[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Bruseli, 8.4.2009 KOM(2009) 126 v konečnom znení 2009/0054 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (Prepracované znenie) vykonávajúca iniciatívu „Small Business Act” {SEK(2009) 315}{SEK(2009) 316} DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | 110 | Dôvody a ciele návrhu Mnoho platieb v obchodných transakciách medzi podnikmi alebo medzi podnikmi a orgánmi verejnej správy sa uskutočňuje veľmi dlho po dodaní tovaru alebo poskytnutí služieb a často neskôr, ako bolo dohodnuté alebo stanovené vo všeobecných obchodných podmienkach. Tieto postupy majú vplyv na likvidné aktíva a komplikujú finančné hospodárenie podnikov. Oneskorené platby vplývajú na konkurencieschopnosť a životaschopnosť spoločností, najmä malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“). Oneskorenie platieb má takisto negatívny vplyv na obchodné transakcie v rámci Spoločenstva. Môže spôsobiť konkurz inak životaschopných podnikov a v najhoršom prípade môže spustiť sériu konkurzov v celom dodávateľskom reťazci. Toto riziko sa výrazne zvyšuje v obdobiach hospodárskeho poklesu, keď je prístup k financovaniu obzvlášť ťažký. Existujú náznaky, že sa to už v súčasnej hospodárskej kríze začína diať, čo vyžaduje prijatie zásadných opatrení v rámci politík. V oznámení o iniciatíve „Small Business Act“ [KOM(2008) 394] sa zdôraznila kľúčová úloha malých a stredných podnikov z hľadiska konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a skutočnosť, že účinný prístup k financiám je jedným z hlavných problémov, ktorým musia MSP čeliť, spolu s potrebou lepšie využiť príležitosti, ktoré poskytuje jednotný trh. V pláne hospodárskej obnovy Európy [KOM(2008) 800] sa zdôraznilo, že dostatočný a cenovo dostupný prístup k financiám je predpokladom pre investície, rast a vytváranie pracovných miest v kontexte hospodárskeho poklesu a EÚ a členské štáty boli vyzvané, aby zabezpečili, že orgány verejnej správy budú platiť faktúry za dodanie tovaru a poskytnutie služieb do jedného mesiaca. Oneskorené platby zo strany orgánov verejnej správy narušujú dôveryhodnosť politík a sú v rozpore s vyhlásenými cieľmi politík, t. j. zabezpečiť stabilné a predvídateľné prevádzkové podmienky pre podniky a posilniť rast a zamestnanosť. Vzhľadom na význam verejného obstarávania v EÚ (vyše 1 943 miliárd EUR ročne) majú oneskorené platby zo strany orgánov verejnej správy výrazný negatívny vplyv na podniky, najmä MSP. Mnohé orgány verejnej správy nečelia rovnakým finančným obmedzeniam ako podniky a v ich prípadoch sa dá oneskoreným platbám vyhnúť. Mali by sa preto prísnejšie postihovať, keď k takýmto platbám dôjde. Okrem toho odlišné postoje v oblasti platenia v rámci EÚ môžu brániť účasti podnikov na verejných súťažiach, čo narúša nielen hospodársku súťaž a fungovanie vnútorného trhu, ale takisto znižuje možnosť orgánov verejnej správy získať čo najýhodnejší pomer kvality a ceny za peniaze daňových poplatníkov. Z tohto dôvodu je cieľom tohto návrhu zlepšiť peňažný tok európskych podnikov, čo je obzvlášť dôležité v časoch hospodárskeho poklesu. Jeho cieľom je aj uľahčiť bezproblémové fungovanie vnútorného trhu prostredníctvom odstránenia súvisiacich prekážok cezhraničných obchodných transakcií. Dosiahne sa to tým, že sa veriteľom poskytnú nástroje, ktoré im umožnia plne a účinne uplatňovať svoje práva v prípade oneskorenia platieb a prostredníctvom opatrení, ktoré orgány verejnej správy účinne odradia od oneskorenej platby. | 120 | Všeobecný kontext V EÚ väčšinu tovaru a služieb dodávajú podniky iným podnikom a orgánom verejnej správy na základe odložených platieb, keď dodávateľ poskytne zákazníkovi čas na zaplatenie. Táto lehota je dohodnutá medzi stranami, uvedená na faktúre dodávateľa alebo stanovená zákonom. Najneskôr na konci tejto lehoty dodávateľ očakáva platbu za dodaný tovar alebo poskytnuté služby. Platba uskutočnená po tejto lehote predstavuje oneskorenú platbu. Smernica 2000/35/ES bola prijatá v záujme boja proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách medzi podnikmi alebo medzi podnikmi a orgánmi verejnej správy. Okrem iného sa v nej uvádza, že ak sa platba neuskutoční v zmluvnej alebo zákonnej lehote, môže sa účtovať zákonný úrok. Existuje mnoho dôkazov, že napriek nadobudnutiu účinnosti smernice 2000/35/ES oneskorené platby v obchodných transakciách naďalej predstavujú všeobecný problém v rámci EÚ. Okrem toho vo viacerých členských štátoch existujú dôkazy o bezdôvodne dlhých zmluvných lehotách splatnosti pri transakciách, na ktorých sa zúčastňujú orgány verejnej správy. Oba problémy sú vážnou prekážkou zdravého podnikateľského prostredia a fungovania jednotného trhu, čo je ešte posilnené v období hospodárskeho poklesu. Oneskorené platby v obchodných transakciách a zodpovedajúci pasívny postoj mnohých veriteľov majú rôzne príčiny, ktoré navzájom súvisia: 1. Štruktúra trhu: úroveň hospodárskej súťaže na trhu, postavenie účastníkov na trhu a zodpovedajúci strach z poškodenia obchodných vzťahov so zákazníkmi sú dôležitými faktormi, od ktorých závisí, či veritelia prijmú alebo odmietnu oneskorenú platbu a či sa budú dlžníci snažiť o predĺženie lehoty obchodného úveru. 2. Meniace sa makroekonomické podmienky: Je pravdepodobné, že v dôsledku poklesu hospodárskeho cyklu sa zvýši počet oneskorených platieb, pretože firmy odkladajú zaplatenie faktúr. Aj dôsledky oneskorených platieb sú v časoch hospodárskeho poklesu vážnejšie, pretože je ťažšie získať alternatívne financovanie. 3. Prístup k finančným prostriedkom a rozpočtové obmedzenia: Na oneskorené platby môže mať vplyv aj dostupnosť úverov, menová politika, tok a povaha informácií o úveroch, pozícia podniku z hľadiska likvidity a dostupnosť finančných prostriedkov z bánk, a to najmä pre podniky, pre ktoré bankový úver nahrádza úvery dodávateľov. Mnohé dlžnícke podniky považujú oneskorené platby za efektívny a lacný spôsob financovania vlastného podnikania a činností. V prípade orgánov verejnej správy sú oneskorené platby veriteľom jednoduchým, ale neoprávneným spôsobom prekonávania rozpočtových obmedzení prostredníctvom odloženia platieb do nasledujúceho rozpočtového obdobia. 4. Významnými faktormi z hľadiska oneskorených platieb (predchádzania týmto platbám) sú postupy finančného hospodárenia dlžníkov (vrátane orgánov verejnej správy) a postupy veriteľov v oblasti správy úverov, ako aj kvalita ich výrobkov a služieb a popredajný servis. 5. Neexistencia účinných a efektívnych opravných prostriedkov: napriek smernici 2000/35/ES mnohé podniky, pričom to platí najmä v prípade malých a stredných podnikov, neúčtujú úrok, keď na to majú nárok, čo na druhej strane znižuje motiváciu dlžníkov k včasnému plateniu. Pre niektorých veriteľov nie sú náklady na konanie v prípade oneskorenej platby vzhľadom na finančné prínosy odôvodnené. V mnohých prípadoch nie je možné získať výdavky na administratívnu prácu navyše späť. Urgovaním klientov, ktorí platia neskoro, alebo účtovaním úroku z omeškania vznikajú administratívne náklady, ktorým sa mnohé podniky chcú vyhnúť. Viaceré kľúčové ustanovenia smernice navyše nie sú jasné alebo ich je ťažké zaviesť do praxe. Hoci má smernica 2000/35/ES určité nedostatky, základné pojmy ako úrok z omeškania, výhrada vlastníctva a postupy vymáhania nesporných pohľadávok tvoria zásadné a všeobecne prijímané piliere právneho rámca pre boj proti oneskoreným platbám. Napriek niektorým nedávnym zlepšeniam však oneskorené platby zostávajú v EÚ všeobecným problémom, pričom sa orgány verejnej správy vo viacerých členských štátoch vyznačujú obzvlášť zlým platobným správaním. To naďalej negatívne ovplyvňuje fungovanie vnútorného trhu a vzniká tým riziko vážneho ohrozenia prežitia podnikov v časoch hospodárskej krízy. Preto je nevyhnutné pri súčasnom zachovaní hlavných prvkov smernice zaviesť dodatočné nástroje na zníženie počtu oneskorených platieb