15. zastáva názor, žeškody spôsobené nedávnymi udalos ťami e šte viac zdôraz ňujú skuto čnosť,že zmier-
nenie bude ove ľa menej nákladné ako následky globálneho otep ľovania; taktie žuznáva, že mnohé z politík
požadovaných v záujme zastavenia nebezpe čných klimatických zmien prinesú úspech, pokia ľide o zní ženie
závislosti v oblasti ropy, zlep šenie kvality ovzdu šia a vytvorenie zásob;
16. po žaduje, aby sa posilnila politika v oblasti lesného hospodárstva na úrovni Únie jej zvy šovaním jej
významu v multifunk čnej úlohe európskeho po ľnohospodárstva, s dvojakým zámerom: zachovanie a
zamestnávanie vidieckeho obyvate ľstva a rozhodné, podstatné roz širovanie zalesnených oblastí;
17. vyzýva Komisiu, aby mo žnosťspolufinancovania technického zariadenia vrátane lietadiel na predchá-
dzanie lesným po žiarom a ich likvidáciu zahrnula ako odôvodnený výdavok v rámci príslu šných finan čných
nástrojov;
18. po žaduje prísnej šie tresty za trestné činy, ktoré znehodnocujú životné prostredie, a najmä také, ktoré
súvisia so zakladaním lesných po žiarov;
19. po žaduje, aby sa okrem opatrení v oblasti urbanistického plánovania, ktoré bránia špekuláciám
s pôdou spálenou lesnými po žiarmi, prijali ďalšie typy opatrení, aby znovu osídlenie postihnutých oblastí a
riadna starostlivos ťvlastníkov o údr žbu lesov boli povinné;
20. vyzýva Komisiu, aby zvý šila zdroje na výskum v oblasti predchádzania záplavám a koordinovala
výskum, ktorý v tejto oblasti u žuskuto čňujú jednotlivé členské štáty, aby sa čo najskôr mohla uplat ňovať
koherentná energetická a dopravná politika v oblasti prechádzania rizikám;
21. zaväzuje sa, že podnikne potrebné kroky na zabezpe čenie toho, aby sa na úrovni Spolo čenstva prijala
strednodobá a dlhodobá perspektívna stratégia v oblasti lesných po žiarov;
22. vyzýva konferenciu predsedov, aby:
—poverila Výbor pre regionálny rozvoj, Výbor pre po ľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a Výbor pre
životné prostredie, verejné zdravie a bezpe čnosťpotravín vypracovaním iniciatívnej správy
op o žiaroch, suchu a záplavách, a to na základe postupu spolupráce,
—pripravila spolo čné vypo čutie o po žiaroch, suchách a záplavách,
—schválila oficiálnu náv števu oblastí v strednej a ju žnej Európe postihnutých tohtoro čnými prírodnými
pohromami;
23. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, vládam členských štátov
postihnutých po žiarmi a miestnym orgánom v postihnutých oblastiach.
P6_TA(2005)0335
Základné usmernenia pre udr žateľný európsky cestovný ruch
Uznesenie Európskeho parlamentu o nových perspektívach a nových výzvach pre trvalo udr žateľný
európsky cestovný ruch (2004/2229(INI))
Európsky parlament ,
—so zrete ľom na oznámenie Komisie z 21. novembra 2003 o základných usmerneniach pre udr žateľný
rozvoj európskeho cestovného ruchu (KOM(2003)0716),
—so zrete ľom na uznesenie Rady z 21. mája 2002 o budúcnosti európskeho cestovného ruchu (1),
(1) Ú. v. ES C 135, 6.6.2002, s. 1.17.8.2006 SK C 193 E/325 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
—so zrete ľom na svoje uznesenie zo 14. mája 2002 o ústretovom prístupe k budúcnosti európskeho
cestovného ruchu (1),
—so zrete ľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
—so zrete ľom na správu Výboru pre dopravu a cestovný ruch a na stanovisko Výboru pre kultúru a
Výboru pre regionálny rozvoj (A6-0235/2005),
A. ke ďže Európa je hlavnou svetovou turistickou destináciou; ke ďže turistické a cestovné slu žby sa priamo
podie ľajú na HDP Európskej únie najmenej 4 % a priamo zabezpe čujú viac ako sedem miliónov pra-
covných miest; ke ďže na poskytovaní slu žieb cestovného ruchu sa zú častňujú viac ako dva milióny
podnikov, z ktorých ve ľkú vä čšinu tvoria malé a stredné podniky,
B. ke ďže roz šírenie Únie o nové členské štáty s vysokým potenciálom cestovného ruchu prispeje k tomu,
že hospodársky význam tohto odvetvia a jeho dôle žitosťpre európsky hospodársky rast sa e šte zvý ši;
keďže rozmach cestovného ruchu v nových členských štátoch by mal prispie ťk zvý šeniu hospodár-
skeho rastu týchto štátov o 3 % HDP a k vytvoreniu troch miliónov nových pracovných miest,
C. ke ďže demografické trendy v EÚ zachytávajú postupné starnutie populácie, skuto čnosť, ktorá so sebou
v budúcnosti prinesie roz šírenie trhu cestovného ruchu pre star ších ob čanov, ktorí sa zaujímajú
o dlhodobé sezónne pobyty a mimo sezónne cestovanie, najmä na juh a ktorá ovplyvní sociálne azdravotné slu žby a trh s nehnute ľnosťami,
D. ke ďže cestovný ruch v rámci Európy prispieva k spoznávaniu európskych kultúr a dedi čstva a tým
posil ňuje u ob č
anov EÚ pocit spolo čnej identity a spolo čného osudu,
