PRIPOMIENKY DVORA AUDÍTOROV ODPOVEDE KOMISIE

ÚVOD

10.1. Táto kapitola sa zameriava na výkonnosť. Úvodná krátka časť sa týka prvej hodnotiacej správy Komisie (1). Vo zvyšnej časti kapitoly Dvor audítorov prezentuje svoje pripomienky k sebahodnoteniu výkonnosti Komisie tak, ako to uvádzajú generálni riaditelia Komisie v časti 1 výročných správ o činnosti (2), a opisuje niekoľko hlavných tém osobitných správ Dvora audítorov za rok 2011 týkajúcich sa výkonnosti (3).

10.2. Výkonnosť sa hodnotí na základe zásad riadneho finančného hospodárenia (hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť) (4). Meranie výkonnosti je kľúčové počas celého procesu verejnej pomoci a týka sa vstupov (finančných, ľudských, materiálnych, organizačných alebo regulačných prostriedkov potrebných na realizáciu programu), výstupov (dosiahnutých výsledkov programu), výsledkov (okamžitých účinkov programu na priamych adresátov alebo príjemcov) a dosahu (dlhodobých zmien v spoločnosti, ktoré možno aspoň sčasti pripísať opatreniam EÚ).

HODNOTIACA SPRÁVA O FINANCIÁCH ÚNIE NA ZÁKLADE DOSIAHNUTÝCH VÝSLEDKOV

10.3. Vo februári 2012 Komisia uverejnila správu Európskemu parlamentu a Rade o hodnotení financií Únie na základe dosiahnutých výsledkov (hodnotiaca správa) (5). V ZFEÚ sa stanovuje, že Komisia vypracúva takúto správu a že správa je súčasťou dôkazov, na základe ktorých Parlament každoročne udeľuje Komisii absolutórium v súvislosti s rozpočtom (6).

10.4. V nadväznosti na výzvu Parlamentu Dvor audítorov vydal stanovisko č. 4/2012 k hodnotiacej správe (7) v júni 2012. Dvor audítorov v ňom uvádza, že hodnotiaca správa je vágna, jej obsah nedostatočne konkrétny, a teda prináša len obmedzenú pridanú hodnotu, a že Parlament, Rada a Komisia by mali využiť príležitosť, ktorú im poskytla táto správa, a prediskutovať a dohodnúť sa na tom, ako by mohla byť táto hodnotiaca správa užitočná pre orgán udeľujúci absolutórium. 10.4. Hodnotiaca správa za rok 2010 bola začiatkom roka 2012 predmetom diskusií s orgánom udeľujúcim absolutórium. Na základe týchto diskusií Komisia prehodnotila prístup použitý pri prvej hodnotiacej správe a snaží sa, aby podávané správy o výsledkoch činností financovaných z rozpočtu boli komplexnejšie a opierali sa o existujúce podkladové materiály. Komisia bude však aj naďalej rozvíjať hodnotiacu správu ako kľúčový príspevok k postupu udeľovania absolutória s ohľadom na reakcie orgánu udeľujúceho absolutórium.

SPRÁVY GENERÁLNYCH RIADITEĽSTIEV KOMISIE O DOSIAHNUTÝCH VÝSLEDKOCH V DANOM ROKU

Úvod

10.5. Generálni riaditelia Komisie stanovujú výkonnostné ciele v ročných plánoch riadenia svojho generálneho riaditeľstva (GR) a neskôr predkladajú správu o dosiahnutých výsledkoch vo výročných správach o činnosti. Dvor audítorov hodnotil predkladanie správ troch GR: GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka (GR AGRI), pre regionálnu politiku (GR REGIO) a pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid (EuropeAid) (8). Tieto tri GR sú spolu zodpovedné približne za tri štvrtiny platieb realizovaných z rozpočtu EÚ v roku 2011 (9).

10.6. Dvor audítorov preskúmal zmeny interných postupov Komisie na predkladanie správ, ktoré nastali od minulého roka, a v prípade už uvedených troch generálnych riaditeľstiev preveril, či predstavené ciele a ukazovatele výkonnosti boli: a) relevantné – či boli v súlade s cieľmi politiky a spôsobom hospodárenia a či súviseli s vyčísliteľnými úlohami; b) porovnateľné – či ukazovatele vybrané vo fáze plánovania boli neskôr použité pri predkladaní správ a či boli vysvetlené prípadné zmeny; c) spoľahlivé – či môže mať čitateľ primeranú istotu, že predložené informácie sú správne (10).

Niekoľko vítaných zmien od minulého roka

10.7. V novembri 2011 vydala Komisia revidované pokyny svojim generálnym riaditeľom týkajúce sa prípravy výročných správ o činnosti za rok 2011. Revízia bola okrem iného zameraná na pripomienky uvedené vo výročnej správe Dvora audítorov za rok 2010 (11). Boli napríklad spresnené pokyny na predkladanie správ o dosiahnutých výsledkoch v rámci politiky v prvej časti výročnej správy o činnosti, pričom generálni riaditelia boli vyzvaní, aby sa vo väčšej miere sústredili na dosiahnutie pokroku v plnení cieľov z hľadiska výsledkov a dosahu a aby poskytli opis zabezpečených výstupov.

Relevantnosť zostáva v niektorých prípadoch problematická

10.8. Na strategickej úrovni sú GR povinné definovať obmedzený počet „rámcových cieľov“, ako aj súbor „ukazovateľov dosahu“ umožňujúcich sledovať pokrok v porovnaní s týmito cieľmi. Rámcové ciele a ukazovatele dosahu sú spoločne nástrojmi pre vedenie Komisie, a teda i pre čitateľov výročnej správy o činnosti, napr. orgán udeľujúci absolutórium na posúdenie rozsahu plnenia dôležitých cieľov GR. Dvor audítorov zistil mnohé problémy s cieľmi a ukazovateľmi, čo obmedzuje ich užitočnosť, ako sa uvádza v ďalších bodoch.

