EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 19.4.2011 
KOM(2011) 218 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Rozšírenie zodpovednosti EÚ za financovanie rozvoja vzh ľadom na partnerské 
preskúmanie oficiálnej rozvojovej pomoci EÚ 
{SEK(2011) 500 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 501 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 502 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 503 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 504 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 505 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Rozšírenie zodpovednosti EÚ za financovanie rozvoja vzh ľadom na partnerské 
preskúmanie oficiálnej rozvojovej pomoci EÚ 
OBSAH 
1. Úvod........................................................................................................................ ..... 2 
2. Globálny kontext financovani a rozvoja zo strany EÚ ................................................. 2 
3. Výsledky činnosti EÚ v roku 2010 .............................................................................. 4 
3.1. Poskytovanie vä čších zdrojov na financ ovanie rozvoja a riešen ie globálnych výziev 4 
3.1.1. Podpora mobilizácie domácich zdrojov na financovanie rozvoja................................ 4 3.1.2. EÚ ostáva najvä čším svetovým darcom, aj ke ď nesplnila ciele na rok 2010 .............. 5 
3.1.3. Financovanie EÚ v oblasti zmeny klímy a biodiverzity .............................................. 6 3.1.4. Inova čné zdroje a mechanizmy financovania rozvoja ................................................. 7 
3.1.5. ODA ako prostriedok na získanie vä čších súkromných finan čných zdrojov .............. 7 
3.1.6. Pomoc pre obchod na podporu obchodných kapacít rozvojových krajín .................... 8 
3.1.7. Ako predchádza ť hrozbe budúcej dlhovej krízy v rozvojových krajinách .................. 9 
3.2. Vplyv pomoci EÚ ........................................................................................................ 9 3.2.1. Lepšie využívanie pomoci............................................................................................ 9 3.2.2. Globálne spravovanie financií, posiln enie právomocí rozvojových krajín.................. 9 
4. Závery ...................................................................................................................... .. 10 
 
SK 2   SK 1. ÚVOD 
Po tom, čo svet zasiahla hospodárska kríza a po obnovení záväzkov európskych štátov vo či 
rozvojovým krajinám pri dosahovaní rozvojových cie ľov tisícro čia (MDG), toto oznámenie 
a sprievodný pracovný dokument1 skúmajú dosahovanie spolo čných záväzkov EÚ aj jej 
členských štátov v oblasti mobilizácie domácich  (správa daní) a medzinárodných zdrojov 
na rozvoj, zvýšenia obchodnej kapacity a inve stícií, oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), 
nových zdrojov a mechanizmov financovania, ú činnosti pomoci, zadl ženosti, financovania 
prostriedkov na ochranu klímy a zastúpeni a rozvojových krajín v medzinárodných finan čných 
inštitúciách. Analyzujú dosiahnuté úspechy a pouk azujú na nedostatky, ktoré by sa mali ešte 
odstrániť. Uvažujú tiež nad pokrokom v oblasti tr ansparentnosti a zo dpovednosti v rámci 
medzinárodnej spolupráce. Po  prvý krát sa tu zverej ňujú odpovede členských štátov, ktoré s 
tým súhlasili, a Komisie na otázky vo výro čnom dotazníku. 
Informácie uvedené v oznámení budú prezentované na konferencii OSN o najmenej 
rozvinutých krajinách, ktorá sa bude kona ť v Istanbule2, a na fóre na vysokej úrovni o 
účinnosti pomoci v Pusane3. 
Oznámenie zah ŕňa návrhy na zlepšeni e dosahovania spolo čných cieľov EÚ, uvažuje, ako 
preklenúť rozdiel medzi terajšou úrov ňou ODA a cie ľovou úrov ňou stanovenou na rok 2015, 
odhadovaný na 50 mld. EUR, a slúži aj ako podklad pre správu Rady Európskej rade v rámci 
výročnej partnerskej diskusie o tom, ako do roku 2015 dosiahnu ť cieľové hodnoty ODA4. 
2. GLOBÁLNY KONTEXT FINANCOVANIA ROZVOJA ZO STRANY EÚ 
Európska únia stojí na čele boja za zlepšenie životnej úr ovne v rozvojových krajinách. Na 
samite OSN v New Yorku na jese ň minulého roku, kde sa stre tli vedúce osobnosti svetového 
politického života, aby prer okovali MDG, EÚ rázne zdôraz ňovala potrebu všeobecnej zhody 
pokiaľ ide o spolo čné činnosti. V boji proti chudobe  je rozhodujúce získa ť čo najviac 
finančných prostriedkov na rozvoj zo všetkých dostupných zdrojov. Viac pe ňazí však ešte 
neznamená vä čší rozvoj. Hlavnú zodpovednos ť za rozvoj a zlepšenie politických a vládnych 
rámcov nesú samotné rozvojové krajiny. EÚ je nielen jeden z najvýznamnejších darcov ODA, 
ale rozvojovým krajinám ponúka aj všestr anný súbor opatrení na podporu trvalo udržate ľného 
rozvoja, najmä spoluprácou s partnerskými kraj inami pri tvorbe stratégie pre poskytovanie 
pomoci, pri čom vnútorné stratégie EÚ sú  v súlade s rozvojovými cie ľmi a pomáhajú 
rozvojovým krajinám čeliť pri riešení globálnych výzi ev. Na rozdiel od ostatných 
darcovských štátov si EÚ stanovila  vlastné kvalita tívne a kvantitatívne ci ele, ktoré slúžia na 
hodnotenie dosiahnutého pokroku.  
Záväzky EÚ sú založené na globálnom programe pre financovanie rozvoja5, s využitím 
prostriedkov z rôznych finan čných zdrojov, hoci tento program nedostato čne odráža celkové 
zmeny v danej oblasti, ako príchod nových of iciálnych darcov a investorov, charitatívnych 
                                                 
