10.Komisia prijala v roku 2020 dve oznámenia, v ktorých sa zaviedli nové politické opatrenia na boj proti možným hrozbám, ktoré by mohli drony predstavovať. V Stratégii EÚ pre bezpečnostnú úniu a Programe boja proti terorizmu sa uvádza, že hrozba, ktorú so sebou prinášajú nespolupracujúce drony, je dôvodom vážnych obáv v Európe a je potrebné ju riešiť. Okrem toho sa v návrhu smernice o odolnosti kritických subjektov (ďalej len „smernica CER“) zavedie povinnosť pre členské štáty a kritické subjekty vykonať posúdenia rizík a povinnosť pre kritické subjekty prijať technické, bezpečnostné a organizačné opatrenia na zaistenie svojej odolnosti voči identifikovaným rizikám. V tejto stratégii v oblasti dronov sa preto musí riešiť aj otázka bezpečnostného rozmeru.

8.Pokiaľ ide o vojenskú oblasť, drony sa síce posledných 30 rokov v sektore obrany používali, no spôsobilosti európskych vojenských dronov oproti ostatným regiónom sveta aj naďalej zostávajú menej vyspelé, hoci sa všeobecne uznáva potenciálny príspevok vojenských dronov k budúcej európskej strategickej autonómii. Európska komisia spolu s vysokým predstaviteľom prejavili odhodlanie posilniť úlohu EÚ ako geopolitického aktéra, pričom toto stanovisko uznala Európska rada vo svojom súhlase so Strategickým kompasom , ktorý Rada schválila 21. marca 2022, s jasným cieľom vybudovať silnejšiu a spôsobilejšiu EÚ v oblasti bezpečnosti o obrany.

7.Opatrenia oznámené v stratégii v oblasti letectva z roku 2015 sú dnes vo veľkej miere dokončené a teraz nastal čas na aktualizáciu politiky Únie v oblasti dronov, ktorá by stavala na doterajších úspechoch a v ktorej by sa vzali do úvahy nové politické priority a výzvy, ako aj súčasný vývoj v technologickej, regulačnej a obchodnej oblasti.

6.Keďže v členských štátoch EÚ a na svetovej úrovni bolo zavedených len veľmi málo vnútroštátnych regulačných rámcov, vypracovanie pravidiel Únie pre drony je o to dôležitejšie. Na rozdiel od iných sektorov, v ktorých sa proces harmonizácie právnych predpisov EÚ začal až po prijatí niekedy rozdielnych predpisov na vnútroštátnej úrovni, bolo v tomto prípade možné stanoviť skutočne spoločný súbor pravidiel už od začiatku. Aj naďalej ide o jedinečnú príležitosť, ktorá by sa nemala premeškať.

2.K dosiahnutiu tejto dvojakej zelenej aj digitálnej transformácie by mal prispieť sektor dopravy a v rámci neho vznikajúci sektor dronov, ako aj elektrické lietadlá s vertikálnym vzletom a pristátím s posádkou. V Stratégii Komisie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu prijatej v decembri 2020 sa stanovuje ambiciózny plán zameraný na pevné nasmerovanie európskej dopravy na cestu k udržateľnej, inteligentnej a odolnej budúcnosti. Akčný plán nulového znečistenia je v rámci Stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu spojený s cieľmi a opatreniami, ktoré súvisia s tým, do akej miery by mali byť nové politiky EÚ v oblasti dopravy čisté, napríklad pokiaľ ide o hluk a látky znečisťujúce ovzdušie.

1.Ambíciou Európskej únie je stáť na čele transformácie na zdravú planétu a nový digitálny svet. Cieľom Európskej zelenej dohody je do roku 2050 dosiahnuť klimatickú neutralitu. Digitalizáciou hospodárstva by sa mala posilniť konkurencieschopnosť Únie a postavenie ľudí vďaka novej generácii technológií, pričom by sa v súlade s Európskym pilierom sociálnych práv nemalo na nikoho zabudnúť. Komisia na základe dvoch strategických oznámení, konkrétne o formovaní digitálnej budúcnosti Európy a digitálnom desaťročí Európy, stanovila osobitné opatrenia, ktoré prijme s cieľom pomôcť vytvoriť bezpečné a zabezpečené digitálne služby a trhy.

