Uverejnenie jednotného dokumentu zmeneného na základe schválenia nepodstatnej zmeny v súlade s článkom 53 ods. 2 druhým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012

(2023/C 30/12)

Európska komisia schválila túto nepodstatnú zmenu v súlade s článkom 6 ods. 2 tretím pododsekom delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 664/2014 (1).

Žiadosť o schválenie tejto nepodstatnej zmeny je uverejnená v databáze Komisie eAmbrosia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„AZAFRÁN DE LA MANCHA“

EÚ č.: PDO-ES-0112-AM02 – 22. 4. 2022

CHOP (x) CHZO ( )

1. Názov

„Azafrán de la Mancha“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Španielsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.8. Iné výrobky prílohy I k zmluve (koreniny atď.)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Šafran (Crocus sativus L.) je cibuľovitá rastlina, ktorá patrí do čeľade kosatcovité. Guľaté podcibulie je mäsité s priemerom od 2 cm do 3 cm a je pokryté gaštanovohnedošedými sieťovitými membránami. V období od októbra do novembra vyprodukuje každá cibuľa jeden až tri kvety, ktoré majú najskôr rúrkovitý tvar, a potom sa otvoria do svetlofialového až purpurového kužeľa. Ide o ružu šafranu s dlhými a úzkymi korunnými lupienkami, ktoré sa nakoniec otvoria a odhalia svoje vnútro.

V jej vnútri sa nachádza semenník, z ktorého sa vyvinú tri žlté tyčinky a biela nitka, čnelka, ktorá sa ďalej delí na tri červené vlákna alebo blizny: šafranové vlákna alebo klinčeky.

„Azafrán de la Mancha“ je ľahko rozpoznateľný, pretože jeho červené blizny výrazne vystupujú z kvetu a čnelka je kratšia ako pri kvetoch iných kultivarov.

Pomer dĺžky blizny a čnelky musí byť väčší ako jeden s toleranciou 1 %.

Blizna nesmie byť kratšia ako 22 mm s toleranciou 1 %.

Obsah kvetných zvyškov (čnelky, ktoré sa oddelili od blizien, tyčinky, peľ a kúsky korunných lupienkov alebo semenníku) nesmie prekročiť 0,5 % celkovej hmotnosti. Povoľuje sa obsah cudzích látok maximálne 0,1 %. Cudzie látky sú akékoľvek rastlinné zvyšky, ktoré nepochádzajú z kvetu šafranu: minerály (piesok, pôda a/alebo prach), mŕtvy hmyz alebo jeho časti atď.

Produkt nesmie obsahovať pleseň ani živý hmyz.

Organoleptické vlastnosti

Vôňa: výlučne po procese sušenia je vôňa intenzívna a prenikavá, so slabou arómou zrelej kukurice alebo jemnej sušenej trávy s kvetinovým nádychom.

Čuchovo-chuťový vnem (po vylúhovaní): dlhotrvajúca a jemná chuť, spočiatku horká, s pretrvávajúcou dochuťou, ktorá pripomína zrelú kukuricu a proces sušenia.

Chemické vlastnosti

Analytický parameter: vlhkosť a prchavé látky

Sypaný šafran: 7 – 9 %

Balený šafran: < 11 % (m/m)

Analytický parameter: celkový popol

Sypaný šafran: –

Balený šafran: < 8 % (m/m)

Analytický parameter: popol nerozpustný v kyslom prostredí

Sypaný šafran: –

Balený šafran: < 1 % (m/m)

Analytický parameter: éterový extrakt

Sypaný šafran: –

Balený šafran: 3,5 – 14,5 % (m/m)

Analytický parameter: extrakt rozpustný v studenej vode

Sypaný šafran: –

Balený šafran: < 65 % (m/m)

Analytický parameter: farbiaca schopnosť1

Sypaný šafran: > 200

Balený šafran: > 200

Analytický parameter: dochucovacia schopnosť2

Sypaný šafran: > 20

Balený šafran: > 20

Analytický parameter: horkosť (pikrokrocín)3

Sypaný šafran: > 70

Balený šafran: > 70

Analytický parameter: obsah safranalu4

Sypaný šafran: > 65 %

Balený šafran: > 65 %

1 Zodpovedajúca priamej miere absorpcie pri 440 nm v pomere k hmotnosti sušiny.

2 Zodpovedajúca priamej miere absorpcie pri 330 nm v pomere k hmotnosti sušiny.

3 Zodpovedajúca priamej miere absorpcie pri 257 nm v pomere k hmotnosti sušiny.

4 Zodpovedajúci percentuálnemu podielu celkového obsahu prchavých látok.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

—

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

—

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

Etikety musia obsahovať nasledujúci obrázok v určených farbách. XXYYYYYYYY je alfanumerický kód, v rámci ktorého XX sú dve písmená abecedy označujúce rok produkcie šafranu a YYYYYYYY je identifikačné číslo balenia.

