Rady (ES) č. 1286/2008. Konečné antidumpingové clo na dovoz tých istých výrobkov bolo uložené nariadením Rady (ES) č. 192/2007, zmeneným a doplneným nariadením Rady (ES) č. 1286/2008. Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami Zainteresované strany, ktorých sa konanie týka, mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. Získavanie a využívanie expertízy Externá expertíza nebola potrebná. Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. Základné nariadenie neobsahuje ustanovenie vyžadujúce všeobecné posúdenie vplyvu, obsahuje však úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Zhrnutie navrhovaného opatrenia Dňa 10. júna 2010 Komisia v nadväznosti na žiadosť vyvážajúceho výrobcu z Indie začala predbežné preskúmanie platných opatrení vzťahujúcich sa na polyetyléntereftalát s pôvodom v Indii. Pripojený návrh nariadenia Rady vychádza zo zistení z uskutočneného prešetrovania, ktoré sa obmedzilo na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom. Počas prešetrovania sa zistilo, že úroveň subvencovania bola nižšia ako pri poslednom prešetrovaní, a že zmenené okolnosti, ktoré viedli k nižšej úrovni subvencovania, majú trvalý charakter. V záujme predchádzania dvojitému uloženiu ciel (predtým stanoveného vyrovnávacieho cla a antidumpingového cla), nebolo antidumpingové clo predtým uložené v plnej výške. Na účely úpravy predtým stanovených dumpingových rozpätí bude teraz potrebné zohľadniť nižšie úrovne subvencií. Z tohto dôvodu sa navrhuje, aby Rada prijala priložený návrh pozmeňujúceho a doplňujúceho nariadenia. Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, a nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa finančná a administratívna záťaž Únie, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov minimalizuje, a ako je úmerná cieľu návrhu, sa neuplatňuje. Výber nástrojov Navrhované nástroje: nariadenie. Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: Základné nariadenie nestanovuje alternatívne možnosti. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. 2011/0213 (NLE) Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 193/2007, ktorým sa ukladá konečné vyrovnávacie clo na dovozy určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom v Indii, a nariadenie Rady (ES) č. 192/2007, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitého polyetyléntereftalátu s pôvodom okrem iného v Indii RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 597/2009 z 11. júna 2009 o ochrane pred subvencovanými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho články 19 a 24, so zreteľom na návrh, ktorý predložila Európska komisia (ďalej len „Komisia“) po porade s poradným výborom, keďže: 1. POSTUP 2. Predchádzajúce prešetrovanie a existujúce vyrovnávacie opatrenia 3. Nariadením (ES) č. 2603/2000[2] Rada uložila konečné vyrovnávacie clo na dovoz polyetyléntereftalátu (ďalej len „PET“) s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „príslušná krajina“) (ďalej len „pôvodné antisubvenčné prešetrovanie“). Po preskúmaní pred uplynutím platnosti Rada nariadením (ES) č. 193/2007[3] uložila konečné vyrovnávacie clo na ďalšie obdobie piatich rokov (ďalej len „antisubvenčné revízne prešetrovanie“). Vyrovnávacie opatrenia boli po čiastočnom predbežnom preskúmaní (ďalej len „posledné revízne prešetrovanie“) zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1286/2008[4]. Uvedené vyrovnávacie opatrenia spočívajú v osobitnom cle. Sadzba cla sa pohybuje od 0 do 106,5 EUR za tonu pre jednotlivo uvedených indických výrobcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 69,4 EUR za tonu uloženého na dovoz od ostatných výrobcov (ďalej len „súčasné vyrovnávacie opatrenia“). 4. Existujúce antidumpingové opatrenia 5. Nariadením (ES) č. 2604/2000[5] Rada uložila konečné antidumpingové clo na dovoz PET s pôvodom okrem iného v Indii (ďalej len „pôvodné antidumpingové prešetrovanie“). Po preskúmaní pred uplynutím platnosti Rada nariadením (ES) č. 192/2007[6] uložila konečné antidumpingové clo na ďalšie obdobie piatich rokov (ďalej len „antidumpingové revízne prešetrovanie“). Antidumpingové opatrenia boli po poslednom antisubvenčnom revíznom prešetrovaní zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 1286/2008. Opatrenia boli stanovené na úrovni odstránenia ujmy a spočívali v osobitnom antidumpingovom cle. Sadzba cla sa pohybovala od 87,5 do 200,9 EUR za tonu pre jednotlivo uvedených indických výrobcov so sadzbou zostatkového cla vo výške 153,6 EUR za tonu uloženého na dovoz od ostatných výrobcov (ďalej len „súčasné antidumpingové opatrenia“). 6. Rozhodnutím Komisie z 29. novembra 2000[7] Komisia prijala ponuky záväzkov predložené niekoľkými vyvážajúcimi výrobcami, pričom stanovila minimálnu dovoznú cenu (ďalej len „záväzok“). 7. Začatie čiastočného predbežného preskúmania 8. Žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie (ďalej len „súčasné preskúmanie“) podľa článku 19 základného nariadenia podala spoločnosť Reliance Industries Limited, indický vyvážajúci výrobca PET (ďalej len „žiadateľ“ alebo „spoločnosť Reliance“). Žiadosť bola obmedzená na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom. Žiadateľ súčasne požiadal o preskúmanie súčasných antidumpingových opatrení. Na dovoz výrobkov vyrábaných spoločnosťou Reliance sa uplatňuje zostatkové antidumpingové clo a zostatkové vyrovnávacie clo a na jej predaj do Únie sa vzťahuje uvedený záväzok. 9. Žiadateľ poskytol dôkazy prima facie , že na vyrovnanie subvencovania podliehajúceho vyrovnávacím opatreniam už nie je potrebné ďalej uplatňovať uvedené opatrenie na súčasnej úrovni. Žiadateľ najmä poskytol dôkazy prima facie , z ktorých vyplýva, že výška jeho subvencie sa znížila značne po úroveň colnej sadzby, ktorá sa v jeho prípade v súčasnosti uplatňuje. K tomuto zníženiu celkovej úrovne subvencovania došlo najmä v dôsledku značného zníženia výhod poskytovaných v rámci systému úverových colných knižiek (DEPBS). 