POZÍCIA RADY V PRVOM ČÍTANÍ (EÚ) č. 2/2014

na účely prijatia smernice Európskeho parlamentu a Rady o minimálnych požiadavkách na posilnenie mobility pracovníkov medzi členskými štátmi zlepšením nadobúdania a zachovávania doplnkových dôchodkových práv

Prijatá Radou 17. februára 2014

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 46,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom (2),

keďže:

Voľný pohyb osôb je jednou zo základných slobôd Únie. V článku 46 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa stanovuje, že Európsky parlament a Rada, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom a po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom, vydajú smernice o opatreniach potrebných na to, aby sa zabezpečil voľný pohyb pracovníkov, ako sa to ustanovuje v článku 45 ZFEÚ. V článku 45 ZFEÚ sa ustanovuje, že voľný pohyb pracovníkov zahŕňa okrem iného právo uchádzať sa o ponúkané pracovné miesta a voľne sa za týmto účelom pohybovať na území členských štátov. Cieľom tejto smernice je podpora mobility pracovníkov tým, že sa obmedzujú prekážky, ktoré v oblasti tejto mobility vznikajú v dôsledku niektorých pravidiel o doplnkových dôchodkových systémoch viazaných na pracovný pomer.

Mali by sa zohľadniť vlastnosti a osobitný charakter doplnkových dôchodkových systémov a ich rozdielnosť v rámci jednotlivých členských štátov a medzi členskými štátmi. Zavedenie nových systémov, udržateľnosť existujúcich systémov a očakávania a práva súčasných účastníkov systému by mali byť primerane chránené. Ďalej by sa mala v tejto smernici zohľadniť predovšetkým úloha sociálnych partnerov pri vytváraní a zavádzaní doplnkových dôchodkových systémov.

Táto smernica by sa nemala uplatňovať na doplnkové dôchodkové systémy, prípadne na časti takýchto systémov, ktoré boli uzavreté z dôvodu, že už nebolo možné prijať žiadneho nového účastníka, pretože zavedenie nových pravidiel by tieto systémy neadekvátne zaťažilo.

Odchádzajúci pracovníci by mali mať právo ponechať si svoje nadobudnuté dôchodkové práva vo forme odložených dôchodkových práv v tom doplnkovom dôchodkovom systéme, v ktorom tieto práva vznikli. Pokiaľ ide o zachovanie odložených dôchodkových práv, úroveň ochrany sa môže považovať za rovnocennú, ak najmä v kontexte príspevkovo definovaných systémov odchádzajúci pracovníci dostanú možnosť previesť hodnotu nadobudnutých dôchodkových práv do doplnkového dôchodkového systému, ktorý spĺňa podmienky stanovené v tejto smernici.

V súlade s vnútroštátnym právom a zaužívanými postupmi by sa mali prijať opatrenia na zabezpečenie zachovania odložených dôchodkových práv alebo ich hodnoty. Hodnota uvedených práv by sa v čase vystúpenia účastníka zo systému mala stanoviť v súlade s vnútroštátnym právom a zaužívanými postupmi. Pri úprave hodnoty odložených dôchodkových práv by sa mal zohľadniť osobitný charakter systému, záujmy čakateľov na dôchodok, záujmy zostávajúcich aktívnych účastníkov systému, ako aj záujmy poberateľov starobného dôchodku.

Ak nadobudnuté dôchodkové práva alebo hodnota nadobudnutých dôchodkových práv odchádzajúceho pracovníka neprekračujú uplatniteľnú hranicu stanovenú dotknutým členským štátom, môže sa v snahe predísť nadmerným administratívnym nákladom súvisiacim so správou veľkého počtu odložených dôchodkových práv nízkej hodnoty dať dôchodkovým systémom možnosť nezachovávať tieto nadobudnuté práva, ale namiesto toho vyplatiť odchádzajúcemu pracovníkovi nasporenú sumu zodpovedajúcu hodnote nadobudnutých dôchodkových práv. Podľa potreby by sa hodnota prevodu alebo nasporenej sumy mala ustanoviť v súlade s vnútroštátnym právom a zaužívanými postupmi. Členské štáty by mali podľa potreby stanoviť hranicu pre také platby, a to pri zohľadnení primeranosti budúcich dôchodkových príjmov pracovníka.