1 SEC(2011) 500 final « EU Accountability Report 2011 on Financing for Development » Správa o 
rozšírení zodpovednosti EÚ za financovanie rozvoja 
2 IV. konferencia o najmenej rozvinutých štátoch, máj 2011. 
3 IV. fórum na vysokej úrovni, Pusan, november 2011. 
4 Závery zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa konalo 17. 6. 2010, ods. 20. 
5 Konsenzus z Monterrey z roku 2002, Dauhaská deklarácia o financovaní rozvoja z roku 2008. 
 
SK 3   SK organizácií, vzájomnú spoluprácu medz i južnými rozvojovými krajinami alebo činnosť 
súkromného sektora. Oficiálna rozvojová  pomoc je jedným z najlepších ukazovate ľov 
záväzkov oficiálnych darcov a hlavnou témou t ohto dokumentu, ale nie je jediným zdrojom 
finančných prostriedkov na podporu rozvoja. 
V rokoch 2004 – 2010 tvorili príspevky EÚ a jej členských štátov spomedzi všetkých 
darcovských krajín z Výboru pre rozvoj ovú pomoc (DAC) pri OECD a EÚ 57 % z čistého 
objemu ODA a 65 % celkového prírastku prís pevkov vo výške 25,7 mld. EUR. V roku 2010 
prispeli členovia DAC pri OECD a členské štáty EÚ na of iciálnu rozvojovú pomoc 
v nominálnych hodnotách čiastkou 97,2 mld. EUR. Celkový pr íspevok EÚ tvorí 58 % tejto 
čiastky. EÚ a jej členské štáty, ktoré sú už teraz najvä čším svetovým darcom, sa zaviazali 
zvýšiť príspevky na ODA do roku 2015 na 0,7 % spolo čného hrubého národného dôchodku 
(HND). Terajších 53,8 mld. EUR na rozvoj ovú pomoc by sa tak ešte zvýšilo o ďalších 
50 mld. EUR. 
 
SK 4   SK Graf: Finan čné prostriedky na ODA, ktoré poskytli členské štáty EÚ a ostatní členovia G8.  
2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010
EU 36775 47083 48367 45617 50032 50152 53458
Canada 2477 3228 2889 2937 3324 3000 3382
Japan 6225 9443 8547 6018 6656 5925 6624
USA 15315 21010 17140 15428 18610 19737 204360100002000030000400005000060000EUR million at 2008  pricesNet ODA Volumes by Donor 
(Disbursements, EUR million at 2008 prices)
 
Zdroj: DAC pri OECD Tabu ľka 1 
ODA nie je jediným zdrojom financovania pomoc i v rozvojových krajinách. Okrem iného tu 
patria napr. celosvetové platobné prevody migrantov,  odhadované v roku 2010 na 
245 mld. EUR, súkromné charitatívne organizácie, ktoré pod ľa niektorých zdrojov ro čne 
vyzbierajú asi 35 mld. EUR6, celkové priame zahrani čné investície (FDI), viac-menej na 
úrovni ODA, a nové hospodárske mocnosti,  ako Brazília, Rusko, India alebo Čína, ktoré 
čoraz viac finan čne podporujú rozvojové krajiny. Hoci sa  tieto zdroje financovania líšia od 
ODA svojou povahou aj spravovaním, spolo čne by mohli prispie ť k lepšiemu a rýchlejšiemu 
rozvoju rozvojových krajín a riešeniu globálnych výziev. 
3. VÝSLEDKY ČINNOSTI EÚ V ROKU 2010 
Toto oznámenie a sprievodný dokument ukazujú, ako EÚ a jej členské štáty plnia stanovené 
záväzky. Je zrejmé, že EÚ ako celok ďalej pokro čila pri plnení stanovených záväzkov, hoci v 
plnení jednotlivých záväzkov medzi jednotlivými členskými štátmi možno bada ť zreteľné 
rozdiely. 
3.1. Poskytovanie vä čších zdrojov na financovanie ro zvoja a riešenie globálnych 
výziev 
3.1.1.  Podpora mobilizácie domácich zdrojov na financovanie rozvoja 
Vytvorenie viacerých domácich zdrojov financovania rozvoja je hlavným krokom 
k dosiahnutiu trvalo udržate ľného rozvoja a postupnej nezáv islosti krajiny od zahrani čnej 
pomoci. Najvä čším zdrojom financovania rozvoja je zatia ľ štátny rozpo čet rozvojových 
                                                 