10. Komisia dospela po porade s poradným výborom k záveru, že žiadosť obsahuje dostatočné dôkazy prima facie , a 10. júna 2010 oznámila začatie čiastočného predbežného preskúmania podľa článku 19 základného nariadenia oznámením o začatí preskúmania uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie[8]. Toto preskúmanie bolo obmedzené na preskúmanie subvencovania v súvislosti so žiadateľom. 11. Strany, ktorých sa prešetrovanie týka 12. Komisia o začatí preskúmania oficiálne informovala žiadateľa, zástupcov vyvážajúcej krajiny a združenie výrobcov z Únie. Zainteresované strany dostali možnosť písomne sa vyjadriť a požiadať o vypočutie v lehote stanovenej v oznámení o začatí preskúmania. 13. Všetky zainteresované strany, ktoré o to požiadali a preukázali, že by z konkrétnych dôvodov mali byť vypočuté, boli vypočuté. 14. S cieľom získať informácie považované za potrebné na účely prešetrovania Komisia zaslala žiadateľovi a indickej vláde dotazník, ktorý bol lehote stanovenej na tento účel vyplnený a zaslaný späť. 15. Komisia si vyžiadala a preverila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na stanovenie subvencovania. Komisia uskutočnila overovacie návštevy v priestoroch žiadateľa v Bombaji v Indii a v priestoroch indickej vlády v Dilí (generálne riaditeľstvo zahraničného obchodu a ministerstvo obchodu) a Bombaji (regionálna kancelária generálneho riaditeľstva zahraničného obchodu). 16. Obdobie revízneho prešetrovania 17. Prešetrovanie subvencovania sa týkalo obdobia od 1. apríla 2009 do 31. marca 2010 (ďalej len „obdobie revízneho prešetrovania“ alebo „ORP“). 18. Paralelné antidumpingové prešetrovanie 19. Dňa 10. júna 2010[9] Komisia oznámila začatie čiastočného predbežného preskúmania súčasných antidumpingových ciel podľa článku 11 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009[10] (ďalej len „základné antidumpingové nariadenie“) obmedzeného na preskúmanie dumpingu v súvislosti s tým istým žiadateľom. 20. V paralelnom antidumpingovom prešetrovaní sa zistilo, že okolnosti, pokiaľ ide o dumping, sa významne a trvale nezmenili, a preto sa uvedené prešetrovanie ukončilo bez zmeny súčasných antidumpingových opatrení uplatňovaných na spoločnosť Reliance. 21. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 22. Príslušný výrobok 23. Výrobok, ktorý je predmetom preskúmania, je polyetyléntereftalát (PET) s viskozitou 78 ml/g alebo vyššou, v súlade s normou ISO 1628-5, v súčasnosti zaradený v rámci číselného znaku KN 3907 60 20 a s pôvodom v Indii (ďalej len „príslušný výrobok“). 24. Podobný výrobok 25. Prešetrovaním sa ukázalo, že príslušný výrobok vyrábaný v Indii a predávaný do Únie je zhodný, pokiaľ ide o fyzikálne a chemické vlastnosti a použitia, s výrobkom vyrábaným a predávaným na domácom trhu v Indii. Dospelo sa preto k záveru, že výrobky predávané na domácom a vývoznom trhu sú podobnými výrobkami v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. Keďže súčasné preskúmanie bolo obmedzené na stanovenie subvencovania v súvislosti so žiadateľom, neboli vyvodené žiadne závery v súvislosti s výrobkom vyrábaným a predávaným výrobným odvetvím Únie na trhu Únie. 26. VÝSLEDKY PREŠETROVANIA 27. Subvencovanie 28. Na základe informácií, ktoré poskytli indická vláda a žiadateľ, a vyplnených dotazníkov Komisie sa prešetrili nasledujúce systémy, ktorých súčasťou je údajne poskytovanie subvencií: Vnútroštátne systémy: a) systém predbežných povolení (ďalej len „AAS“, Advance Authorisation Scheme); b) systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“, Duty Entitlement Passbook Scheme); c) systém podpory vývozu investičného tovaru (ďalej len „EPCGS“, Export Promotion Capital Goods Scheme); d) systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“, Focus Market Scheme); e) systém orientovaný na výrobky (ďalej len „FPS“, Focus Product Scheme); f) systém oslobodenia od dane z príjmu (ďalej len „ITES“, Income Tax Exemption Scheme). Regionálne systémy: g) systém investičných stimulov vlády Gudžarátu (Capital Investment Incentive Scheme of the Government of Gujarat) 29. Systémy uvedené pod písmenami a) až e) sa zakladajú na zákone o zahraničnom obchode (rozvoj a regulácia) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), ktorý nadobudol účinnosť 7. augusta 1992 (ďalej len „zákon o zahraničnom obchode“). Podľa zákona o zahraničnom obchode je indická vláda oprávnená vydávať oznámenia o vývoznej a dovoznej politike. Tieto oznámenia sú zhrnuté v dokumentoch o politike zahraničného obchodu (ďalej len „dokumenty FTP“), ktoré vydáva ministerstvo obchodu každých päť rokov a ktoré sa pravidelne aktualizujú. Pre ORP v tomto prípade sú relevantné dva dokumenty FTP, a to FTP 04-09 a FTP 09-14. Dokument FTP 09-14 nadobudol účinnosť v auguste 2009. Okrem toho indická vláda stanovuje aj postupy upravujúce FTP 04-09 a FTP 09-14 v dokumente Handbook of Procedures [Príručka postupov, zväzok I] (ďalej len „HOP I 04-09“ alebo „HOP I 09-14“). Príručka postupov sa tiež pravidelne aktualizuje. 30. Systém uvedený pod písmenom f) je založený na zákone o dani z príjmu z roku 1961, ktorý sa každoročne mení a dopĺňa zákonom o financiách. 31. Systém uvedený pod písmenom g) spravuje vláda štátu Gudžarát a je založený na politike stimulov štátu Gudžarát pre priemysel. 