Touto smernicou sa neustanovuje prevod nadobudnutých dôchodkových práv. Členské štáty by sa však mali v snahe uľahčovať mobilitu pracovníkov medzi členskými štátmi v maximálnej možnej miere usilovať o to, aby predovšetkým pri zavádzaní nových doplnkových dôchodkových systémov postupne zlepšovali prevoditeľnosť nadobudnutých dôchodkových práv.

Bez toho, aby bola dotknutá smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES (6) , by mali byť aktívni účastníci systému a čakatelia na dôchodok, ktorí si uplatňujú alebo zamýšľajú uplatniť svoje právo na slobodu pohybu, na základe žiadosti primerane informovaní o svojich doplnkových dôchodkových právach. Ak pozostalostné dávky súvisia so systémami, poberatelia pozostalostných dávok by mali mať rovnaké práva na informácie, ako čakatelia na dôchodok. Členské štáty by mali mať možnosť ustanoviť, že sa takého informácie nemusia poskytovať častejšie ako raz za rok.

Keďže cieľ tejto smernice, a to zjednodušiť uplatňovanie práva pracovníkov na slobodu pohybu medzi členskými štátmi, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu jej rozsahu a dopadu ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

Komisia by najneskôr do šiestich rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice mala vypracovať správu o jej uplatňovaní.

PRIJALI TÚTO SMERNICU:

Článok 1

Predmet

Táto smernica ustanovuje pravidlá, ktorých cieľom je uľahčiť výkon práva pracovníkov na slobodu pohybu medzi členskými štátmi obmedzením prekážok, ktoré vznikajú v dôsledku niektorých pravidiel o doplnkových dôchodkových systémoch viazaných na pracovný pomer.

Článok 2

Rozsah pôsobnosti

1. Táto smernica sa uplatňuje na doplnkové dôchodkové systémy s výnimkou systémov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 883/2004.

2. Táto smernica sa neuplatňuje na:

3. Táto smernica sa neuplatňuje na invalidné dávky a/alebo pozostalostné dávky súvisiace s doplnkovými dôchodkovými systémami s výnimkou osobitných ustanovení článkov 5 a 6 týkajúcich sa pozostalostných dávok.

4. Táto smernica sa uplatňuje len na obdobia zamestnania, ktoré nastanú po jej transpozícii v súlade s článkom 8.

5. Táto smernica sa neuplatňuje na nadobúdanie a zachovávanie doplnkových dôchodkových práv pracovníkov, ktorí sa pohybujú v rámci jedného členského štátu.

Článok 3

Vymedzenie pojmov

Na účely tejto smernice sa uplatňujú tieto pojmy:

Článok 4

Podmienky upravujúce nadobúdanie práv v rámci doplnkových dôchodkových systémov

1. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, že:

2. Členské štáty môžu sociálnym partnerom umožniť stanoviť formou kolektívnej zmluvy iné ustanovenia, pokiaľ tieto ustanovenia neposkytujú menej priaznivú ochranu a nevytvárajú prekážky pre slobodu pohybu pracovníkov.

Článok 5

Zachovanie odložených dôchodkových práv

1. S výhradou odsekov 3 a 4 členské štáty prijmú opatrenia, ktorými sa zabezpečí, že si odchádzajúci pracovníci môžu ponechať svoje nadobudnuté dôchodkové práva v tom doplnkovom dôchodkovom systéme, v ktorom boli nadobudnuté. Počiatočná hodnota takýchto práv sa na účely odseku 2 vypočíta v okamihu skončenia súčasného pracovného pomeru odchádzajúceho pracovníka.

2. Členské štáty s ohľadom na povahu pravidiel dôchodkového systému a zaužívané postupy prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa s odloženými dôchodkovými právami odchádzajúcich pracovníkov, ako aj ich pozostalých, alebo s hodnotou týchto práv zaobchádzalo v súlade s hodnotou práv aktívnych účastníkov systému alebo vývojom aktuálne vyplácaných dôchodkových dávok, alebo inými spôsobmi zaobchádzania, ktoré sa považujú za spravodlivé, ako napríklad:

3. Členské štáty môžu umožniť, aby nadobudnuté dôchodkové práva odchádzajúceho pracovníka nemuseli zostať v doplnkovom dôchodkovom systéme, ale aby sa z tohto systému vyplatila – s informovaným súhlasom pracovníka, a to aj pokiaľ ide o uplatniteľné poplatky – nasporená suma rovnajúca sa hodnote nadobudnutých dôchodkových práv odchádzajúceho pracovníka, pokiaľ hodnota týchto nadobudnutých dôchodkových práv nie je vyššia ako hranica stanovená dotknutým členským štátom. O uplatňovanej hranici členský štát informuje Komisiu.