22.Pokiaľ ide o prispôsobenie spôsobilostí vzdušného priestoru, Komisia spustila v roku 2016 iniciatívu zameranú na zabezpečenie bezpečnej a zabezpečenej integrácie dronov do vzdušného priestoru: tzv. U-space, čo je prispôsobený, plne digitalizovaný a automatizovaný systém riadenia prevádzky navrhnutý tak, aby umožnil efektívne a cenovo dostupné rozšírenie služieb poskytovaných dronmi. U-space by mal byť čo najviac nákladovo účinný a zároveň by mal poskytovať spravodlivý prístup do vzdušného priestoru rôznym prevádzkovateľom dronov z celej EÚ a bezpečným a efektívnym spôsobom by mal umožňovať prevádzku vojenských a štátnych lietadiel s posádkou a bezpilotných lietadiel.

21.Integrácia dronov do vzdušného priestoru si preto vyžaduje buď revíziu existujúcich pravidiel o bezpečnosti letectva, pri ktorej by sa uvedené rozdiely vzali do úvahy, alebo vypracovanie úplne nových pravidiel navrhnutých osobitne pre týchto nových účastníkov. Doterajšou stratégiou Únie je dosiahnuť pokrok na oboch frontoch. V prvej fáze sa vzdušný priestor pre drony oddelí od vzdušného priestoru používaného na prevádzku lietadiel s posádkou a v druhej fáze sa dosiahne úplná integrácia oboch vzdušných priestorov, čo umožní všetkým používateľom vzdušného priestoru (lietadlám s posádkou a bezpilotným lietadlám, ako aj lietadlám inovatívnej leteckej mobility a pravidelnej leteckej prevádzky, ale aj prevádzkovateľom štátnych lietadiel vrátane vojenských lietadiel s posádkou a bezpilotných lietadiel), aby bezpečne a slobodne pôsobili v rovnakom vzdušnom priestore alebo sa v rámci rôznych vzdušných priestorov bezpečne a slobodne presúvali.

20.Jedným z hlavných cieľov existujúceho manažmentu letovej prevádzky (Air Traffic Management, ďalej len „ATM“) a Štandardizovaných európskych pravidiel lietania (Standardised European Rules of the Air, ďalej len „SERA“) je vyhnúť sa zrážkam lietadiel. Pravidlá SERA vychádzajú zo zásady „vidieť a vyhnúť sa“, ktorú využíva pilot, aby sa vyhol zrážkam vo vzduchu. Vzhľadom na to, že cieľom prevádzky dronov je, aby pilot nebol na palube, nemožno uplatniť prísne dodržiavanie tejto zásady, a preto je potrebné riziká zrážok zmierniť náležitými alternatívnymi spôsobmi.

19.Táto stratégia zahŕňa desať oblastí, vďaka ktorým by sa mal rozvinúť ekosystémov dronov a ktoré by mali pomôcť dosiahnuť uvedenú víziu. Tieto oblasti sa identifikovali na základe informácií získaných z rozsiahlych konzultácií, ktoré sa opisujú v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie. Uvedené oblasti zaradené do skupín podľa dvoch hlavných cieľov. Prvým je vybudovať trh Únie so službami zabezpečovanými pomocou dronov a druhým je posilniť spôsobilosti a synergie civilného, bezpečnostného a obranného priemyslu Únie. Každá z oblastí sa zameriava na posilnenie efektívnosti rôznych segmentov celkového hodnotového reťazca dronov, od prevádzkovateľov dronov, ich výrobcov, cez obranný sektor, obranu proti dronom až po U-space.

16.Po zavedení správneho rámca by mohol trh so službami poskytovanými dronmi v Európe dosiahnuť do roku 2030 hodnotu 14,5 miliardy EUR, pričom kumulovaná ročná miera rastu by bola 12,3 % a v EÚ by sa vytvorilo 145 000 pracovných miest. Rôzne segmenty tohto trhu zaznamenávajú neustály rast, pokiaľ ide o počet podnikov a objem operácií.

23.Rozvoj priestoru U-space sa následne začal v roku 2017 v kontexte programu Výskumu manažmentu letovej prevádzky jednotného európskeho neba (Single European Sky ATM Research, ďalej len „SESAR“) a stále je predmetom prebiehajúceho výskumu a inovácií, najmä pokiaľ ide o pokročilejšie služby U-space.