v obchodných transakciách, skrátiť lehoty splatnosti pre orgány verejnej správy a podstatne posilniť motiváciu orgánov verejnej správy zaplatiť včas, a to prepracovaním smernice, zapracovaním do jedného znenia podstatných zmien a doplnení smernice, ako i jej nezmenených ustanovení. Týmto návrhom by sa nahradila a zrušila smernica 2000/35/ES. Po prijatí smernice zákonodarným orgánom ju Komisia samozrejme zohľadní pri nasledujúcej revízii nariadenia o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacích predpisov (v roku 2010). Vzhľadom na to, že revízia rozpočtových pravidiel zákonodarným orgánom je dlhým procesom, Komisia medzičasom prijala oznámenie[1], v ktorom dala svojim útvarom pokyn, aby bezodkladne zaviedli súbor opatrení zameraných na zjednodušenie rozpočtových pravidiel a urýchlenie plnenia rozpočtu v záujme podpory hospodárskej obnovy, a to najmä tým, že zlepšia svoju platobnú disciplínu a stanovia si ciele pre skrátenie platobných lehôt. | 130 | Existujúce predpisy v oblasti návrhu Jediným existujúcim predpisom je smernica 2000/35/ES, ktorá by sa týmto návrhom prepracovala. | 140 | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Tento návrh je súčasťou Lisabonskej agendy pre rast a zamestnanosť a vykonáva sa ním iniciatíva „Small Business Act“ [KOM(2008) 394] a oznámenie Komisie o pláne hospodárskej obnovy Európy [KOM(2008) 800]. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | 211 | Konzultačné metódy, hlavné cieľové sektory a všeobecný profil respondentov So zainteresovanými stranami sa konzultovalo v rámci konzultácie so širokou verejnosťou prostredníctvom I.P.M. (Váš názor v Európe). Konzultovalo sa takisto s Európskym podnikateľským konzultačným panelom (EBTP). | 212 | Zhrnutie odpovedí a spôsob ich zohľadnenia Veľká väčšina respondentov sa domnieva, že súčasná zákonná sadzba stanovená v smernici je postačujúca. Väčšina respondentov však vyzvala Komisiu, aby zaviedla účinné a efektívne opravné prostriedky v prípade oneskorených platieb a aby posilnila úlohu zastupujúcich organizácií. Odpovede predstavovali veľmi dôležitý prvok pri hodnotení vplyvu. | 213 | Na internete sa od 19. 5. 2008 do 31. 8. 2008 uskutočnila otvorená konzultácia. Komisia dostala 510 odpovedí. Výsledky sú k dispozícii na webovej stránke: http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/late_payments/index.htm. | Získavanie a využívanie expertízy | 229 | Externá expertíza nebola potrebná. | 230 | Hodnotenie vplyvu Hodnotenie vplyvu a jeho zhrnutie poskytujú prehľad rôznych možností. Iba možnosti 3a/2 (legislatívna – harmonizácia lehôt splatnosti pre platby orgánov verejnej správy podnikom), 3c (legislatívna – zrušenie prahovej hodnoty vo výške 5 EUR), 3d (legislatívna – zavedenie „poplatku z omeškania“) a 3e (legislatívna – zavedenie „náhrady za omeškanie“) spĺňajú kritériá účinnosti, efektívnosti a konzistentnosti. Z uvedeného dôvodu tieto štyri možnosti tvoria základ tohto návrhu. | 231 | Komisia uskutočnila hodnotenie vplyvu uvedené v pracovnom programe, pričom správa o ňom je k dispozícii na: http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/late_payments/index.htm. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | 305 | Zhrnutie navrhovaného opatrenia Cieľom tohto prepracovaného znenia smernice 2000/35/ES je zlepšenie účinnosti a efektívnosti opravných prostriedkov v prípade oneskorených platieb prostredníctvom zavedenia nároku na vymáhanie administratívnych nákladov a náhrady interných nákladov, ktoré vznikli v dôsledku oneskorenej platby. V prípade orgánov verejnej správy je cieľom návrhu skrátenie lehôt splatnosti prostredníctvom harmonizácie lehôt na uskutočnenie platieb zo strany orgánov verejnej správy podnikom a posilnenie opatrení odradzujúcich od oneskorených platieb tým, že okrem úroku z omeškania a náhrady nákladov na vymáhanie sa zavedie paušálna náhrada vo výške 5 % z fakturovanej sumy, ktorá sa bude uplatňovať od prvého dňa omeškania. A nakoniec sa návrhom takisto ruší možnosť vylúčiť nároky na úrok nižší ako 5 EUR. | 310 | Právny základ Článok 95 Zmluvy o ES | Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje, pokiaľ návrh nespadá do výlučnej právomoci Spoločenstva. Ciele návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z týchto dôvodov. Pred vykonávaním smernice 2000/35/ES, keď neexistovali príslušné právne predpisy Spoločenstva, boli oneskorené platby v obchodných transakciách významnou prekážkou obchodu v rámci Spoločenstva. Dôvodom je to, že v dôsledku neexistencie alebo neúčinnosti vnútroštátnych pravidiel boja proti oneskoreným platbám sa nekalo chránia vnútroštátne hospodárske subjekty pred výrobkami a službami pochádzajúcimi z iných členských štátov. Skutočnosť, že členský štát nezabráni prekážkam voľného pohybu tovaru alebo služieb s pôvodom v iných členských štátoch spôsobeným oneskorenými platbami zo strany vnútroštátnych orgánov alebo podnikov poškodzuje obchod v rámci Spoločenstva rovnako ako zákon obmedzujúci obchod. Rozdielne postoje orgánov verejnej správy v EÚ k plateniu by mohli okrem toho obmedzovať účasť podnikov na verejných súťažiach, čo nielen narúša hospodársku súťaž a fungovanie vnútorného trhu, ale znižuje aj možnosť orgánov verejnej správy získať najvýhodnejší pomer kvality a ceny za peniaze daňových poplatníkov. Ciele návrhu možno lepšie dosiahnuť opatreniami Spoločenstva, a to z týchto dôvodov. Cieľ zabezpečiť fungovanie vnútorného trhu znížením prekážok obchodu v rámci EÚ vyplývajúcich z oneskorených platieb by nebolo možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov ani prostredníctvom smernice 2000/35/ES. Vzhľadom na rozsah a účinky tohto problému sa v súlade so zásadou subsidiarity preto považovalo za vhodné dosiahnuť tento cieľ prostredníctvom ďalších opatrení na úrovni Spoločenstva. Prieskumy a konzultácie so zainteresovanými stranami potvrdzujú, že zníženie počtu oneskorených platieb v obchodných transakciách si vyžaduje opatrenia na úrovni EÚ prostredníctvom prepracovania smernice 2000/35/ES. Z dostupných údajov vyplýva, že väčšina podnikov sa domnieva, že predaj tovaru a poskytovanie služieb podnikom a orgánom v iných členských štátoch so sebou prináša vyššie riziko oneskorených platieb. Riziko oneskorených platieb okrem iného odrádza podniky od predaja výrobkov a poskytovania služieb v iných členských štátoch, pretože zvyšuje neistotu a náklady na podnikanie. Transakčné náklady sú v takom prípade vyššie v dôsledku nevyvážených informácií a neistoty, pokiaľ ide o trhové postavenie zákazníka pôsobiaceho mimo domáceho trhu a jeho platobnú schopnosť. Pre mnohých dlžníkov je riziko poškodenia dobrej povesti spojené s oneskorenou platbou oveľa nižšie, keď veriteľ pôsobí v inom členskom štáte, pretože poškodenie dobrého mena sa so vzdialenosťou zmenšuje. Cezhraničný obchod navyše zvyšuje náklady na poskytnutie obchodného úveru, pretože jazyk, platné právne predpisy a prístup k údajom o platobnej schopnosti bývajú odlišné, a teda náklady na monitorovanie sa zvyšujú, zatiaľ čo vyhliadky na úspešné vymáhanie platby sú menšie. V dôsledku toho sa v cezhraničnom obchode často využíva poistenie obchodného úveru a ďalšie nástroje spojené s riadením obchodného rizika. Tieto nástroje znižujú neistotu, pokiaľ ide o výnosy, ale môžu pohltiť významnú časť ziskového rozpätia, a to najmä v prípade malých podnikov. Ako sa podrobne uvádza v hodnotení vplyvu, v priebehu procesu hodnotenia vplyvu sa mnohé nelegislatívne možnosti zavrhli z dôvodov spojených so subsidiaritou. Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov. | 331 | Smernica zostáva nástrojom, ktorý pre hospodárske subjekty nie je povinný, v tom zmysle, že im neukladá povinnosť vymáhať úrok z omeškania ani náhradu nákladov na vymáhanie. Tento návrh navyše nebráni podnikom v tom, aby si dohodli iné zmluvné podmienky týkajúce sa platieb vrátane, čo platí v prípade transakcií medzi podnikmi a vo výnimočných prípadoch aj transakcií medzi orgánmi verejnej správy a podnikmi, lehoty splatnosti, v súlade so základnou zásadou zmluvnej slobody medzi hospodárskymi subjektmi. Návrh je takisto dostatočne flexibilný, aby umožnil členským štátom transponovať smernicu do vnútroštátneho práva s ohľadom na hospodárske a obchodné podmienky na ich území. Týmto návrhom okrem toho nie je dotknutá existujúca možnosť členských štátov zachovať alebo uviesť do účinnosti ustanovenia, ktoré sú pre veriteľov výhodnejšie ako ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. | 332 | Tento návrh nepredstavuje pre hospodárske subjekty žiadne nové administratívne zaťaženie. Finančná záťaž vyplývajúca z nového nároku na požadovanie náhrady nákladov na vymáhanie bude primeraná platobnému správaniu podnikov. Vplyv na rozpočet vnútroštátnych orgánov bude primeraný ich schopnosti zabezpečiť súlad s ustanoveniami tejto smernice. | Výber nástrojov | 341 | Navrhovaný nástroj: smernica. | 342 | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu. Vzhľadom na to, že tento návrh je prepracovaným znením existujúcej smernice, ktorou sa členským štátom poskytuje veľký manévrovací priestor, alternatívne možnosti by neboli dostačujúce na dosiahnutie navrhovaných cieľov. | VPLYV NA ROZPOčET | 401 | Vplyv na rozpočet je obmedzený na administratívne výdavky. | ĎALšIE INFORMÁCIE | 510 | Zjednodušenie | 511 | Prostredníctvom návrhu sa dosiahne zjednodušenie právnych predpisov. | 512 | Definície základných pojmov smernice sú rozšírené a preskupené tak, aby ich nebolo naďalej možné vykladať rozdielne. Nejednoznačné ustanovenia o právach veriteľov sa buď vypustili alebo úplne prepracovali tak, aby hospodárske subjekty presne poznali svoje práva vyplývajúce zo smernice. Ďalším prvkom zjednodušenia je zavedenie všeobecnej povinnosti pre členské štáty, ktorá sa týka transparentnosti. A nakoniec, nejednoznačný pojem „náklady na vymáhanie“ je nahradený novým systémom, ktorý pozostáva z vymedzenej sumy za interné náklady na vymáhanie. | 515 | Návrh je zahrnutý do priebežného programu Komisie pre aktualizáciu a zjednodušenie acquis communautaire a do jej pracovného a legislatívneho programu pod označením 2009/ENTR/006. | 520 | Zrušenie platných právnych predpisov Prijatím návrhu dôjde k zrušeniu platných právnych predpisov. | Doložka o preskúmaní/revízii/skončení platnosti | 531 | Návrh obsahuje revíznu doložku. | 540 | Prepracovanie Návrh zahrňuje prepracovanie právneho predpisu. | 550 | Tabuľka zhody Členské štáty sa vyzývajú, aby Komisii oznámili znenie vnútroštátnych právnych predpisov, ktorými sa transponuje táto smernica, ako aj tabuľku zhody medzi týmito predpismi a touto smernicou. | 560 | Európsky hospodársky priestor Navrhovaný akt sa týka EHP, a preto by jeho pôsobnosť mala byť rozšírená na Európsky hospodársky priestor. | 570 | Podrobné vysvetlenie návrhu Ustanovenia smernice 2000/35/ES o jej rozsahu pôsobnosti (článok 1 tohto návrhu), úroku v prípade oneskorenej platby (článok 3), výhrade vlastníctva (článok 8) a postupoch vymáhania nesporných pohľadávok (článok 9) zostávajú v zásade nezmenené. Jednotlivé definície a pojmy sú zjednodušené a sústredené v článku 2. Ostatné podstatné zmeny sa navrhujú z týchto dôvodov: V článku 1 ods. 2 sa zrušuje možnosť, aby členské štáty vylúčili nároky na úroky nižšie ako 5 EUR. Tým sa odstráni prekážka vymáhania úroku z omeškania, najmä pre MSP, ako aj úroku z omeškania v prípade menších transakcií, keď úrok predstavuje len malú sumu. V článku 4 sa stanovuje, že v prípade oneskorenej platby budú mať veritelia nárok získať sumu za interné náklady na vymáhanie sumy, ktorá bola zaplatená neskoro. Cieľ je dvojaký: po prvé, veriteľ bude môcť získať náhradu za svoje interné administratívne náklady súvisiace s oneskorenou platbou a po druhé táto dodatočná suma k zákonnému úroku bude mať odstrašujúci účinok na dlžníkov. Článok 5 návrhu sa týka oneskorených platieb zo strany orgánov verejnej správy, v prípade ktorých bude všeobecným pravidlom povinnosť zaplatiť faktúry za obchodné transakcie, ktoré vedú k dodaniu tovaru alebo k poskytnutiu služieb, do 30 dní. Po tejto lehote bude mať veriteľ okrem úroku z omeškania a náhrady nákladov na vymáhanie v zásade nárok na náhradu vo výške 5 % stanovenej čiastky. Vplyv na rozpočet vnútroštátnych orgánov bude primeraný ich schopnosti zabezpečiť súlad s ustanoveniami tejto smernice. Očakávané zlepšenie platobného správania orgánov verejnej správy okrem toho pomôže znížiť počet konkurzov podnikov a tým znížiť sociálne náklady, ktoré z nich vyplývajú. Článkom 6 návrhu sa posilňujú ustanovenia o značne nevýhodných zmluvných doložkách. Tento článok zahŕňa ustanovenie, podľa ktorého sa doložka, ktorou sa vylučuje úrok z omeškania, bude vždy považovať za značne nevýhodnú. V článku 7 sa členským štátom ukladá povinnosť zabezpečiť plnú transparentnosť práv a povinností vyplývajúcich z tejto smernice, a najmä povinnosť uverejňovať zákonnú úrokovú sadzbu. Cieľom je poskytnúť podnikom, a najmä MSP, čo najvhodnejším spôsobom praktické informácie, čo im umožní prijať opatrenia voči neskoro platiacim dlžníkom. V článku 10 sa ustanovuje systém monitorovania a hodnotenia, ktorý umožňuje ostatným európskym inštitúciám a zainteresovaným stranám získať prehľad o súčasnom stave vykonávania smernice. | 2009/0054 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (Prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) ê 2000/35/ES EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 95, so zreteľom na návrh Komisie[2], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[4], konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy, keďže: ò nový 1. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/35/ES z 29. júna 2000 o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách[5] by sa mala podstatným spôsobom zmeniť a doplniť. Z dôvodu prehľadnosti je vhodné túto smernicu prepracovať. 2. Väčšina tovaru a služieb je v rámci vnútorného trhu dodávaná hospodárskymi subjektmi iným hospodárskym subjektom a orgánom verejnej správy na základe odložených platieb, keď dodávateľ poskytne svojmu zákazníkovi čas na zaplatenie faktúry podľa dohody strán, podľa údajov na faktúre dodávateľa alebo podľa zákona. 3. Mnoho platieb v obchodných transakciách medzi hospodárskymi subjektmi alebo medzi hospodárskymi subjektmi a orgánmi verejnej správy sa uskutočňuje neskôr, ako bolo dohodnuté v zmluve alebo stanovené vo všeobecných obchodných podmienkach. Hoci bol tovar dodaný alebo služby poskytnuté, mnohé zodpovedajúce faktúry sú zaplatené dlho po termíne splatnosti. Takéto oneskorené platby negatívne ovplyvňujú likvidné aktíva a komplikujú finančné hospodárenie podnikov. Takisto ovplyvňujú konkurencieschopnosť a ziskovosť podnikov v prípade, keď veriteľ z dôvodu oneskorenej platby musí získať finančné prostriedky z externých zdrojov. Toto riziko sa výrazne zvyšuje v období hospodárskeho poklesu, keď je prístup k financovaniu zložitejší. 