Uznesenie Európskeho parlamentu o bezpečnosti dodávky energie v Európskej únii



Úradný vestník 292 E , 01/12/2006 S. 0112 - 0117



P6_TA(2006)0110 Bezpečnosť dodávky energie v Európskej únii Uznesenie Európskeho parlamentu o bezpečnosti dodávky energie v Európskej únii Európsky parlament, - so zreteľom na článok 103 ods. 4 rokovacieho poriadku, A. keďže energetická bezpečnosť by mala byť vnímaná ako základná súčasť konceptu globálnej bezpečnosti, pričom jej vplyv na celkovú bezpečnosť Európskej únie sa neustále zvyšuje, B. keďže Komisia schválila Zelenú knihu o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu (KOM(2006)0105), C. keďže pre energetickú politiku EÚ sú vytýčené tri hlavné ciele: bezpečnosť dodávky, konkurencieschopnosť a ochrana životného prostredia, D. keďže závislosť EÚ-25 od dovozu energie predstavuje 48 % (2002) a ak nedôjde k žiadnym dodatočným opatreniam, tak do roku 2030 sa predpokladá nárast dovozu na 71 %, a keďže spoľahlivosť dodávky energie je jednou z najdôležitejších podmienok energetickej bezpečnosti, E. keďže energetické potreby EÚ sú pokryté dovozom zo 76,6 % pre ropu, 53 % pre plyn, 35,4 % pre uhlie a takmer 100 % pre urán a uránové produkty, F. keďže hlavná spotreba energie v EÚ-25 v roku 2005 predstavovala 1700 mil. ton ropného ekvivalentu (Mtoe), z toho 38 % ropy, 23 % plynu, 18 % uhlia a pevných palív, 15 % jadrovej energie a 6 % obnoviteľných zdrojov energie, G. keďže konečné využívanie energie v EÚ-25 v roku 2004 predstavovalo 28 % v priemyselnom sektore, 31 % v doprave a 41 % v budovách, H. keďže hrubá výroba elektrickej energie v EÚ-25 je pokrytá z 31 % jadrovou energetikou, z 25 % pevnými palivami (prevažne uhlím), z 18 % plynom, zo 14 % obnoviteľnými zdrojmi energie, a z 5 % ropnými zdrojmi, I. keďže energetická náročnosť konečnej spotreby v EÚ-25 sa trvalo znižuje, čo znamená, že v roku 2004 bolo potrebných len približne 70 % energie využitej na jednotku ekonomického výkonu v roku 1980; keďže celková hlavná spotreba energie v EÚ-25 narastá v priemere o 0,8 % ročne, čo zodpovedá 0,5 % na obyvateľa ročne počas rovnakého obdobia, J. keďže 59 % ropy spotrebovanej v EÚ-25 v roku 2004 bolo využitých v dopravnom sektore, 17 % v budovách, 16 % na neenergetické účely a 8 % v priemysle; keďže dopyt po energii v dopravnom sektore sa podľa predpokladov Komisie zvýši o najmenej 30 % do roku 2030, pričom nárast bude v leteckej doprave predstavovať 5 % ročne, K. keďže 29 % ropy spotrebovanej v EÚ-25 v roku 2004 sa využilo na výrobu elektriny a zostávajúcich 71 % na iné účely (priemysel, bývanie atď.), L. keďže dopyt po uhlí sa v EÚ dlhodobo znižuje a závislosť od dovozu predstavuje už teraz 35,4 % a zvyšuje sa v pomere k spotrebe uhlia, M. keďže trinásť členských štátov vyrába jadrovú energiu a niektoré členské štáty vyhlásili politiku postupného vyradenia z činnosti jadrových elektrární, N. keďže trh EÚ s energiou nie je v súčasnosti integrovaný a dostatočne konkurencieschopný, O. keďže EÚ stanovila ciele na zvýšenie podielu spotreby energie z obnoviteľných zdrojov zo 6 % na 12 % a na 22.1 % pre elektrinu a na 5.75 % pre palivo do roku 2010; keďže tieto ciele môžu byť dosiahnuté, ak všetky členské štáty náležite upravia svoje politiky, P. keďže Európsky parlament a Rada prijímajú smernicu 2006/32/ES o energetickej účinnosti pri konečnom používaní a