6 http://www.hudson.org/files/pd f_upload/Index_of_Global_Philanthropy_and_Remittances_2010.pdf   
 
SK 5   SK krajín. Čím je krajina nezávislejšia od zahrani čnej finančnej pomoci, tým sa vytvára vä čší 
fiškálny priestor pre fi nancovanie MDG, a zárove ň sa posil ňuje vzťah medzi štátom a 
občanmi. 
V roku 2010 EÚ a jej členské štáty pokra čovali v zlepšovaní straté gie podpory partnerských 
krajín v týchto oblastiach, aby tak aj t vorbou kapacít poskytli zvýšenú podporu mobilizácie 
domácich zdrojov v rozvojových krajinách v zh ode so zásadami dobrej správy vecí verejných 
v daňových otázkach (zásada transparentnosti,  výmeny informácií, a spravodlivej da ňovej 
súťaže), a tým posilnili dobrú správu vecí verejnýc h a správu verejných financií. Európska 
únia bude aj na ďalej podporova ť tieto zásady a pomáha ť rozvojovým krajinám v boji proti 
daňovým únikom a škodlivým da ňovým postupom, aby vytvorila tr ansparentné, kooperatívne 
medzinárodné da ňové prostredie. 
EÚ už zvýšila podporu pre Inic iatívu pre transparentnos ť v ťažobnom priemysle (EITI), ktorá 
začína pôsobi ť ako celosvetové meradlo pre transparentnos ť príjmov a zodpovednosti, a bude 
podporova ť rozvojové krajiny v zlepšovaní spravovania ťažobného priemyslu, ktorý pôsobí v 
jednotlivých štátoch. EÚ sa takisto usiluje zvyšova ť súdržnos ť politík v záujme rozvoja, napr. 
snahou o zverej ňovanie finan čných údajov zo strany nadnárodných spolo čností pod ľa 
jednotlivých krajín, čím by sa zvýšila transparentnos ť a zlepšila správa a riadenie spolo čností. 
V rámci revízie smernice o tran sparentnosti plánovanej na jese ň tohto roku, Komisia 
posudzuje právne predpisy t ýkajúce sa tejto otázky, aspo ň pokiaľ ide o spolo čnosti, ktoré sa 
uvádzajú ako činné v ťažobnom priemysle. Vyššia transparentnos ť a lepšia správa a riadenie 
spoločnosti pomôžu rozvojovým krajinám optimalizova ť výber daní a maximalizova ť fiškálne 
zdroje, čím sa zabezpe čí poskytovanie verejnýc h statkov a služieb.  
3.1.2.  EÚ ostáva najvä čším svetovým darcom, aj ke ď nesplnila ciele na rok 2010 
Plán EÚ poskytnú ť do roku 2015 0,7 % spolo čného HND na ODA je spolu s dlhoro čným 
plánom OSN vo svete jedine čný. Vychádza z viacerých čiastkových cie ľov jednotlivých 
členských štátov a bol schválený vedúcimi predstavite ľmi EÚ v roku 2005.  
Dohoda obsahovala spolo čný prechodný cie ľ docieliť, aby do roku 2010 ODA tvorila 0,56 % 
HND. Aj ke ď dosiahli výdavky na ODA historicky najvyššiu hodnotu 53,8 mld. EUR, čo je 
0,43 % HND, a členským štátom sa napriek hos podárskej kríze podarilo zvýši ť túto sumu ešte 
o 4,5 mld. EUR, nesplnili prechodný cie ľ o celých 15 mld. EUR. 
Medzi členskými štátmi pretrvávajú ve ľké rozdiely. Niektoré štáty sa snažia uplat ňovať 
spoločnú dohodu, a tým prispieva ť svojím dielom pri dosahovaní spolo čných cieľov, iné štáty 
svoje časti záväzku neplnia. Takéto správanie je v rozpore so zásadou primeraného rozdelenia 
záťaže v rámci EÚ a mohlo zaprí činiť zníženie výdavkov na ODA v členských štátoch, kde 
výdavky na ODA tvoria 0,7 % HND a viac. Pokia ľ jednotlivé členské štáty EÚ nebudú plni ť 
svoje záväzky, EÚ nebude schopná dosiahnu ť spoločné cieľové hodnoty na rok 2015. V tejto 
súvislosti je ve ľmi znepokojujúce, že niektoré členské štáty oznámili od roku 2011 znižovanie 
výdavkov na ODA, čo protirečí spoločným zámerom EÚ. Európska komisia oznámila, že v 
roku 2010 čisté vyplatené sumy na ODA pred stavovali 14,95 mld. EUR. Z toho 
5,15 mld. EUR tvorili negrantové zvýhodnené pôži čky od Európskej investi čnej banky (EIB), 
financované hlavne cez vlastné zdroje EIB, a ostatok cez Európsky rozvojový fond a rozpo čet 
EÚ. 
 