E. ke ďže cestovný ruch nepredstavuje v sú časnosti samostatnú politiku Spolo čenstva a v súlade
s princípom subsidiarity patrí predov šetkým do oblasti pôsobnosti členských štátov,
F. ke ďže cestovný ruch je v šak ovplyv ňovaný ve ľkým mno žstvom politík, ktoré spadajú do pôsobnosti
Spolo čenstva a to znamená, že by mu mala by ťvenovaná vä čšia pozornos ťna úrovni Únie, ale napriek
rôznym prijatým opatreniam sa na toto odvetvie neprihliada v takej miere, akú by si v ďaka svojmu
významu zasluhovalo,
G. ke ďže cestovný ruch priamo prispieva k rozvoju území, mô že tie žpôsobi ťna faktory udr žateľnosti
medziregionálnej súdr žnosti a rovnováhu, čo znamená že politiky Únie musia by ťdostato čne koordi-
nované pomocou súvislých a ucelených programov,
H. ke ďže cestovný ruch pomáha vytvára ťvnútorný dopyt po kvalitných slu žbách, ktorý by mohol prispie ť
k výraznému o živeniu európskeho hospodárstva; ke ďže cestovný ruch na európskej úrovni a slu žby
poskytované európskymi prevádzkovate ľmi by mali predstavova ťcelosvetovú záruku kvality, bezpe č-
nosti, pô žitku a práv spotrebite ľa, a tým zvý šiťkonkurencieschopnos ťodvetvia,
I. ke ďže sa udr žateľný cestovný ruch sna ží zmierni ťsvoje dôsledky na zdroje a vytvori ťv Spolo čenstve
materiálne a nemateriálne hodnoty a tak sú časne podporova ťproces stáleho zlep šovania oblastí a infra-
štruktúry, v ktorých sa má cestovný rozvoj uskuto čňovať,
Konkurencieschopnos ťa kvalita slu žieb
1. kon štatuje, že cestovný ruch výrazne prispieva k hospodárskemu rastu, k zamestnanosti a k rozvoju
nových komunika čných a informa čných technológií a z tohto dôvodu je ťažiskom lisabonského procesu;
2. domnieva sa, že cestovný ruch je jedným z hospodárskych odvetví s najvä čším potenciálom pre rast a
vytváranie nových pracovných miest, predov šetkým pre mladých ľudí a ženy; pripomína tie ž,že ide
o hospodárske odvetvie, ktoré sa skladá z ve ľkého mno žstva činností s rozdielnymi výrobnými znakmi a
vysokou pracovnou intenzitou, v ktorom sa mô žu uplatni ťpovolania rozdielne z typologického h ľadiska,
ako aj z h ľadiska stup ňašpecializácie;
(1) Ú. v. EÚ C 180 E, 31.7.2003, s. 138.C 193 E/326 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
3. zdôraz ňuje, že pokia ľvu rčitých regiónoch dosiahol cestovný ruch nadmerný rozvoj, neúmerne za ťa-
žujúc miestne obyvate ľstvo a životné prostredie, iné regióny majú rozsiahly nedostato čne rozvinutý poten-
ciál cestovného ruchu;
4. pripomína vysoko konkuren čné prostredie cestovného ruchu na medzinárodnej úrovni, oslabenie častí
trhu ovládaných európskymi turistickými operátormi a ohrozenie postavenia Európy na svetovej úrovni;
5. zdôraz ňuje, že hospodársky rast a rozvoj trhov ako Brazília, Čína, India a Rusko vytvoria významný
dodato čný dopyt a že európsky cestovný ruch a operátori budú musie ťbyťv dobrej pozícii, aby na tento
dopyt dokázali reagova ť;
6. zdôraz ňuje, že je dôle žité dba ťo to, aby európske právne predpisy na jednej strane chránili spotrebi-
teľa, na druhej strane tie žvytvárali priaznivé prostredie vedúce k úspechu európskeho sektora cestovného
ruchu najmä podporou kvalitných slu žieb;
7. pova žuje za ve ľmi dôle žité doplni ťvnútorný trh so slu žbami v cestovnom ruchu a dosiahnu ťskuto čne
rovnoprávne zaobchádzanie s prevádzkovate ľmi v cestovnom ruchu; navrhuje na tento ú čel zavies ťv celom
Spolo čenstve v spolupráci s daným odvetvím klasifikáciu slu žieb v cestovnom ruchu, ktorá by sa pou žívala
najmä na kategorizáciu ubytovacích zariadení; domnieva sa tie ž,že by sa mali prija ťopatrenia na jasné
určenie a zosúladenie profesijných profilov v odvetví cestovného ruchu tak, aby sa vyhlo zbyto čnému zdvo-
jeniu a aby sa zaru čila transparentnej šia slu žba, ktorá by nemýlila u žívate ľov;
8. vyzýva Radu, aby obnovila prácu na navrhovanej revízii smernice Rady, ktorou sa mení a dop ĺňa
smernica 77/388/EHS v súvislosti s osobitným systémom pre agentov cestovných kancelárií(KOM(2002)0064); znovu vyjadruje svoju podporu snahám o zjednodu šenie tohto osobitného systému
DPH a o udr žanie konkurencieschopného postavenia prevádzkovate ľov so sídlom v Európskej únii vo či
prevádzkovate ľom z tretích krajín; naliehavo vyzýva Radu, aby uzavrela rozhodovací proces o návrhu smer-
nice Rady, ktorou sa mení a dop ĺňa smernica 77/388/EHS týkajúca sa zní ženia sadzby dane z pridanej
hodnoty (KOM(2003)0397), s cie ľom umo žniťvšetkým členským štátom štruktúrované uplat ňovanie zní že-
ných hodnôt DPH pre re štaurácie tak, ako to u žplatí pre iné činnosti súvisiace s cestovným ruchom, ako
napríklad s ubytovaním po čas dovolenky, prenájmom miest v kempingoch, s hotelmi a zábavnými parkami;
