(2)Správa o krajine na rok 2019 bola pre Švédsko uverejnená 27. februára 2019. Posudzoval sa v nej pokrok, ktorý Švédsko dosiahlo pri plnení odporúčaní pre jednotlivé krajiny prijatých Radou 13. júla 2018, následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania prijaté v predchádzajúcich rokoch, ako aj pokrok Švédska pri dosahovaní jeho národných cieľov stratégie Európa 2020. Bolo v nej zahrnuté aj hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011, ktorého výsledky boli takisto uverejnené 27. februára 2019. Na základe svojej analýzy Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Najmä nadhodnotené ceny bývania spolu s ďalším zvýšením dlhu domácností predstavujú riziko neusporiadanej nápravy. Vysoký dlh domácností v pomere k HDP sa ďalej zvyšoval. V druhej polovici roku 2017 došlo ku korekcii cien nehnuteľností na bývanie, ktoré sa odvtedy postupne stabilizovali. Napriek tomu indikátory určovania hodnoty naznačujú, že ceny nehnuteľností na bývanie sú vo vzťahu k fundamentom naďalej vysoké. Hoci sa zdá, že bankový sektor je primerane kapitalizovaný, nekontrolovaná korekcia by mala negatívny vplyv na finančný sektor vzhľadom na veľkú expozíciu voči hypotékam domácností. V takomto prípade by vzhľadom na systémové finančné prepojenie mohlo dôjsť aj k negatívnym presahom do susedných krajín. Pokiaľ ide o ponuku bývania, naďalej existujú štrukturálne problematické miesta a stavebná produkcia zoslabla. Hoci sa v posledných rokoch prijali kroky v makroprudenciálnej oblasti na riešenie rastu hypotekárneho dlhu, ich vplyv sa zatiaľ javí ako obmedzený. V politikách pretrvávajú zásadné medzery, najmä pokiaľ ide o daňové stimuly pre vlastníkov nehnuteľností na bývanie a o fungovanie trhu s predajom a prenájmom nehnuteľností na bývanie.

(3)Švédsko 26. apríla 2019 predložilo svoj národný program reforiem na rok 2019 a 29. apríla 2019 svoj konvergenčný program na rok 2019. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi týmito programami sa obidva programy posudzovali súčasne.

(4)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) na obdobie rokov 2014 – 2020. Ako je stanovené v článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť EŠIF s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(5)Na Švédsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vo svojom konvergenčnom programe na rok 2019 vláda plánuje dosiahnuť prebytok vo výške 0,6 % HDP v roku 2019, ktorý by sa mal počas programového obdobia ešte viac zvýšiť. Na základe prepočítaného štrukturálneho salda sa počas celého programového obdobia naďalej počíta s prekonaním strednodobého rozpočtového cieľa, ktorým je štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP. Podľa konvergenčného programu na rok 2019 sa očakáva, že pomer dlhu verejnej správy k HDP sa zníži na 34,5 % v roku 2019 a bude naďalej klesať na úroveň 28,2 % v roku 2022. Zdravé verejné financie a stabilný hospodársky rast sú hlavnými faktormi spôsobujúcimi pokles pomeru verejného dlhu k HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je realistický. Na základe prognózy Komisie z jari 2019 sa predpokladá, že štrukturálne saldo zaznamená v roku 2019 prebytok vo výške 0,5 % HDP a v roku 2020 prebytok vo výške 0,6 % HDP, čo je nad úrovňou strednodobého rozpočtového cieľa. Rada celkovo zastáva názor, že Švédsko podľa predpokladov v rokoch 2019 a 2020 dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