4. Návrhy na začatie súdneho konania týkajúce sa oneskorených platieb už uľahčuje nariadenie Rady (ES) č. 44/2001 z 22. decembra 2000 o právomoci a o uznávaní a výkone rozsudkov v občianskych a obchodných veciach[6], nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 805/2004 z 21. apríla 2004, ktorým sa vytvára európsky exekučný titul pre nesporné nároky[7], nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006 z 12. decembra 2006, ktorým sa zavádza európske konanie o platobnom rozkaze[8], a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007 z 11. júla 2007, ktorým sa ustanovuje európske konanie vo veciach s nízkou hodnotou sporu[9]. V záujme zabránenia oneskoreným platbám v obchodných transakciách je však potrebné stanoviť doplňujúce ustanovenia. ê 2000/35/ES odôvodnenie 1 (prispôsobené) (1) Vo svojej rezolúcii o komplexnom programe pre malé a stredné podniky a remeselný sektor[10] Európsky parlament vyzval Komisiu k predloženiu návrhov zaoberajúcich sa oneskorenými platbami. ê 2000/35/ES odôvodnenie 2 (prispôsobené) (2) 12. mája 1995 Komisia prijala odporúčanie o platobných dobách v obchodných transakciách[11]. ê 2000/35/ES odôvodnenie 3 (prispôsobené) (3) Vo svojej rezolúcii o odporúčaní Komisie o platobných dobách v obchodných transakciách[12] Európsky parlament vyzval Komisiu, aby zvážila prepracovanie svojho odporúčania na návrh smernice Rady, ktorý by bol predložený čo možno najskôr. ê 2000/35/ES odôvodnenie 4 (prispôsobené) (4) 29. mája 1997 Hospodársky a sociálny výbor prijal stanovisko k zelenej knihe Komisie o verejnom obstarávaní v Európskej únii: Skúmajúc cestu vpred[13]. ê 2000/35/ES odôvodnenie 5 (prispôsobené) (5) 4. júna 1997 Komisia uverejnila akčný plán jednotného trhu, ktorý zdôraznil, že oneskorené platby predstavujú čím ďalej tým vážnejšiu prekážku úspechu spoločného trhu. ê 2000/35/ES odôvodnenie 6 (prispôsobené) (6) 17. júla 1997 Komisia uverejnila správu o oneskorených platbách v obchodných transakciách[14], ktorá rekapituluje výsledky zhodnotenia účinkov odporúčania Komisie z 12. mája 1995. ê 2000/35/ES odôvodnenie 7 (7) Podniky, a to najmä malé a stredné, sú v dôsledku príliš dlhých platobných dôb a oneskorených platieb výrazne správne a finančne zaťažované. Navyše sú tieto problémy hlavnou príčinou platobnej neschopnosti, ktorá ohrozuje samotnú existenciu podnikov, a majú za následok rozsiahle straty pracovných miest. ê 2000/35/ES odôvodnenie 8 (prispôsobené) (8) V niektorých členských štátoch sa zmluvné platobné doby významne odlišujú od priemeru v Spoločenstve. ê 2000/35/ES odôvodnenie 9 (prispôsobené) (9) Rozdiely medzi pravidlami pre platby a skutočnou praxou sú v členských štátoch prekážkou riadneho fungovania vnútorného trhu. ê 2000/35/ES odôvodnenie 10 (prispôsobené) 5. Táto skutočnosť má za následok značné obmedzenie obchodných transakcií medzi členskými štátmi. To je v rozpore s článkom 14 zmluvy, podľa ktorého by pPodnikatelia by mali mať možnosť obchodovať na celom vnútornom trhu za podmienok, ktoré zaručujú, že cezhraničné obchodné transakcie neprinášajú so sebou väčšie riziká než domáci obchod. Pri uplatňovaní podstatne rozdielnych pravidiel na domáce a cezhraničné obchodné transakcie by došlo k narušeniu voľnej hospodárskej súťaže. ê 2000/35/ES odôvodnenie 11 (prispôsobené) (11) Najnovšie štatistiky ukazujú, že od prijatia odporúčania z 12. mája 1995 nedošlo v mnohých členských štátoch k zlepšeniu v oneskorených platbách. ò nový 6. Komisia vo svojom oznámení „Najskôr myslieť v malom“ – Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu[15] zdôraznila, že prístup malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“) k financovaniu by sa mal uľahčiť a malo by sa vytvoriť právne a podnikateľské prostredie podporujúce včasné platby v obchodných transakciách. 7. Jedným z prioritných opatrení „Plánu hospodárskej obnovy Európy“[16] je zníženie administratívneho zaťaženia a podpora podnikania okrem iného tým, že sa zabezpečí, aby orgány verejnej správy platili faktúry za dodávky a služby, vrátane faktúr MSP, do jedného mesiaca, čím by sa znížili problémy s likviditou. ê 2000/35/ES odôvodnenie 12 8. Cieľ, ktorým sleduje je boj proti oneskoreným platbám na vnútornom trhu, sa nedá uspokojivo dosiahnuť, ak členské štáty konajú individuálne, a je preto lepšie dosiahnuteľný na úrovni Spoločenstva nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva. Táto smernica neprekračuje rámec toho, čo je potrebné nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. Preto je táto smernica v celom rozsahu v súlade s požiadavkami princípov zásad subsidiarity a proporcionality tak, ako sú stanovené v článku 5 zmluvy. ê 2000/35/ES odôvodnenie 13 (prispôsobené) 9. Táto smernica by sa mala obmedziť na platby vykonávané ako odplata za obchodné transakcie a neupravuje √ nemala by upravovať Õ transakcie so spotrebiteľmi, úroky v spojitosti s inými platbami, napr. platbami podľa zákonov o zmenkách a šekoch, platbami vykonávanými ako náhrady škody vrátane platieb od poisťovacích spoločností. ê 2000/35/ES odôvodnenie 22 10. Táto smernica by mala upravovať všetky obchodné transakcie bez ohľadu na to, či sa uskutočňujú medzi súkromnými alebo verejnoprávnymi podnikmi, alebo medzi podnikmi a orgánmi verejnej správy s ohľadom na to, že orgány verejnej správy vykonávajú značný objem platieb voči podnikateľskému sektoru. Z tohto dôvodu by táto smernica mala upravovať aj všetky obchodné transakcie medzi hlavnou hlavnými zmluvnou zmluvnými stranou stranami a jej ich dodávateľmi a vedľajšími zmluvnými stranami subdodávateľmi. ê 2000/35/ES odôvodnenie 14 11. Skutočnosť, že sa táto smernica dotýka aj slobodných povolaní neznamená, že členské štáty musia s nimi zaobchádzať ako s podnikmi alebo obchodníkmi aj na iné účely než na tie, ktoré sleduje smernica. ê 2000/35/ES odôvodnenie 16 (prispôsobené) ð nový 12. Oneskorená platba predstavuje porušenie zmluvy, ktoré sa v dôsledku nízkych ð alebo žiadnych ï sadzieb √ účtovaných Õ úrokov z oneskorenia omeškania, resp. zdĺhavých konaní o náhradu škody vo väčšine členských štátov stáva finančne atraktívnym pre dlžníkov. Na odvrátenie tohto trendu a zabezpečenia zabezpečenie toho, aby dôsledky vyplývajúce z oneskorených platieb odrádzali od oneskorených platieb, je potrebná rázna zmena vrátane ð stanovenia toho, že vylúčenie práva na účtovanie úroku sa bude považovať za nevýhodnú zmluvnú doložku a vrátane stanovenia ï náhrady nákladov vzniknutých veriteľom. ò nový 13. V záujme konzistentnosti právnych predpisov Spoločenstva by sa mala na účely tejto smernice uplatňovať definícia „verejných obstarávateľov“ uvedená v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby[17]. 14. Zákonný úrok splatný za oneskorené platby by sa mal vypočítavať denne ako jednoduchý úrok v súlade s nariadením Rady (EHS, Euratom) č. 1182/71 z 3. júna 1971, ktorým sa stanovujú pravidlá pre lehoty, dátumy a termíny[18]. ê 2000/35/ES odôvodnenie 17 (prispôsobené) ð nový 15. ð V záujme zabezpečenia, aby následky oneskorených platieb odrádzali od takéhoto oneskorenia je potrebné, aby veritelia dostali spravodlivú náhradu nákladov na vymáhanie, ktoré im vznikli v dôsledku oneskorenej platby. Náklady na vymáhanie by mali takisto zahŕňať náklady na vymáhanie administratívnych nákladov a náhradu za interné náklady, ktoré vznikli v dôsledku oneskorenej platby, pre ktoré by sa mala v tejto smernici stanoviť možnosť paušálnej minimálnej sumy, ktorá sa môže kumulovať spolu s úrokom z omeškania ï. Primeraná nNáhrada nákladov na vymáhanie sa musí √ by sa mala Õ vziať do úvahy bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov, na základe ktorých môže sudca členského štátu rozhodnúť o akejkoľvek ďalšej náhrade škody veriteľovi vzniknutej v dôsledku √ súvisiacej Õ oneskorenej s oneskorenou platby platbou dlžníka, majúc na zreteli aj to, že takto vzniknuté náklady už môžu byť kryté úrokmi z omeškania. ò nový 16. Z prieskumov vyplýva, že orgány verejnej správy často vyžadujú pri obchodných transakciách zmluvné lehoty splatnosti, ktoré značne presahujú 30 dní. Preto by sa lehoty splatnosti v prípade zmlúv o verejnom obstarávaní uzatváraných orgánmi verejnej správy mali, ako všeobecné pravidlo, obmedziť na najviac 30 dní. 17. Oneskorené platby sú obzvlášť poľutovaniahodné, keď k nim dôjde napriek platobnej schopnosti dlžníka. Z prieskumov vyplýva, že orgány verejnej správy často platia faktúry veľmi neskoro po uplynutí príslušnej lehoty splatnosti. Orgány verejnej správy môžu čeliť menším finančným obmedzeniam, pretože môžu využívať bezpečnejšie, predvídateľnejšie a trvalejšie zdroje príjmov ako súkromné podniky. Zároveň sú pri dosahovaní svojich cieľov menej závislé od budovania stálych obchodných vzťahov ako súkromné podniky. Z tohto dôvodu môžu mať menšiu motiváciu k včasnej úhrade. Mnohé