9. zaväzuje sa podpori ťkaždý návrh Komisie na podporu malých a stredných podnikov oblasti remesiel,
ako napríklad návrh na ozna čenie pôvodu tovaru pre nepotravinové výrobky pochádzajúce z remeselnej
výroby;
10. pripomína, že rozvoj vidieckeho cestovného ruchu je významným predpokladom pre dosiahnutie
cieľov reformy spolo čnej po ľnohospodárskej politiky kdeko ľvek po ľnohospodári chcú poskytova ťubytovanie
a stravovanie aby tak zvý šili príjmy podniku, zabezpe čenie zotrvania po ľnohospodárov vo vidieckych obla-
stiach, ochrana krajiny a udr žanie kultúrnej identity po ľnohospodárskeho prostredia podporou miestnych
tradícií a miestnych vínnych a gastronomických
špecialít;
11. pripomína nevyhnutnos ťzavádza ťvšetky druhy partnerstiev, napríklad partnerstvo s Európskym stre-
diskom pre rozvoj odborného vzdelávania (CEDEFOP) s cie ľom podpori ťzamestnanos ť, vzdelávanie a pro-
fesionalitu v cestovnom ruchu, a tak ponúknu ťreálne perspektívy kariéry profesionálnym prevádzkovate ľom;
znížiťnegatívne vplyvy spôsobené nestálos ťou sezónnych pracovných síl a zabezpe čiťkvalitu slu žieb prispô-
sobenú novým tendenciám a rastúcim po žiadavkám dopytu; tie žpoukazuje na to, žej e žiaduce výraznej šie
zohľadniťsektor cestovného ruchu pri rozvoji európskych programov pre mobilitu u čiteľov a študentov na
úrovni odborného, ako aj univerzitného vzdelávania pri čom kladie dôraz predov šetkým na podporu špeci-
fických programov celo životného vzdelávania, ktoré sa prispôsobujú podmienkam zamestnancov a zamest-
nanký ň;
12. zdôraz ňuje význam vzdelávania v cestovnom ruchu a teda potrebu podporova ťodborné vzdelávanie,
ďalšie vzdelávanie a kvalifikáciu zamestnancov v cestovnom ruchu a zlep šiťponuku, ktorá v tejto súvislosti
existuje s cie ľom podpori ťvyvá žený a trvalo udr žateľný rozvoj cestovného ruchu;17.8.2006 SK C 193 E/327 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
13. žiada Komisiu, aby preverila mo žnosťvybudova ťšpeciálnu vzdelávaciu sie ťv oblasti cestovného
ruchu, najmä v u žprebiehajúcich programoch Spolo čenstva (Erasmus), ktorá by dokázala by ťsúčinná
s opatreniami na dosiahnutie zamestnanosti a prepojenia vzdelávacích zariadení;
14. domnieva sa, že treba vymedzi ťpráva spotrebite ľov v oblasti cestovného ruchu a posilni ťich ochranu
stanovením nových mo žností ochrany, medzi ktoré patria zmierovacie slu žby pre turistov; vyzýva Komisiu a
príslu šné zoskupenia, aby na európskej úrovni podporili reprezentatívnos ťorgánov zastupujúcich turistov
ako spotrebite ľov; vyzýva tie žKomisiu, aby zvá žila vypracovanie „turistického balíka “, ktorý by obsahoval
revíziu existujúcich smerníc súvisiacich s právami spotrebite ľov v oblasti cestovného ruchu (1), ako aj nové
opatrenia, ktorými je mo žné zlep šiťochranu spotrebite ľa a kvalitu noriem v slu žbách cestovného ruchu
(najmä v oblasti hotelierstva a organizovania zájazdov), pri čom treba v ždy zoh ľadniťvývoj na strane ponuky
(elektronický predaj);
15. zdôraz ňuje,že je potrebné, aby členské štáty lep šie koordinovali podmienky vstupu štátnych príslu š-
níkov tretích krajín na územie EÚ, a tým zabezpe čili zladenie prístupu k prílivu turistov a ich pohybu v EÚ;
Bezpe čnosťa istota v cestovnom ruchu
16. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na európskej úrovni zriadili kontaktnú skupinu, ktorá by zdru-
žovala členské štáty a prevádzkovate ľov v oblasti cestovného ruchu s cie ľom koordinova ťinformácie
o riadení zdravotných kríz, prírodných katastrôf alebo teroristických útokov, ako aj o problémoch osobnej,právnej a trestnej neistoty (zadr žania, únosy, at ď.) ako aj –na základe hodnotení nedávnych kríz –navrhova ť
opatrenia na zabezpe čenie rýchlej a koordinovanej reakcie na ochranu európskych turistov a na podporu
prevádzkovate ľov postihnutých týmito udalos ťami;
17. vyzýva Komisiu, aby vyhodnotila ú činnos ťodporú čania Rady o po žiarnej bezpe čnosti v hoteloch (
2)
(správa Komisie o uplat ňovaní odporú čania Rady z 22. decembra 1986 o po žiarnej bezpe čnosti v hoteloch)
(KOM(2001)0348) a podporila na európskej úrovni dobrovo ľné normy týkajúce sa opatrení na zlep šenie
aspektov bezpe čnosti slu žieb v cestovnom ruchu, vrátane tých, ktoré sa týkajú európskych kempingov a
sprievodcovských slu žieb pri dobrodru žných alebo nebezpe čných výletoch alebo činnostiach; vyzýva Komi-
siu, aby v prípade potreby predlo žila nový návrh;
18. pripomína ve ľký podiel žien zamestnaných v sektore cestovného ruchu a v súvislosti s tým zdôraz-
ňuje potrebu nielen politík, ktoré podporujú vzdelávanie zamestnanký ň, príle žitosti, rozvoj kariéry a zavá-