4. Členské štáty môžu sociálnym partnerom umožniť stanoviť formou kolektívnej zmluvy iné ustanovenia, pokiaľ tieto ustanovenia neposkytujú menej priaznivú ochranu a nevytvárajú prekážky pre slobodu pohybu pracovníkov.

Článok 6

Informácie

1. Členské štáty zabezpečia, aby aktívni účastníci systému mohli získať na základe žiadosti informácie o tom, ako by skončenie pracovného pomeru ovplyvnilo ich doplnkové dôchodkové práva.

Poskytujú sa im informácie, ktoré sa týkajú najmä:

Ak systém umožňuje skorší prístup k nadobudnutým dôchodkovým právam prostredníctvom vyplatenia nasporenej sumy, poskytované informácie obsahujú aj písomné vyhlásenie, že účastník by mal zvážiť možnosť využiť poradenstvo o investovaní nasporenej sumy do dôchodkového zabezpečenia.

2. Členské štáty zabezpečia, aby čakatelia na dôchodok získali na základe žiadosti informácie o:

3. V prípade pozostalostných dávok súvisiacich s doplnkovými dôchodkovými systémami sa odsek 2 uplatňuje na poberateľov pozostalostných dávok, pokiaľ ide o vyplácanie takýchto pozostalostných dávok.

4. Informácie sa poskytujú zrozumiteľne, v písomnej forme a v primeranej časovej lehote. Členské štáty môžu ustanoviť, že takéto informácie sa nemusia poskytovať častejšie ako raz za rok.

5. Povinnosti podľa tohto článku neovplyvňujú a zároveň dopĺňajú povinnosti inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia podľa článku 11 smernice 2003/41/ES.

Článok 7

Minimálne požiadavky a zachovanie úrovne právnej ochrany

1. Členské štáty môžu prijať alebo zachovať ustanovenia o nadobúdaní doplnkových dôchodkových práv pracovníkov, o zachovávaní doplnkových dôchodkových práv odchádzajúcich pracovníkov a o práve aktívnych účastníkov systému a čakateľov na dôchodok na informácie, ktoré sú priaznivejšie než ustanovenia tejto smernice.

2. Transpozícia tejto smernice sa nesmie v žiadnom prípade použiť ako dôvod na obmedzenie existujúcich práv na nadobudnutie a zachovanie doplnkového dôchodku alebo práva účastníkov systému alebo poberateľov dávok na informácie v členských štátoch.

Článok 8

Transpozícia

1. Členské štáty prijmú do … (7) zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou alebo zabezpečia, aby sociálni partneri prijali náležité opatrenia formou dohody v uvedenej lehote. Od členských štátov sa vyžaduje, aby prijali potrebné opatrenia, ktoré im umožnia zabezpečiť dosiahnutie výsledkov, ktoré sa ukladajú v tejto smernici. Bezodkladne o tom informujú Komisiu.

2. Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach uvedených v odseku 1 alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty.

Článok 9

Správa

1. Členské štáty oznámia Komisii všetky dostupné informácie týkajúce sa uplatňovania tejto smernice do … (8).

2. Do … (9) Komisia vypracuje správu o uplatňovaní tejto smernice a predloží ju Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru.

Článok 10

Nadobudnutie účinnosti

Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 11

Adresáti

Táto smernica je určená členským štátom.

(1) Ú. v. EÚ C 185. 8.8.2006, s. 37.

(2) Pozícia Európskeho parlamentu z 20. júna 2007 (Ú. v. EÚ C 146 E, 12.6.2008, s. 217) a pozícia Rady v prvom čítaní zo 17. februára 2014. Pozícia Európskeho parlamentu z … (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

(3) Nariadenie Rady (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov a ich rodiny, ktorí sa pohybujú v rámci spoločenstva (Ú. v. ES L 149, 5.7.1971, s. 2).

(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 883/2004 z 29. apríla 2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 1).

(5) Smernica Rady 98/49/ES z 29. júna 1998 o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci Spoločenstva (Ú. v. ES L 209, 25.7.1998, s. 46).