24.Pôvodný regulačný rámec, regulačný balík pre U-space, Komisia prijala v roku 2021 s cieľom položiť spoločné základy priestoru U-space a zabezpečiť zblíženie priekopníckych realizačných projektov, ktoré sa v Únii rozvíjali.

25.Je potrebné v krátkodobom až strednodobom horizonte uľahčiť zavádzanie tohto pôvodného regulačného rámca. Na tento účel by sa mala agentúra EASA, poskytovatelia letových navigačných služieb a poskytovatelia služieb U-space dohodnúť na potrebných protokoloch s cieľom vymieňať si informácie s poskytovateľom spoločných informačných služieb a lepšie vymedziť požiadavky na navigačnú výkonnosť. V súlade s tým by takisto mali určiť priority, pokiaľ ide o vypracovanie súvisiacich noriem.

26.Prevádzkovatelia služieb U-space by takisto mali byť schopní využiť existujúce technológie a normy mobilnej telekomunikácie, ako sú technológie a normy vyplývajúce zo spoločnej činnosti na účely vzdušnej konektivity, ktorá predstavuje spoluprácu subjektov riadenia prevádzky bezpilotných vzdušných prostriedkov a mobilnej komunikácie a ktorej cieľom je podporiť výmenu údajov a porozumenie medzi leteckými a mobilnými komunitami, pričom účelom je zintenzívniť výmenu informácií a vyhnúť sa nekompatibilnosti medzi týmito skupinami. Zvážiť by sa malo aj využívanie riešení a prevádzkových koncepcií priestoru U-space, ktoré by viedlo k posilneniu automatizácie ATM.

27.Naďalej je potrebné podporovať aj rozsiahle demonštračné a overovacie činnosti a harmonizovať úsilie priekopníckych projektov s cieľom overovať implementácie prototypov a návrhy noriem využívaných počas testovania v reálnych podmienkach. Na tento účel môžu zainteresované strany z EÚ využívať živé laboratóriá pre budúce mestské ekosystémy, ktoré nedávno zriadilo Spoločné výskumné centrum Európskej komisie (ďalej len „JRC“) .

28.Komisia má v úmysle naďalej podporovať výskum a vývoj, aby mohla stavať na pôvodnom regulačnom rámci a posilniť zavádzanie priestoru U-space s cieľom podporiť pokročilejšie služby a inovatívnu leteckú mobilitu v súlade s víziou európskeho riadiaceho plánu ATM, ako aj s plánmi vedúcimi k dosiahnutiu tohto cieľa, ako sa uvádzajú v Strategickom výskumnom a inovačnom programe pre digitálne európske nebo.

29.Tento výskum a vývoj by mali byť navrhnuté tak, aby sa ATM a U-space čoraz viac zohľadňovali spoločne, aby sa dovtedy, kým sa U-space zavedie v plnej miere, obe prostredia stali jedným, plne integrovaným vzdušným priestorom, ktorý ako jednoliaty celok zahŕňa malé drony, inovatívnu leteckú mobilitu, lietadlá s posádkou a operácie vo vyššom vzdušnom priestore. Keďže výskum pokračuje v každej oblasti, poznatky z jedného prostredia by sa mali uplatniť na všetky ostatné, aby bol konečný systém manažmentu letovej prevádzky bezpečný, hospodársky životaschopný a environmentálne udržateľný.