dzanie primeraných pracovných podmienok, ale aj prijatie pozitívnych opatrení na podporu podnikania žien
v tomto sektore;
19. zastáva názor, že Komisia by mala koordinova ťzavádzanie siete na výmenu osved čených postupov
medzi organizáciami, ktoré sa venujú rizikovým športom a aktivitám vo vo ľnom čase a poskytovanie infor-
mácií o prevencii a riadení príslu šných rizík, najmä so zameraním na mláde ž; preto vyzýva Komisiu, aby
v tejto súvislosti preverila, či je vhodné po žadova ťod prevádzkovate ľov takýchto druhov rizikových aktivít
maximálnu transparentnos ťa profesionalitu a uzatvorenie povinného poistenia;
20. vyzýva Komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi s cie ľom zlep šiťprevádzku európskeho čísla
pre núdzové volanie 112 na prospech v šetkých ob čanov, ale predov šetkým turistov, so zrete ľom na jazykové
a technické výhody a na mo žnosťrýchlej reakcie pri pou žívaní slu žieb linky 112;
Nové iniciatívy trvalo udr žateľného cestovného ruchu
21. víta návrhy Komisie v oblasti trvalo udr žateľného cestovného ruchu obsiahnuté v jej oznámení
„Základné usmernenia pre udr žateľnosťeurópskeho cestovného ruchu “(KOM (2003)0716);
22. pova žuje cestovný ruch za spôsob zhodnotenia dedi čstva životného prostredia, ktorý mô že pokáza ť
na aspekty jeho zachovania a ochrany;
(1) Smernica 90/314/EHS o balíku cestovných slu žieb (Ú. v. ES L 158, 23.6.1990, s. 59) a smernica 94/47/ES o práve na
časovo vymedzené u žívanie nehnute ľností (Ú. v. ES L 280, 29.10.1994, s. 83).
(2) Ú. v. ES L 384, 31.12.1986, s. 60.C 193 E/328 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
23. poukazuje na nebezpe čenstvá hromadného cestovného ruchu, ktorý pri neregulovanom roz šírení
prepravnej a ubytovacej kapacity a pri sezónnej koncentrácii turistov ohrozuje miestnu prírodnú a sociál-no-hospodársku rovnováhu; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala a poskytla správu o ú činnosti ur čitých
užpoužívaných opatrení (ako napríklad moratóriá) alebo iných nových opatrení s cie ľom odoláva ťtýmto
nerovnová žnym stavom a kompenzova ťich; vyzýva Komisiu, aby vyvinula iniciatívy na odstránenie sú časnej
nerovnováhy medzi destináciami, ktoré sú pre ťažené a tými, ktoré sú doteraz málo známe, pri čom ale majú
značný ekologický alebo historický a umelecký význam a nachádzajú sa v rovnakom turistickom regióne;
24. kon štatuje, že v regiónoch s krátkou a intenzívnou sezónou cestovného ruchu a slabým mimosezón-
nym obdobím úrove ňzamestnanosti v tomto sektore výrazne kolí še,čo znemo žňuje poskytova ťslužby
trvalo vysokej kvality; zastáva názor, že sa preto musí vyvinú ťúsilie na poskytovanie udr žateľnejších a
konzistentnej ších slu žieb; vyzýva Komisiu, aby zvá žila prostriedky kompenzácie nedostato čného vyu žitia
pracovnej sily, kapitálu a slu žieb vyplývajúcich zo sezónneho charakteru práce v tomto sektore;
25. vyzýva Komisiu, aby sa sna žila o koordináciu vnútro štátnych právnych predpisov týkajúcich sa prázd-
nin, aby sa tak mohlo dosiahnu ťrovnomernej šie vy ťaženie príjazdových trás a turistickej infra štruktúry, ako
aj ú činnej šie a udr ž
ateľnejšie nasadenie ľudských zdrojov na základe zmen šenia sezónnych výkyvov
v zamestnanosti;
26. zdôraz ňuje, že je potrebné, aby v šetky strany v sektore podnikli kroky na získanie nového dopytu
mimo sezóny na roz šírenie náv štev po čas celého roka a na zlep šenie vyu žívania hotelových a ubytovacích
zariadení; s týmto cie ľom poukazuje na pozitívny ohlas konferen čného a obchodného cestovného ruchu,
zdravotného a kúpe ľného cestovného ruchu, pamiatkového cestovného ruchu, kultúrneho cestovného ruchu
vo v šetkých podobách, gastronomického, prírodovedného, športového, duchovného, historického a
s jazykom spojeného cestovného ruchu, nábo ženského cestovného ruchu, sociálneho cestovného ruchu at ď.;
27. zdôraz ňuje nevyhnutnos ťzriadi ťslužby pre riadenie a prerozdelenie prílivu turistov v priestore a
včase, najmä organizovaním mobility cestovného ruchu v destináciách, ktoré sú pre ťažené a žna maximálnu
kapacitu;
28. domnieva sa tie ž,že postupné starnutie obyvate ľstva povedie k zvý šeniu po čtu mimosezónnych
turistov; vyzýva Komisiu, aby podporila rozvoj cestovného ruchu pre star ších ob čanov v rámci Európskej
únie, ako aj spoluprácu medzi členskými štátmi v tejto oblasti a uprednostnila pritom výmenu a prijatie
skupín star ších ob čanov z iných krajín mimo hlavnej sezóny; domnieva sa, že táto činnos ťby sa mala
vníma ťako príle žitosťna vytvorenie lep šej spolupráce medzi severom a juhom; vyzýva Komisiu, aby spustila
mimosezónny program cestovného ruchu „tretieho veku “, ktorý pomô že zlep šiťkvalitu života star ších ob ča-