Nádoby, do ktorých sa chránený šafran balí pre spotrebiteľov, budú mať zabezpečovaciu plombu, etiketu alebo číslovanú sekundárnu etiketu vydanú kontrolným orgánom tak, aby sa nádoby nedali opakovane použiť.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť, na ktorú sa označenie vzťahuje, sa rozprestiera od centrálnej časti autonómneho spoločenstva Kastília-La Mancha smerom na juhovýchod.

Jadro oblasti označenia pôvodu zahŕňa okresy v provinciách Toledo, Ciudad Real, Cuenca a Albacete.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Šafran sa v Španielsku prvýkrát objavil počas arabskej nadvlády. V ôsmom a deviatom storočí ho používali výlučne príslušníci andalúzskej vyššej strednej triedy. Arabské pokrmy sa ochucovali množstvom byliniek, ktoré sa preto pestovali v každom sade, pričom hlavnými pestovanými druhmi boli rasca rímska, rasca lúčna, čierna rasca, žerucha, fenikel, fenikel obyčajný, bedrovník anízový, koriander, horčica, mäta, mäta pieporná a petržlen. Najdôležitejšou koreninou arabského hospodárstva bol však šafran, základné farbivo a korenina pridávaná do väčšiny jedál.

Dielo z neskoršieho obdobia s názvom Cultivo del azafrán en la Solana, ktorého autorom je J. A. López de la Osa (1897), poskytuje písomné dôkazy o pestovaní šafranu v regióne La Mancha. Obsahuje informácie o tejto plodine z obdobia 100 rokov pred napísaním knihy a cituje právny súpis z roku 1720, v ktorom sa šafran takisto spomína. V prvej tretine 19. storočia sa v regióne La Mancha produkoval najkvalitnejší šafran v Španielsku, s najvyššími výnosmi na hektár suchej pôdy. Prastará tradícia pestovania šafranu je veľmi dobre zdokumentovaná v obciach Pedro Muñoz, Campo de Criptana a Manzanares (Ciudad Real), Lillo, Madridejos, Villacañas, Villanueva de Alcardete a Cabezamesada (Toledo) a Montilla del Palancar (Cuenca).

Najsilnejším dôkazom o silnom historickom prepojení medzi regiónom La Mancha a šafranom sú však mnohé kultúrne tradície tohto regiónu.

Tak ako v prípade všetkých činností, ktoré sú v určitej spoločnosti hlboko zakorenené, aj v súvislosti s pestovaním šafranu sa vyvinul bohatý špecifický slovník. „El léxico del azafrán en el habla manchega“, ktorého autormi sú M. Núñez a J. C. Conde (Al-Basit: Revista de Estudios Albacetenses, 28, Albacete, 1991) obsahuje široké spektrum výrazov súvisiacich so šafranom, ktoré boli zozbierané prostredníctvom dotazníkov realizovaných v provincii Albacete. Tradícia pestovania šafranu v regióne La Mancha je prítomná vo folklóre typickom pre tento región. Je mu venovaný tradičný regionálny tanec a objavuje sa v piesňach a porekadlách. Je takisto kulisou operety s názvom La rosa del azafrán (libreto napísali F. Romero a G. Fernández Shaw; hudbu zložil Jacinto Guerrero, premiéru mala v Madride v roku 1930).

Je potrebné spomenúť aj existenciu návodov, ktoré opisujú spôsob pestovania a výrobné techniky, ako napríklad spomínané dielo J. A. Lópeza de la Osu a El azafranero práctico od L. Jiméneza Martína (Albacete: Imprenta Eduardo Miranda, 1900).

O dôležitosti tejto plodiny v tradičnej kultúre svedčí aj slávnosť „Fiesta de la Rosa del Azafrán“, ktorá sa koná v Consuegre (Toledo), súťaž v lúpaní šafranu, ktorá je súčasťou osláv patróna obce La Solana (Ciudad Real) a festival „Festival de la Rosa del Azafrán“ v obci Santa Ana (Albacete).

Jasným dôkazom tradičnej povahy a hospodárskej dôležitosti tejto plodiny je zvyk obdarovať mladomanželov niekoľkými vláknami šafranu, ktorý sa dodnes dodržiava v niektorých obciach regiónu La Mancha a symbolizuje prianie hojnosti.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

http://pagina.jccm.es/agricul/paginas/comercial-industrial/consejos_new/pliegos/AM01_PC_Azafran_de_La_Mancha.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 17.