energetických službách, v ktorej sa od členských štátov vyžaduje, aby v nasledujúcich deviatich rokoch predložili akčné plány stanovujúce stratégiu šetrenia energiou, Q. keďže obnoviteľné zdroje energie pochádzajú najmä z domácich zdrojov a mohli by byť využívané vo všetkých odvetviach, t. j. elektrina, kúrenie, chladenie a doprava, R. keďže podľa posledného Eurobarometra o energii sa takmer polovica občanov EÚ (48 %) domnieva, že by sa ich vlády mali zamerať na rozvoj využitia slnečnej energie, nasledovaná podporou rozvinutého výskumu nových energetických technológií (41 %) a rozvojom využitia veternej energie (31 %), pričom regulácia zníženia závislosti od ropy (23 %) a rozvoj jadrovej energie (12 %) sú respondentmi menej oceňované, S. keďže EÚ by mala zúročiť svoj obrovský potenciál šetrenia energiou vo všetkých odvetviach vrátane dopravy ako aj pri rozvoji obnoviteľných zdrojov energie a technológií, T. keďže energia je prvoradým zdrojom ekonomického rastu, zamestnanosti a spoločenského rozvoja a keďže narušenie dodávky energie môže spôsobiť nestabilitu a ohroziť mier, U. keďže dohoda medzi podnikmi (Rusko) a (Alžírsko) by mohla byť prvým krokom k vytvoreniu Organizácie krajín vyvážajúcich plyn - ako ekvivalentu k OPEC, (vzhľadom na to, že Rusko a Alžírsko patria medzi hlavných dodávateľov plynu Európskej únie), čo by malo podstatný strednodobý a dlhodobý dosah na ceny plynu a bezpečnosť dodávky; Hovoriť jedným hlasom 1. víta Zelenú knihu Komisie o udržateľnej, konkurencieschopnej a bezpečnej energetickej politike pre Európu; avšak konštatuje, že Zelená kniha nepredkladá nové ciele alebo konkrétne návrhy, ktoré by zodpovedali súčasným výzvam na spoločnú energetickú politiku; žiada Komisiu a Radu, aby zabezpečili rýchly politický postup s cieľom dosiahnuť ambicióznejšiu európsku energetickú politiku, ktorá zahŕňa konkrétny akčný plán, a to v čo najskoršom termíne; žiada, aby bol Európsky parlament v tejto veci plne konzultovaný; 2. konštatuje, že Zelená kniha nevenuje pozornosť prvoradým sektorom, ktoré sa z veľkej časti spoliehajú na dovážané zdroje energie, a to najmä na dopravu a letecký priemysel; domnieva sa, že Zelená kniha má v súvislosti s dopravou menej ambiciózne ciele ako konečná správa Komisie o CARS-21; 3. konštatuje, že pri nedávnych sporoch o ceny plynu medzi Ruskom a jeho susedmi ako aj pri nedávnom zvýšení cien ropy bol odhalený zraniteľný charakter dodávky a rozvodu energie; poznamenáva, že energetická politika musí byť v užšom zmysle spojená so zahraničnou a bezpečnostnou politikou; vyzýva Komisiu, aby reagovala na nedávne výzvy na spoločnú energetickú politiku; 4. žiada EÚ, aby vyvinula iniciatívu a nadviazala širokú spoluprácu so všetkými krajinami s vysokou spotrebou ropy a plynu, t. j. s USA, Japonskom a so vznikajúcimi ekonomickými veľmocami, t. j. Indiou a Čínou na účely vypracovania komplexnej a globálnej stratégie, ktorej cieľom by bolo riadiť dopyt a vynaložiť spoločné úsilie na vyváženie oligopolného charakteru výroby energie; dôrazne žiada, aby táto stratégia podporila najlepšie technológie pre šetrenie energiou a efektivitu a využitie alternatívnych zdrojov energie; 5. berie na vedomie význam dobrých politických vzťahov s najväčšími dodávateľmi energie EÚ, predovšetkým s Nórskom, ako tretím najväčším výrobcom ropy vo svete, ktoré ponúka stabilnú dodávku