(6)Dlh domácností sa neustále zvyšuje, hoci už aj predtým dosahoval vysoké úrovne. Dlh domácností vzrástol v roku 2018 o 5,5 % na zhruba 88 % HDP a dosiahol 186 % disponibilného príjmu, čo znamená, že patrí k najvyšším v EÚ. Dochádza k tomu najmä v dôsledku vyššieho objemu hypotekárnych úverov spojených s vysokými cenami nehnuteľností a štrukturálnymi deformáciami zvýhodňujúcimi hypotékou financovanú kúpu nehnuteľností. Švédsko zaviedlo v posledných rokoch niekoľko makroprudenciálnych opatrení vrátane sprísneného pravidla splácania v prípade hypoték s vysokým pomerom dlhu k príjmu, ktoré platí od marca 2018, a rozhodnutia o zvýšení proticyklickej kapitálovej rezervy bánk od septembra 2019. Zdá sa však, že doteraz prijaté politické kroky mali celkovo obmedzený vplyv na rast poskytovania hypotekárnych úverov a pokiaľ ide o reformu daňových stimulov v oblasti vlastníctva nehnuteľností a hypotekárneho zadlženia, neboli prijaté žiadne politické opatrenia.

(7)Ceny obytných nehnuteľností sa po dlhom období výrazného zvyšovania na konci roku 2017 znížili a odvtedy sú vo všeobecnosti stabilné, pričom ocenenia zostávajú výrazne nad ekonomickými fundamentmi. Ku kľúčovým problémom patria daňové stimuly zvýhodňujúce vlastníctvo obytných nehnuteľností a hypotekárne zadlženie, ako aj priaznivé úverové podmienky spojené s relatívne nízkymi splátkami hypoték. Napriek výraznému nárastu novej výstavby za posledných päť rokov naďalej pretrváva nedostatok najmä cenovo dostupného bývania v blízkosti veľkých miest. Nová ponuka bývania neuspokojila plánované krátkodobé potreby, ktoré boli odhadnuté na zhruba 90 000 nových bytových jednotiek ročne v období rokov 2018 – 2020. Táto nedostatočná ponuka je spojená so štrukturálnymi nedostatkami, ako je obmedzená hospodárska súťaž v stavebníctve v dôsledku prekážok brániacich vstupu malých a zahraničných firiem na trh, a s možnosťami veľkých developerov ovládať pozemkové zdroje. Bytový fond sa nevyužíva efektívne. Prenájmy pod úrovňou trhových cien na trhu s nájomným bývaním vytvárajú stav pripútanosti a efekty polarizácie na insiderov a outsiderov. Dane z kapitálových ziskov na trhu s nehnuteľnosťami obývanými vlastníkmi obmedzujú mobilitu vlastníkov obydlí. Nedostatok bytov a domov sťažuje ľuďom zmenu zamestnania a môže prispievať k medzigeneračnej nerovnosti. Švédske úrady naďalej postupne zavádzajú 22-bodový plán zvýšenia bytovej výstavby a efektivity sektora obytných nehnuteľností. Doteraz neboli prijaté žiadne konkrétne politické kroky na liberalizáciu prísnych predpisov pre trh s nájomným bývaním a na revíziu majetkovej dane z nehnuteľností určených na bývanie obývaných majiteľmi, hoci v januári 2019 oznámila nová vláda plány na zavedenie reforiem v týchto oblastiach po preskúmaní situácie.

(8)V niektorých odvetviach, ako napríklad v stavebníctve, vo vzdelávaní a v informačných a komunikačných technológiách, sa objavuje nedostatok pracovných síl. Zabezpečenie ponuky špecializovaného ľudského kapitálu je nevyhnutné na podporu investícií do výskumu a vývoja, ako aj na digitalizáciu. Investície do vzdelávania a zručností vrátane digitálnych pomôžu pri riešení týchto výziev. V oblasti vzdelávania sa výsledky zatiaľ mierne zlepšili, no medzi rôznymi sociálnymi skupinami stále existujú veľké rozdiely v úrovni dosiahnutého vzdelania, ktoré sa ešte väčšmi prehlbujú. Demografický vývoj povedie k zvýšeniu počtu žiakov a zhoršeniu súčasného nedostatku učiteľov. Situácia migrantov z krajín mimo EÚ a ich potomkov a účinky nedávno prijatých programov si vyžadujú podrobnejšie monitorovanie, keďže integrácia žiakov narodených v zahraničí do školského systému a udržateľné začlenenie migrantov s nízkou kvalifikáciou a migrantov z tretích krajín (najmä žien) do pracovného trhu predstavujú naďalej značnú výzvu.