10.9. V niektorých prípadoch boli nedostatky vo vnútornej súdržnosti cieľov a ukazovateľov (pozri príklad 10.1). 10.9.

GR AGRI: ukazovateľ dosahu sa úplne netýka cieľa Jeden rámcový cieľ stanovený vo výročnej správe o činnosti má tri ciele: — presadzovať realizovateľné a konkurencieschopné poľnohospodárske odvetvie, — ktoré dodržiava vysoké environmentálne a výrobné normy, — a súčasne zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárskej komunity. „Výška príjmov poľnohospodárov“ zostáva pre tento cieľ jediným ukazovateľom dosahu. Týka sa to len tretieho cieľa, čo znamená, že pre prvé dva ciele nie sú stanovené žiadne ukazovatele. EuropeAid: ukazovateľ dosahu sformulovaný ako cieľ Ukazovateľ dosahu „koordinovaný prístup EÚ“, ktorý zodpovedá rámcovému cieľu 4: „Podporovať medzinárodný rozvojový rámec založený na intenzívnejšej mnohostrannej spolupráci a svetovej správe“ a má za úlohu: „Nové zmluvy o rozpočtovej podpore EÚ sa uzatvárajú v súlade so zásadami dokumentu COM 638“, je sformulovaný skôr ako cieľ, a nie ukazovateľ. Základné požiadavky na normu vnútornej kontroly č. 5 stanovujú, že plány riadenia by mali obsahovať aspoň jeden ukazovateľ pre každý cieľ, a to tak v oblasti politiky, ako aj na úrovni činností, aby bolo možné sledovať dosiahnuté výsledky a podávať o nich správy. Táto požiadavka je uvedená v stálych pokynoch GS a GR AGRI ju plní. Komisia vyvinula značné úsilie o vymedzenie cieľov a ukazovateľov uceleným a komplexným spôsobom. V niektorých oblastiach politiky je to veľmi ťažké a treba zohľadniť aj to, že ukazovatele vo výročných správach o činnosti by sa nemali interpretovať bez súvislostí. Komisia zastáva názor, že ukazovateľ „úroveň príjmov poľnohospodárov“ sa vzťahuje na rámcový cieľ 1 ako celok, keďže odráža nielen cieľ týkajúci sa zabezpečenia primeranej životnej úrovne poľnohospodárov, ale aj životaschopnosť poľnohospodárskych podnikov a vidieckych oblastí. Okrem toho je splnený aj čiastkový cieľ „dodržiavania vysokých environmentálnych a výrobných noriem“, ktorý je súčasťou rámcového cieľa 1, keďže na získanie jednotných platieb musia poľnohospodári udržiavať pôdu v dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienkach. Komisia preskúma alternatívne spôsoby vymedzenia ukazovateľov založených na cieľoch „SMART“.

10.10. Mnohé dôležité ciele a ukazovatele stanovené v rámci troch kontrolovaných GR nie sú dobre prispôsobené ročnému hodnoteniu, ktoré je súčasťou procesu zostavovania výročnej správy o činnosti. Je to preto, že niektoré politiky sú navrhnuté tak, aby mali dlhodobejší účinok, čím vzniká výrazné oneskorenie medzi investíciou a prínosom. Väčšina ukazovateľov a cieľov sa týkala celého obdobia rokov 2007 – 2013, pričom sa nevyužívali priebežné ukazovatele či medzníky. 10.10. Komisia potvrdzuje, že viacročné programy sú charakteristické tým, že investície sa realizujú v dlhodobom horizonte s možnosťou zhodnotenia ich vplyvov po uplynutí určitého času. Na obdobie rokov 2014 – 2020 Komisia navrhla medzníky pre ukazovatele výstupov, ktoré bezprostrednejšie súvisia s politikou.

10.11. Ukazovatele dosahu by mali byť prepojené s vyčísliteľnými cieľmi. Možno však konštatovať, že: 10.11. Kvantifikované ciele nie sú vždy uskutočniteľné, primerané alebo dokonca vhodné najmä z toho dôvodu, že pri ukazovateľoch dosahu zohráva úlohu mnoho vonkajších faktorov. V takých prípadoch je trend dostatočným ukazovateľom pre meranie výsledkov.

a) z 29 ukazovateľov dosahu v troch skontrolovaných výročných správach o činnosti 11 ukazovateľov nebolo prepojených s vyčísliteľnými cieľmi a konečnými lehotami (12); a) Komisia sa usiluje o stanovenie vyčísliteľných cieľov vždy, keď je to možné. V niektorých prípadoch, napr. pokiaľ ide o ľudské práva v tretích krajinách, však vyčísliteľné ciele nemusia vždy byť zmysluplné a vhodné.

b) v prípade GR REGIO majú všetky ciele s výnimkou jedného stanovené konečné lehoty, ktoré sú spravidla situované niekedy v strednodobom horizonte. V dôsledku toho sa vo výročnej správe o činnosti tohto generálneho riaditeľstva za rok 2011 často odkazuje na dosiahnuté výsledky vo vzťahu k predchádzajúcemu programovému obdobiu (2000 – 2006). b) V bode 1.2 výročnej správy o činnosti sú použité ukazovatele dosahu založené na makroekonomických modeloch a štatistických údajoch, ktoré sa vzťahujú na rámcové ciele politiky, pričom vo väčšine prípadov je východiskom rok 2006. Vývoj ukazovateľov dosahu odráža pôsobenie mnohých faktorov, pričom politika súdržnosti je iba jedným z nich.

10.12. Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2010 poznamenal, že GR nestanovili ani nevykazovali ciele pre prevádzkové činnosti súvisiace s hospodárnosťou (náklady na vstupy) alebo efektívnosťou (vzťah medzi vstupmi, výstupmi a výsledkami). Dvor audítorov v osobitnej pripomienke minulý rok taktiež informoval o tom, že opis dosiahnutých cieľov politiky v časti 1 výročných správ o činnosti poskytuje obmedzené informácie o výsledkoch a dosahu; zameriava sa skôr na vstupy a výstupy než na účinky opatrení. Dvor audítorov preskúmal plány riadenia a výročné správy o činnosti za daný rok a v tejto oblasti nezaznamenal žiadny výrazný pokrok. 10.12. Útvary Komisie splnili povinnosti stanovené v nariadeniach o rozpočtových pravidlách a v pokynoch na vypracovanie výročných správ o činnosti (VSČ). Komisia sprísnila stále pokyny týkajúce sa VSČ za rok 2011, pokiaľ ide o hospodárnosť, efektivitu a účinnosť, a súčasne požiadala generálne riaditeľstvá, aby do časti 3 dobrovoľne doplnili ukazovatele riadneho finančného hospodárenia. Komisia je presvedčená, že VSČ celkove poskytujú dostatočné informácie o výsledkoch/výstupoch.

Porovnateľnosť je poznačená nedostatočnými vysvetleniami

10.13. Okrem povinnosti predkladať správy o stanovených cieľoch/úlohách je v súlade s osvedčenými postupmi potrebné, aby boli informácie o výkonnosti konzistentné z jedného obdobia do druhého alebo aby vysvetlili uskutočnené zmeny, aby používatelia informácií mohli uskutočniť porovnávania a posúdiť trendy. 10.13. Komisia sa domnieva, že informácie o výkonnosti by viac ako na konzistentnosti mali byť založené na procese stáleho zlepšovania tam, kde je to vhodné. Súhlasí, že zmeny v tomto zmysle je potrebné vysvetliť. Zároveň však zastáva názor, že v tomto ohľade poskytla dostačujúce informácie.