nov, vytvori ťpracovné príle žitosti a vyvola ťdopyt a rast v európskom hospodárstve; navrhuje, aby sa tento
program nazýval „Ulysses “;
29. kon štatuje, žek a ždý európsky ob čan má právo by ťturistom a že by sa preto mali prija ťvhodné
opatrenia, ktoré by zabezpe čili,že kategórie u žívate ľov s osobitnými potrebami mô žu toto právo uplatni ť;
v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby predlo žila podobnú iniciatívu na sprístupnenie zariadení, vybavenia,
služieb a trás cestovného ruchu a vo ľného času pre osoby so zní ženou pohyblivos ťou a zabezpe čila im
dostato čnú publicitu; zdôraz ňuje dôle žitosťprijatia vhodných opatrení na vy školenie pracovníkov, ktorí pri-
jímajú a pomáhajú star ším a postihnutým turistom a potrebu pomoci pri príprave a roz širovaní reklamy
cestovného ruchu, ku ktorej tieto rôzne kategórie u žívate ľov budú ma ťprístup;
30. uznáva prínos putovného cestovného ruchu, ako napríklad karavaningu, k zmier ňovaniu negatívnych
vplyvov masového cestovného ruchu rozpty ľovaním koncentrácie turistov; zdôraz ňuje potrebu podporova ť
opatrenia, ktorých cie ľom je prispieva ťk jeho rozvoju, najmä vyrie šením nedostatku vhodných parkovacích
zariadení a poskytovaním multifunk čných plôch a skladovacích zariadení pre obytné prívesy a obytné auto-
mobily na území Spolo čenstva;
31. víta iniciatívu oznámenú Komisiou, ktorá sa vz ťahuje na uskuto čňovanie Agendy 21 v oblasti európ-
skeho cestovného ruchu; odporú ča zamera ťtento program predov šetkým na riadenie a podporu miestnych
agend 21 s vyu žitím ukazovate ľov trvalo udr žateľného cestovného ruchu, ako aj na koordináciu postupu
včlenských štátoch pri výmene osved čených postupov trvalo udr žateľného cestovného ruchu;17.8.2006 SK C 193 E/329 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
32. víta vznik verejno-súkromného partnerstva, ktoré umo žnila Skupina pre trvalo udr žateľný cestovný
ruch; žiada aby sa mohol zú častňovaťna prácach Skupiny a bol o týchto prácach v ich priebehu informo-
vaný v súvislosti s prípravou Agendy 21 pre trvalo udr žateľný európsky cestovný ruch; zastáva názor, že
účasťorganizácií z tohto sektora na analýze, plánovaní, doh ľade a hodnotení politiky cestovného ruchu na
rôznych úrovniach musí by ťhlavným a základným princípom;
33. zdôraz ňuje základnú úlohu vzdelávania v propagácii zodpovedného cestovného ruchu; vyzýva Komi-
siu, aby sa vo svojich programoch po roku 2006 viacej zamerala na výmenné vzdelávacie, poznávacie adobrovo ľné akcie, ktorých cie ľom je vyvola ťzáujem mláde že o kultúru a miestne dedi čstvo turistických a
rekrea čných oblastí s cie ľom podpori ťturistiku ob čanov, ktorá by re špektovala miestnych obyvate ľov a
miestne prostredia; odporú ča Komisii podporova ťaj proces získavania a transferu vedomostí a inovácií
medzi podnikate ľmi v oblasti cestovného ruchu;
34. v súvislosti s po žiadavkou zodpovedného cestovného ruchu opakovane žiada Komisiu a členské štáty,
aby pou žili odrádzajúce sankcie pre agentúry a hotelové siete, ktoré podporujú sexuálny turizmus a vykori-
sťovanie detí;
35. nazdáva sa, že priemysel cestovného ruchu zohráva pre hospodársky rozvoj krajín oblasti Stredo-
zemného mora významnú úlohu a predstavuje prostriedok zblí ženia v rámci kultúrneho dialógu; žiada,
aby sa v rámci barcelonského procesu preverila mo žnosťvytvorenia programu výmeny a vzdelávania
zamestnancov cestovného ruchu regiónov Stredozemného mora;
36. zdôraz ňuje nevyhnutnos ť
vyvá ženej normy v oblasti ekologických ozna čení v súvislosti s trvalo udr-
žateľným cestovným ruchom a podporuje ďalšie iniciatívy, ktoré prispievajú k lep šej integrácii miestnych
sociálnych a hospodárskych záujmov, ochrane klímy, re špektovaniu miestneho prírodného prostredia, šetre-
niu energiou, k vodnému a odpadovému hospodárstvu, k trvalo udr žateľnej intermodálnej mobilite, at ď.;
37. vyzýva Komisiu k podpore programov, pomocou ktorých mo žno integrova ťkonkrétne vedomosti
o udr žateľnosti do vyu čovacích metód pri vzdelávaní a doplnkovom vzdelávaní v oblasti cestovného ruchu;
zdôraz ňuje iniciatívu „ako zalo žiťpriestor vzdelávania pre cestovný ruch “(„how to set up a tourism learning
area“)ap o žaduje jej ďalší rozvoj;
38. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vyhradili cestovnému ruchu ako vedúcemu faktoru v oblasti
hospodárstva a trhu práce v Európe významné miesto v stratégiách pre zamestnávanie a prednostnýchopatreniach na pomoc znevýhod ňovaným;
Znalos ťa podpora európskeho cestovného ruchu
39. víta aktivitu Komisie, ktorej cie ľom je podpori ťzískavanie vierohodných a zosúladených makroeko-