SK 6   SK Graf: Výdavky na ODA v roku 2010 v jednotlivých členských štátoch EÚ (% / HND)  
Gap between 2010 ODA levels and agreed individual targets of the 27 EU Member States 
and direction of change from 2009 to 2010
1.09
0.560.550.53
0.200.7
0.330.97
0.90
0.81
0.64
0.50
0.43
0.38
0.320.29
0.170.150.13 0.120.11 0.10 0.10 0.09 0.09 0.09 0.08 0.070.060.51
0.17
0.000.200.400.600.801.001.20
Luxembourg
Sweden
Denmark
The Netherlands
Belgium
UK
Finland
Ireland
France
Spain
Germany
Austria
Portugal
Greece
Italy
Cyprus
Slovenia
Czech Republic
Malta
Lithuania
Estonia
Hungary
Bulgaria
Slovak Republic
Poland
Romania
LatviaODA as % of GNI
2010 level (preliminary) 2010 individual commitment 2015 individual commitmentDirection of change of ODA as % of GNI
          increase          no change          decrease
 
Zdroj: Výro čný dotazník DAC pri OECD a EÚ o financovaní rozvoja  
ODA pre Afriku  EÚ a jej členské štáty sú ešte stále najvä čším darcom rozvojovej pomoci 
pre Afriku a na tento ú čel vyčlenili v roku 2009 20,5 mld. EUR.  Aj tak sa záväzok z roku 
2005, zvýši ť výdavky na ODA pre subsaharskú Afriku a presunú ť aspoň 50 % celkového 
prírastku na rozvojovú pomo c v Afrike, podarilo splni ť len čiastočne. Zatiaľ čo výdavky na 
ODA pre subsaharskú Afriku sa od roku 2004 zvýšili o 2,7 mld. EUR, len 26 % celkového prírastku ODA bolo vy členených pre africký kontinent. 
ODA pre najmenej rozvinuté krajiny (LDC)  V roku 2008 sa v rámci záväzkov oh ľadom 
ODA EÚ zaviazala vy členiť do roku 2010 aspo ň 0,15 % spolo čného HND pre najmenej 
rozvinuté krajiny. Tento cie ľ sa takmer podarilo splni ť. Podľa predbežných údajov dosiahla v 
roku 2010 celková čiastka, ktorú EÚ poskytla najmenej  rozvinutým štátom, 0,13 % HND. V 
roku 2009 dosiahlo osem členských štátov limitné hodnoty a ďalšie tri vy členili aspo ň tretinu 
svojich celkových prostriedkov ur čených na ODA pre najmen ej rozvinuté krajiny, čím ukázali 
odhodlanie pomáha ť štátom v najvä čšej núdzi.   
3.1.3.  Financovanie EÚ v oblasti zmeny klímy a biodiverzity 
Potreby rozvojových krajín podnietili zvýšen ie podpory na prispôsobenie sa dôsledkom 
zmeny klímy a jej zmiernenie. Po čas prípravy na kodanskú k onferenciu rámcového dohovoru 
OSN o zmene klímy v decembri 2009 sa EÚ zaviazala vy členiť 7,2 mld. EUR v období 2010 
– 2012 na urýchlené financovanie prostriedk ov na ochranu klímy v rozvojových 
 