orgány verejnej správy môžu okrem toho získať financovanie za atraktívnejších podmienok ako súkromné podniky. Preto oneskorené platby zo strany orgánov verejnej správy spôsobujú nielen neopodstatnené náklady súkromným podnikom, ale vo všeobecnosti vedú k neefektívnosti. Preto je vhodné v prípade oneskorených platieb zo strany orgánov verejnej správy zaviesť zodpovedajúcim spôsobom vyššiu odrádzajúcu náhradu. ê 2000/35/ES odôvodnenie 18 (18) Táto smernica berie do úvahy otázku dlhých zmluvných platobných dôb, a najmä existenciu určitých druhov zmlúv, v ktorých je oprávnené použitie dlhšej platobnej doby v kombinácii s obmedzením zmluvnej slobody alebo s vyššou sadzbou úrokov. ê 2000/35/ES odôvodnenie 19 (prispôsobené) ð nový 18. Táto smernica by mala zakázať zneužívanie zmluvnej slobody na úkor veriteľov. Za faktory zakladajúce takéto zneužívanie môžu byť považované situácie, keď dohoda slúži predovšetkým na zabezpečenie dodatočnej likvidity dlžníka na úkor veriteľa ð , napríklad prostredníctvom vylúčenia možnosti pre veriteľa, aby účtoval úrok z omeškania, alebo stanovenia sadzby úroku z omeškania, ktorá je podstatne nižšia ako zákonný úrok stanovený v tejto smernici, ï alebo keď hlavná zmluvná strana uplatní na svojich dodávateľov a vedľajšie zmluvné strany subdodávateľov také platobné podmienky, ktoré nevyplývajú z platobných podmienok určených jemu jej. Touto smernicou nie sú √ by nemali byť Õ dotknuté ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov týkajúce sa spôsobu uzatvárania zmlúv, resp. upravujúce platnosť zmluvných podmienok, ktoré sú neprimerané voči dlžníkovi. ê 2000/35/ES odôvodnenie 21 19. Je potrebné zabezpečiť, aby v prípade, ak je klauzula o výhrade vlastníctva podľa použiteľných uplatniteľných ustanovení vnútroštátneho práva určených medzinárodným právom súkromným platná, mali veritelia na celom území Spoločenstva možnosť uplatniť výhradu vlastníckeho práva bez diskriminácie. ê 2000/35/ES odôvodnenie 15 20. Táto smernica definuje len pojem „exekučný titul“, ale neupravuje rôzne postupy núteného výkonu tohto titulu a podmienky, za ktorých nútený výkon tohto titulu môže byť zastavený alebo odložený. ê 2000/35/ES odôvodnenie 20 21. Dôsledky oneskorených platieb budú odrádzať, len ak budú sprevádzané takými konaniami o náhradu škody, ktoré sú rýchle a účinné v prospech veriteľa. V súlade so zásadou nediskriminácie, ktorá je obsiahnutá v článku 12 zmluvy, by takéto postupy mali byť k dispozícii všetkým veriteľom usadeným v Spoločenstve. ê 2000/35/ES odôvodnenie 23 (prispôsobené) ð nový 22. ðJe potrebné zabezpečiť, aby sa postupy vymáhania nesporných pohľadávok súvisiacich s oneskorenými platbami v obchodných transakciách ï Článok 5 tejto smernice požaduje, aby konanie o nenamietaných nárokoch bolo ukončené ukončili v krátkom čase v súlade s vnútroštátnymi predpismi, ale nepožaduje od členských štátov, aby prijali osobitný postup, alebo aby určitým spôsobom zmenili existujúce zákonné postupy,. ò nový 23. Povinnosť transponovať túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala obmedziť na tie ustanovenia, ktoré predstavujú podstatnú zmenu v porovnaní so smernicou 2000/35/ES. Povinnosť transponovať ustanovenia, ktoré sa nezmenili, vyplýva z uvedenej smernice. 24. Táto smernica by sa mala uplatňovať bez toho, aby boli dotknuté záväzky členských štátov týkajúce sa lehôt na transpozíciu smernice 2000/35/ES do vnútroštátneho práva a na jej uplatňovanie. ê 2000/35/ES PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Predmet 1. Táto smernica sa vzťahuje na všetky platby uskutočnené ako odplata za obchodné transakcie. ê 2000/35/ES čl. 6 ods. 3 (prispôsobené) 32. Pri transpozícii tejto smernice môžu členské štáty vylúčiť: a) dlhy, ktoré sú predmetom konkurzného konania začatého proti dlžníkovi; b) zmluvy, ktoré boli uzatvorené pred 8. augustom 2002. a c) nároky na úroky nižšie ako 5 EUR. ê 2000/35/ES (prispôsobené) Článok 2 Definície Vymedzenie pojmov Na účely tejto smernice √ sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov Õ: 1.1) pojem „obchodné transakcie“ znamená sú transakcie medzi podnikmi, alebo medzi podnikmi a orgánmi verejnej správy, ktoré vedú k dodávke tovaru alebo k poskytnutiu služieb za odplatu,; ê 2000/35/ES (prispôsobené) ð nový 2) pojem „verejný orgán verejnej správy“ znamená je akéhokoľvek akýkoľvek obstarávateľa alebo subjekt podľa definície v smerniciach o verejnom obstarávaní (92/50/EHS[19], 93/36/EHS[20], 93/39/EHS[21] a 93/38/EHS[22]) √ smernici 2004/18/ES Õ; 3) pojem „podnik“ znamená je akúkoľvek akákoľvek organizáciu organizácia ð iná ako orgán verejnej správy ï konajúcu konajúca v rámci nezávislej hospodárskej alebo odbornej činnosti, a to aj vtedy, ak je táto činnosť vykonávaná len jednou osobou; 2.4) pojem „oneskorená platba“ znamená je zmluvnej alebo zo zákona vyplývajúcej doby splatnosti ð neuskutočnenie platby v rámci lehoty splatnosti stanovenej v článku 3 ods. 2 alebo článku 5 ods. 2 ï ; ò nový 5) „úrok z omeškania“ je zákonný úrok alebo úrok prerokovaný a dohodnutý medzi podnikmi; 6) „zákonný úrok“ je jednoduchý úrok z omeškania, ktorého sadzba zodpovedá súčtu referenčnej sadzby a najmenej siedmich percentuálnych bodov; 7) „referenčná sadzba“ je jedna z týchto sadzieb: ê 2000/35/ES ð nový 4.a) „úroková sadzba uplatňovaná Európskou centrálnou bankou na jej ð posledné ï hlavné refinancujúce operácie ð alebo marginálna úroková sadzba vyplývajúca z postupu ponuky s variabilnou sadzbou pre takéto operácie; ï “ znamená úrokovú sadzbu uplatňovanú pri týchto operáciách v prípade ponúk s pevnou sadzbou. Ak bola hlavná refinancujúca operácia vykonaná podľa postupu ponuky s variabilnou sadzbou, zodpovedá táto úroková sadzba marginálnej úrokovej sadzbe, ktorá vyplynula z tejto ponuky. Toto sa uplatňuje rovnako pri aukciách s jednotnou ako aj variabilnou sadzbou; ê 2000/35/ES čl. 3 ods. 1 písm. d) druhá veta (prispôsobené) b) pre členský štát, ktorý sa nezúčastňuje tretej etapy hospodárskej a menovej únie, je vyššie uvedená referenčná sadzba zhodná so sadzbou stanovenou rovnocenná sadzba stanovená jeho národnou centrálnou bankou. ê 2000/35/ES 3.8) pojem „výhrada vlastníctva“ znamená je zmluvnú zmluvná dohodu dohoda, podľa ktorej predávajúcemu zostáva zachované vlastnícke právo k dotknutému tovaru až do úplného zaplatenia ceny; ê 2000/35/ES (prispôsobené) ð nový 5.9) pojem „exekučný titul“ znamená je akékoľvek rozhodnutie, rozsudok, alebo platobný rozkaz vydaný súdom alebo iným príslušným orgánom ð vrátane tých, ktoré sú predbežne vykonateľné, ï či už na jednorazovú platbu alebo na platenie v splátkach, ktoré umožňuje veriteľovi uplatniť svoj nárok voči dlžníkovi prostredníctvom núteného výkonu. Patrí sem rozhodnutie, rozsudok, alebo platobný rozkaz, ktorý je predbežne vykonateľný a zostáva takým, aj keď sa dlžník proti nemu odvolá. ê 2000/35/ES (prispôsobené) ð nový Článok 3 Úrok v prípade oneskorenej platby c)1. √ Členské štáty zabezpečia, aby Õ ð v obchodných transakciách medzi podnikmi ï mal veriteľ mal √ bez potreby upozornenia Õ nárok na úrok z omeškania √, ak budú splnené tieto podmienky: Õ ia) ? veriteľ ï splnil svoje zmluvné a zo zákona mu vyplývajúce záväzky; a iib) ð veriteľ ï neobdržal nedostal dlžnú čiastku sumu načas, s výnimkou prípadov, keď dlžník nie je za omeškanie zodpovedný. 