(6) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES z 3. júna 2003 o činnostiach a dohľade nad inštitúciami zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (Ú. v. EÚ L 235, 23.9.2003, s. 10).

(7) Ú. v.: vložte dátum: 4 roky od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

(8) Ú. v.: vložte dátum: 5 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

(9) Ú. v.: vložte dátum: 6 rokov od dátumu nadobudnutia účinnosti tejto smernice.

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I. ÚVOD

Komisia 20. októbra 2005 prijala návrh smernice o zlepšení prenosnosti práv na doplnkový dôchodok.

Po tom, ako Európsky parlament zaujal 20. júna 2007 stanovisko (1) v prvom čítaní, Komisia prijala zmenený návrh, ktorý sa predložil 15. októbra 2007 (2). Komisia do svojho zmeneného návrhu zapracovala viacero pozmeňujúcich návrhov Parlamentu a taktiež zohľadnila rokovania, ktoré sa uskutočnili v rámci Rady. Sústredila sa v ňom na nadobúdanie a zachovávanie práv a vypustila z neho otázku prevoditeľnosti.

Hospodársky a sociálny výbor predložil svoje stanovisko 20. apríla 2006 (3).

Rada dospela k všeobecnému smerovaniu 20. júna 2013 (4).

Spoluzákonodarcovia v nadväznosti na neformálne rokovania dosiahli 26. novembra 2013 predbežnú dohodu s cieľom dosiahnuť skorú dohodu v druhom čítaní.

Rada dosiahla politickú dohodu o svojej pozícii v prvom čítaní (5)16. decembra 2013.

II. CIEĽ

Cieľom návrhu smernice je uľahčiť mobilitu pracovníkov medzi členskými štátmi zlepšením nadobúdania a zachovávania doplnkových dôchodkových práv účastníkov systému.

III. ANALÝZA HLAVNÝCH CHARAKTERISTÍK POZÍCIE RADY V PRVOM ČÍTANÍ

A. Procesný rámec

Európsky parlament a Rada viedli na základe zmeneného návrhu Komisie rokovania s cieľom uzavrieť dohodu v štádiu pozície Rady v prvom čítaní („skorá dohoda v druhom čítaní“). Znenie pozície Rady odzrkadľuje kompromis, ktorý dosiahli obaja spoluzákonodarcovia.

B. Zhrnutie hlavných bodov

1. Právny základ

Právnym základom zvoleným v kompromisnom znení, ktoré sa zohľadňuje v pozícii Rady v prvom čítaní, je článok 46 ZFEÚ.

2. Rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmu „odchádzajúci pracovník“ (článok 2, článok 3 písm. g), odôvodnenie 6)

V kompromisnom znení sa ustanovuje, že sa smernica uplatňuje v súvislosti s odchádzajúcimi pracovníkmi, ktorí sa pohybujú medzi členskými štátmi. Nebude sa uplatňovať v súvislosti s pracovníkmi, ktorí sa pohybujú v rámci jedného členského štátu. V odôvodnení 6 sa však uvádza, že členské štáty môžu i napriek tomu zvážiť použitie svojich vnútroštátnych právomocí s cieľom rozšíriť pravidlá uplatniteľné podľa tejto smernice na účastníkov systému, ktorí menia zamestnanie v rámci jedného členského štátu.

V kompromisnom znení sa okrem toho uvádza, že smernica sa uplatňuje len na obdobia zamestnania, ktoré nastanú po jej vykonaní. Smernica sa neuplatňuje na dôchodkové systémy, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 883/2004, ani na systémy, ktoré už neprijímajú nových aktívnych účastníkov alebo systémy, na ktoré sa vzťahujú opatrenia, ako napríklad likvidačné konanie. Rovnako sa neuplatňuje na systémy ochrany v prípade platobnej neschopnosti, kompenzačné systémy, vnútroštátne rezervné fondy alebo jednorazové platby, ktoré nesúvisia s dôchodkovým zabezpečením. Invalidné dôchodky sa taktiež vylučujú z rozsahu pôsobnosti smernice. Určité ustanovenia týkajúce sa zachovania nadobudnutých a odložených dôchodkových práv (článok 5) a informácií (článok 6) sa vzťahujú na pozostalostné dôchodky, ktoré sa inak vylučujú.