30.V Strategickom výskumnom a inovačnom programe sa jasne uvádza transformácia troch samostatných oblastí pre komunikáciu, navigáciu a dohľad na jedno integrované prostredie pre komunikáciu, navigáciu a dohľad. Týka sa to všetkých súčasných technológií pre komunikáciu, navigáciu a dohľad používaných na ATM, ale aj tých, ktoré sú potrebné na podporu priestoru U-space, inovatívnej leteckej mobility, integrácie dronov a operácií vo vyššom vzdušnom priestore. Program SESAR, ako sa stanovuje v Strategickom výskumnom a inovačnom programe, by mal integrované prostredie pre komunikáciu, navigáciu a dohľad vnímať ako mechanizmus, ktorý všetkým používateľom vzdušného priestoru umožňuje bezpečnú súbežnú prevádzku a ktorým sa zároveň vďaka racionalizácii a viacnásobnému využívaniu existujúcich a rozvíjajúcich sa technológií znižujú náklady a vplyv na životné prostredie. Táto integrácia by sa mala týkať aj technológií z iných oblastí, ako je odvetvie telekomunikácií a vesmírny priemysel, mala by pritom využívať služby a údaje vesmírnych programov EÚ (EGNOS, Galileo, Copernicus a bezpečná konektivita), a prostredníctvom digitálnej komunikácie, ako aj konvenčnejších prvkov by mala riešiť zvýšenú mieru konektivity. V tejto súvislosti sa budú hlbšie skúmať synergie s Vesmírnym programom Únie a posilní sa koordinácia s cieľom podporiť odolnú a spoľahlivú navigáciu dronov, ako aj rozvoj služieb U-space ako predpoklad rozvoja inovatívnej leteckej mobility. Prostredníctvom výskumu a demonštračných činností v rámci tejto akcie by sa mali riešiť technologické otázky aj osobitné požiadavky na výkonnosť a certifikáciu všetkých príslušných technológií, ktoré vzniknú pri rozvoji oblastí U-space a inovatívnej leteckej mobility.

Hlavná akcia 2: Komisia bude pokračovať v podpore koordinovaného výskumu v oblasti integrovaných technológií pre komunikáciu, navigáciu a dohľad s cieľom zaistiť zblíženie prostredí ATM a U-space.

31.Kľúčovým prvkom pre spravodlivé a harmonizované zavádzanie priestoru U-space v Únii, ako aj pre rozvoj konkurencieschopného európskeho trhu so službami poskytovanými dronmi je stanovovanie cien za spoločné informačné služby (a súvisiaci dohľad nad týmito cenami), ako aj stanovovanie cien za prístup k údajom potrebným na takéto služby. V návrhu prepracovaného znenia nariadenia o implementácii jednotného európskeho neba, ktorý predložila Komisia, sa navrhuje stanoviť jasné pravidlá pre stanovovanie cien a výmenu údajov, ktoré sú potrebné na rozvoj trhu U-space, a preto by ho mal zákonodarca EÚ prijať bez zbytočného odkladu.

32.S cieľom zabezpečiť prístupy zosúladené s inými regiónmi a na globálnej úrovni mali by sa regulačný rámec EÚ, ako aj predpisy o U-space vždy, keď je to možné, presadzovať u obchodných partnerov mimo EÚ a na úrovni Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ďalej len „ICAO“) ako základ budúceho globálneho regulačného rámca pre drony. Aby sa pokryli špecifiká prevádzky dronov, mala by táto spolupráca zahŕňať aj revíziu prílohy 2 k dohovoru ICAO (pravidlá lietania).

2.Uľahčenie vzdušných operácií

33.Prevádzkovatelia dronov vykonávajúci vzdušné operácie sú kľúčovou súčasťou hodnotového reťazca dronov a jednou z hnacích síl trhu so službami poskytovanými dronmi. Prispievajú k dosahovaniu konkurenčných výhod v širokom spektre hospodárskych činností od dohľadu, monitorovania, mapovania alebo filmovania až po zdravotnícke a pohotovostné služby. Obchodné modely súvisiace so vzdušnými operáciami sú pokročilejšie ako tie, ktoré sa týkajú inovatívnej leteckej mobility. Ešte sa však v plnej miere neimplementovali a zväčša sa ešte stále majú zavádzať ako externé služby. V skutočnosti sa väčšina vzdušných operácií vykonáva v rámci spoločností ako interné služby na základe jasnej obchodnej perspektívy.