12. ð Ak sú splnené podmienky stanovené v odseku 1,ï členské štáty zabezpečia, aby: a) sa úrok podľa písm. d) ð z omeškania ï stal splatným dňom nasledujúcim po termíne alebo po uplynutí lehoty na zaplatenie určených stanovených v zmluve; b) v prípade, že termín alebo lehota na zaplatenie v zmluve nie sú stanovené, sa úrok ð z omeškania ï stal splatným automaticky bez potreby upozornenia √ v rámci ktorejkoľvek z týchto lehôt Õ : i) 30 dní po obdržaní doručení faktúry alebo rovnocennej výzvy na zaplatenie dlžníkom dlžníkovi; alebo ii) v prípade, ak dátum obdržania faktúry alebo rovnocennej výzvy na zaplatenie je neurčitý, 30 dní po obdržaní tovaru alebo služby; alebo iii)ii) v prípade, že dlžník obdrží dostane faktúru, alebo rovnocennú výzvu na zaplatenie skôr ako tovar alebo službu, 30 dní po obdržaní doručení tovaru alebo poskytnutí služby; alebo iv)iii) v prípade, ak proces postup prevzatia, resp. overovania, ktorým sa má stanoviť zhoda tovaru alebo služby so zmluvou, je určený zákonom alebo zmluvou, a ak dlžník obdrží dostane faktúru alebo rovnocennú výzvu na zaplatenie skôr alebo v deň, keď sa takéto preberanie, resp. overovanie uskutoční, 30 dní po tomto dni. ð 3. Členské štáty zabezpečia, aby uplatniteľná referenčná sadzba: a) za prvý polrok príslušného roku zodpovedala sadzbe platnej 1. januára daného roku; b) za druhý polrok príslušného roku zodpovedala sadzbe platnej 1. júla daného roku. ï ê 2000/35/ES (prispôsobené) d) výška úroku z omeškania (zákonná sadzba), ktorú je dlžník povinný zaplatiť, sa rovnala hodnote úrokovej sadzby uplatňovanej Európskou centrálnou bankou na jej poslednú hlavnú refinancujúcu operáciu vykonanú pred prvým kalendárnym dňom príslušného polroka (referenčná sadzba) zvýšenej minimálne o sedem percentuálnych bodov (marža), pokiaľ nie je v zmluve určené inak. Pre členský štát, ktorý sa nezúčastňuje tretej etapy hospodárskej a menovej únie, je vyššie uvedená referenčná sadzba zhodná so sadzbou stanovenou jeho národnou centrálnou bankou. V oboch prípadoch sa referenčná sadzba platná v prvý kalendárny deň príslušného polroka použije počas nasledujúcich šiestich mesiacov; e) okrem prípadov, keď dlžník nie je zodpovedný za omeškanie, veriteľ je oprávnený od dlžníka požadovať primeranú náhradu všetkých svojich opodstatnených nákladov na vymáhanie vzniknutých v dôsledku dlžníkovho omeškania. Tieto náklady na vymáhanie musia zodpovedať princípom transparentnosti a proporcionality, pokiaľ ide o daný dlh. Členské štáty môžu pri rešpektovaní vyššie uvedených princípov stanoviť maximálnu hodnotu nákladov na vymáhanie pre rôzne výšky dlhu. 2. Pre určité druhy zmlúv, ktoré budú definované vnútroštátnymi právnymi predpismi, môžu členské štáty určiť lehotu, po uplynutí ktorej sa úroky stávajú splatnými, na maximálne 60 dní, a to za predpokladu, že sa buď zabráni zmluvným stranám v prekročení tejto lehoty, alebo sa stanoví povinná úroková sadzba, ktorá bude podstatne vyššia ako sadzba vyplývajúca z právneho predpisu. 3. Členské štáty zabezpečia, aby dohoda o dni splatnosti alebo o následkoch omeškania, ktorá nie je v súlade s ustanoveniami odsekov 1 písm. b) až d) a 2, nebola vykonateľná, alebo mala za následok nárok na náhradu škody, ak pri zvážení všetkých okolností prípadu vrátane dobrých obchodných zvyklostí a povahy tovaru, je zjavne nevýhodná pre veriteľa. Pri určovaní, či je dohoda zjavne nevýhodná pre veriteľa, sa okrem iného prihliadne na to, či dlžník má nejaký objektívny dôvod odchýliť sa od ustanovení odsekov 1 písm. b) až d) a 2. Ak sa určí, že takáto dohoda je zjavne nevýhodná, použijú sa podmienky ustanovené v právnych predpisoch, ak vnútroštátny súd neurčí iné spravodlivé podmienky. 4. V záujme veriteľov a súťažiteľov členské štáty zabezpečia, aby existovali primerané a účinné prostriedky, ktoré zabránia pokračujúcemu uplatňovaniu značne nevýhodných podmienok v zmysle odseku 3. 5. Prostriedky uvedené v odseku 4 zahŕňajú ustanovenia, na základe ktorých organizácie oficiálne uznané za zástupcov malých a stredných podnikov alebo organizácie majúce oprávnený záujem ich zastupovať, môžu dať podnet na začatie súdneho konania na súde alebo príslušnom správnom orgáne podľa príslušného vnútroštátneho právneho predpisu na základe toho, že zmluvné podmienky navrhnuté pre všeobecné uplatnenie sú v zmysle odseku 3 zjavne nevýhodné, aby tak mohli uplatniť vhodné a účinné prostriedky, ktoré zabránia ďalšiemu uplatňovaniu takýchto podmienok. ò nový Článok 4 Náhrada nákladov na vymáhanie 1. Členské štáty zabezpečia, aby v okamihu, keď sa úrok z omeškania stane splatným v rámci obchodných transakcií súlade s článkami 3 a 5, a pokiaľ to v zmluve nie je uvedené inak, veriteľ bol oprávnený získať od dlžníka niektorú z týchto súm: a) v prípade dlhu menšieho ako 1 000 EUR paušálnu sumu vo výške 40 EUR; b) v prípade dlhu vo výške 1 000 EUR a viac, ktorý však nepresahuje 10 000 EUR, paušálnu sumu vo výške 70 EUR; c) v prípade dlhu vo výške 10 000 EUR a viac sumu zodpovedajúcu 1 % sumy, za ktorú sa úrok z omeškania stáva splatným. 2. Členské štáty zabezpečia, aby sumy uvedené v odseku 1 boli splatné bez potreby upozornenia a boli náhradou za vlastné náklady veriteľa na vymáhanie. ê 2000/35/ES čl. 3 ods. 1 písm. e) (prispôsobené) ð nový e) 3. Ookrem prípadov, keď dlžník nie je zodpovedný za omeškanie, veriteľ je oprávnený od dlžníka požadovať ð okrem súm stanovených v odseku 1 ï primeranú náhradu všetkých svojich opodstatnených ð ostatných ï nákladov na vymáhanie vzniknutých v dôsledku dlžníkovho omeškania. Tieto náklady na vymáhanie musia zodpovedať princípom transparentnosti a proporcionality, pokiaľ ide o daný dlh. Členské štáty môžu pri rešpektovaní vyššie uvedených princípov stanoviť maximálnu hodnotu nákladov na vymáhanie pre rôzne výšky dlhu. ò nový Článok 5 Platby orgánov verejnej správy 1. Členské štáty zabezpečia, aby v obchodných transakciách, ktoré vedú k odplatnému dodaniu tovaru alebo poskytnutiu služieb orgánom verejnej správy, mal veriteľ bez potreby upozornenia nárok na úrok z omeškania zodpovedajúci zákonnému úroku, ak budú splnené tieto podmienky: a) veriteľ splnil svoje zmluvné a zo zákona mu vyplývajúce záväzky; b) veriteľ nedostal dlžnú sumu načas, s výnimkou prípadov, keď dlžník nie je za omeškanie zodpovedný. 2. Ak sú splnené podmienky stanovené v odseku 1, členské štáty zabezpečia, aby: a) sa úrok z omeškania stal splatným dňom nasledujúcim po termíne alebo po uplynutí lehoty na zaplatenie stanovených v zmluve; b) v prípade, že termín alebo lehota na zaplatenie v zmluve nie sú stanovené, sa úrok z omeškania stal splatným automaticky v rámci ktorejkoľvek z týchto lehôt: i) 30 dní po doručení faktúry alebo rovnocennej výzvy na zaplatenie dlžníkovi; ii) v prípade, že dlžník dostane faktúru, alebo rovnocennú výzvu na zaplatenie skôr ako tovar alebo službu, 30 dní po doručení tovaru alebo poskytnutí služby; (iii) v prípade, ak postup prevzatia, resp. overovania, ktorým sa má stanoviť zhoda tovaru alebo služby so zmluvou, je určený zákonom alebo zmluvou, a ak dlžník dostane faktúru alebo rovnocennú výzvu na zaplatenie skôr alebo v deň, keď sa takéto preberanie, resp. overovanie uskutoční, 30 dní po tomto dni. 3. Členské štáty zabezpečia, aby maximálne trvanie postupu prevzatia alebo overovania uvedeného v ods. 2 písm. b) bode iii) nepresiahlo 30 dní, pokiaľ nie je v súťažných podkladoch a v zmluve stanovené a náležite odôvodnené inak. 4. Členské štáty zabezpečia, aby lehota na zaplatenie stanovená v zmluve nepresiahla lehoty stanovené v odseku 2 písm. b), pokiaľ sa tak dlžník a veriteľ osobitne nedohodnú a pokiaľ to nie je náležite odôvodnené vzhľadom na konkrétne okolnosti, ako je napríklad objektívna potreba rozvrhnúť platby na dlhšie obdobie. 5. Členské štáty zabezpečia, aby bol veriteľ oprávnený získať paušálnu náhradu vo výške 5 % splatnej sumy, keď sa úrok z omeškania stane splatným. Táto náhrada dopĺňa úrok z omeškania. 