Konzistentnosť cieľov, ukazovateľov a úloh

10.14. Vo výročných správach o činnosti by sa mali vykazovať ciele, ukazovatele a úlohy stanovené v pláne riadenia. To bol spravidla prípad GR AGRI, ktoré preklasifikovalo niektoré ukazovatele dosahu tak, ako to Dvor audítorov navrhol v rámci svojej práce na výročnej správe o činnosti za rok 2010. GR AGRI však nevysvetlilo podstatu dvoch ďalších zmien ani v pláne riadenia, ani vo výročnej správe o činnosti. A keďže členské štáty boli schopné zmeniť vyčísliteľné ciele podľa vlastného uváženia, tri zo štyroch vyčísliteľných cieľov boli zmenené medzi plánom riadenia na rok 2011 a výročnou správou o činnosti za rok 2011 v dôsledku aktualizovania plánov rozvoja vidieka členských štátov (pozri príklad 10.2). 10.14. Komisia sa domnieva, že ukazovatele a ciele sú z dlhodobejšieho hľadiska stabilné. Ako bolo uvedené v tomto zistení, zmena ukazovateľov je výnimočná a vychádzala z odporúčaní Dvora audítorov, aby sa dva ukazovatele dosahu preklasifikovali na ukazovatele výsledkov. To sa jasne uvádza v aktualizácii plánu riadenia na rok 2011. Členské štáty majú možnosť prispôsobiť svoje ciele v záujme zlepšenia plánu rozvoja vidieka (pozri odpoveď na príklad 10.2).

Príklad 10.2 Úloha Plán riadenia na rok 2011 Výročná správa o činnosti za rok 2011 Zvýšenie produkcie obnoviteľnej energie 20 500 ktoe (38) 12 300 ktoe Vytvorenie pracovných miest 346 000 344 000 Využívaná poľnohospodárska oblasť s vysokou prírodnou hodnotou 3 400 000 ha 3 620 000 ha Príklad 10.2 Členské štáty majú možnosť prispôsobiť svoje ciele. Strednodobé hodnotenia boli vhodnou príležitosťou na spresnenie údajov a metód a v prípade potreby aj na prispôsobenie cieľov. Pokiaľ ide o výrazné zníženie cieľa „zvýšenie produkcie energie z obnoviteľných zdrojov“, bolo spôsobené chybou v jednom pláne rozvoja vidieka, ktorá bola opravená. Na základe strednodobých hodnotení bolo možné vykonávať ďalšie kontroly kvality a tak zistiť a napraviť túto chybu.

10.15. GR REGIO stanovuje okrem rámcových cieľov aj „viacročné priority“. V porovnaní s plánom riadenia na rok 2011 je v pláne riadenia na rok 2012 zvýšený počet viacročných priorít zo štyroch na päť a zmenené znenie niektorých ďalších priorít. Okrem toho je v pláne riadenia na rok 2012 zvýšený počet „špecifických operačných priorít“ nižšej úrovne z 28 na 39. Plán neobsahuje žiadne vysvetlenia k týmto zmenám. 10.15. Názov a počet viacročných priorít stanovuje GR REGIO na základe analýzy toho, ako je možné zabezpečiť jeho poslanie najlepším právnym spôsobom, a pritom čo najúčinnejšie, a na základe viacerých ročných špecifických operačných priorít. Zmeny uvedené Dvorom audítorov odrážajú súčasné výzvy, ktorým Európska únia čelí v súvislosti s finančnou a hospodárskou krízou, a zodpovedajúce prispôsobenie priorít pre regionálnu politiku a pre GR REGIO.

Vysvetlenia dosiahnutej výkonnosti

10.16. Úlohou predkladania správ o výkonnosti je informovať zúčastnené strany. Avšak i v prípadoch, keď bolo možné primerane vysvetliť dôvod, pre ktorý dosiahnutá výkonnosť nezodpovedá príslušnému cieľu alebo príslušnej úlohe, výročné správy o činnosti tieto dôvody neobsahovali. Týkalo sa to GR AGRI, keď sa výkonnosť dokonca výrazne vzdialila od cieľovej úlohy: pri štyroch ukazovateľoch výkonnosť nezodpovedala ani polovici cieľovej hodnoty. V prípade GR REGIO sa v správe bod po bode uvádza podrobná analýza výkonnosti v súvislosti s viacročnými prioritami (bod 10.15), no nie je tam ekvivalent pre rámcové ciele a ukazovatele dosahu. 10.16. Komisia sa domnieva, že poskytla dostatočné vysvetlenia. Ukazovatele uvedené vo VSČ by sa nemali interpretovať izolovane. Práve systém ukazovateľov v pláne riadenia ako celok umožňuje vyvodzovať závery o dosahu a výsledkoch politiky, pretože sú založené na makroekonomických modeloch a štatistikách týkajúcich sa rámcových cieľov vývoja politiky.

Spoľahlivosť údajov je problémová, keď pochádzajú z externých zdrojov

10.17. Preskúmanie spoľahlivosti všetkých údajov v troch výročných správach o činnosti bolo mimo rozsahu auditu Dvora audítorov. Na základe obmedzeného posúdenia, ktoré Dvor audítorov vykonal, sa zistilo, že údaje za EuropeAid boli spravidla spoľahlivé, keďže vo väčšine prípadov sú ukazovatele medzinárodne uznávané a nezávisle overiteľné. Zaznamenal však niekoľko problémov vo výročných správach o činnosti GR AGRI a GR REGIO, dvoch generálnych riaditeľstiev, ktoré sú vo veľkej miere závislé od údajov z členských štátov (pozri príklad 10.3). 10.17.

GR AGRI: Predkladanie správ o dosiahnutej výkonnosti založené na neúplných údajoch V Európskej únii sa realizuje 88 plánov rozvoja vidieka. Výkonnosť vykazovaná na úrovni EÚ v prípade troch ukazovateľov však bola založená na údajoch zo šiestich, deviatich a 32 z 88 plánov. V prípade ďalšieho ukazovateľa sa výkonnosť EÚ zakladala len na údajoch z ôsmich členských štátov z 27. GR AGRI: Predkladanie správ o dosiahnutej výkonnosti založené na neúplných údajoch Agregované údaje (za celú EÚ) o čistom účinku plánu rozvoja vidieka na ukazovatele dosahu sú výsledkom dostupných číselných údajov od členských štátov. Väčšina strednodobých hodnotení neposkytla kvantifikáciu dosahu a konštatovala, že strednodobé hodnotenia sa uskutočnili v programovom období príliš skoro na to, aby bolo možné zachytiť merateľný účinok a dosah. Dosah súvisí s dlhodobými procesmi.