energie a v energetickom sektore sa vyznačuje udržiavaním dobrých vzťahov s Ruskom; 6. súhlasí s Radou, že spoločné stanovisko k stratégii o bezpečnosti dodávky by malo rešpektovať geografické, ekonomické, regionálne, klimatické a štrukturálne rozdiely členských štátov; 7. vyzýva každý členský štát, aby vypracoval energetický plán založený na strednodobých a dlhodobých predpokladoch riadenia dopytu a dodávky energie a uviedli prostriedky, ktoré použijú s cieľom vyhovieť dopytu so zdrojov vnútroštátnej výroby a prostredníctvom dovozu energie, pričom uvedú vplyvy takejto rovnováhy na emisie skleníkových plynov; 8. zdôrazňuje, že aktívna politika podpory demokratických reforiem, rozvoja občianskej spoločnosti a spoločenského pokroku v krajinách, ktoré produkujú energiu a cez ktoré vedie tranzit významne prispeje k dlhodobej politickej stabilite, ktorá je nevyhnutná pre bezpečnosť dodávky a rozvodu energie; 9. vyzýva Komisiu a Radu, aby predložila medzinárodne uznávaný systém mediácie pre prípady konfliktov a sporov týkajúcich sa dodávky a distribúcie energie; verí, že EÚ by mohla takýto proces iniciovať rozvojom systému mediácie, ako súčasti susedskej politiky spolu s ďalšími krajinami, ktoré patria medzi kľúčových dodávateľov energie a tento systém by mohla aktívne globálne propagovať; domnieva sa, že EÚ by mala vytvoriť modelový prístup k medzinárodnému riadeniu distribúcie energie; 10. zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby bol do novej energetickej stratégie EÚ zaradený konštruktívny dialóg o účinnosti a úsporách energie so všetkými hlavnými spotrebiteľmi energie a predovšetkým s objavujúcimi sa ekonomikami, s cieľom stanoviť minimálne normy účinnosti, ktoré by boli postupne zosúladené, a to pre svetový tovar, t. j. autá, spotrebiče, elektroniku a kancelárske vybavenie, a aby bolo v globálnom kontexte podporované zahrnutie aspektu životného prostredia do rozhodnutí o doprave a energetike; 11. naliehavo žiada, aby boli vyvinuté stratégie na zníženie možnosti zneužitia uránového a jadrového odpadu na výrobu a šírenie jadrových zbraní, preto vyzýva Komisiu, Radu a členské štáty, aby vyjadrili plnú podporu návrhom Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu na multilaterálny prístup k zásobovaniu štiepnymi materiálmi na výrobu jadrovej energie; Solidarita v EÚ 12. zdôrazňuje, že základným prvkom spoločnej energetickej politiky by mala byť posilnená solidarita medzi členskými štátmi, aby bolo možné čeliť ťažkostiam spojeným s fyzickou bezpečnosťou infraštruktúry a bezpečnosťou dodávky; ďalej sa domnieva, že takáto posilnená solidarita by výrazne posilnila schopnosť EÚ brániť na medzinárodnej úrovni svoje spoločné záujmy v oblasti energetiky; 13. podporuje posilnenie európskej susedskej politiky, ktorá kladie osobitný dôraz na spoluprácu so susednými krajinami v oblasti energetiky vrátane dopravnej infraštruktúry, pre ktorú by sa mala vyčleniť osobitná finančná podpora; vyzýva, aby spolupráca v oblasti energetickej politiky bola začlenená do akčných plánov, ktoré sa pripravujú v rámci európskej susedskej politiky; 14. žiada, aby pri realizácii energetickej politiky na vnútroštátnej úrovni bol uplatňovaný prístup založený na spravodlivosti a spoločnej zodpovednosti tak, že strategické rozhodnutia budú prijímané po konzultácii aj s tými partnermi spomedzi členských