3. Ochrana dôchodkových práv (článok 4, článok 5 a odôvodnenie 23)

V kompromisnom znení, ktoré sa odzrkadľuje v pozícii v prvom čítaní, sa podmienky, ktorými sa riadi nadobúdanie dôchodkových práv, posilňujú do tej miery, že ak sa uplatňuje obdobie na získanie nadobudnutých práv a/alebo čakacie obdobie, ich celková spoločná dĺžka neprekročí tri roky. Minimálny vek pre získanie nadobudnutých práv nepresahuje 21 rokov.

Čo sa týka zachovávania nadobudnutých dôchodkových práv, v kompromisnom znení sa ustanovuje prijatie vnútroštátnych opatrení, ktorými sa zabezpečí, že si odchádzajúci pracovníci môžu ponechať svoje nadobudnuté dôchodkové práva v tom dôchodkovom systéme, v ktorom boli nadobudnuté. V rámci systémov však existuje aj možnosť vyplatiť pracovníkovi kapitál do výšky určitej hranice stanovenej na vnútroštátnej úrovni a so súhlasom dotknutého pracovníka, ktorý je o veci informovaný, a to aj pokiaľ ide o uplatniteľné poplatky. Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 23, cieľom je predísť nadmerným administratívnym nákladom súvisiacim so správou veľkého počtu odložených práv nízkej hodnoty; na druhej strane by členské štáty pri stanovení hranice pre kapitálové platby mali zohľadňovať primeranosť budúcich dôchodkových príjmov pracovníka.

V kompromisnom znení sa ustanovuje, že s odloženými dôchodkovými právami odchádzajúcich pracovníkov, ako aj ich pozostalých, alebo s hodnotou týchto práv sa zaobchádza v súlade s hodnotou práv aktívnych účastníkov alebo vývojom aktuálne vyplácaných dôchodkových dávok, alebo inými spôsobmi, ktoré sa považujú za spravodlivé zaobchádzanie.

4. Informácie (článok 6)

V kompromisnom znení sa takisto rozširujú práva na informácie aktívnych účastníkov systému, ako aj čakateľov na dôchodok a pozostalých. Členské štáty zabezpečia, aby aktívni účastníci systému mohli získať na základe žiadosti informácie o tom, ako by skončenie zamestnania ovplyvnilo ich dôchodkové práva. Ak systém umožňuje prístup k nadobudnutým dôchodkovým právam prostredníctvom vyplatenia kapitálu, informácia obsahuje aj písomné vyhlásenie, že účastník systému by mal zvážiť možnosť využiť poradenstvo o investovaní kapitálu do dôchodkového zabezpečenia.

Čakatelia na dôchodok majú mať tiež možnosť na základe žiadosti získať informácie týkajúce sa hodnoty ich odložených práv a podmienok upravujúcich zaobchádzanie s nimi. Poberatelia pozostalostných dôchodkov majú podľa smernice takisto právo na informáciu týkajúcu sa vyplácania pozostalostných dôchodkov súvisiacich s doplnkovými dôchodkovými systémami.

5. Transpozícia (článok 8)

V kompromisnom znení sa ako lehota na transpozíciu ustanovujú štyri roky od dátumu prijatia smernice.

6. Správa (článok 9)

Súčasťou kompromisného znenia je tento harmonogram predkladania správ: členské štáty predložia Komisii správu týkajúcu sa uplatňovania smernice do piatich rokov od nadobudnutia jej účinnosti. O rok neskôr má Komisia predložiť správu o uplatňovaní smernice Európskemu parlamentu, Rade a Hospodárskemu a sociálnemu výboru.

IV. ZÁVER

V pozícii Rady v prvom čítaní sa zohľadňuje kompromis, ktorý sa s pomocou Komisie dosiahol počas rokovaní medzi Radou a Európskym parlamentom. Tento kompromis sa potvrdil listom predsedníčky Výboru Európskeho parlamentu pre zamestnanosť a sociálne veci (EMPL) predsedovi Výboru stálych predstaviteľov (listom z 9. decembra 2013). V tomto liste predsedníčka výboru uviedla, že členom výboru EMPL a následne aj plénu odporučí, aby pozíciu Rady v prvom čítaní Parlament prijal v druhom čítaní bez pozmeňujúcich návrhov s výhradou overenia právnikmi lingvistami oboch inštitúcií.

(1) 10933/07.

(2) 13857/1/07 REV 1.

(3) SOC/217.

(4) 11459/13.

(5) 17221/13 ADD 1.