GR REGIO: Vnútorné nezrovnalosti v rámci výročnej správy o činnosti Počet vytvorených pracovných miest je vykázaný rozlične ako 200 000 v 25 členských štátoch (strana 34) a 165 000 v 21 členských štátoch (príloha 6, strana 169), v poznámke pod čiarou je uvedených 19 členských štátov (poznámka pod čiarou 126). Rozlične je uvedený i počet ďalšieho obyvateľstva s prístupom k širokopásmovému internetu ako 900 000 (strana 34) a 806 826 (príloha 6, strana 172). Novopostavené cesty sú taktiež uvedené rôzne ako 920 km v 12 členských štátoch (strana 34) a 805 km v 10 členských štátoch (príloha 6, strana 171). GR REGIO: Vnútorné nezrovnalosti v rámci výročnej správy o činnosti Komisia poznamenáva, že existujú dva prístupy k prezentácii informácií o cieľoch a posledných známych výsledkoch. Všetky vnútorné nezrovnalosti sú v texte náležite vysvetlené. — Do hlavnej časti VSČ sú zahrnuté informácie o celkovej úrovni výsledkov politiky súdržnosti, pričom ide o údaje zo všetkých členských štátov bez ohľadu na to, či mali stanovené ciele, alebo nie (stanovenie cieľov nie je nevyhnutnou požiadavkou). — Príloha 6 obsahuje priame porovnanie cieľov a dosiahnutých výsledkov. Číselné údaje sú uvedené iba v prípade tých členských štátov, ktoré podali správu o oboch prvkoch (t. j. členské štáty, ktoré podali správu iba o výsledkoch, boli vylúčené). Tento prístup sa konzistentne používa v priebehu mnohých rokov a je navrhnutý tak, aby umožňoval posúdenie dosiahnutého pokroku vzhľadom na stanovené ciele.

10.18. Schopnosť GR AGRI a REGIO zabezpečiť kvalitu údajov poskytovaných členskými štátmi je obmedzená. GR REGIO odporučilo, aby sa členské štáty zameriavali na hlavné ukazovatele, a vydalo usmernenia k zadávaniu údajov. Taktiež začalo ročný overovací postup, v rámci ktorého sa zistili niektoré chyby v predložených údajoch. Zavedenie „výkonnostnej rezervy“ na nasledujúce programové obdobie pre fondy v rámci spoločného strategického rámca (13) sa môže ukázať ako jeden zo spôsobov, ktorým sa členské štáty podporujú, aby poskytovali relevantné, porovnateľné a spoľahlivé údaje o výkonnosti. Včasné predkladanie týchto údajov však zostáva výzvou. Napríklad súčasná lehota na poskytnutie údajov GR REGIO pre členské štáty je jún nasledujúceho roka, tak aby sa údaje predložené vo výročnej správe o činnosti uverejnené v roku 2012 vzťahovali na rok 2010. 10.18. Komisia ďalej zintenzívni kontrolu kvality údajov poskytovaných členskými štátmi v súvislosti so súčasným programovým obdobím. Podľa právneho návrhu Komisie na nové obdobie by ako stimul pre členské štáty malo na začiatku programového obdobia 5 % prostriedkov zostať nepridelených, pričom by sa neskôr pridelili tým členským štátom, ktoré už dosiahli svoje medzníky [pozri KOM(2011) 615 v konečnom znení]. Komisia si nemyslí, že by zabezpečenie včasnosti údajov predstavovalo problém. GR REGIO vždy používa najnovšie dostupné údaje, ale uznáva, že podľa ustanovení o podávaní správ v súčasnom a navrhovanom budúcom nariadení nebudú údaje za predchádzajúci rok dostupné skôr ako v apríli nasledujúceho roku.

VÝSLEDKY AUDITOV DVORA AUDÍTOROV TÝKAJÚCE SA VÝKONNOSTI

Úvod

10.19. V osobitných správach Dvora audítorov sa skúma, či sa rozpočet Európskej únie plnil v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia (bod 10.2). Pri výbere tém pre osobitné správy – ide o konkrétne rozpočtové oblasti alebo témy hospodárenia – sa Dvor audítorov snaží dosiahnuť maximálny účinok a opiera sa o celý rad kritérií, akými sú úroveň príslušných príjmov alebo výdavkov (významnosť), riziká pre riadne finančné hospodárenie a miera záujmu zúčastnených strán.

10.20. Dvor audítorov prijal v roku 2011 (14) 16 osobitných správ, ako sa uvádza v rámčeku 10.1:

Osobitné správy prijaté Dvorom audítorov v roku 2011 (15) — č. 1/2011 „Viedlo prenesenie právomocí v oblasti riadenia vonkajšej pomoci Komisie z jej ústredia na delegácie k zlepšeniu poskytovania pomoci?“ — č. 2/2011 „Kontrola prijatia opatrení na základe osobitnej správy č. 1/2005 týkajúcej sa riadenia Európskeho úradu pre boj proti podvodom“ — č. 3/2011 „Efektívnosť a účinnosť príspevkov EÚ poskytovaných prostredníctvom organizácií OSN v krajinách postihnutých konfliktom“ — č. 4/2011 „Audit Záručného fondu pre MSP“ — č. 5/2011 „Režim jednotnej platby (SPS): otázky, ktoré treba zodpovedať, aby sa zlepšilo jeho riadne finančné hospodárenie“ — č. 6/2011 „Boli projekty v oblasti cestovného ruchu spolufinancované z EFRR účinné?“ — č. 7/2011 „Je agroenvironmentálna podpora dobre navrhnutá a spravovaná?“ — č. 8/2011 „Spätné získavanie neoprávnených platieb v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky“ — č. 9/2011 „Boli projekty elektronickej správy podporované z EFRR účinné?“ — č. 10/2011 „Je školský mliečny program a program podpory konzumácie ovocia v školách účinný?“ — č. 11/2011 „Umožňuje koncepcia a riadenie systému zemepisných označení jeho účinnosť?“ — č. 12/2011 „Prispeli opatrenia EÚ k prispôsobeniu kapacity rybárskych flotíl dostupným možnostiam rybolovu?“ — č. 13/2011 „Predchádza sa prostredníctvom kontroly colného režimu 42 úniku DPH a odhaľuje sa ním únik DPH?“ — č. 14/2011 „Zlepšila pomoc EÚ schopnosť Chorvátska riadiť financovanie po pristúpení?“ — č. 15/2011 „Zabezpečujú postupy Komisie účinný výkon kontroly štátnej pomoci?“ — č. 16/2011 „Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 16/2011 o finančnej pomoci EÚ na vyradenie jadrových elektrární v Bulharsku, Litve a na Slovensku: Úspechy a výzvy do budúcnosti“.

10.21. V minuloročnej výročnej správe Dvor audítorov ukázal, do akej miery sa zistenia jeho osobitných správ za rok 2010 týkali celého cyklu typického riadenia od strategického plánovania, identifikácie potrieb až po predkladanie správ o dosiahnutých výsledkoch. Podobne boli v roku 2011 rôznorodé i témy osobitných správ Dvora audítorov. Ako sa však Únia pripravuje na vstup do nového programového obdobia 2014 – 2020, Dvor audítorov skúma, aké ponaučenia z jeho osobitných správ za rok 2011 by sa dali využiť pri príprave nových programov a projektov zameriavajúcich sa na tri témy: analýza potrieb, návrh a koncept európskej pridanej hodnoty. Tieto tri témy sa taktiež v rôznej miere odrážajú v nedávnych stanoviskách Dvora audítorov k navrhovaným nariadeniam pre spoločný strategický rámec a spoločnú poľnohospodársku politiku (16).