štátov, ktoré môžu byť ovplyvnené týmito rozhodnutiami; Dobre fungujúci vnútorný trh 15. je hlboko presvedčený o tom, že pre zachovanie bezpečnosti dodávky je nevyhnutná rýchla transpozícia platných predpisov EÚ všetkými členskými štátmi s cieľom dosiahnuť plne fungujúci vnútorný trh s elektrickou energiou a plynom, čím by sa zvýšila konkurencieschopnosť, transparentnosť a energetická účinnosť; 16. vyjadruje hlboké znepokojenie nad deformáciou vnútorného trhu v dôsledku protekcionistickej podpory vedúcich subjektov na národných trhoch a vyzýva Komisiu, aby zabezpečila plné uplatňovanie pravidiel vnútorného trhu, čím by zaistila čestnú a nediskriminujúcu konkurenciu a zabránila vytváraniu oligopolných trhov s energiou; 17. vyzýva Komisiu, aby rozhodne reagovala na dominantné postavenie na trhu a na nedostatky trhu, ako je to opísané v "sektorovom prieskume", ktorý predložilo GR pre hospodársku súťaž 16. februára 2006, a aby predložila nové návrhy na boj proti dominantnému postaveniu na trhu a nedostatkom trhu prostredníctvom konkrétneho súboru opatrení a nástrojov; žiada užšiu spoluprácu medzi orgánmi pre hospodársku súťaž na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni s cieľom dať koordinovanú a skutočne európsku odpoveď na rastúci ekonomický patriotizmus jednotlivých členských štátov; 18. vyzýva Radu, aby prijala pozíciu Európskeho parlamentu o prioritách týkajúcich sa transeurópskych sietí (TEN) v záujme dobudovania chýbajúcich spojení v TEN, aby bolo možné zabrániť miestam s malou priechodnosťou, zlepšiť bezpečnosť dodávky a dobudovať vnútorný trh, v prípade potreby prostredníctvom podpory osobitných projektov; 19. vyzýva členské štáty, aby vybudovali vnútorný energetický trh EÚ stanovením rovnováhy medzi vnútornými a vonkajšími dodávateľskými zdrojmi, zabezpečením interoperability energetických rozvodných sietí jednotlivých členských štátov a vytvorením konkurenčného prostredia v energetike tým, že oddelia funkcie dodávateľov a distribútorov a zároveň zabezpečia hospodársku súťaž medzi distribútormi; 20. domnieva sa, že vývoj kjótskeho rámca po roku 2012 si vyžaduje aktívne úvahy v súčasnosti, aby trhy mohli zohľadniť náklady na znižovanie emisií uhlíka vo veľkých investičných programoch, uznávajúc, že európsku konkurencieschopnosť a rast už v súčasnosti ovplyvňujú vysoké náklady na pracovnú silu a elektrickú energiu; Udržateľné zdroje energie 21. vyzýva Komisiu, aby navrhla konkrétne opatrenia v oblasti energetiky a aby naliehavo a výrazne investovala do skutočne energeticky účinnej ekonomiky s cieľom radikálne znížiť našu závislosť od fosílnych palív a stať sa energeticky najúčinnejšou ekonomikou do roku 2020; okrem toho naliehavo vyzýva Komisiu, aby vždy zastávala názor, že úspory energie a energetická účinnosť zohrávajú pri znižovaní energetickej závislosti kľúčovú úlohu; 22. zdôrazňuje, že v súčasnosti existujú v energetickom sektore v oblasti inovácií značné nedostatky a vyzýva Komisiu, aby vypracovala plán na urýchlenie zavádzania najlepších skúseností a technológií na trh v odvetviach, akými sú osvetlenie, spotrebiče, kancelárska technika, spotrebná elektronika, budovy, motorové vozidlá a decentralizovaná výroba elektrickej energie, a to prostredníctvom použitia súboru nástrojov, napríklad verejného obstarávania a inovatívnych finančných mechanizmov, akým je financovanie