32. Systém predbežných povolení a) Právny základ 33. Podrobný opis tohto systému sa uvádza v odsekoch 4.1.1 až 4.1.14 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 a odsekoch 4.1 až 4.30A dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14. b) Oprávnenosť 34. Systém predbežných povolení tvorí šesť podsystémov, ktoré sú podrobnejšie opísané v odôvodnení (22). Tieto podsystémy sa okrem iného odlišujú v rozsahu oprávnenosti. Výrobcovia-vývozcovia a obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov majú nárok na systém predbežných povolení na fyzický vývoz a na systém predbežných povolení na každoročnú požiadavku. Výrobcovia-vývozcovia, ktorí zásobujú posledného vývozcu, majú nárok na systém predbežných povolení na medzidodávky. Hlavní dodávatelia, ktorí zabezpečujú dodávky pre kategórie „zamýšľaného vývozu“, ktoré sú uvedené v bode 8.2 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14, napríklad dodávatelia pre jednotku orientovanú na vývoz (ďalej len „EOU“), majú nárok na systém predbežných povolení na zamýšľaný vývoz. Napokon, dodávatelia medziproduktov pre výrobcov-vývozcov majú nárok na zvýhodnenie „zamýšľaného vývozu“ na základe podsystémov „predbežný príkaz na uvoľnenie“ (ďalej len „ARO“, Advance Release Order) a „domáci dokumentárny akreditív“. c) Praktické vykonávanie 35. Predbežné povolenia sa môžu vydať na: 36. i) fyzický vývoz: Toto je hlavný podsystém. Umožňuje bezcolný dovoz vstupných materiálov na výrobu konkrétneho výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontexte znamená, že výrobok určený na vývoz musí opustiť územie Indie. Príspevok na dovoz a vývozná povinnosť, ako aj typ vyvážaného výrobku, sú uvedené v povolení; 37. ii) každoročnú požiadavku: Toto povolenie nie je viazané na konkrétny výrobok určený na vývoz, ale na širšiu skupinu výrobkov (napríklad chemické a príbuzné výrobky). Držiteľ povolenia môže do určitej prahovej hodnoty, určenej podľa objemu jeho vývozu uskutočneného v minulosti, dovážať bez cla akýkoľvek vstupný materiál, ktorý použije pri výrobe ktorejkoľvek z položiek patriacich do tejto skupiny výrobkov. Vyvážať môže akýkoľvek výsledný výrobok patriaci do skupiny výrobkov, v ktorej sa používa takýto materiál oslobodený od cla; 38. iii) dodávky medziproduktov: Tento podsystém zahŕňa prípady, keď dvaja výrobcovia majú v úmysle vyrábať jeden výrobok určený na vývoz a rozdelia si výrobný proces. Výrobca-vývozca, ktorý vyrába medziprodukty, môže dovážať vstupné materiály bez cla, a na tento účel môže získať predbežné povolenie na dodávky medziproduktov. Posledný vývozca výrobu finalizuje a je povinný hotový výrobok vyviezť; 39. iv) zamýšľaný vývoz: Tento podsystém umožňuje hlavnému dodávateľovi doviezť od cla oslobodené vstupné materiály, ktoré sú potrebné pri výrobe tovaru, ktorý sa má predávať ako „zamýšľaný vývoz“ pre kategórie zákazníkov uvedené v bode 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14. Podľa indickej vlády sa za zamýšľaný vývoz považujú také transakcie, pri ktorých dodávaný tovar neopustí krajinu. Mnoho kategórií dodávok sa považuje za zamýšľaný vývoz za predpokladu, že tovar je vyrobený v Indii, napr. dodávka tovaru pre jednotku orientovanú na vývoz alebo pre spoločnosť, ktorá sa nachádza v osobitnej hospodárskej zóne (ďalej len „OHZ“); 40. v) predbežný príkaz na uvoľnenie: Držiteľ systému predbežných povolení, ktorý má v úmysle získavať vstupné materiály z domácich zdrojov namiesto priameho dovozu, má možnosť získavať ich na základe predbežného príkazu na uvoľnenie. V takých prípadoch sa predbežné povolenia potvrdzujú ako predbežný príkaz na uvoľnenie a sú indosované na domáceho dodávateľa pri dodaní v nich uvedených položiek. Na základe indosovania predbežného príkazu na uvoľnenie má domáci dodávateľ nárok na výhody pre zamýšľaný vývoz, uvedené v odseku 8.3 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 (t. j. systém predbežných povolení pre dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, náhrada cla pri zamýšľanom vývoze a vrátenie konečnej spotrebnej dane). Mechanizmom predbežného príkazu na uvoľnenie sa dodávateľovi vracajú dane a clá namiesto toho, aby sa nahrádzali konečnému vývozcovi vo forme vracania/náhrady ciel. Náhrada daní/ciel je k dispozícii tak pre domáce vstupné, ako aj pre dovážané vstupné materiály; 41. vi) domáci dokumentárny akreditív (back-to-back inland letter of credit): Tento podsystém zahŕňa opäť domáce dodávky držiteľovi predbežného povolenia. Držiteľ predbežného povolenia môže požiadať banku o otvorenie domáceho akreditívu v prospech domáceho dodávateľa. Na povolenie pre priamy dovoz banka započíta len hodnotu a množstvo tých položiek, ktoré sa budú čerpať z domácich zdrojov namiesto dovozu. Domáci dodávateľ bude mať nárok na zvýhodnenie predpokladaného vývozu, ako sa uvádza v odseku 8.3 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 (t. j. systém predbežných povolení na dodávky medziproduktov/zamýšľaný vývoz, vrátenie cla pri zamýšľanom vývoze a náhrada konečnej spotrebnej dane). 42. Zistilo sa, že žiadateľovi boli počas ORP poskytnuté úľavy len v rámci jedného podsystému spojeného s príslušným výrobkom, t. j. v rámci iv) systému predbežných povolení na zamýšľaný vývoz. Nie je preto potrebné zisťovať, či sa na zvyšné nevyužité podsystémy vzťahujú vyrovnávacie opatrenia. 43. Pokiaľ ide o použitie systému predbežných povolení na zamýšľaný vývoz počas ORP, indická vláda stanovuje objem a hodnotu príspevku na dovoz a objem a hodnotu vývoznej povinnosti, ktoré sa zaznamenávajú v povolení. Okrem toho, v čase dovozu a vývozu majú vládni úradníci zdokumentovať príslušné transakcie v povolení. Objem povoleného dovozu v rámci tohto systému určuje indická vláda na základe štandardných noriem vstupu-výstupu (ďalej len „SION“, standard input-output norms). SION existujú pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku a vydáva ich indická vláda. 44. Na účely overenia indickými orgánmi je držiteľ predbežného povolenia zo zákona povinný viesť register skutočnej spotreby („pravdivý a riadny stav“) tovaru dovezeného bez cla/obstaraného na domácom trhu tovaru pre každé povolenie, v predpísanom formáte (odseky 4.26, 4.30 a dodatok 23 k dokumentom HOP I 04-09 a HOP I 09-14). Tento register musí overiť externý autorizovaný účtovník/účtovník nákladov a prác, ktorý vydá osvedčenie s uvedením, že predpísané registre a príslušné záznamy boli preskúmané, a informácie poskytnuté podľa dodatku 23 sú vo všetkých ohľadoch pravdivé a správne. 