Analýza potrieb: chýbajú spoľahlivé dôkazy

10.22. Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2010 uviedol, že na dosiahnutie dobrých výsledkov je dôležité stanoviť jasné potreby, ktoré by programy mali plniť (17). Pokiaľ ide o pomoc poskytovanú Chorvátsku, aby bolo schopné riadiť financovanie EÚ po pristúpení do Únie, Komisia vo všeobecnosti zabezpečila identifikáciu hlavných potrieb (18). 10.22. Komisia súhlasí s tým, že dôkladná analýza potrieb je významnou súčasťou programového cyklu, a podrobne analyzuje prípady, v ktorých Dvor audítorov zistil, že analýza potrieb nebola vykonaná v dostatočnej miere.

10.23. V roku 2011 Dvor audítorov stále nachádzal prípady, keď neboli vykonané dobré analýzy potrieb, a informoval o nich. Napríklad prvé stratégie v súvislosti s elektronickou správou, v rámci ktorej môžu byť projekty podporované z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), sa vypracúvali najmä v reakcii na politické vyhlásenia, a nie na základe prísneho posúdenia potrieb. V dôsledku toho sa projekty nezaoberali najdôležitejšími otázkami (19). V prípade dvoch z troch programov vyraďovania jadrových zariadení kontrolovaných Dvorom audítorov nebolo v súvislosti s cieľom znižovania vplyvu odstavenia jadrových elektrární skôr, než sa pôvodne plánovalo (20), vykonané žiadne posúdenie potrieb. 10.23. Náklady spojené s prechodom na elektronickú verejnú správu (e-Government) sú veľmi vysoké. Priority sú potrebné a je rozumné predložiť ich v podobe politických vyhlásení a deklarácií, ktoré by prispeli k zvyšovaniu povedomia a plnili funkciu prvotných stratégií. Stanovovanie priorít sa však medzičasom výrazne zlepšilo a v súčasnosti už všetky členské štáty vyvinuli prepracovanejšie stratégie elektronickej verejnej správy. Zmluvy o pristúpení alebo nadväzujúce právne predpisy stanovili potrebu zmierňujúcich opatrení. Schéma pomoci Európskej únie je vytvorená tak, aby opatrenia navrhované členskými štátmi boli v súlade s národnými stratégiami v oblasti energetiky (ktoré nepochybne zohľadňujú dosah odstavenia jadrových elektrární) a vychádzali z nich.

10.24. Jedným z dôsledkov neprimeranej analýzy potrieb je fakt, že je zložitejšie určiť, ktoré z konkurenčných projektov by zabezpečili najlepší pomer medzi kvalitou a cenou. To bol i prípad auditu už uvedených projektov elektronickej správy (21), ako aj auditu podpory EÚ pre agroenvironmentálne opatrenia. V druhom prípade Dvor audítorov skonštatoval, že zameranie fondov na oblasti, ktoré to najviac potrebujú, je hlavným dôležitým faktorom na zvýšenie účinkov agroenvironmentálnej podpory na životné prostredie; kontrolované členské štáty však nezohľadnili toto zameranie na základe analýzy príslušných nákladov a prínosov (22). 10.24. Komisia súhlasí, že analýza potrieb môže pomôcť pri určovaní prioritných projektov. Pokiaľ ide o agroenvironmentálnu podporu, niektoré členské štáty však zohľadnili žiaduci stupeň zamerania na základe analýzy nákladov a prínosov. Napríklad Rumunsko zacieľuje agroenvironmentálne platby v rámci opatrenia pre oblasti s vysokou prírodnou hodnotou na zemepisnom základe a oprávnené oblasti sa určujú pomocou makroúrovňových údajov. Pokiaľ ide o projekty elektronickej verejnej správy (e-Government), v súčasnosti všetky členské štáty vyvinuli prepracovanejšie stratégie v tejto oblasti na základe akčného plánu elektronickej verejnej správy na roky 2011 až 2015.

Koncepcia: nedostatočne jasné plánované ciele

10.25. Identifikácia potrieb je len začiatok procesu. Dobrá koncepcia programov, ako aj jednotlivých projektov v rámci týchto programov je základom pre riadne finančné hospodárenie, aby finančné prostriedky dosiahli maximálny účinok za minimálne náklady. Koncepcia programov a jednotlivých projektov v rámci nich by mala vytvoriť spojitosť medzi činnosťami financovanými z rozpočtu a zamýšľanými výstupmi, výsledkami a dosahom týchto výdavkov.

10.26. Komisia v jednom prípade zohľadnila koncepčný problém jedného systému, aby aspoň čiastočne zlepšila koncepciu podobného systému. V dôsledku toho opatrenia na podporu konzumácie ovocia v školách nie sú poznačené problémami s neatraktívnosťou pre príjemcov a efektom mŕtvej váhy (23), ktoré má podobný školský mliečny program (24). Dvor audítorov však i naďalej nachádzal mnohé nedostatky v koncepcii zdrojov financovania, ktoré kontroloval v roku 2011, ako sa uvádza v ďalších bodoch. 10.26. Komisia zastáva názor, že posledná revízia školského mliečneho programu (SMS) sa vo veľkej miere zaoberala pripomienkami Dvora audítorov s cieľom zlepšiť celkovú efektivitu systému.

10.27. Komisia poskytuje časť podpory krajinám postihnutým konfliktom prostredníctvom organizácií OSN. Takmer všetky (18 z 19) dohody o príspevku kontrolované Dvorom audítorov mali jeden, prípadne viacero nedostatkov koncepčného rázu, akými sú chýbajúce východiskové kritériá, nedostatočne špecifické ciele alebo chýbajúce ukazovatele. V dôsledku toho nebolo jasné, čo sa má vlastne dosiahnuť a ako by sa mohol posudzovať úspech (25). 10.27. Komisia uznáva význam, ktorý má koncepcia projektov, ale zároveň sa domnieva, že len v dvoch z 18 prípadov sa vyskytli nedostatky, ktoré by mohli mať priamy vplyv na výsledky projektu. Komisia zaviedla nové školenia a pokyny v roku 2011 s cieľom skvalitniť navrhovanie projektov, čo podľa jej názoru do značnej miery rieši výhrady Dvora audítorov. Dvor audítorov okrem toho v osobitnej správe uznal, že aj v mimoriadne zložitých podmienkach dosahujú projekty realizované v spolupráci s OSN v krajinách postihnutých konfliktom dobré výsledky a že sú primerane udržateľné.