SK 7   SK krajinách7. V roku 2010 poskytla EÚ na tieto ú čely spolu 2,34 mld. EUR, v súlade s 
celkovým plánom na roky 2010 – 20128. Okrem toho sa EÚ venuje otázke záväzkov 
stanovených v rámci dohôd z Cancúnu, pod ľa ktorých majú rozvinuté krajiny až do roku 2020 
spoločne zhromaždi ť ročne 100 mld. USD z rôznych zdrojov (verejných, súkromných, 
bilaterálnych, viacs tranných alebo inova čných zdrojov), ktoré majú slúži ť pre potreby 
rozvojových krajín9. Najväčšou výzvou ešte stále os táva vytvorenie porovnate ľných a 
transparentných postupov na me ranie, hlásenie a overovanie financovania EÚ v oblasti zmeny 
klímy.  Európska únia a jej členské štáty výrazne pokro čili v podávaní správ o transparentnom 
uplatňovaní urýchleného financovania, ale v budúcnosti bude pre udržanie dôvery na 
medzinárodnej scéne nevyhnutné podávanie správ ďalej zlepšova ť, hlavne čo sa týka 
dlhodobého financovania. 
Ochrana biodiverzity je ďalším z hlavných bodov agendy EÚ. Na konferencii v Nagoji v roku 
2010, na ktorej sa zú častnili signatári Dohovoru o biolog ickej diverzite (CBD), sa EÚ 
zaviazala do roku 2020 výrazne rozšíri ť zdroje financovani a, efektívne uplat ňovať strategický 
plán na roky 2011 – 2020 a „podniknú ť efektívne a urýchlené kr oky na zastavenie straty 
biodiverzity ..., ktoré podporia ... ľudský blahobyt a skoncujú s chudobou“. Nieko ľko 
členských štátov oznámilo výraznejšie zvýšen ie svojich záväzkov v oblasti ochrany 
biodiverzity v roz vojových krajinách. 
3.1.4.  Inovačné zdroje a mechanizmy financovania rozvoja  
Finančných prostriedkov, ktoré sú potrebné na  dosiahnutie MDG a iných medzinárodne 
schválených rozvojových cie ľov na pomoc rozvojovým krajinám, nikdy nie je dos ť, preto sa 
EÚ rozhodla upriami ť pozornos ť na nové finan čné mechanizmy, ktoré budú schopné vytvára ť 
dostatočné príjmy a poskytova ť predvídate ľné finančné prostriedky na podporu trvalo 
udržateľného rozvoja10. Niektoré členské štáty EÚ už využívajú rôzne inova čné zdroje a 
mechanizmy financovania, pomocou ktorých sa doposia ľ na rozvoj získalo 13 mld. EUR. EÚ 
ako celok však ešte nezaujala spolo čný postoj k využívaniu inova čných zdrojov a 
mechanizmov, ktoré budú schopné poskytova ť vysoké príjmy. Prostriedky z týchto 
finančných zdrojov mali by ť použité pod ľa medzinárodne dohodnutých zásad ú činnosti 
pomoci, aby sa nevytvorili parale lné toky financií na rozvoj. 
3.1.5.  ODA ako prostriedok na získanie vä čších súkromných finan čných zdrojov 
Veľký potenciál vidí EÚ už  dlho v spolupráci so súkromným sektorom , ako hlavnou pákou 
inkluzívneho rastu a trvalo udržate ľného rozvoja. Európska únia a jej členské štáty používajú 
viacero prostriedkov (investi čné záruky, ú čelové fondy, zvýhodnené pôži čky, podpory pre 
podniky so zahrani čnou spoluú časťou, atď.), aby podnietili smerovani e súkromného kapitálu 
do rozvojových krajín a podporili silnej ší medzinárodný rámec zodpovedného 
podnikate ľského správania. Na mobilizáciu doplnkového financovania, nevyhnutného pre 
                                                 
7 Ako sú časť spoločného záväzku rozvojových krajín poskytnú ť v danom období nové a dodato čné 
finančné zdroje vo výške 30 mld. USD. 
8 Pod ľa odpovedí členských štátov na výro čný dotazník Komisie o financovaní rozvoja, pozri zväzok II 
prílohy 4 k dokumentu SEC(2011) 501 final. Údaje poskytnuté členskými štátmi boli mierne upravené 
v porovnaní s predbežnými údajmi v správe o financovaní urýchleného za čatia činnosti predloženej v 
Cancúne a prijatej Radou 6. 12. 2010. 
9 Pozri pracovný dokument útvarov Komisie SEK(2011) 487 z 8. 4. 2011, „Zvyšovanie medzinárodného 
financovania v oblasti zmeny klímy od roku 2012“. 
10 Závery Rady z 15. 6. 2010 týkajúce sa MDG 
 