6. Členské štáty zabezpečia, aby uplatniteľná referenčná sadzba v obchodných transakciách, ktoré vedú k odplatnému dodaniu tovaru alebo poskytnutiu služieb orgánom verejnej správy: (a) za prvý polrok príslušného roku zodpovedala sadzbe platnej 1. januára daného roku; (b) za druhý polrok príslušného roku zodpovedala sadzbe platnej 1. júla daného roku. ê 2000/35/ES (prispôsobené) Článok 6 √ Značne nevýhodné zmluvné doložky Õ ê 2000/35/ES čl. 3 ods. 3, 4 a 5 (prispôsobené) ð nový 31. Členské štáty zabezpečia, aby dohoda ð doložka v zmluve ï o √ týkajúca sa Õ dni dňa splatnosti, alebo ð sadzby úroku z omeškania alebo nákladov na vymáhanie ï o následkoch omeškania, ktorá nie je v súlade s ustanoveniami odsekov 1 písm. b) až d) a 2, nebola ð buď ï vykonateľná ð nevykonateľná ï, alebo mala za následok nárok na náhradu škody, ak pri zvážení všetkých okolností prípadu vrátane dobrých obchodných zvyklostí a povahy tovaru, je zjavne značne nevýhodná pre veriteľa. Pri určovaní, či je ð doložka ï dohoda zjavne značne nevýhodná pre veriteľa, √ sa zvážia všetky okolnosti prípadu vrátane dobrých obchodných zvyklostí a povahy tovaru Õ ð alebo služby. ï ð Takisto ï sa okrem iného prihliadne na to, či dlžník má nejaký objektívny dôvod odchýliť sa od ustanovení odsekov 1 písm. b) až d) a 2 ð zákonnej sadzby úroku alebo od článku 3 ods. 2 písm. b), článku 4 ods. 1 alebo článku 5 ods. 2 písm. b) ï. Ak sa určí, že takáto dohoda je zjavne nevýhodná, použijú sa podmienky ustanovené v právnych predpisoch, ak vnútroštátny súd neurčí iné spravodlivé podmienky. ðNa účely prvého pododseku sa doložka, ktorá vylučuje úrok z omeškania, vždy považuje za značne nevýhodnú. ï 42. V záujme veriteľov a súťažiteľov členské štáty zabezpečia, aby existovali primerané a účinné prostriedky, ktoré zabránia pokračujúcemu uplatňovaniu značne nevýhodných podmienok ð doložiek ï , ktoré sú v zmysle odseku 31 značne nevýhodné pre veriteľa. 53. Prostriedky uvedené v odseku 42 zahŕňajú ustanovenia, na základe ktorých ð zastupujúce ï organizácie oficiálne uznané za zástupcov malých a stredných podnikov alebo organizácie majúce oprávnený záujem ich zastupovať, môžu dať podnet na začatie súdneho konania na súde alebo príslušnom správnom orgáne podľa príslušného vnútroštátneho právneho predpisu na základe toho, že zmluvné podmienky navrhnuté pre všeobecné uplatnenie ð doložky ï sú v zmysle odseku 3 zjavne značne nevýhodné, aby tak mohli uplatniť vhodné a účinné prostriedky, ktoré zabránia ð ich ï ďalšiemu uplatňovaniu takýchto podmienok. ò nový Článok 7 Transparentnosť Členské štáty zabezpečia, aby boli práva a povinnosti vyplývajúce z tejto smernice plne transparentné, a to najmä zverejňovaním platnej zákonnej úrokovej sadzby. ê 2000/35/ES Článok 48 Výhrada vlastníctva 1. Členské štáty zabezpečia v súlade s ustanoveniami rozhodného práva určeného medzinárodným právom súkromným, aby predávajúcemu zostalo zachované vlastnícke právo k tovaru až do úplného zaplatenia jeho ceny, ak doložka o výhrade vlastníctva bola výslovne dohodnutá medzi kupujúcim a predávajúcim pred odovzdaním dodaním tovaru. 2. Členské štáty môžu prijať, alebo ponechať v platnosti ustanovenia týkajúce sa splátok, ktoré už dlžník zaplatil. ê 2000/35/ES (prispôsobené) ð nový Článok 59 Postupy vymáhania nesporných pohľadávok 1. Členské štáty zabezpečia, aby exekučný titul bolo možné získať bez ohľadu na výšku dlhu spravidla do 90 kalendárnych dní od podania žaloby alebo urobenia podania veriteľom na súde alebo na inom príslušnom orgáne za predpokladu, že dlh alebo prvky konania nie sú sporné. Členské štáty vykonajú túto povinnosť v súlade s vnútroštátnymi zákonmi, inými právnymi predpismi a správnymi opatreniami. 2. Príslušné Vnútroštátne zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia budú uplatňovať rovnaké podmienky na všetkých veriteľov usadených v Európskom s Spoločenstve. 3. Lehota 90 kalendárnych dní uvedená v odseku 1 nezahŕňa: √ Pri výpočte lehoty uvedenej v odseku 1 sa nezohľadňujú, resp. nezohľadňuje Õ: a) lehoty na doručenie písomností; b) akékoľvek omeškanie spôsobené veriteľom, ako napr. lehoty na vykonanie opráv v podaní. 4. Tento článok sa nedotýka ustanovení Bruselského dohovoru o súdnej právomoci a vykonávaní rozsudkov v občianskych a obchodných veciach[23]. ð 4. Odseky 1, 2 a 3 sa nedotýkajú ustanovení nariadenia (ES) č. 1986/2006. ï ò nový Článok 10 Podávanie správ 1. Členské štáty zašlú Komisii správu o vykonávaní tejto smernice do dvoch rokov od dátumu uvedeného v článku 11 ods. 1 a následne zasielajú správy v trojročných intervaloch. 2. Do troch rokov od dátumu uvedeného v článku 11 ods. 1 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tejto smernice. K správe budú priložené všetky príslušné návrhy. ê 2000/35/ES (prispôsobené) Článok 611 Transpozícia 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou do 8. augusta 2002. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. ê (prispôsobené) 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami 1 až 7 a článkom 9 najneskôr do [posledný deň 12-teho mesiaca nasledujúceho po uverejnení tejto smernice v Úradnom vestníku Európskej únie] . Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení a tabuľku zhody medzi týmito ustanoveniami a touto smernicou. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu zrušenú touto smernicou sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty. ê 2000/35/ES (prispôsobené) ð nový 42. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. 23. Členské štáty môžu zachovať alebo uviesť do účinnosti ustanovenia, ktoré sú pre veriteľov výhodnejšie ako ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. 4. Pri transpozícii tejto smernice môžu členské štáty vylúčiť zmluvy ð uzatvorené pred dátumom uvedeným v odseku 1. ï 3. Pri transpozícii tejto smernice môžu členské štáty vylúčiť: a) dlhy, ktoré sú predmetom konkurzného konania začatého proti dlžníkovi; b) zmluvy, ktoré boli uzatvorené pred 8. augustom 2002 a c) nároky na úroky nižšie ako 5 EUR. 4. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. 5. Komisia dva roky po 8. auguste 2002 preskúma okrem iného úrokovú sadzbu stanovenú právnymi predpismi, zmluvné doby splatnosti a oneskorené platby, aby posúdila ich dopad na obchodné transakcie a fungovanie právnych predpisov v praxi. Výsledky tohto preskúmania a iných prieskumov oznámi Európskemu parlamentu a Rade, a ak to bude vhodné predloží aj návrhy na zlepšenie tejto smernice. ò nový Článok 12 Zrušenie S výnimkou zmlúv uzatvorených pred [dátum stanovený v článku 11 ods. 1] , na ktoré sa táto smernica podľa článku 11 ods. 4 neuplatňuje, smernica 2000/35/ES sa zrušuje s účinnosťou od uvedeného dátumu bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehoty na jej transpozíciu do vnútroštátneho práva a jej uplatňovanie. Odkazy na zrušenú smernicu sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe. ê 2000/35/ES ð nový Článok 713 Nadobudnutie účinnosti Táto smernica nadobúda účinnosť [dvadsiatym] dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . ê 2000/35/ES Článok 814 Určenie Adresáti Táto smernica je adresovaná určená členským štátom. V Bruseli […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda […] […] PRÍLOHA Tabuľka zhody Smernica 2000/35/ES | Táto smernica | Článok 1 | Článok 1 ods. 1 | Článok 2 ods. 1 prvý pododsek | Článok 2 ods. 1 | Článok 2 ods. 1 druhý pododsek | Článok 2 ods. 2 | Článok 2 ods. 1 tretí pododsek | Článok 2 ods. 3 | Článok 2 ods. 2 | Článok 2 ods. 4 | - | Článok 2 ods. 5 | - | Článok 2 ods. 6 | - | Článok 2 ods. 7 úvodné slová | Článok 2 ods. 3 | Článok 2 ods. 8 | Článok 2 ods. 4 | Článok 2 ods. 7 písm. a) | Článok 2 ods. 5 | Článok 2 ods. 9 | Článok 3 ods. 1 písm. a) | Článok 3 ods. 2 písm. a) | Článok 3 ods. 1 písm. b) úvodné slová | Článok 3 ods. 2 písm. b) | Článok 3 ods. 1 písm. b) bod i) | Článok 3 ods. 2 písm. b) bod i) | Článok 3 ods. 1 písm. b) bod ii) | - | Článok 3 ods. 1 písm. b) bod iii) | Článok 3 ods. 2 písm. b) bod ii) | Článok 3 ods. 1 písm. b) bod iv) | Článok 3 ods. 2 písm. b) bod iii) | Článok 3 ods. 1 písm. c) | Článok 3 ods. 1 | Článok 3 ods. 1 písm. d) prvá a tretia veta | - | Článok 3 ods. 1 písm. d) druhá veta | Článok 2 ods. 7 písm. b) | - | Článok 4 ods. 1 | - | Článok 4 ods. 2 | Článok 3 ods. 1 písm. e) | Článok 4 ods. 3 | Článok 3 ods. 2 | - | - | Článok 5 | Článok 3 ods. 3, prvá a druhá veta | Článok 6 ods. 1, prvý pododsek | Článok 3 ods. 3, tretia veta | - | - | Článok 6 ods. 1, druhý pododsek | Článok 3 ods. 4 | Článok 6 ods. 2 | Článok 3 ods. 5 | Článok 6 ods. 3 | - | Článok 7 | Článok 4 | Článok 8 | Článok 5 ods. 1, ods. 2 a ods. 3 | Článok 9 ods. 1, ods. 2 a ods. 3 | Článok 5 ods. 4 | - | - | Článok 5 ods. 4 | - | Článok 10 | Článok 6 ods. 1 | - | - | Článok 11 ods. 1 | Článok 6 ods. 2 | Článok 11 ods. 3 | Článok 6 ods. 3 | Článok 1 ods. 2 | Článok 6 ods. 4 | Článok 11 ods. 2 | Článok 6 ods. 5 | - | - | Článok 11 ods. 4 | - | Článok 12 | Článok 7 | Článok 13 | Článok 8 | Článok 14 | - | Príloha | LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o boji proti oneskoreným platbám v obchodných transakciách (prepracované znenie). 