10.28. Režim jednotnej platby spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) mal za cieľ povzbudiť poľnohospodárov, aby reagovali na dopyt na trhu, a podporiť poľnohospodársku prax, ktorá chráni životné prostredie. V koncepcii tohto systému však existuje istý rozpor: tento systém má na jednej strane slúžiť ako podpora príjmu jednotlivcov, v skutočnosti však rozdelenie finančnej pomoci len v malej miere zohľadňuje osobitné okolnosti príjemcu, čo vedie k tomu, že rozdeľovanie dotácií jednotlivým poľnohospodárom sa v podstate ďalej zakladá na rozlohe obhospodarovanej pôdy, a tak sa veľký podiel pomoci SPS stále prideľuje veľkým poľnohospodárskym podnikom, ako to bolo v predchádzajúcom systéme (26). 10.28. Režim jednotnej platby sa ukázal byť veľmi účinným nástrojom na poskytovanie základnej podpory príjmov, ktorý zároveň poľnohospodárovi umožňuje rozhodovať sa o produkcii na základe trhových signálov. Dôvodom je oddelenie priamych platieb od produkcie a nezasahovanie do rozhodnutí o produkcii. Aby boli príjemcovia, pozemky a činnosti oprávnené na platby, musia spĺňať jednoznačné podmienky stanovené v nariadení Rady, ktoré sú zlučiteľné s pravidlami Svetovej obchodnej organizácie, t. j. nie sú spojené s faktormi produkcie. Potreby základnej podpory príjmu „veľkých poľnohospodárskych podnikov“ by sa nemali systematicky považovať za nižšie ako potreby iných poľnohospodárskych podnikov, pretože príjem vo všeobecnosti značne závisí od druhu výroby, vstupných a výstupných nákladov, pracovnej sily v poľnohospodárskom podniku atď. Hodnota a počet nárokov sa vypočítali pomocou historických údajov o produkcii a obhospodarovanej ploche, aby sa zabezpečil bezproblémový prechod k oddeleniu priamych platieb od produkcie. Súčasné rozdelenie priamych platieb medzi poľnohospodárske podniky je jednoducho odrazom toho, že poľnohospodárska pôda a poľnohospodárska produkcia nie sú rovnomerne rozdelené medzi poľnohospodárskymi podnikmi v EÚ. Otázkou prerozdelenia podpory medzi poľnohospodárov a členské štáty sa však zaoberajú právne návrhy týkajúce sa SPP po roku 2013, ktoré by mali viesť k lepšiemu zameraniu pomoci v rámci SPP. Pokiaľ ide o pridanú hodnotu a kvalitu výdavkov, Komisia navrhuje zlepšiť a pridať určité prvky, čím reaguje na niektoré problémy, o ktorých sa zmienil Dvor audítorov: zmenu koncepcie a lepšie zameranie podpory.

10.29. Cieľom systému zemepisných označení (SZO) je ochraňovať názvy, ktoré identifikujú výrobky, ktorých kvalita, povesť a iné charakteristiky možno v zásadne pripísať ich zemepisnému pôvodu (napr. prosciutto di Parma, Bayerisches Bier atď.). Úspech SZO závisí okrem iného od jeho využívania výrobcami. Existuje potenciál na prilákanie ďalších výrobcov na vstup do SZO, najmä v členských štátoch, kde je nízka účasť. Opatrenia, ktoré sú k dispozícii, však primerane nepodnecujú týchto výrobcov, aby vstúpili do systému (27). 10.29. Tento systém je predovšetkým systémom registrácie práv duševného vlastníctva. Vhodné nástroje a právne prostriedky už existujú a výrobcovia sú vyzývaní, aby sa do tohto systému dobrovoľne zapojili. Výrobcovia preukázali jasný záujem o tento systém, čo dokazuje významný počet registrovaných názvov výrobkov (viac ako 1 000), ktoré v roku 2008 predstavovali trhovú hodnotu 14,5 miliardy EUR. Členské štáty, ktoré do EÚ vstúpili od roku 2004, využívajú tento systém čoraz viac. S cieľom prilákať ďalších potenciálnych žiadateľov sa uskutočňuje mnoho iniciatív vrátane informačných kampaní, veľtrhov, tematických medzinárodných výstav a/alebo príprava príručiek pre žiadateľov o pridelenie zemepisných označení (CHOP alebo CHZO).

10.30. Podľa pravidiel spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva Komisia poskytuje podporu členským štátom na zníženie kapacity rybárskych flotíl s konečným cieľom chrániť populácie rýb. Účinnosť tejto podpory znižujú problémy s koncepciou. Napríklad kritériá oprávnenosti a výberové kritériá pre plány vyraďovania rybárskych plavidiel neboli dobre zacielené, čo malo za následok, že boli vyradené niektoré rybárske plavidlá, ktoré mali malý, prípadne nemali žiadny dosah na cieľové populácie rýb (28). 10.30. Prípady, ktoré analyzoval Dvor audítorov, boli preskúmané a prediskutované s členskými štátmi. Tam, kde je to potrebné, členské štáty prijímajú nápravné opatrenia vrátane vymáhania neoprávnene vyplatených súm.

Pridaná hodnota EÚ: odôvodnenie pomoci EÚ

10.31. Komisia definovala pridanú hodnotu EÚ ako „hodnotu vyplývajúcu z pomoci EÚ dopĺňajúcu hodnotu, ktorú by inak vytvorilo samotné opatrenie členského štátu“ (29). Dvor audítorov už navrhol, aby sa pri definícii termínu vychádzalo zo zásad uvedených v rámčeku 10.2, a odporučil vyjadriť koncept pridanej hodnoty EÚ tak, aby poskytoval politickým orgánom EÚ usmernenia na definovanie priorít v oblasti výdavkov a aby to bolo formou vhodnej politickej deklarácie alebo právnych predpisov EÚ (30). 10.31. Komisia zdôrazňuje, že pojem pridanej hodnoty EÚ možno použiť v mnohých rôznych súvislostiach, napr. v akademických úvahách o rozpočte EÚ, na definovanie cieľov a/alebo kritérií na výber projektu v konkrétnych programoch EÚ, v ustanoveniach nariadenia o rozpočtových pravidlách a v hodnotení existujúcich programov. Zároveň však zastáva názor, že pridaná hodnota politického projektu presahuje prosté odkazy na číselné údaje. Jedným z účelov uvedeného pracovného dokumentu bolo vysvetliť, akú pridanú hodnotu má rozpočet EÚ, a uviesť viaceré príklady, ako to funguje v praxi v členských štátoch, a tým poskytnúť rozhodovacím orgánom EÚ potrebné usmernenie na stanovenie priorít výdavkov. Okrem toho v rámci procesu posudzovania vplyvu, ktorý vypracúva Komisia, sa pripravujú dôkazy pre politické orgány s rozhodovacou právomocou týkajúce sa výhod a nevýhod možností potenciálnej politiky prostredníctvom posudzovania ich možného vplyvu. V rámci tohto procesu sa rieši aj pridaná hodnota návrhov Komisie.