34.Prístup založený na riziku so zameraním na prevádzku, ktorý je základom pre rozvoj regulačného rámca EÚ pre drony, doteraz poskytuje prevádzkovateľom viac flexibility v rámci operácií ako predchádzajúce vnútroštátne nariadenia uplatniteľné na bezpilotné letectvo. Trhy s takýmito službami sú však aj naďalej relatívne nerozvinuté a zameriavajú sa hlavne na činnosti súvisiace s výskumom, inováciami a testovaním. Hoci to čiastočne odráža skutočnosť, že regulačný rámec EÚ je relatívne nový, v rámci verejných konzultácií a seminárov k príprave tejto stratégie sa zdôraznili dva dôležité prvky. Po prvé, aj keď je najvyššou prioritou bezpečnosť, malo by sa politikou prístupu zameraného na prevádzku zabezpečiť, aby boli bezpečnostné požiadavky úmerné riziku operácií; a po druhé, v súlade so zásadou bezpečnosti na prvom mieste a touto politikou prístupu zameranom na prevádzku je potrebné zlepšovať niektoré už existujúce regulačné aspekty, aby sa zabezpečilo harmonizovanejšie uplatňovanie a právna istota.

35.Podľa spätnej väzby získanej počas procesu konzultácií sa niektoré zainteresované strany z odvetvia domnievajú, že v niektorých prípadoch sú požiadavky na udelenie prevádzkových povolení neprimerané na zvládanie úrovne rizík, a to tak z prevádzkového, ako aj z finančného hľadiska. To isté platí aj pre testovanie a demonštrácie nových typov vzdušných operácií v reálnych podmienkach, v prípade ktorých sa požiadavky považujú za príliš zložité. Jedným z rizík pre prevádzkovateľov dronov je, že príslušný orgán by mohol dospieť k záveru, že prevádzka by sa mala vykonávať podľa podmienok „osvedčenej“ kategórie namiesto „osobitnej“ kategórie, pričom pri osvedčenej kategórii sa podľa potreby vyžaduje certifikácia lietadla, prevádzkovateľov a pilota na diaľku.

36.Keďže veľká časť vzdušných operácií predstavuje nízke až stredné riziko, regulačné orgány by mohli vynaložiť viac úsilia na zjednodušenie prípadov použitia v „osobitnej“ kategórii prevádzky dronov. V tejto fáze Komisia prijala len dva európske štandardné scenáre, ktoré sú zamerané na prevádzky s nízkym rizikom v „osobitnej“ kategórii. V rámci nich môžu prevádzkovatelia dronov príslušnému orgánu poslať vyhlásenie namiesto toho, aby požiadali o povolenie a čakali naň. Je však možné, že v prípade dronov využívaných pri operáciách, ktoré sa v osobitnej kategórii klasifikujú ako operácie so stredným rizikom, pri ktorých neexistuje možnosť podať vyhlásenie, budú musieť podstúpiť predbežné overenie konštrukčného riešenia zo strany EASA, ktorého výsledkom bude „správa o overení konštrukčného riešenia“ .

37.Komisia chce preskúmať túto situáciu a vziať do úvahy ťažkosti, ktoré sa vyskytli pri pôvodnom vykonávaní súvisiaceho postupu. EASA a členské štáty by mali s cieľom uľahčiť tento proces pokračovať vo vypracúvaní primeraných prijateľných spôsobov dosiahnutia súladu a usmerňujúcich materiálov pre prevádzku dronov v osobitnej kategórii ako podpory pri zavádzaní metodiky hodnotenia osobitných operačných rizík a takisto by mali naďalej podporovať ďalší rozvoj priemyselných noriem, ktoré sa v rámci priemyslu vyžadujú na vykonávanie predpisov o dronoch. Pokiaľ je to možné, tieto normy by mali byť založené na výkonnosti, mali by sa nimi stanovovať minimálne požiadavky a nemali by byť opisné, aby bolo možné vyhnúť sa ich zastarávaniu.

38.Okrem toho by sa administratívna záťaž súvisiaca s procesmi prevádzkového povolenia mohla zmierniť tak, že sa vypracujú ďalšie európske štandardné scenáre a preddefinované spôsoby posúdenia rizík. Ďalším rozvojom tohto regulačného rámca by sa mohlo prispieť k riešeniu istej existujúcej podnikateľskej neistoty a mohlo by sa podporiť začlenenie malých a stredných podnikov do trhu s prevádzkovaním dronov.

39.Nové európske štandardné scenáre by napokon mohli riešiť aj osobitné potreby súvisiace so štátnymi alebo s vojenskými operáciami a činnosťami námorného dohľadu.

Hlavná akcia 3: Komisia má v úmysle prijať nové európske štandardné scenáre pre vzdušné operácie s nízkym až stredným rizikom.