SK 8   SK investičné potreby partnerských krajín, by mala EÚ a jej členské štáty využíva ť aj možnosti 
súkromnej sféry, častejšie siaha ť po kombinácii pôži čiek a grantov alebo fondoch 
súkromného kapitálu či nástrojoch na zdie ľanie rizika. Toto bude predmetom najbližších 
návrhov čo sa týka budúceho smerovania EÚ v oblasti rozvojovej politiky. 
EÚ zdôraz ňuje význam súkromného charakteru platobných prevodov migrantov , ktoré 
tvoria ďalší významný tok prostriedkov do rozvojových krajín  schopný prispie ť k ich rozvoju. 
Objem pe ňažných prevodov z Európy do rozvojových krajín sa aj pod ľa opatrných odhadov11 
pohybuje na celkovej úrovni ODA, ktorú poskyt uje EÚ. Kolísanie objemu týchto 
prostriedkov môže ma ť vážny vplyv na životné podmienky príjemcov v rozvojových 
krajinách. Európska únia sa zaviazala zníži ť poplatky aj inak u ľahčiť peňažné prevody12. S 
týmto cie ľom podnikli EÚ a jej členské štáty v priebehu ro ku 2010 viaceré kroky v oblasti 
zlepšovania údajov, zvyšovania tr ansparentnosti a hospodárskej sú ťaže na trhu s platobnými 
službami, financovania proj ektov týkajúcich sa pl atobných prevodov, podporovania 
platobných služieb v rozvojových kr ajinách a zlepšovania finan čnej gramotnosti migrantov. 
V niektorých členských štátoch EÚ sa poplatky za prevody pe ňazí znížili, v iných sa naopak 
zvýšili13. Úlohou na ďalej ostáva: (i) získa ť presné údaje o hlavných kanáloch, prevodových 
poplatkoch a neoficiálnych finan čných tokoch z EÚ, (ii) vo vä čšej miere zníži ť náklady na 
strane príjemcov v rozvojových krajinách, (iii) vytvára ť priaznivé prostredie, a (iv) zlepši ť 
dostupnos ť finančných prostriedkov a finan čnú gramotnos ť. 
3.1.6.  Pomoc pre obchod na podporu obchodných kapacít rozvojových krajín 
Obchodovanie na domácom a medzinárodnom tr hu výrazne podporuje inkluzívny rast a hrá 
kľúčovú úlohu vo viacerých rozvojových projekto ch. Európska únia v rozvojových krajinách 
dôsledne podporuje obchod ako nást roj rozvoja. V rámci spolo čnej stratégie pomoci pre 
obchod sa EÚ rozhodla zvýši ť pomoc pre obchod a rozšíri ť jej dosah. Spolo čná čiastka, ktorú 
EÚ vyčlenila na pomoc pre obchod v roku 2009 bola 10,5 mld. EUR14, a udržala si tak 
historicky najvyššiu hodnotu z predch ádzajúceho roku. V roku 2009 výdavky na pomoc 
súvisiacu s obchodom, časť pomoci pre obchod, vzrástli  na celkových 3 mld. EUR, čo vysoko 
prekročilo hranicu 2 mld. EUR, vy členených na pomoc súvisi acu s obchodom od roku 2010.  
V roku 2009 sa Afrika stala najvä čším príjemcom celkovej pomoci súvisiacej s obchodom aj 
pomoci pre obchod, ktorú poskytla EÚ.  Údaje z roku 2009 tiež ukazujú, že pomoc súvisiaca s 
obchodom ur čená pre africké, karibské a tichomor ské štáty jasne narástla a dosiahla 
3,6 mld. EUR. Celkový podiel pomoci pre obchod vy členený EÚ a jej členskými štátmi pre 
najmenej rozvinuté krajiny tvorí stálych 22 % celkového objemu pomoci. 
Vysunuté pracoviská EÚ hlásia mierne zlepšenie, čo sa týka postupov, ktoré pomáhajú 
zvyšovať objem aj ú činnosť pomoci pre rozvoj, napr. zlepšenie obchodnej komunikácie 
medzi darcovskými a partnerským i krajinami na politickej úr ovni, zvyšovanie dopytu po 
pomoci pre obchod zo strany partnerskýc h krajín, koordinácia tvorby a uplat ňovania 
obchodných stratégií, posudzova nie obchodných potrieb, spolo čné pôsobenie a harmonizácia, 
a nakoniec ukotvenie zásad strategickej hospo dárskej miestnej integrácie do národných 
rozvojových a obchodných plánov. Všetky tieto zložky si vyžadujú neustálu a intenzívnu 
pozornosť. V najmenej rozvinutých krajinách pos kytuje rozšírený integrovaný rámec pomoci 
                                                 
11 http://data.worldbank.org/data-catalog/world-development-indicators . 
12 Závery Rady z 11. 11. 2008 o spolo čnej pozícii EÚ na Dauhaskej konferencii o financovaní rozvoja. 
13 http://remittanceprices.worldbank.org/ 
14 Údaje za rok 2010 zatia ľ nie sú dostupné. 
 