nomických údajov (satelitné ú čty cestovného ruchu), čo je potrebné pre posilnenie identity cestovného ruchu
v Spolo čenstve; vyzýva členské štáty, aby v tomto smere pokra čovali v úsilí a vyzýva Komisiu, aby navrhla
zmenu smernice Rady 95/57/ES z 23. novembra 1995 o zbere štatistických údajov v cestovnom ruchu (
1)
s cie ľom za členiťdo neho rámec pre satelitné ú čtovníctvo cestovného ruchu;
40. zdôraz ňuje, že treba zabezpe čiťkoordináciu prevádzkovate ľov a verejných organizácií cestovného
ruchu nových členských štátov v rámci existujúcich sietí a štruktúr na európskej úrovni, najmä preto, aby
sa, výmenou skúseností a osved čených postupov, v plnej miere zú častňovali na destináciach cestovného
ruchu star šíchčlenských štátov Únie;
41. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posúdili iniciatívu zameranú na ur čenie najvýznamnej ších európ-
skych turistických destinácií pod ľa vzoru Európskych hlavných miest kultúry, ktorá umo žní ka ždoro čne
vybra ťjeden alebo nieko ľko regiónov alebo mikroregiónov na základe ukazovate ľov kvality súvisiacich
s ochranou a zhodnocovaním kultúrneho a prírodného dedi čstva a rozvojom udr žateľných slu žieb cestov-
ného ruchu; preto vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preverili, čij eú čelné navrhnú ťpre turistické destiná-
cie vyzna čujúce sa nesmiernou rôznorodos ťou, vysokou sociálnou kvalitou a udr žateľnosťou turistické ozna-
čenie EÚ a podporova ťho primeranou mediálnou kampa ňou v rámci EÚ i mimo nej;
42. zdôraz ňuje,že zachovanie kultúrneho dedi čstva (najmä svetového kultúrneho dedi čstva UNESCO) má
zásadný význam pre rozvoj trvalo udr žateľného cestovného ruchu v EÚ; vyzýva Komisiu, aby na zachovanie
kultúrneho dedi čstva vy členila viac finan čných prostriedkov;
(1) Ú. v. ES L 291, 6.12.1995, s. 32.C 193 E/330 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
43. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili „Cestu železnej opony “, podobnú iniciatívu akou bola
„Bostonská cesta slobody “na pamiatku americkej vojny za nezávislos ťalebo „Cesty berlínskeho múra “na
pamiatku výstavby a pádu Berlínskeho múra s cie ľom podpori ťeurópsku identitu;
44. víta iniciatívu IRE (Innovating Regions in Europe), ktorá umo žňuje rozvíja ťsieťpre výmenu osved če-
ných postupov v oblasti inova čných regionálnych iniciatív; žiada Komisiu, aby osobitne špecifikovala
cestovný ruch v rámci siete IRE a podporila pilotné projekty trvalo udr žateľného cestovného ruchu, ktoré
Európska únia podporí;
45. vyzýva Komisiu s cie ľom zvy šovaťprínos Spolo čenstva k udr žateľnosti európskeho cestovného ruchu,
aby podporovala pilotné projekty, ako napríklad ten, ktorý sa uskuto čňuje na Baleárskych ostrovoch pod
názvom „Tarjeta Verde “(Zelená karta), ak predstavujú osved čené postupy, ktoré dokazujú, žej em o žné
vytvára ťnové formy na vytvorenie rovnováhy medzi rozvojom priemyslu cestovného ruchu a ochranou
životného prostredia;
46. podporuje akcie propagujúce vo svetovom meradle Európu ako turistickú destináciu prostredníctvom
Európskeho portálu cestovného ruchu, do ktorého majú prístup európski turisti a turisti z hlavných zdrojo-vých mimoeurópskych krajín; nalieha na Komisiu, Európsku cestovnú komisiu (ETC) a ostatných partnerovprojektu v snahe podporova ťposkytovanie on line v šeobecných informácií (praktický sprievodca „Cestovanie
v Európe “) a údajov o spolo čných turistických zdrojoch a témach (gastronómia, horský cestovný ruch, ostro-
vný cestovný ruch, kúpe ľný cestovný ruch, kultúrny a nábo ženský cestovný ruch, konferen čný a obchodný
cestovný ruch at
ď.); sú časne navrhuje, aby sa sprístupnili národné portály z európskeho portálu cez stránku
zosúladených tematických prepojení;
47. domnieva sa, že nový rámec pre analýzu cestovného ruchu a výziev v roz šírenej Európe si vy žaduje
dvojnásobné úsilie na ú činnú koordináciu a spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom, nie len na
miestnej a národnej, ale aj na európskej úrovni, čo je zásadné pre dosiahnutie udr žateľných politík a činností
a ako faktor na posilnenie investícií a konkurencieschopnosti medzi členskými štátmi;
48. víta v šetky druhy iniciatív, ktoré prostredníctvom cestovného ruchu umo žňujú zbli žovanie európ-
skeho obyvate ľstva, napríklad európske trasy a siete vidieckeho cestovného ruchu, sociálneho a kultúrneho
cestovného ruchu a žiada, aby sa uvo ľnili prostriedky na podporu ich šírenia v médiách;
Cestovný ruch a doprava
49. pripomína, že doprava predstavuje hlavné odvetvie pre cestovný ruch, najmä pre ostrovné regióny a
vo všeobecnosti pre okrajové regióny preto že prispieva ku kvalite re ťazca slu žieb cestovného ruchu a zabez-