treťou stranou; 23. zdôrazňuje mimoriadny význam energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov spolu s energetickou účinnosťou pre európsku energetickú politiku z hľadiska zabezpečovania dodávky energie v budúcnosti; žiada preto Komisiu a Radu, aby navrhli nové a ambiciózne ciele na obdobie po roku 2010 a opatrenia v tejto oblasti, ktoré zaručia rýchlejší rozvoj v každom členskom štáte; trvá na smernici o kúrení a chladení z obnoviteľných zdrojov energie ako to obhajuje Európsky parlament, aby bolo možné zabezpečiť ďalšie prenikanie obnoviteľných zdrojov energie na trh v odvetví výroby tepla; 24. opätovne zdôrazňuje svoju pevnú podporu obnoviteľným zdrojom energie, vyzýva členské štáty, aby znásobili svoje úsilie na dosiahnutie cieľa, ktorým je 12 % podiel obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe energie a 22,1 % podiel elektrickej energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov do roku 2010, a pokračuje v podpore smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/77/ES z 27. septembra 2001 o podpore elektrickej energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov energie na vnútornom trhu s elektrickou energiou [1]; 25. víta nové iniciatívy zahrnuté v akčnom pláne Komisie o biomase (KOM(2005)0628) a jej stratégiu v oblasti biopalív (KOM(2006)0034) a žiada všetky inštitúcie EÚ, aby zintenzívnili úsilie s cieľom využívať potenciál obnoviteľných zdrojov energie z biomasy, pričom náležite zohľadnia environmentálne otázky; 26. považuje za naliehavé, aby Komisia predložila návrhy a spolupracovala s priemyslom s cieľom urýchliť zavádzanie vodíka a palivových článkov v záujme udržateľného a dlhodobého zlepšenia v oblasti energetickej účinnosti a úspor energie v dopravnom sektore; biomasa vo všeobecnosti môže konvenčným spaľovaním prispieť k uspokojeniu energetických potrieb v EÚ; s ohľadom na prínos, ktorý predstavuje dodatočný príjem v sektore poľnohospodárstva a lesníctva, žiada Komisiu, aby zaviedla skúšobný program s cieľom zorganizovať v čo najkratšom čase výrobu, zber zostatkov v poľnohospodárstve a lesníctve, pyrolýzu a využívanie vyrábaného plynu; 27. uznáva rastúci význam plynu, keďže jeho podiel na celkovej energii stúpa, a potrebu uplatňovať rôzne stratégie týkajúce sa bezpečnosti dodávky plynu, napríklad vývoj terminálov skvapalneného zemného plynu (LNG) a skladovacích zariadení, ako aj nových plynovodov; 28. je presvedčený o tom, že jadrová energia je tiež predmetom európskej politickej diskusie o rôznych zdrojoch energie; uznáva úlohu, ktorú v súčasnosti zohráva jadrová energia v niektorých členských štátoch z hľadiska zachovania bezpečnosti dodávky elektrickej energie ako súčasť rôznych zdrojov energie a ako spôsob obmedzenia emisií CO2; domnieva sa, že rozhodnutia, či jadrová energetika má naďalej zohrávať úlohu v niektorých členských štátoch, môžu byť prijímané iba na úrovni členských štátov v súlade so zásadou subsidiarity; 29. súhlasí so záverom Komisie, že prvoradú prioritu majú opatrenia v oblasti riadenia dopytu zamerané na zlepšenie účinnosti spotreby energie a na zníženie spotreby vďaka úsporám; v tejto súvislosti vyslovuje hlboké poľutovanie nad oneskoreným predkladaním návrhov týkajúcich sa dopravného sektora; konštatuje, že ekonomický potenciál úspor predstavuje najmenej 20 % spotrebovanej energie a že