SK 9   SK pre príležitos ť pomôcť týmto krajinám venova ť väčšiu pozornos ť otázkam súvisiacim s 
obchodom a zvyšova ť účinnosť pomoci pre rozvoj. 
3.1.7.  Ako predchádza ť hrozbe budúcej dlhovej kríz y v rozvojových krajinách  
Európska únia a jej členské štáty sa snažia svojím dielom prispieva ť k plnému uplat ňovaniu 
viacstrannej iniciatívy na odpusteni e dlhov a iniciatívy pre vysoko zd ĺžené chudobné krajiny. 
Pri rozhodovaní o využívaní kombinovaných pôži čiek a grantov v prospech rozvojových 
krajín sa bude musie ť prihliadnu ť na udržate ľnosť dlhu a riziko možných ťažkostí s ich 
splácaním medzi štátmi s nízkymi a stredne vysokými príjmami. V týchto krajinách bude nutné zlepši ť riadne spravovanie dlhov a podpori ť zodpovedné postupy poskytovania a 
prijímania pôži čiek, aby sa predišlo novej dlhovej kríze.  
3.2. Vplyv pomoci EÚ 
3.2.1.  Lepšie využívanie pomoci 
Na medzinárodnej úrovni vyvinula EÚ sna hy o lepšie využívanie pomoci. Zásady ú činného 
poskytovania pomoci stanovené v Parížskej deklarácii a v ak čnom programe z Akkry boli 
začlenené do Opera čného rámca pre ú činnosť pomoci EÚ
15, ktorý obsahuje záväzky 
a medzníky umož ňujúce EÚ a členským štátom mera ť pokrok dosiahnutý v lepšom využívaní 
ODA. Aj ke ď sa už viaceré ukazovatele zlepšili, je potrebné ešte ve ľa úsilia, aby sa dosiahol 
celkový cie ľ EÚ zvýši ť hodnotu pe ňazí. Cieľom EÚ musí by ť zvýšenie celkového vplyvu 
poskytovanej pomoci na rozvoj. Pokrok v dosahovaní cie ľov sa bude ďalej hodnoti ť v 
oznámení o spolo čnom poskytovaní pomoci v EÚ a v oznámení o spolo čnom postavení EÚ 
na fóre v Pusane, ktoré sa bude kona ť neskôr tohto roku. V Pusane sa budú údaje o 
uplatňovaní zásad ú činného poskytovania pomoci posudzova ť zo širšieho rozvojového 
hľadiska. Výzvou do budúcnosti ostáva za členiť zásady ú činného poskytovania pomoci do 
pomoci s ďalekým dosahom a ďalej podporova ť ich uplat ňovanie na úrovni jednotlivých 
štátov. 
3.2.2.  Globálne spravovanie financií, posilne nie právomocí rozvojových krajín 
Európska únia dôsledne háji širšie práva rozvojových krajín v medzinárodných finan čných 
inštitúciách.  V roku 2010 schválil MMF aj  Svetová banka lavné re formy spravovania, napr. 
zvýšenie podielu hlasov a kvót pre roz vojové krajiny a krajiny v prechodnom období.  
Európska únia má za úlohu pomôc ť pri rýchlom uplatnení týchto reforiem v obidvoch 
inštitúciách.  EÚ zastáva názor, že v budúcom posudku podielových vl astníkov Svetovej 
banky, v roku 2015, by sa mali pri tvorbe systém u hlasovacích práv natrvalo a dôsledne 
zapracova ť aj príspevky do Medzinárodného zdru ženia pre rozvoj , ktoré je pôži čkovým 
nástrojom Svetovej banky, a tak podielových vlastníkov dostato čne stimulova ť a zabezpe čiť 
dlhodobú finan čnú udržate ľnosť tejto inštitúcie. Európska  únia by tiež mala posilni ť 
spoluprácu v rámci medzinárodných in štitúcií, aby mohla viac zasahova ť do rozhodovania o 
dôležitých problémoch. 
                                                 
15 Konsolidované znenie z 11. 1. 2011, generálny sekretariát Rady 18239/10. 
 
SK 10   SK 4. ZÁVERY  
Na základe zistení predložených v tejto správe , Komisia navrhuje, aby sa podnikli nasledovné 
kroky:  
(1) Európska únia a členské štáty by mali zvýši ť podporu rozvojových krajín v snahe 
mobilizova ť domáce zdroje na rozvoj v súlade so zásadami dobrej správy 
v daňových záležitostiach . 
(2) Vzhľadom na to, že členské štáty nesplnili predbežný cieľ vyčleniť 0,56 % HND na 
ODA  do roku 2010, v súlade so svojím záväzkom z roku 2005 by mali: 
(a) potvrdiť spoločný záväzok EÚ zvýši ť ODA na 0,7 % celkového HND do roku 
2015. Je jasné, že rozvojová polit ika na úrovni EÚ môže poskytnú ť vysokú 
pridanú hodnotu, a preto by sa mala ODA v rámci EÚ na tomto náraste 
podieľať16; 
(b) potvrdiť, že splnia jednotlivé ciele týkajúce sa ODA, lebo každý členský štát, 
ktorý nesp ĺňa svoje záväzky, koná v rozpore so spolo čnou snahou EÚ 
dosiahnuť hranicu 0,7 % HND: 
– ODA európskej pätnástky má čo najskôr dosiahnu ť aspoň 0,51 % HND 
a do roku 2015 má dosiahnu ť úroveň 0,7 % HND. Štáty, ktoré už 
stanovenú úrove ň dosiahli si ju majú udržiava ť aj naďalej, 
– ODA európskej dvanástky má čo najskôr dosiahnu ť aspoň 0,17 % HND 
a do roku 2015 má dosiahnu ť 0,33 % HND. 
(c) podniknú ť konkrétne kroky na dosiahnutie cie ľov, vrátane vypracovania 
viacročných akčných plánov a za členenia cie ľov týkajúcich sa ODA do 
vnútroštátnych právnych predpisov; 
(d) zdieľať údaje o plánovaní svojich individuálnych opatrení a uvies ť plán 
zvyšovaniu výdavkov na ODA v jednot livých rokoch až do roku 2015 a 
prezentova ť tieto údaje vo výro čnej správe Komisie o ODA predkladanej 
Európskej rade. 
(3) Členské štáty by mali potvrdi ť a dodrža ť spoločný záväzok zvýši ť príspevky na 
ODA pre Afriku : V porovnaní s celkovým nárastom  ODA v EÚ nebol nárast ODA 
pre Afriku nebol v rámci EÚ rovnomerný. Členské štáty by sa mali snaži ť vyčleniť 
aspoň polovicu prírastku ODA pre africký kontinent. EÚ a jej členské štáty by mali 
zosúladiť svoje činnosti tak, aby poskytli vä čšiu časť ODA africkým štátom, ktoré to 
najviac potrebujú. 
(4) Členské štáty by mali potvrdi ť a dodrža ť spoločný záväzok zvýši ť príspevky na 
ODA pre najmenej rozvinuté krajiny : Mali by finan čné prírastky ur čené na 
rozvojovú pomoc využi ť vo väčšej miere na ú čely súvisiace s chudobu a dosiahnu ť 
cieľovú hodnotu 0,15 % HND ur čenú pre najmenej rozvinuté krajiny. Je nevyhnutné, 
aby sa na dosahovaní cie ľov podieľali všetky členské štáty. 
                                                 