pečuje dostupnos ťturistických destinácií;
50. zdôraz ňuje nevyhnutnos ťpodporova ťkombinovanú dopravu vlakom a bicyklom a pova žuje sie ť
„Eurovelo “za dobrý základ; zárove ňžiada, aby železni čné spolo čnosti povolili prepravu bicyklov vo vlakoch,
vrátane na ve ľké vzdialenosti i v cezhrani čných vlakoch, ako je to v prípade francúzskeho TGV;
51. nalieha na národné a regionálne orgány, aby podporovali cestovný ruch na vnútrozemských vodných
cestách, a to tak, že na základe medzinárodne dohodnutých klasifikácií budú dozera ťna zabezpe čovanie a
udržiavanie európskych sietí vodných ciest na rekrea čné ú čely;
52. víta iniciatívu Komisie zameranú na ustanovenie usmernení v oblasti poskytovania štátnych podpôr
regionálnym letiskám a nízko nákladovým spolo čnostiam s cie ľom zvý šiťprávnu istotu a vytvori ťspravo-
dlivé sú ťažné podmienky podporujúce dostupnos ťcestovania pre turistov a územný rozvoj; pripomína v šak,
že v snahe o dosiahnutie cie ľa udr žateľnosti cestovného ruchu treba dba ťo regulovaný rozvoj nízko nákla-
dových liniek, so zámerom nezvy šovaťpočet leteckých spojení s tými istými regiónmi alebo blízkymi
regiónmi, ale skôr v maximálnej miere rozvíja ťvzájomné prepojenie leteckej dopravy s pozemnou hromad-
nou dopravou;
53. víta návrh Komisie, ktorý sa týka identifikácie leteckých prepravcov a plánovaného roz šírenia infor-
mačných systémov o cestujúcich nad rámec leteckej dopravy; ďalej žiada, aby Komisia vyvinula osobitnú
iniciatívu a stanovila bezpe čnostné normy a monitorovacie postupy pre malých prepravcov, malé letecké
spolo čnosti a menej významné letiská; je toho názoru, že sa rozhodne musí posilni ťčinnos ťEurópskej
agentúry pre bezpe čnosťletectva a zlep šiťkoordinácia s príslu šnými orgánmi členských štátov;17.8.2006 SK C 193 E/331 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
54. takisto zdôraz ňuje dôle žitosťpodpory systémov integrovaných systémov cestovných lístkov pre
zatraktívnenie slu žieb cestovného ruchu;
55. víta aj iniciatívu Komisie týkajúcu sa dostupnosti leteckej prepravy pre osoby so zní ženou pohyblivo-
sťou, ktorých podiel na dopyte v cestovnom ruchu sa zvy šuje; zdôraz ňuje,že je dôle žité predvída ťrozšírenie
tohto typu opatrení na pozemnú dopravu osôb;
Štrukturálne intervencie spolufinancované Spolo čenstvom
56. pripomína, že cestovný ruch je naozajstným faktorom rozvoja a diverzifikácie území, hlavne vidiec-
kych oblastí a ostrovov; pripomína že projekty by mali by ťspolufinancované na základe integrovaného
prístupu a spojenia v šetkých zdrojov, ktoré prispievajú ku kvalite slu žieb poskytovaných u žívate ľom a
k úspe šnosti destinácií, s cie ľom dosiahnu ťhospodársku životaschopnos ťtýchto projektov, najmä prostred-
níctvom kvalitných partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom;
57. víta zoh ľadňovanie podpory cestovného ruchu prostredníctvom cie ľa konvergencie a intervencií do
vidieckych oblastí v novom návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa týka Európskehofondu regionálneho rozvoja (EFRR) (KOM(2004)0495); sú časne žiada, aby bol cie ľregionálnej konkurencie-
schopnosti obsiahnutý v návrhu v prospech malých a stredných podnikov cestovného ruchu; víta cie ľpod-
pory aktivít v oblasti cestovného ruchu v návrhu nariadenia Rady o podpore vidieckeho rozvoja prostred-níctvom Európskeho po ľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka (EPFRV) (KOM(2004)0490),
diverzifikáciou vidieckej ekonomiky;
58. žiada Komisiu a Radu, aby v nadväznosti na prijatie týchto nových nástrojov štrukturálnej politiky na
roky 2007 –2013 ustanovili v strategických hlavných smeroch integrovaný prístup k cestovnému ruchu,
ktorý umo žní koordinova ťintervencie z EPFRV a EFRR v rovnakom duchu ako je tomu v prípade programu
LEADER, ako aj programov INTERREG a URBAN; tento prístup by mal umo žniťuskuto
čňovanie skuto čnej
územnej stratégie udr žateľného cestovného ruchu;
59. žiada členské štáty, aby vo svojich národných strategických rámcoch a opera čných programoch sta-
novili ciele, ktoré regiónom umo žnia zavies ťa financova ťucelené projekty pre rozvoj trvalo udr žateľného
cestovného ruchu, prispôsobené miestnym podmienkam a mo žnostiam, aj s oh ľadom na partnerstvo medzi
rôznymi oblas ťami a in štitúciami, aby sa vybudovali primerané miestne systémy cestovného ruchu;
60. ďalej žiada členské štáty, aby pokryli tematiku cestovného ruchu pomocou ex ante, in itinere a
ex post hodnotení analýz projektov financovaných fondmi Spolo čenstva, riadených národnými tematickými
skupinami pre cestovný ruch na základe kritérií a ukazovate ľov týkajúcich sa hospodárskej životaschopnosti