45. Vývozná povinnosť sa musí splniť v predpísanej lehote (24 mesiacov s dvoma možnými predĺženiami o 6 mesiacov) po vydaní povolenia. 46. Zistilo sa, že medzi dovezenými vstupmi a vyvezenými hotovými výrobkami neexistuje žiadna väzba. Oprávnenými vstupnými materiálmi môžu byť aj suroviny použité pri výrobe predchádzajúcich výrobkov. Ďalej sa zistilo, že hoci to bolo jej povinnosťou, spoločnosť neviedla pre všetky licencie register spotreby uvedený v odôvodnení (24) („dodatok 23“) overiteľný externým účtovníkom. Napriek porušeniu tejto povinnosti spoločnosť využívala výhody v rámci systému predbežných povolení, a tieto výhody, vzhľadom na zistené nadhodnotenie SION, navyše presahovali zákonom stanovený rozsah. d) Záver 47. Oslobodenie od dovozných ciel je subvenciou v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia, t. j. finančnou pomocou indickej vlády, ktorá poskytla prešetrovanému vývozcovi výhodu. 48. Zamýšľaný vývoz v rámci systému predbežných povolení je okrem toho zo zákona jasne podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. Bez vývozného záväzku nemôže spoločnosť získať výhody v rámci tohto systému. 49. Týmto preskúmaním sa teda potvrdilo, že hlavný podsystém využívaný v tomto prípade nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa pravidlá stanovené v prílohe I (bod i)), v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) základného nariadenia. Indická vláda účinne neuplatňovala svoj systém kontroly a postup na potvrdenie toho, či a v akých množstvách sa vstupné materiály spotrebovali pri výrobe vyvážaného výrobku (príloha II oddiel II ods. 4 základného nariadenia a v prípade systémov náhradného vrátenia cla, príloha III oddiel II ods. 2 základného nariadenia). Samotné normy SION sa nemôžu považovať za systém kontroly skutočnej spotreby, pretože sa ukázali byť príliš veľkoryso nastavené a zistilo sa, že indická vláda nepožaduje vrátenie nadmerného zvýhodnenia. Indická vláda skutočne nevykonávala účinnú kontrolu na základe správne vedeného registra skutočnej spotreby. Okrem toho, nevykonala ani žiadne ďalšie preskúmanie na základe skutočne použitých vstupov, i keď by to za normálnych okolností pri absencii účinne uplatňovaného systému kontroly bolo potrebné (bod 5 oddiel II príloha II a bod 3 oddiel II príloha III k základnému nariadeniu). Napokon sa potvrdilo, že hoci zapojenie autorizovaných účtovníkov do procesu overovania je podľa zákona povinné, v praxi sa nezaručuje. 50. Systém predbežných povolení pre zamýšľaný vývoz preto podlieha vyrovnávacím opatreniam. e) Výpočet výšky subvencie 51. Pri neexistencii prípustných systémov vrátenia cla alebo systémov náhradného vrátenia cla, je výhodou, ktorá podlieha vyrovnávacím opatreniam, odpustenie celkových dovozných ciel obvykle splatných pri dovoze vstupov. V tejto súvislosti je potrebné poznamenať, že v základnom nariadení sa neustanovuje iba, že odpustenie ciel v „nadmernej“ výške podlieha vyrovnávacím opatreniam. Podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia a bodu i) prílohy I k nemu môže vyrovnávacím clám podliehať iba odpustenie ciel v nadmernej výške, za predpokladu, že sú splnené podmienky stanovené v prílohách II a III základného nariadenia. Tieto podmienky však v tomto prípade neboli splnené. Teda, ak sa zistí, že chýba primeraný monitorovací proces, uvedená výnimka pre systémy vrátenia cla sa neuplatňuje a namiesto údajného nadmerného odpustenia cla sa uplatňuje bežné pravidlo vyrovnávania výšky neuhradených ciel (ušlý príjem). Ako je ustanovené v prílohe II oddiele II a prílohe III oddiele II k základnému nariadeniu, nie je na prešetrovacom orgáne, aby vypočítal takéto nadmerné vrátenie. Naopak, podľa článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia musí prešetrovací orgán zistiť len dostatok dôkazov na dokázanie nevhodnosti údajného kontrolného systému. 52. Výška subvencie pre žiadateľa sa vypočítala na základe ušlých dovozných ciel (základné clo a osobitné dodatočné clo) na materiál dovezený v rámci podsystému zamýšľaného vývozu v priebehu ORP (čitateľ). V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky subvencie. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie prepočítala na celkový obrat z vývozu počas ORP ako vhodný menovateľ, pretože subvencia závisí od uskutočnenia vývozu a nebola priznaná v súvislosti s vyrobeným, vyprodukovaným, vyvezeným alebo prepraveným množstvom. 53. Sadzba subvencie stanovená počas ORP v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa predstavuje 0,52 %. 54. Systém úverových colných knižiek (ďalej len „DEPBS“) a) Právny základ 55. Podrobný opis systému DEPBS sa uvádza v odseku 4.3 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14. b) Oprávnenosť 56. Na takýto systém výhod je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca. c) Praktické vykonávanie 57. Oprávnený vývozca môže požiadať o úvery DEPBS, ktoré sa vypočítavajú ako percento hodnoty výrobkov vyvážaných v rámci tohto systému. Tieto sadzby DEPBS stanovili indické orgány pre väčšinu výrobkov vrátane príslušného výrobku. Určujú sa na základe SION (pozri odôvodnenie (24)) a colného zaťaženia predpokladaného dovezeného obsahu bez ohľadu na to, či dovozné clo bolo skutočne zaplatené, alebo nie. Počas ORP v rámci súčasného prešetrovania bola sadzba DEPBS pre príslušný výrobok 8 % s maximálnou hodnotou 58 Rs/kg. 58. Na to, aby bola spoločnosť oprávnená na výhody v rámci tohto systému, musí uskutočňovať vývoz. V čase vývoznej transakcie musí vývozca predložiť orgánom v Indii vyhlásenie, v ktorom uvedie, že sa vývoz uskutočňuje v rámci DEPBS. Aby sa mohol tovar vyviezť, indické colné orgány pri colnom odbavovaní vystavia vývozný colný doklad. V tomto dokumente je okrem iného uvedená výška úveru DEPBS, ktorý sa za túto vývoznú transakciu poskytne. V tom čase vývozca pozná výhodu, ktorú získa. Keď colné orgány vydajú vývozný colný doklad, indická vláda už nerozhoduje o udelení úveru DEPBS. Pri výpočte výhody sa uplatňuje príslušná sadzba DEPBS platná v čase vystavenia vyhlásenia o vývoze. Preto nie je možné vykonať retroaktívne zmeny výšky zvýhodnenia. 