ČAS PRIJAŤ ROZHODNUTIE O FINANČNOM RÁMCI ÚNIE NA ROKY 2021 – 2027

1.Čas na výsledky

Vedúci predstavitelia potvrdili v júni svoj cieľ dosiahnuť dohodu o budúcom finančnom rámci Únie do konca roka 2019. Odvtedy práca pod vedením fínskeho predsedníctva Rady pokročila. V rámci nej sa zdôraznili oblasti spoločného záujmu, ako aj oblasti, v ktorých bude potrebný kompromis v záujme uzavretia vyváženej dohody, ktorá bude spravodlivá pre všetkých.

Dosiahnutie dohody o budúcom rámci do konca roku 2019 dá Únii opäť smer a odhodlanie. Prispeje k tomu, aby sa zabránilo rovnako vážnym oneskoreniam a prekážkam ako sú tie, ktoré boli zaznamenané na začiatku súčasného obdobia a ktorých účinky boli pociťované vo všetkých členských štátoch v rokoch 2014 a 2015. Tento cieľ je dosiahnuteľný, ale len so silným politickým vedením a odhodlaním nájsť riešenia, ktoré budú vo všeobecnom európskom záujme.

Októbrové zasadnutie Európskej rady bude príležitosťou pre vedúcich predstaviteľov, aby poskytli usmernenia týkajúce sa kľúčových parametrov budúceho rámca. Medzi tieto parametre patrí celková výška rozpočtu, rovnováha medzi oblasťami politiky, budúce financovanie rozpočtu a podmienky súvisiace s financovaním. Úlohou vedúcich predstaviteľov je nájsť spravodlivú rovnováhu spájajúcu ambície a realizmus. V plnej miere by sa mal zohľadniť postoj Európskeho parlamentu, ktorý naďalej háji ambiciózny budúci rozpočet.

Počas tejto záverečnej fázy sa bude Komisia naďalej usilovať o moderný, zjednodušený a pružný rozpočet, ktorý Únia potrebuje. Je to čas, kedy by sa inštitúcie mali spojiť, aby umožnili Únii úspešne zvládnuť nadchádzajúce desaťročie. Do začiatku nových programov zostáva len 14 mesiacov a je potrebné vykonať ešte veľa práce. Je čas dosahovať výsledky.

2.Rozpočet schopný naplniť očakávania

Finančný rámec na roky 2021 – 2027 musí poskytovať zdroje potrebné na plnenie pozitívneho programu schváleného v Ríme a Sibiu. Ide o jedinečnú príležitosť pretaviť priority stanovené v strategickom programe Európskej rady a v politických usmerneniach zvolenej predsedníčky Komisie Ursuly von der Leyenovej do opatrení. Celková úroveň prostriedkov budúceho rámca musí zodpovedať ambíciám Únie a zároveň spravodlivo zohľadňovať rozpočtové dôsledky vystúpenia Spojeného kráľovstva.

Komisia navrhla dlhodobý rozpočet zodpovedajúci 1,114 % hrubého národného dôchodku EÚ27. Niektorí namietali, že rozpočet má byť obmedzený na 1,00 %, zatiaľ čo iní podporili volanie Európskeho parlamentu po vyššom rozpočte v objeme až 1,3 %. Tieto číselné údaje je nevyhnutné vnímať v kontexte danej situácie. V súčasnosti predstavuje dlhodobý rozpočet EÚ pre 28 členských štátov 1,03 % hrubého národného dôchodku EÚ28 vrátane Európskeho rozvojového fondu. Po odpočítaní výdavkov v Spojenom kráľovstve je to 1,16 % hrubého národného dôchodku EÚ27. Toto je správny číselný údaj na účely porovnania.

Veľkosť rozpočtu EÚ ako percento hrubého národného dôchodku (HND)

Úroveň navrhovaná Komisiou už predstavuje zníženie v porovnaní so súčasnou situáciou. Ide o realistickú odpoveď na vplyv odchodu jedného z veľkých prispievateľov do rozpočtu EÚ, ale umožňuje aj dôležité financovanie pre nové a vznikajúce priority.

Dlhodobý rozpočet tejto veľkosti by neviedol k výraznému a neudržateľnému zvýšeniu príspevkov členských štátov. Zvýšenie príspevkov členských štátov o približne tretinu do roku 2027 v porovnaní s úrovňami v roku 2020 je najmä dôsledkom inflácie a reálneho rastu, čo povedie k podobným zvýšeniam v národných rozpočtoch v danom období. Zvyšok je sčasti dôsledkom vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ a sčasti je vyvolaný posilnenými investíciami do spoločných priorít, ako sú výskum, digitalizácia, klíma, migrácia, bezpečnosť a obrana, ako aj vonkajšia činnosť Únie.

Ďalšie výrazné škrty by Únii bránili v dosahovaní priorít a mali by okamžitý vplyv na úroveň podpory EÚ v regiónoch a pre európskych poľnohospodárov, študentov a výskumných pracovníkov. Vzhľadom na strategický program, ktorý schválila Európska rada v júni 2019, by to predstavovalo vážny problém.

Európska rada preto musí urýchlene stanoviť realistický súbor výsledkov pre celkovú úroveň rozpočtu EÚ. Výrazné odchýlenie sa od rovnováhy, ktorú nastoľuje návrh Komisie, by malo vážne dôsledky. Väčší rozpočet by Únii umožnil dosiahnuť viac spoločne, ale vytvoril by dodatočný tlak na príspevky členských štátov, hoci reforma systému financovania rozpočtu EÚ, ako ju navrhla Komisia, by tento vplyv zmiernila. Naopak, menší rozpočet by mal škodlivý vplyv na schopnosť Únie efektívne vykonávať strategický program a priority Únie. Narušilo by to modernizáciu našich politík a našu schopnosť riešiť naliehavé nové priority.