Zásady navrhnuté Dvorom audítorov vychádzajú z konceptu pridanej hodnoty EÚ: — výdavky z rozpočtu Európskej únie musia v rámci Únie ponúkať jasné a viditeľné prínosy pre EÚ a jej obyvateľov, ktoré by nemohli byť dosiahnuté financovaním iba na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, ale mohli by byť z dôvodu rozsahu alebo účinkov navrhovanej aktivity lepšie dosiahnuté na úrovni EÚ, — výdavky s cezhraničným dosahom alebo v spoločnom záujme majú evidentne väčšiu šancu profitovať z opatrenia EÚ ako výdavky s obmedzeným geografickým dosahom, — primeraná koncentrácia výdavkov by podľa všetkého mohla podporiť cieľ spočívajúci v dodaní pridanej hodnoty, — pri výdavkoch mimo Únie, napr. rozvojová pomoc, by sa pridaná hodnota mohla podporiť aj pomocou selektívneho prístupu: napríklad zamerať sa na koordináciu rozvojovej pomoci v oblastiach, v ktorých prevláda podpora svetových poskytovateľov pomoci, a sústrediť sa na činnosti, pri ktorých má špecifická expertíza EÚ osobitnú hodnotu (31). Komisia sa domnieva, že pridaná hodnota politického projektu by mala byť kľúčovým testom na odôvodnenie výdavkov na úrovni EÚ. Pri tvorbe návrhov na rozpočet EÚ na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia uskutočnila test pridanej hodnoty navrhovaných výdavkov vo všetkých oblastiach politiky, a to s použitím týchto kritérií: — Účinnosť: v prípadoch, keď opatrenie EÚ je jediným spôsobom dosiahnutia výsledkov. — Efektívnosť: v prípadoch, keď EÚ poskytuje lepší pomer medzi kvalitou a cenou. — Synergia: v prípadoch, keď činnosť EÚ je nevyhnutná na doplnenie, podnietenie a posilnenie účinku opatrenia. Komisia navrhla nový viacročný finančný rámec a odvetvové nástroje a programy tak, aby: — boli zamerané na ciele, ktorých realizáciu je možné lepšie dosiahnuť prostredníctvom výdavkov na úrovni EÚ, — prínos výdavkov na úrovni EÚ bol zrejmý, — pridaná hodnota EÚ bola výrazná, — zlučovanie zdrojov na úrovni EÚ prinieslo úspory z rozsahu a lepšie výsledky.

V oznámení Komisie „Program zmien“ z októbra 2011 a následných záveroch Rady zo 14. mája 2012 sa odporúča lepšie zameranie na krajiny, ktoré potrebujú pomoc najviac, a zameranie na obmedzený počet odvetví, v ktorých je možné maximalizovať dosah a v ktorých je pridaná hodnota EÚ zrejmá.

10.32. Dvor audítorov už zdôraznil, že je nepravdepodobné, aby výdavkové programy, ktoré podľa definície neprinášajú pridanú hodnotu EÚ, predstavovali efektívne a účinné využitie peňazí daňových poplatníkov EÚ (32). Dvor audítorov našiel vo svojich osobitných správach za rok 2011 príklady, keď bola existencia pridanej hodnoty EÚ prinajlepšom otázna: 10.32. Komisia sa domnieva, že hodnotenie pridanej hodnoty výdavkových programov sa musí uskutočňovať v súvislosti so stanovenými cieľmi a s ohľadom na kritériá používané pri pôvodných testoch pridanej hodnoty návrhov Komisie (pozri rámček 10.2).

— pridaná hodnota EÚ Záručného fondu pre MSP nie je preukázaná, pretože výsledky Záručného fondu pre MSP by sa takisto dosiahli financovaním v rámci štátnych programov (33); — Komisia už zohľadnila túto pripomienku Dvora audítorov v rámci diskusií a plánovania budúcej generácie finančných nástrojov vo viacročnom finančnom rámci po roku 2013, kde je „zabezpečenie pridanej hodnoty EÚ“ jednou z kľúčových zásad, ktoré musia všetky nástroje spĺňať.

— pri projektoch v oblasti cestovného ruchu spolufinancovaných z EFRR bolo bez systematického stanovovania cieľov pre projekt, úloh a ukazovateľov a bez následného monitorovania a hodnotenia výsledkov zložité posúdiť rozsah pridanej hodnoty EÚ (34), — Komisia poznamenáva, že pri audite výkonnosti Dvor audítorov zistil pri skúmaných projektoch v oblasti cestovného ruchu vysoké účinky na zamestnanosť.

— v prípade podpory EÚ poskytovanej na vyraďovanie jadrových elektrární v troch členských štátoch dospel Dvor audítorov k záveru, že rámec politiky bol pomerne málo štruktúrovaný, a odporučil, aby EÚ zakladalo svoje rozhodnutia o poskytovaní ďalšej finančnej pomoci na hodnotení pridanej hodnoty takejto pomoci pre EÚ (35). — Komisia sa domnieva, že pridaná hodnota EÚ programov bola zrejmá: bez nich by bolo veľmi ťažké dosiahnuť celkový cieľ týkajúci sa výrazného zlepšenia jadrovej bezpečnosti EÚ a pomôcť členským štátom v zmierňovaní následkov predčasného odstavenia jadrových elektrární. Komisia predložila 24. novembra 2011 návrh nariadenia Rady o podpore Únie pre programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Bulharsku, Litve a na Slovensku [KOM(2011) 783] na obdobie rokov 2014 – 2020. K tomuto návrhu bolo pripojené komplexné hodnotenie vplyvu zahŕňajúce hodnotenie pridanej hodnoty EÚ.

10.33. V posledných stanoviskách sa Dvor audítorov zmieňoval o nedostatkoch Komisie týkajúcich sa definovania politických cieľov z hľadiska výsledkov – čo sa má financovaním EÚ dosiahnuť (36). Bez jasných úloh na dosiahnutie očakávaných výsledkov bude mať Komisia naďalej ťažkosti s preukazovaním, že jej výdavky prinášajú pridanú hodnotu EÚ, a teda bude pre ňu zložité poskytnúť istotu o ich efektívnosti a účinnosti. 10.33. V návrhoch „rozpočtu pre EÚ 2020“ Komisia kladie väčší dôraz na výkonnosť a výsledky a na plnenie dlhodobých strategických cieľov Únie s rozpočtom vyčleneným na budúcich sedem rokov. V súlade s tým boli všetky programy a nástroje, ktoré boli zahrnuté do návrhu viacročného finančného rámca, navrhnuté tak, aby sa zabezpečilo, že ich výstupy a dosah výrazne prispejú k dosahovaniu hlavných politických cieľov EÚ, čím sa ešte viac zdôraznili očakávané výsledky a výkonnosť.