(9)Zachovanie investícií do dopravnej infraštruktúry môže prispieť k zlepšeniu mobility pracovnej sily, regionálnej súdržnosti a trhu s obytnými nehnuteľnosťami a podporiť dlhodobý rast produktivity vo Švédsku. Vláda oznámila významné investície do dopravnej infraštruktúry prostredníctvom národného plánu pre infraštruktúru na roky 2018 – 2029 na modernizáciu rôznych druhov dopravy (najmä železničnej a cestnej). Plán zahŕňa veľké investície na rozvoj železničnej siete, ktorými sa podporí presun prepravy tovaru z ciest na železnice, a tým aj znižovanie emisií. Udržanie vysokej úrovne investícií do výskumu a vývoja, priaznivé rámcové podmienky a širšia inovačná základňa sú kľúčom k zabezpečeniu pozície Švédska ako lídra v oblasti inovácií. Inovačný model Švédska tradične spočíval na obmedzenom počte veľkých, celosvetovo aktívnych technologických spoločností. Dôležité je vytvoriť prostredie, ktoré podporuje aj inovačný potenciál malých a stredných podnikov a začínajúcich podnikov. Inovačnú kapacitu Švédska možno ďalej zlepšiť intenzívnejšou spoluprácou medzi akademickou obcou a MSP.

(10)Predchádzanie praniu špinavých peňazí sa stalo pre Švédsko prioritou v súvislosti s postupne odhaľovaným škandálom prania špinavých peňazí, ktorý sa týka jednej z najväčších finančných inštitúcií v krajine. Švédske a estónske orgány finančného dohľadu spolu s lotyšskými a litovskými partnermi rozbehli spoločné vyšetrovanie. Rámec pre boj proti praniu špinavých peňazí vo Švédsku bol síce posilnený v roku 2017, keď účinnosť nadobudol zákon o praní špinavých peňazí, stále je však dôležité usilovať sa o to, aby sa všetky prípadné pretrvávajúce nedostatky tohto rámca identifikovali a napravili. Problémy pretrvávajú a orgán finančného dohľadu musí prijať ešte dodatočné opatrenia a usmernenia na posilnenie dohľadu v tejto oblasti. Pozornosť by sa mala venovať účinnému vykonávaniu uvedených opatrení, keď budú prijaté.

(11)Programovanie finančných prostriedkov EÚ na roky 2021 – 2027 by mohlo pomôcť riešiť niektoré z nedostatkov identifikovaných v odporúčaniach, a to najmä v oblastiach uvedených v prílohe D k správe o krajine. To by Švédsku umožnilo vo vybraných odvetviach využiť uvedené prostriedky čo najlepšie a pritom zohľadniť aj regionálne rozdiely.

(12)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2019 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Švédska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2019. Zároveň posúdila konvergenčný program na rok 2019, národný program reforiem na rok 2019 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Švédsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku vo Švédsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(13)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2019 a zastáva názor, že Švédsko podľa očakávania dodrží ustanovenia Paktu stability a rastu.

(14)Rada na základe hĺbkového preskúmania Komisie a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2019 a konvergenčný program na rok 2019. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedenom odporúčaní 1.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2019 a 2020 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Riešiť riziká týkajúce sa vysokého dlhu domácností postupným znižovaním daňovej odpočítateľnosti platieb úrokov z hypotekárnych úverov alebo zvýšením periodických daní z nehnuteľného majetku. Stimulovať investície do bytovej výstavby, kde je nedostatok najnaliehavejší, a to najmä odstránením štrukturálnych prekážok výstavby. Zlepšiť efektívnosť trhu s bývaním, a to aj zavedením väčšej pružnosti cien nájomného a prehodnotením koncepcie dane z kapitálových ziskov.

2.Zamerať investičnú hospodársku politiku na vzdelávanie a zručnosti a zároveň zachovať investície do udržateľnej dopravy na modernizáciu jednotlivých druhov dopravy, najmä železníc, a na výskum a inovácie, berúc ohľad na regionálne rozdiely.

3.Zabezpečiť účinný dohľad nad rámcom boja proti praniu špinavých peňazí a jeho presadzovanie.

V Bruseli