59. Zistilo sa, že v súlade s indickými účtovnými štandardami je možné zaúčtovať úvery DEPBS na základe časového rozlíšenia ako príjem v obchodných účtoch pri splnení povinnosti vývozu. Takéto úvery sa môžu využiť na platbu cla pri ďalšom dovoze akéhokoľvek tovaru, ktorý je možné dovážať bez obmedzení, s výnimkou investičného tovaru. Tovar dovezený s využitím takýchto úverov sa môže predávať na domácom trhu (pričom podlieha dani z predaja) alebo sa môže inak využiť. Úvery DEPBS sú voľne prenosné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania. 60. Žiadosti o úvery DEPBS sa podávajú elektronicky a môžu sa vzťahovať na neobmedzený počet vývozných transakcií. Termín predloženia žiadostí je 3 mesiace po vývoze, ale, ako je jasne uvedené v odseku 9.3 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I-09-14, žiadosti doručené po uplynutí lehoty na predloženie sa vždy môžu posúdiť po uložení menšej pokuty (t. j. vo výške 10 % z nároku). 61. Zistilo sa, že žiadateľ využíval tento systém počas ORP. d) Závery k DEPBS 62. V rámci systému DEPBS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver DEPBS je finančnou pomocou indickej vlády, pretože sa nakoniec využije na vyrovnanie dovozných ciel, čím sa zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo inak splatné. Okrem toho, úver v rámci DEPBS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu. 63. Okrem toho systém DEPBS zo zákona závisí od uskutočnenia vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písmena a) základného nariadenia. 64. Tento systém nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia, ako tvrdí spolupracujúci vyvážajúci výrobca z Indie. Nie je v súlade s prísnymi pravidlami stanovenými v prílohe I bode i), prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) k základnému nariadeniu. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupným materiálom. Okrem toho nie je zavedený žiadny systém ani postup, ktorý by umožňoval zistiť, ktoré vstupy sa spotrebovali vo výrobnom procese výrobku určeného na vývoz, alebo či bolo dovozné clo zaplatené v nadmernej výške v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Vývozca má napokon nárok na výhody v rámci DEPBS bez ohľadu na to, či vôbec nejaké vstupy dováža. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupných materiálov. Takto dokonca aj vývozcovia, ktorí si zabezpečujú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú stále nárok na čerpanie výhod v rámci DEPBS. e) Výpočet výšky subvencie 65. V súlade s článkom 3 ods. 2 a článkom 5 základného nariadenia sa výška subvencií, ktoré podliehajú vyrovnávacím opatreniam, vypočítala na základe výhody priznanej príjemcovi, o ktorej sa zistilo, že existovala počas obdobia revízneho prešetrovania. V tejto súvislosti sa za čas poskytnutia výhody príjemcovi považoval moment, keď došlo k vývoznej transakcii v rámci tohto systému. V danom momente sa musí indická vláda vzdať cla, ktoré predstavuje finančnú pomoc v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. 66. Zistilo sa, že výhody získané na základe systému DEPBS boli sústredené na príslušný výrobok. Preto sa považuje za vhodné stanoviť, že výhoda v rámci systému DEPBS zodpovedá výške úverov získaných na všetky vývozné transakcie týkajúce sa príslušného výrobku uskutočnené v rámci tohto systému počas ORP. 67. V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky takto zriadených úverov, aby sa dospelo k výške subvencie (čitateľ). 68. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa tieto výšky subvencie rozložili na celkový obrat z vývozu príslušného výrobku počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia závisí od uskutočnenia vývozu a nebola priznaná v súvislosti s vyrobeným, vyprodukovaným, vyvezeným alebo prepraveným množstvom. 69. Na základe uvedených skutočností sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom pre žiadateľa počas ORP predstavuje 7,52 %. 70. Systém podpory vývozu investičného tovaru (ďalej len „EPCGS“) a) Právny základ 71. Podrobný opis systému EPCGS obsahuje kapitola 5 dokumentov FTP 04-09 a FTP 09-14 a kapitola 5 dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14. b) Oprávnenosť 72. Na tento systém sú oprávnení výrobcovia-vývozcovia, obchodníci-vývozcovia „naviazaní“ na podporných výrobcov a poskytovateľov služieb. c) Praktické vykonávanie 73. Pod podmienkou vývoznej povinnosti môže spoločnosť doviezť investičný tovar (nový aj použitý investičný tovar (z druhej ruky) nie starší ako 10 rokov) so zníženou sadzbou cla. Na tento účel indická vláda vydáva na žiadosť a po uhradení poplatku licenciu systému EPCGS. V tomto systéme sa ukladá znížená sadzba dovozného cla vo výške 3 %, uplatniteľná na všetok investičný tovar dovezený v rámci systému. Na účely splnenia vývoznej povinnosti sa dovezený investičný tovar musí použiť na výrobu určitého množstva vyvážaného tovaru počas určitého obdobia. Podľa dokumentu FTP 09-14 sa v rámci systému EPCGS investičný tovar môže dovážať aj s nulovou sadzbou cla, ale v takom prípade je obdobie na splnenie vývoznej povinnosti kratšie. 