ZÁVERY A ODPORÚČANIA

Závery

10.34. Postup, akým GR Komisie pripravujú výročné správy o činnosti, sa vyvíja. Dvor audítorov zaznamenal oproti predchádzajúcemu roku povzbudivé náznaky zlepšenia (bod 10.7). 10.34. Komisia sa usiluje o neustále zvyšovanie kvality a zrozumiteľnosti svojich správ.

10.35. Relevantnosť zostáva problematická, najmä v súvislosti s vnútornou jednotnosťou cieľov a ukazovateľov, stanovením významných kvantifikovaných cieľov a výročným hodnotením pokroku. Podobne ako minulý rok tri GR, ktoré Dvor audítorov hodnotil, neinformovali o hospodárnosti a efektívnosti v časti 1 výročných správ o činnosti (pozri body 10.8 až 10.12). 10.35. Komisia sprísnila stále pokyny týkajúce sa VSČ za rok 2011, pokiaľ ide o efektivitu a účinnosť, a súčasne požiadala generálne riaditeľstvá, aby do časti 3 dobrovoľne doplnili ukazovatele riadneho finančného hospodárenia. Mnohé GR to v roku 2011 vykonali.

10.36. Ciele, ukazovatele a úlohy uvedené v plánoch riadenia GR AGRI a GR REGIO boli spravidla rovnaké ako tie, ktoré sa použili vo výročných správach o činnosti, a vo všeobecnosti sa zhodovali s minulým rokom. V prípadoch, v ktorých sa vykonali zmeny, však neboli vždy poskytnuté vysvetlenia (pozri body 10.13 až 10.16). 10.36. Komisia súhlasí s tým, že zmeny oproti výročnej správe o činnosti z minulého roku je potrebné vysvetliť. Zároveň však zastáva názor, že v tomto ohľade poskytla dostačujúce informácie.

10.37. Obmedzenia právnych predpisov a praktické problémy znižovali spoľahlivosť informácií, ktoré generálne riaditeľstvá získali od členských štátov v rámci zdieľaného hospodárenia. Prijímajú sa určité opatrenia na poskytnutie stimulov pre členské štáty, aby poskytovali relevantné, porovnateľné a spoľahlivé údaje o výkonnosti fondov v rámci spoločného strategického rámca v ďalšom programovom období a mohli by v budúcnosti priniesť cenné ponaučenia. Okrem toho je tu ešte problém s aktuálnosťou údajov (pozri body 10.17 až 10.18). 10.37. Komisia ďalej zintenzívni kontrolu kvality údajov poskytovaných členskými štátmi, ktorú vykonáva v súčasnom programovom období. Komisia nepovažuje zabezpečenie včasnosti údajov za problematické. Vzhľadom na sedemročné programové obdobie sa údaje dostupné 16 mesiacov po skončení roka ešte stále môžu použiť na prispôsobenie programov, v prípade ktorých údaje naznačujú slabú výkonnosť (pozri odpoveď na bod 10.18).

10.38. Dvor audítorov vo svojich osobitných správach za rok 2011 v súvislosti s tromi analyzovanými špecifickými oblasťami zistil, že: 10.38.

a) napriek tomu, že je základom na zabezpečenie nasmerovania výdavkov EÚ do oblastí a na témy, ktoré si to najviac vyžadujú (geograficky alebo podľa predmetu), kvalitné posúdenie potrieb často chýba (body 10.22 až 10.24); a) Komisia súhlasí, že dôkladná analýza potrieb je významnou súčasťou programového cyklu, a podrobne analyzuje prípady, v ktorých Dvor audítorov zistil, že analýza potrieb nebola vykonaná v dostatočnej miere.

b) v koncepcii programov sa vyskytujú nedostatky, ktoré negatívne vplývajú na schopnosť Komisie určiť výsledky a účinky vynakladania výdavkov EÚ a informovať o nich (body 10.25 až 10.30); b) Komisia uznáva význam koncepcie projektov, ale nesúhlasí so všetkými hodnoteniami Dvora audítorov, pokiaľ ide o prípady uvedené v bodoch 10.25 až 10.30. Komisia však dôkladne analyzuje hodnotenia Dvora audítorov v tomto ohľade a v prípade potreby prispôsobuje svoje praktické postupy s cieľom dosiahnuť ďalšie zlepšenie koncepcie projektu.

c) pre Komisiu je zložité preukázať pridanú hodnotu EÚ z hľadiska výdavkov EÚ (body 10.31 až 10.33). c) Komisia zapracovala do návrhu budúceho viacročného finančného rámca zásady uvedené v preskúmaní rozpočtu na rok 2010, pričom sa zamerala najmä na pridanú hodnotu rozpočtu EÚ.

Odporúčania

10.39. Na základe tohto preskúmania a zistení a záverov za rok 2011 Dvor audítorov odporúča: 10.39.

— Odporúčanie 1: Komisia by sa v koncepcii nových výdavkových programov mala snažiť zamerať svoje činnosti na výsledky a účinky, ktoré plánuje dosiahnuť. Ak výsledky a účinky nemožno merať jednoducho, Komisia by mala zaviesť ukazovatele a medzníky založené na cieľoch „SMART“ (37), ktoré by preukázali, že svojimi činnosťami podporuje požadované ciele. Komisia súhlasí s odporúčaním Dvora audítorov, a ako už bolo uvedené, prijala v tomto smere náležité opatrenia. Pri návrhu budúceho viacročného finančného rámca Komisia uplatnila zásady, ktoré predstavila už v prieskume rozpočtu na rok 2010: — zameranie na plnenie hlavných politických priorít, — zameranie na pridanú hodnotu EÚ, — zameranie na vplyvy a výsledky, — vzájomné výhody v celej Európskej únii.

— Odporúčanie 2: Komisia by mala pracovať s členskými štátmi s cieľom zlepšiť kvalitu poskytovaných údajov a zabezpečiť ich aktualizáciu. Mala by predovšetkým využiť všetky poznatky z opatrení prijímaných v rámci fondov SSR, aby podnietila členské štáty, aby poskytovali kvalitné údaje týkajúce sa výkonnosti. Komisia súhlasí, že spolupráca s členskými štátmi je dôležitá pre zlepšenie kvality a včasnosti údajov. Na základe overenia zameraného na potvrdenie správnosti elektronicky predkladaných ukazovateľov, ktoré sa uskutočnilo v spolupráci s členskými štátmi, je Komisia presvedčená, že kvalita údajov sa bude naďalej zvyšovať. Podľa ustanovení o podávaní správ v súčasnom a navrhovanom budúcom nariadení však nebudú údaje za predchádzajúci rok dostupné skôr ako v apríli nasledujúceho roku.