16 Revízia rozpo čtu EÚ, KOM(2011)700 z 19. 10. 2010. 
 
SK 11   SK (5) Európska únia a členské štáty by mali posilni ť uplatňovanie záväzkov týkajúcich sa 
účinnosti poskytovanej pomoci tým, že umožnia partnerským krajinám plne sa 
podieľať na vlastnom rozvoji a spravova ť pomoc nasledovne: 
(a) pracovať na možnostiach spoločného plánovania poskytovania pomoci 
v rámci Európskej únie ako celku. V pr iebehu roka 2011 predloží Komisia 
príslušný návrh; 
(b) posilniť súčasnú zrýchlenú iniciatívu zameranú na rozdelenie práce 
a rozšíriť ju o rozsiahlejšiu podpornú sie ť pre uplat ňovanie Opera čného rámca 
pre účinnosť pomoci; 
(c) na základe predchádzajúcich skúseností EÚ s uplat ňovaním záväzkov 
týkajúcich sa ú činnosti pomoci, smerova ť spoločne k praktickému 
uplatneniu záverov fóra v Pusane , ktoré bude zamerané na preh ĺbenie vplyvu 
účinnosti pomoci na rozvoj na úrovni partnerských krajín. Po čas roku 2011 
Komisia predloží návrh spolo čnej pozície EÚ na fóre v Pusane. 
(6) V rámci programu pomoc pre obchod  je nevyhnutné, aby EÚ a jej členské štáty: 
(a) zvýšili  pomoc pre obchod v najmenej rozvinutých krajinách , napr. vä čším 
dôrazom na schopnos ť najmenej rozvinutých krajín vytvára ť a uplatňovať 
stratégie pre rozvoj obchodu s cie ľom podpori ť inkluzívny a trvalo udržate ľný 
rozvoj. Je potrebné venova ť osobitú pozornos ť zlepšenému integrovanému 
rámcu pre pomoc súvisiacu s obchodom v najmenej rozvinutých krajinách ako 
nástroju na koordináciu zai nteresovaných subjektov a rozvojovej stratégie; 
(b) zlepšiť účinnosť pomoci pre obchod  v rámci jednotlivých krajín, napr. 
lepším využitím posúdenia obchodných potrieb, zvýšením ú činnosti platformy 
pre podporu rozvoja stratégií súvisiaci ch s obchodom a zvyšovaním možností 
spoločného pôsobenia; 
(c) zvýšiť podporu regionálnej integrácie  prostredníctvom pomoci poskytovanej 
na vnútroštátnej úrovni; 
(d) podporova ť vlastné systémy partnerských krajín v sledovaní výsledkov 
a dosahu pomoci pre obchod a pokroku vo vykonávaní stratégií súvisiacich 
s rozvojom obchodu. 
(7) Inovačné zdroje financovania  môžu výrazne pomôc ť pri vyrovnávaní nedostatku 
financií na rozvojové ciele. Členské štáty by sa mali zamera ť na inovačné mechanizmy 
financovania schopné poskytova ť vysoké príjmy a postara ť sa, aby bola vä čšia časť 
týchto príjmov ur čená pre rozvojové krajiny. 
(8) ODA a financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy sú komplementárne a ich 
cieľom je pomôc ť rozvojovým krajinám budova ť vlastnú budúcnos ť „odolnú vo či 
zmene klímy“:  
(a) Darcovia z EÚ aj rozvojové krajiny by mali kona ť podľa rovnakej rozvojovej 
stratégie šetrnej vo či klíme, ktorá zah ŕňa tak prispôsobenie sa zmene klímy, 
ako aj zmiernenie jej dosahu. 
 
SK 12   SK (b) Darcovia z EÚ by mali podpori ť ostatných darcov v uplat ňovaní plánov na 
financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy v súlade s dohodnutými zásadami 
účinnosti pomoci. 
(c) Podľa dohôd z Cancúnu musí by ť financovanie opatrení v oblasti zmeny klímy 
„nové a doplnkové“, hoci názory na to sa rôznia. Je potrebné vyvinú ť ďalšie 
úsilie, aby sa zvolil sprá vny prístup, ktorý by zabezpe čil, že financovanie 
opatrení v oblasti zmeny klímy neohrozí boj proti chudobe a pokrok pri dosahovaní rozvojových cie ľov tisícro čia, tak ako to schváli la Európska rada v 
roku 2009.