tento potenciál sa bude zväčšovať v dôsledku rastúcich cien energie, technologických vylepšení a úspor zo zvýšenej výroby; 30. berie na vedomie, že odvetvie stavebníctva, ktorého podiel na celkovej spotrebe energie v EÚ je vyše 40 %, je odvetvím, v ktorom sa spotrebuje najviac energie; ďalej konštatuje, že rastúce ceny energie postihujú nielen ekonomiku ako celok, ale predovšetkým sociálne znevýhodnené osoby; žiada Komisiu a členské štáty, aby vyvinuli koordinované úsilie s cieľom zmodernizovať európske nehnuteľnosti, v rámci ktorého budú v úzkej spolupráci s Európskou investičnou bankou navrhnuté inovatívne finančné riešenia; 31. uznáva, že vývoj mestských sietí vykurovania a chladenia je rozhodujúcou možnosťou pre zlepšenie bezpečnosti dodávky energie v budovách, keďže umožňuje väčšiu flexibilitu využívania paliva; poznamenáva, že kombinovaná výroba elektrickej energie a tepla a trigenerácia sú technológie, ktoré treba podporovať a ktoré by mohli vo veľkej miere prispieť k väčšiemu podielu obnoviteľných zdrojov energie na dodávke energie, ale mohli by aj zlepšiť energetickú účinnosť, pričom priemyselná kogenerácia je taktiež kľúčom k zníženiu nestability cien energie pre veľkých priemyselných spotrebiteľov; Výskum a vývoj 32. uznáva význam rastu investícií do výskumu a vývoja, využívania výhod existujúcich technológií a podpory nových technológií s cieľom udržať konkurencieschopnosť Európy na poprednom mieste a vytvárať nové, udržateľné a dlhodobé pracovné miesta, zachovávajúc súlad s cieľmi lisabonskej agendy a vytvoriť základy pre to, aby sa mohol dosiahnuť Rozvojový cieľ milénia 7 týkajúci sa zabezpečenia environmentálnej udržateľnosti; 33. konštatuje, že existuje značný priestor pre ďalšie vylepšovanie obnoviteľných zdrojov energie a pre globálny trh v oblasti nových zariadení a systémov založených na obnoviteľných zdrojoch energie, a požaduje, aby EÚ zabezpečila pre technológie týkajúce sa obnoviteľnej energie dostatočné prostriedky v rámci Siedmeho rámcového programu pre výskum a vývoj, a aby pomohla malým a stredným podnikom v tomto odvetví s cieľom využiť ich vodcovstvo v technológiách a umožniť im úspech na svetovom trhu; 34. poznamenáva, že všetky prognózy sa zhodujú v tom, že konvenčné elektrárne budú mať aj z dlhodobého hľadiska naďalej veľký podiel na výrobe elektrickej energie a preto sa vyslovuje za podporu výskumu a vývoja účinnosti takýchto elektrární a spôsobov jej zvyšovania; 35. je presvedčený o tom, že poznatky o technológii jadrovej fúzie a jej využívaní majú strategický význam a mali by sa v EÚ ďalej rozvíjať; 36. konštatuje, že dohody na báze dobrovoľnosti by tiež mohli byť užitočné v záujme zintenzívnenia výskumu a vývoja zo strany spoločností zaoberajúcich sa spracovaním ropy a plynu v rámci ich sociálnej zodpovednosti podnikov s cieľom vyvinúť nové technológie v oblasti energetiky; 37. požaduje, aby sa v rámci Siedmeho rámcového programu uskutočnil výskum biomasy, všetkých obnoviteľných zdrojov energie vrátane energie vĺn, energie prílivu a odlivu a skladovania energie, ako aj technológie splynovania uhlia, aby bolo možné znížiť emisie znečisťujúcich látok a vytvoriť svetový trh; * * * 38. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a parlamentom členských štátov. [1] Ú. v. ES L 283, 27.10.2001, s. 33. --------------------------------------------------