a udr žateľnosti plánovaných projektov;
61. žiada Komisiu, aby v polovici obdobia vypracovala globálnu hodnotiacu správu o sume intervencií
z programov Spolo čenstva súvisiacich s cestovným ruchom a o ich dopade na kvalitu ponuky cestovného
ruchu a na udr žateľný rozvoj európskych destinácií;
62. vyzýva na zavádzanie nosi čov na prezentáciu a analýzu podmienok uplat ňovania a uskuto čňovania
programov štrukturálnych fondov a iných opatrení Spolo čenstva (kultúra, životné prostredie, at ď.), ktoré
prispievajú ku kvalite cestovného ruchu v šeobecne pre verejnos ťa osobitne pre malé a stredné podniky a
miestne orgány;
63. zdôraz ňuje, že cestovný ruch je síce politikou, ktorá patrí do kompetencie členských štátov, ale pri
cezhrani čných iniciatívach, ktoré si vy žadujú spoluprácu vo vnútri spolo čnosti a spájajú regióny (nábo-
ženský a kultúrny cestovný ruch, púte, kúpe ľný cestovný ruch at ď.), potrebuje pe ňažnú podporu v rámci
programu INTERREG;
64. vyzýva Komisiu, aby vytvorila primeranú rozpo čtovú polo žku v súlade s dôle žitosťou sektoru cestov-
ného ruchu pre európske hospodárstvo;
Cestovný ruch a legislatívna činnos ťSpolo čenstva
65. žiada, aby ka ždý návrh v rámci sekundárneho práva, ktorý má vplyv na oblas ťcestovného ruchu, bol
ako taký ur čený u žv dobe uskuto čňovania pracovného programu Komisie a aby bol predmetom analýzy
vplyvu realizovanej za ú časti orgánov zastupujúcich priemysel, zamestnancov a spotrebite ľov; okrem toho
žiada bilancovanie uplat ňovania týchto opatrení na odvetvie cestovného ruchu; po žaduje, aby sa tieto ex ante
aex post hodnotenia systematicky predkladali Parlamentu;C 193 E/332 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
66. zárove ňžiada, aby v rámci konzultácie medzi útvarmi Komisie boli nále žitým spôsobom zoh ľadnené
záujmy odvetvia a ciele trvalo udr žateľného cestovného ruchu stanovené v oznámeniach Komisie;
67. vyzýva Komisiu, aby naplánovala vytvorenie siete kore špondentov/koordinátorov cestovného ruchu
vo v šetkých riadite ľstvách Komisie, ktorých právomoci sa vz ťahujú na aktivity tohto odvetvia (generálne
riadite ľstvá pre podniky a priemysel, pre regionálnu politiku, pre životné prostredie, pre po ľnohospodárstvo
a rozvoj vidieka, pre energetiku a dopravu vnútorný trh a slu žby, at ď.), ktorá by mohla by ťkoordinovaná
útvarom pre cestovný ruch na generálnom riadite ľstve pre podniky a priemysel;
Cestovný ruch v Zmluve o Ústave pre Európu
68. víta vlo ženie osobitného oddielu týkajúceho sa cestovného ruchu do Zmluvy o Ústave pre Európu
(oddiel 4 článok III-281); domnieva sa, že tento právny základ umo žní ucelenej šiu podporu cestovného
ruchu, ktorá bude posilnená plným a úplným zapojením Európskeho parlamentu do prijímania legislatív-nych opatrení;
69. žiada Komisiu, aby spolo čne s hlavnými in štitucionálnymi partnermi a reprezentatívnymi orgánmi
z odvetvia cestovného ruchu podrobila expertíze rôzne ak čné smery s cie ľom podpori ťvytváranie priazni-
vejšieho prostredia pre konkurecieschopnos ťpodnikov a pre koordináciu medzi členskými štátmi; vyzýva
Komisiu, aby navrhla uplat ňovanie viacro čného ak čného plánu od roku 2007 ( „balík cestovný ruch “), ktorý
umo žní posilni ťsúdržnosťčinnosti Únie v oblasti cestovného ruchu zapojením členských štátov a ich regio-
nálnych a miestnych orgánov pod
ľa zásad správneho riadenia;
70. vyzýva Komisiu, aby v rámci európskych iniciatív podpory susedských vz ťahov za členila aj cestovný
ruch medzi hlavné usmernenia a priority spolupráce s partnerskými krajinami, napr. európsko-stredomor-
ského partnerstva;
*
**
71. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
P6_TA(2005)0336
Európske školy
Uznesenie Európskeho parlamentu o mo žnostiach vypracovania systému Európskych škôl
(2004/2237(INI))
Európsky parlament,
—so zrete ľom na oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o mo žnostiach vypracovania
systému Európskych škôl (KOM(2004)0519),
—so zrete ľom na Dohovor stanovujúci štatút Európskych škôl (1),
—so zrete ľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2002 o financovaní Európskych škôl (2),
—so zrete ľom na výro čnú správu generálneho tajomníka Európskych škôl pre schôdzu Rady guvernérov
v Bruseli 1. a 2. februára 2005 (3),
—so zrete ľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
—so zrete ľom na správu Výboru pre kultúru a vzdelávanie a stanovisko Výboru pre rozpo čet
(A6-0200/2005),
(1) Ú. v. ES L 212, 17.8.1994, s. 3.
(2) Ú. v. EÚ C 31 E, 5.2.2004, s. 91.
(3) Dokument 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.17.8.2006 SK C 193 E/333 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005