74. Držiteľ licencie systému EPCGS môže získavať investičný tovar aj z domácich zdrojov. V takom prípade môže domáci výrobca investičného tovaru využiť výhodu na bezcolný dovoz komponentov potrebných na výrobu takéhoto investičného tovaru. Domáci výrobca si v súvislosti s dodávkou investičného tovaru držiteľovi licencie systému EPCGS alternatívne môže uplatniť nárok na výhodu pre zamýšľaný vývoz. d) Záver k systému EPCGS 75. V rámci systému EPCGS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Zníženie cla predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže táto úľava znižuje jej príjem z cla, ktoré by v opačnom prípade bolo splatné. Okrem toho zníženie cla predstavuje výhodu pre vývozcu, pretože ušetrené clo z dovozu zlepšuje likviditu spoločnosti. 76. Systém EPCGS je ďalej zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, pretože takéto licencie sa nemôžu získať bez vývozného záväzku. Považuje sa preto za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písm. a) základného nariadenia. 77. Systém EPCGS nemožno považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Investičný tovar nepatrí do rozsahu pôsobnosti takýchto prípustných systémov, ako sa stanovuje v prílohe I bode i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vývozných výrobkov. e) Výpočet výšky subvencie 78. Výška subvencie sa vypočítala v súlade s článkom 7 ods. 3 základného nariadenia na základe nezaplateného cla za dovezený investičný tovar použitý v petrochemickom segmente a ostatných segmentoch, na ktoré spoločnosť dostala takéto výhody, rozloženého na obdobie, ktoré zodpovedá bežnému obdobiu odpisovania takéhoto investičného tovaru v príslušnom výrobnom odvetví. K tejto sume boli pridané úroky, aby sa zohľadnila plná hodnota zvýhodnenia v čase. Za primeranú na tento účel sa považovala komerčná úroková sadzba na pôžičky uplatňovaná žiadateľom na predaj počas obdobia revízneho prešetrovania. 79. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie prepočítala na obrat petrochemického odvetvia a ostatných odvetví z vývozu, na ktoré sa získali takéto výhody počas ORP, ako vhodný menovateľ, pretože subvencia závisí od uskutočnenia vývozu. 80. Sadzba subvencie stanovená pre tento systém počas ORP predstavuje 1,49 %. 81. Systém orientovaný na trh (ďalej len „FMS“) a) Právny základ 82. Podrobný opis systému FMS sa nachádza v odsekoch 3.9.1 až 3.9.2.2 dokumentu FTP 04-09 a odsekoch 3.14.1 až 3.14.3 dokumentu FTP 09-14 a v odsekoch 3.20 až 3.20.3 dokumentu HOP I 04-09 a v odsekoch 3.8 až 3.8.2 dokumentu HOP I 09-14. b) Oprávnenosť 83. Na takýto systém výhod je oprávnený akýkoľvek výrobca-vývozca alebo obchodník-vývozca. c) Praktické vykonávanie 84. V rámci tohto systému vývoz všetkých výrobkov do krajín oznámených podľa dodatku 37(C) dokumentov HOP I 04-09 a HOP I 09-14 má nárok na úver na clo rovnajúci sa 2,5 % až 3 % hodnoty FOB výrobkov vyvezených v rámci tohto systému. Určité druhy vývozných činností sú z tohto systému vylúčené, napr. vývoz dovážaného tovaru alebo prekladaného tovaru, zamýšľaný vývoz, vývoz služieb a obrat z vývozu jednotiek pôsobiacich v osobitných hospodárskych zónach/jednotiek orientovaných na vývoz. Z tohto systému sú vylúčené aj určité druhy výrobkov, napr. diamanty, vzácne kovy, rudy, obilniny, cukor a ropné produkty. 85. Úvery na clo v rámci systému FMS sú voľne prevoditeľné a platné 24 mesiacov od dátumu vydania príslušného osvedčenia o nároku na úver. Môžu sa použiť na uhradenie ciel pri následných dovozoch akýchkoľvek vstupných materiálov alebo tovarov vrátane investičného tovaru. 86. Osvedčenie o nároku na úver vydáva prístav, odkiaľ sa vývoz realizoval, po zrealizovaní vývozu alebo odoslaní tovaru. Pokiaľ žiadateľ poskytne orgánom kópie úplnej príslušnej vývoznej dokumentácie (napr. vývozný príkaz, faktúry, povolenia k preprave, potvrdenia o vykonaní bankového prevodu), indická vláda nemá žiadnu právomoc rozhodovať o udelení úverov na clo. d) Záver k systému FMS 87. V rámci systému FMS sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Úver na clo poskytnutý v rámci systému FMS predstavuje finančnú pomoc indickej vlády, keďže úver sa napokon použije na vyrovnanie dovozných ciel a tým zníži príjem indickej vlády z cla, ktoré by bolo v opačnom prípade splatné. Okrem toho, clo v rámci FMS poskytuje vývozcovi výhodu, pretože zlepšuje jeho likviditu. 88. Okrem toho je systém FMS zo zákona podmienený uskutočnením vývozu, a preto sa považuje za špecifický a podliehajúci vyrovnávacím opatreniam podľa článku 4 ods. 4 prvého pododseku písmena a) základného nariadenia. 89. Tento systém nie je možné považovať za prípustný systém vrátenia cla alebo za systém náhradného vrátenia cla v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) základného nariadenia. Nespĺňa prísne pravidlá ustanovené v prílohe I bode i), v prílohe II (definícia a pravidlá vrátenia cla) a v prílohe III (definícia a pravidlá náhradného vrátenia cla) základného nariadenia. Vývozca nemá žiadnu povinnosť skutočne spotrebovať tovar dovezený bez cla vo výrobnom procese a výška úveru sa nevypočítava vo vzťahu k skutočne využitým vstupným materiálom. Okrem toho neexistuje systém alebo postup, ktoré by potvrdzovali, ktoré vstupné materiály sa spotrebovali vo výrobnom procese vyvážaného výrobku alebo či k vyššej platbe dovozného cla došlo v zmysle bodu i) prílohy I a príloh II a III základného nariadenia. Vývozca má nárok na výhody v rámci systému FMS bez ohľadu na to, či vôbec dováža nejaké vstupné materiály. Na to, aby vývozca získal výhodu, stačí, aby jednoducho vyviezol tovar bez preukazovania, že vôbec došlo k dovozu nejakých vstupov. Teda dokonca aj vývozcovia, ktorí obstarávajú všetky svoje vstupné materiály na miestnej úrovni a nedovážajú žiadny tovar, ktorý sa môže použiť ako vstupný materiál, majú nárok na výhody v rámci systému FMS. Okrem toho, vývozca môže použiť úvery na clá v rámci systému FMS na účely dovozu investičného tovaru, i keď investičný tovar nie je zahrnutý do rozsahu pôsobnosti prípustných systémov vrátenia cla, ako sa stanovuje v prílohe I bod i) základného nariadenia, pretože sa nespotrebúva pri výrobe vyvážaných výrobkov. e) Výpočet výšky subvencie 90. Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam sa vypočítala na základe výhody priznanej príjemcovi na vývoz príslušného výrobku, pri ktorom sa zistilo, že ho žiadateľ počas ORP zaúčtoval na základe časového rozlíšenia ako príjem v čase vývoznej transakcie. V súlade s článkom 7 ods. 2 a ods. 3 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) prepočítala na obrat z vývozu príslušného výrobku počas ORP ako príslušný menovateľ, pretože subvencia je podmienená uskutočnením vývozu a nebola poskytnutá s ohľadom na vyrobené, vyprodukované, vyvezené alebo prepravené množstvá. 91. V súlade s článkom 7 ods. 1 písm. a) základného nariadenia sa v prípade uplatnenia odôvodnených nárokov poplatky, ktoré nevyhnutne vznikli v súvislosti so získaním subvencie, odpočítali od výšky takto zriadených úverov, aby sa dospelo k výške subvencie (čitateľ). 92. Sadzba subvencie stanovená v súvislosti s týmto systémom počas ORP pre žiadateľa predstavuje 0,87 %. 93. Systém orientovaný na výrobky 94. V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spoločnosť Reliance nezískala počas ORP žiadne výhody v rámci systému orientovaného na výrobky. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze. 95. Systém oslobodenia od dane z príjmu 96. V priebehu prešetrovania sa zistilo, že spoločnosť Reliance nezískala počas ORP žiadne výhody v rámci systému oslobodenia od dane z príjmu. Pri prešetrovaní preto nebolo potrebné podrobiť tento systém ďalšej analýze. 97. Systém investičných stimulov vlády Gudžarátu 98. Štát Gudžarát poskytuje oprávneným priemyselným podnikom stimuly v podobe oslobodenia a/alebo odkladu platenia dane z predaja a nákupu, aby podporil rozvoj priemyslu v hospodársky zaostalých oblastiach tohto štátu. a) Právny základ 99. Podrobný opis tohto systému uplatňovaného vládou Gudžarátu je uvedený v jej uznesení č. INC-1095/2000(3)/I z 11. septembra 1995, v oznámení finančného odboru vlády č. (GHN-43) VAT-2006/S.5(2)(2)-TH z 1. apríla 2006 a v pravidle 18A Pravidiel štátu Gudžarát týkajúcich sa dane z pridanej hodnoty (2006). b) Oprávnenosť 100. Využiť výhody v rámci tohto systému môžu spoločnosti, ktoré zriaďujú nový priemyselný závod alebo uskutočňujú rozsiahle rozšírenie existujúceho priemyselného závodu v zaostalých oblastiach. Existujú však vyčerpávajúce zoznamy neoprávnených priemyselných odvetví, ktoré zabraňujú spoločnostiam pôsobiacim v určitých oblastiach hospodárstva tieto stimuly využívať. c) Praktické vykonávanie 101. V rámci tohto systému musia spoločnosti investovať do zaostalých oblastí. Tieto oblasti, ktoré predstavujú určité územné celky štátu Gudžarát, sú zaradené do rôznych kategórií v závislosti od svojho hospodárskeho rozvoja, súčasne však existujú oblasti, ktoré sú z využívania týchto stimulačných systémov vylúčené, resp. k nim nemajú prístup. Hlavným kritériom pre stanovenie výšky stimulov je výška investície a oblasť, v ktorej sa podnik nachádza alebo sa bude nachádzať. 102. Stimuly sa môžu poskytnúť kedykoľvek, keďže nie sú stanovené žiadne časové obmedzenia, či už pre podanie žiadosti o stimuly alebo na splnenie kvantitatívnych kritérií. d) Záver 103. V rámci tohto systému sa poskytujú subvencie v zmysle článku 3 ods. 1 písm. a) bodu ii) a článku 3 ods. 2 základného nariadenia. Systém predstavuje finančnú pomoc vlády Gudžarátu, keďže poskytnuté stimuly, v tomto prípade oslobodenie od dane z predaja a nákupu, znižujú príjmy z daní, ktoré by boli v opačnom prípade splatné. Tieto stimuly okrem toho poskytujú spoločnosti výhodu, pretože zlepšujú jej finančnú situáciu, keďže dane, ktoré by boli v opačnom prípade splatné, sa neplatia. 104. Tento systém je okrem toho regionálne špecifický v zmysle článku 4 ods. 2 písm. a) a článku 4 ods. 3 základného nariadenia, pretože ho môžu využívať iba určité spoločnosti, ktoré investovali v určitých vymedzených geografických oblastiach v pôsobnosti príslušného štátu. Nemôžu ho využívať spoločnosti so sídlom mimo týchto oblastí, pričom výška zvýhodnenia sa navyše líši v závislosti od príslušnej oblasti. 105. Systém investičných stimulov vlády Gudžarátu preto podlieha vyrovnávacím opatreniam. e) Výpočet výšky subvencie 106. Žiadateľ tvrdil, že už nie je oprávnený využívať výhody poskytované v rámci systému investičných stimulov vlády Gudžarátu pre jeden zo svojich závodov. Prešetrovaním sa toto tvrdenie potvrdilo. V prípade ďalšieho závodu oprávnenosť spoločnosti skončila počas súčasného prešetrovania. Pri výpočte výšky subvencie sa preto nevzali do úvahy subvencie poskytnuté na činnosť týchto závodov. 107. Výška subvencie sa vypočítala na základe sumy dane z predaja a nákupu obvykle splatnej počas obdobia revízneho prešetrovania, ktorá však na základe tohto systému zostala nezaplatená. V súlade s článkom 7 ods. 2 základného nariadenia sa táto výška subvencie (čitateľ) prepočítala na celkový predaj počas obdobia revízneho prešetrovania ako vhodný menovateľ, pretože subvencia nezávisí od uskutočnenia vývozu a nebola priznaná v súvislosti s vyrobeným, vyprodukovaným, vyvezeným alebo prepraveným množstvom. Získaná sadzba subvencie sa rovnala 0,31 %. 108. Výška subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam 109. Výška celkových subvencií podliehajúcich vyrovnávacím opatreniam stanovená v súlade s ustanoveniami základného nariadenia, vyjadrená ad valorem , sa pre žiadateľa rovná 10,73 %. Táto výška subvencovania prekračuje minimálnu prahovú hodnotu uvedenú v článku 14 ods. 5 základného nariadenia. 110. Preto sa usudzuje, že podľa článku 18 základného nariadenia poskytovanie subvencií počas ORP pokračovalo. 111. Pretrvávajúci charakter zmenených okolností so zreteľom na subvencovanie 112. V súlade s článkom 19 ods. 2 základného nariadenia sa preskúmalo, či sa okolnosti, pokiaľ ide o subvencovanie, počas ORP významne zmenili. 