2. RÁMEC ABM/ABB Hlava 02 – Podnikanie – Kapitola 02 03 Vnútorný trh pre tovar a sektorové politiky. 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky BA)] vrátane ich názvov: 02.0301 3.2. Trvanie akcie a finančného vplyvu: Vzhľadom na to, že akcia je legislatívnym návrhom, jej trvanie nie je určené. 3.3. Rozpočtové charakteristiky: Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 02.0301 | Povinné/ Nepovinné | Dif.[24] | NIE | ÁNO | NIE | 1a | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a nasl. | Spolu | Prevádzkové výdavky[25] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1. | a | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[26] | Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0,3 | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0,3 | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0,3 | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[27] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5. | d | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 1,464 | Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6. | e | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,6 | Celkové orientačné finančné náklady na akciu | VRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | a+c+d+e | 0,344 | 0,344 | 0,344 | 0,344 | 0,644 | 0,344 | 2,364 | PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje spolu | b+c+d+e | 0,344 | 0,344 | 0,344 | 0,344 | 0,644 | 0,344 | 2,364 | 4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. 4.1.3. Finančný vplyv na príjmy Návrh nemá finančný vplyv na príjmy. 4.2. Ľudské zdroje – pracovníci zamestnaní na plný pracovný čas (vrátane úradníkov, dočasných zamestnancov a externých pracovníkov) – pozri podrobné informácie v bode 8.2.1 Ročné požiadavky | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a nasl. | Počet ľudských zdrojov spolu | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE 5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Pozri dôvodovú správu. 5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Pozri dôvodovú správu. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Pozri dôvodovú správu. 5.4. Spôsob vykonávania (orientačný) Centralizované hospodárenie: priamo na úrovni Komisie. 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE Organizáciu spoľahlivého systému monitorovania a hodnotenia komplikuje zásada, že pravidlá stanovené v tomto návrhu nie sú pre podniky povinné, t. j. podniky nebudú musieť povinne uplatňovať tieto pravidlá a domáhať sa svojich práv. Okrem toho dôkazy naznačujú, že negatívny hospodársky cyklus pravdepodobne negatívne ovplyvní včasnosť platieb, keďže ovplyvňuje peňažný tok spoločností a ich možnosti financovania. Počas obdobia hospodárskeho rastu majú spoločnosti prospech z prílevu peňažných prostriedkov, ktorý možno aspoň čiastočne využiť na včasné úhrady. Systém monitorovania pozostáva z 2 pilierov: - Transparentnosť : návrh ukladá členským štátom povinnosť zabezpečiť úplnú transparentnosť práv a povinností vyplývajúcich z tejto smernice. - Podávanie správ : návrh ukladá členským štátom povinnosť zasielať Komisii správu o vykonávaní smernice v trojročných intervaloch. Komisia zozbiera tieto informácie a následne vypracuje správu o vykonávaní tejto smernice. Táto správa bude pravdepodobne vypracovaná okrem iného s odkazom na informácie a údaje uvedené v prílohách 1, 2 a 3 (čiastočne) hodnotenia vplyvu, ktoré sa použijú ako dodatočné ukazovatele dosiahnutia cieľov. Organizácia ďalších podobných prieskumov umožní Komisii porovnať správanie veriteľov pred vykonávaním smernice a po ňom. 7. OPATRENIA PROTI PODVODOM Neuplatňuje sa. 8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH 8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov Neuplatňuje sa. 8.2. Administratívne výdavky 8.2.1. Počet a druh ľudských zdrojov Druhy pracovných miest | Zamestnanci poverení riadením akcie za využitia existujúcich a/alebo dodatočných zdrojov (počet pracovných miest/plných pracovných úväzkov) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Úradníci alebo dočasní zamestnanci[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | Zamestnanci financovaní[29] podľa článku XX 01 02 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Iní zamestnanci[30] financovaní podľa článku XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | SPOLU | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcie Úlohy spočívajú v administratívnom riadení smernice vrátane riešenia sťažností a porušení, vykonávania opatrení na zabezpečenie transparentnosti a prípravy a vypracovania správy uvedenej v bode 6. 8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny) Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia). 8.2.4. Ostatné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (číslo a názov) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a nasl. | SPOLU | Iná technická a administratívna pomoc | - intra muros | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | - extra muros | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | Technická a administratívna pomoc spolu | 0 | 0 | 0 | 0 | 0,3 | 0 | 0 | 8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a nasl. | Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) spolu | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 8.2.6. Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 a nasl. | SPOLU | XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,3 | XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,3 | XX 01 02 11 03 – Výbory | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,6 | 3 Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Administratívne náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov spolu | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,6 | [1] SEK(2009) 477 v konečnom znení z 8. apríla 2009. [2] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [4] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [5] Ú. v. ES L 200, 8.8.2000, s. 35. [6] Ú. v. ES L 12, 16.1.2001, s. 1. [7] Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 15. [8] Ú. v. EÚ L 399, 30.12.2006, s. 1. [9] Ú. v. EÚ L 199, 31.7.2007, s. 1. [10] Ú. v. ES C 323, 21.11.1994, s. 19. [11] Ú. v. ES L 127, 10.6.1995, s. 19. [12] Ú. v. ES C 211, 22.7.1996, s. 43. [13] Ú. v. ES C 287, 22.9.1997, s. 92. [14] Ú. v. ES C 216, 17.7.1997, s. 10. [15] KOM(2008) 394. [16] KOM(2008) 800. [17] Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, s. 114. [18] Ú. v. ES L 124, 8.6.1971, s. 1. [19] Ú. v. ES L 209, 24.7.1992, s. 1. [20] Ú. v. ES L 199, 9.8.1993, s. 1. [21] Ú. v. ES L 199, 9.8.1993, s. 54. [22] Ú. v. ES L 199, 9.8.1993, s. 84. [23] Konsolidovaná verzia v Ú. v. ES C 27, 26.1.1998, s. 3. [24] Diferencované rozpočtové prostriedky (ďalej len „DRP“). [25] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx. [26] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx. [27] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05. [28] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [29] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [30] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume. [31] Uveďte odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz pre príslušné výkonné agentúry.