113. Zistilo sa, že spoločnosť Reliance počas ORP naďalej využívala výhody subvencovania zo strany indickej vlády, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam. Navyše, sadzba subvencovania zistená počas tohto preskúmania je nižšia ako sadzba stanovená počas posledného revízneho prešetrovania. Nie je k dispozícii žiadny dôkaz svedčiaci o tom, že tieto systémy budú v blízkej budúcnosti prerušené alebo ukončené alebo že budú zavedené nové systémy. 114. Keďže sa preukázalo, že spoločnosť dostáva nižšie subvencie ako predtým a že bude pravdepodobne naďalej dostávať subvencie nižšie ako tie, ktoré sa stanovili v predchádzajúcom revíznom prešetrovaní, konštatuje sa, že účinky zachovania existujúceho opatrenia presahujú výšku subvencovania spôsobujúceho ujmu, ktoré podlieha vyrovnávacím opatreniam, a že úroveň opatrení by sa preto mala zmeniť takým spôsobom, aby zohľadňovala nové zistenia. 115. VYROVNÁVACIE OPATRENIA A ANTIDUMPINGOVÉ OPATRENIA 116. Vyrovnávacie opatrenia 117. V súlade s ustanoveniami článku 19 základného nariadenia a s dôvodmi tohto čiastočného predbežného preskúmania uvedenými v oznámení o začatí preskúmania sa zistilo, že rozpätie subvencovania v súvislosti so žiadateľom sa znížilo z 13,8 % na 10,7 %, a preto je potrebné zodpovedajúcim spôsobom zmeniť sadzbu vyrovnávacieho cla uloženého tomuto vyvážajúcemu výrobcovi nariadením (ES) č. 1286/2008. 118. Zmenená sadzba vyrovnávacieho cla by sa mala stanoviť na úrovni novej miery subvencovania, ktorá sa zistila počas súčasného preskúmania, keďže rozpätia ujmy vypočítané v pôvodnom antisubvenčnom prešetrovaní sú naďalej vyššie. 119. V pôvodnom prešetrovaní sa v záujme predchádzania vyššiemu výberu cla v dôsledku fluktuácií cien PET spôsobených kolísaním cien surovej ropy rozhodlo, že opatrenia by mali mať podobu osobitného cla. Dospelo sa k záveru, že tento prístup by sa z rovnakého dôvodu mal uplatniť aj v tomto preskúmaní. Zmenená sadzba osobitného cla sa preto rovná 90,4 EUR za tonu. 120. Antidumpingové opatrenia 121. Zmena sadzby vyrovnávacieho cla bude mať vplyv na konečné antidumpingové clo uložené na dovoz PET vyrobeného spoločnosťou Reliance, ktoré bolo uložené nariadením (ES) č. 192/2007. 122. Vo všetkých predchádzajúcich prešetrovaniach bolo antidumpingové clo upravené s cieľom predísť dvojitému započítavaniu účinkov výhod z vývozných subvencií. V článku 14 ods. 1 základného antidumpingového nariadenia a článku 24 ods. 1 základného antisubvenčného nariadenia sa v tejto súvislosti stanovuje, že žiaden výrobok súčasne nepodlieha antidumpingovým aj vyrovnávacím opatreniam, ktoré majú riešiť tú istú situáciu spôsobenú dumpingom alebo subvencovaním vývozu. V predchádzajúcich prešetrovaniach ako aj v súčasnom čiastočnom predbežnom preskúmaní sa zistilo, že niektoré z prešetrovaných systémov subvencovania, v prípade ktorých sa zistilo, že podliehajú vyrovnávacím opatreniam, predstavujú vývozné subvencie v zmysle článku 4 ods. 4 písm. a) základného antisubvenčného nariadenia. V súvislosti s ostatnými systémami subvencovania, a najmä v prípade systému investičných stimulov vlády Gudžarátu, neboli predložené žiadne dôkazy ani argumenty, z ktorých by vyplývalo, či a do akej miery, sa tie isté subvencie vyrovnávajú dva razy, keď sú na rovnaký dovážaný výrobok súčasne uložené antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia. Konkrétne, neboli predložené žiadne dôkazy o tom, že vývozná cena výrobku sa v dôsledku systému investičných stimulov vlády Gudžarátu znížila iným spôsobom ako cena výrobkov predávaných na domácom trhu. Systém investičných stimulov vlády Gudžarátu teda ovplyvňuje ceny, za ktoré výrobca predáva svoj tovar na domácom trhu a na vývozných trhoch, rovnakým spôsobom a v rovnakej miere. 123. Tieto subvencie ako také ovplyvnili vývoznú cenu žiadateľa, a teda viedli k vyššiemu dumpingovému rozpätiu. Inými slovami, konečné dumpingové rozpätia stanovené v pôvodnom antidumpingovom prešetrovaní boli čiastočne spôsobené existenciou vývozných subvencií. 124. Sadzby konečného antidumpingového cla pre žiadateľa sa preto musia teraz upraviť tak, aby sa zohľadnila zmenená úroveň výhod získaných na základe vývozných subvencií počas ORP v rámci tohto čiastočného predbežného prešetrovania, a aby sa zohľadnilo skutočné dumpingové rozpätie zachované po uložení upraveného konečného vyrovnávacieho cla, ktorým sa vyrovnáva účinok vývozných subvencií. 125. Inými slovami, na účely úpravy predtým stanovených dumpingových rozpätí bude potrebné zohľadniť novú výšku subvencovania. 126. Sadzba antidumpingového cla uložená spoločnosti Reliance by teda mala predstavovať 132,6 EUR za tonu. 127. Žiadateľ ako aj ostatné zainteresované strany boli informovaní o skutočnostiach a úvahách, na základe ktorých sa zamýšľalo navrhnúť ukončenie prešetrovania, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Časť tabuľky týkajúca sa spoločnosti Reliance Industries Ltd. v odseku 2 článku 1 nariadenia (ES) č. 193/2007 sa nahrádza týmto: Krajina | Spoločnosť | Vyrovnávacie clo (EUR/t) | Doplnkový kód TARIC | India | Reliance Industries Ltd | 90,4 | A181 | Článok 2 Časť tabuľky týkajúca sa spoločnosti Reliance Industries Ltd. v odseku 2 článku 1 nariadenia (ES) č. 192/2007 sa nahrádza týmto: Krajina | Spoločnosť | Antidumpingové clo (EUR/t) | Doplnkový kód TARIC | India | Reliance Industries Ltd | 132,6 | A181 | Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Za Radu predseda[pic][pic][pic] [1] Ú. v. EÚ L 188, 18.7.2009, s. 93. [2] Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 1. [3] Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2007, s. 34. [4] Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 1. [5] Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 21. [6] Ú. v. EÚ L 59, 27.2.2007, s. 1. [7] Ú. v. ES L 301, 30.11.2000, s. 88, [8] Ú. v. EÚ C 151, 10.6.2010, s. 17. [9] Ú. v. EÚ C 151, 10.6.2010, s. 15. [10] Ú. v. EÚ L 343, 22.12.2009, s. 51.