SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O VONKAJŠEJ ČINNOSTI EIB S ROZPOČTOVOU ZÁRUKOU EÚ A O VYKONÁVANÍ ROZHODNUTIA Č. 1080/2011/EÚ Z 25. OKTÓBRA 2011, KTORÁ SA VZŤAHUJE NA FINANČNÉ OPERÁCIE EIB PODPÍSANÉ POČAS OBDOBIA OD ROKU 2007 DO JÚNA 2014 /* COM/2014/0674 final */





1. ÚVOD Rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1080/2011/EÚ z 25. októbra 2011, ktorým sa Európskej investičnej banke (ďalej len „EIB“) poskytuje záruka EÚ na pokrytie straty z úverov a zo záruk za úvery na projekty mimo Únie (ďalej len „rozhodnutie“ alebo „záruka EÚ“)[1], sa od Komisie vyžaduje, aby každý rok predkladala správu o finančných operáciách EIB uskutočňovaných so zárukou EÚ, ktorá vychádza z každoročných správ EIB. Táto správa obsahuje aj zhrnutie operácií uskutočňovaných na vlastné riziko, ktoré EIB vykonala v roku 2013 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie. EIB sa venuje svojim operáciám v afrických, karibských a tichomorských krajinách (AKT) a zámorských krajinách a územiach (ZKÚ) v samostatnej výročnej správe[2]. Článkom 17 rozhodnutia sa od Komisie vyžaduje, aby Európskemu parlamentu a Rade predložila záverečnú správu o vykonávaní daného rozhodnutia. Záverečná správa sa nachádza v prílohe a týka sa vonkajších finančných operácií podpísaných v období od roku 2007 do 30. júna 2014, keďže platnosť rozhodnutia bola predĺžená o pol roka. Podrobnejšie informácie a štatistické tabuľky týkajúce sa uvedených činností vrátane informácií, pokiaľ ide o jednotlivé projekty, odvetvia, krajiny a regióny, sa uvádzajú v pripojenom pracovnom dokumente útvarov Komisie („tzv. SWD“). Po druhom roku vykonávania nového rámca merania výsledkov EIB (ďalej len „rámec REM“) táto správa poskytuje podrobnejšie informácie o očakávaných výsledkoch na základe finančných operácií EIB podpísaných v roku 2013. V pracovnom dokumente útvarov Komisie sú uvedené skutočné dosiahnuté výsledky prebiehajúcich operácií založené na šiestich prípadových štúdiach. Európsky parlament a Rada 16. apríla 2014 prijali nové rozhodnutie č. 466/2014/EÚ[3], ktorým sa EIB poskytuje záruka EÚ za straty z finančných operácií na podporu investičných projektov mimo Únie na obdobie rokov 2014 – 2020. 2. HLAVNÉ VÝSLEDKY V rozhodnutí sa stanovuje celkový strop pre všeobecný mandát na 27 484 miliónov EUR a dodatočný mandát týkajúci sa zmeny klímy vo výške 2 000 miliónov EUR, ktorý bol aktivovaný. Napriek náročnému podnikateľskému prostrediu EIB v roku 2013 EIB zvýšila objem podpísaných úverov v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie, na úroveň 6,8 miliardy EUR (oproti 6,5 miliardy EUR v roku 2012). Financovanie so zárukou EÚ sa zvýšilo približne o 0,4 miliardy EUR na 4,4 miliardy EUR, zatiaľ čo financovanie na vlastné riziko EIB sa znížilo približne o 0,1 miliardy EUR na 2,4 miliardy EUR. Aj tentokrát EIB preukázala, že je pevne odhodlaná podporovať program EÚ v oblasti zmeny klímy. V regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát pre vonkajšiu činnosť, predstavovali v roku 2013 podpísané úvery v oblasti zmeny klímy 2,1 miliardy EUR, čiže 31 % celkového objemu podpísaných úverov. V januári 2012 EIB spustila rámec REM, ktorým sa zlepšuje meranie a vykazovanie výsledkov a vplyv jej operácií, ako sa vyžaduje v rozhodnutí. Vypracoval sa rozsiahly súbor objektívne merateľných a monitorovateľných ukazovateľov, ktorým sa posudzovanie bude riadiť počas celého životného cyklu projektov. Očakávané výsledky všetkých operácií EIB podpísaných v roku 2013 sú zhrnuté v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Vlastná správa EIB o výsledkoch operácií EIB mimo EÚ bola uverejnená na jej webovej lokalite[4]. V rozhodnutí sa zdôraznilo silnejšie prepojenie vonkajšej činnosti EIB a vonkajších politík, programov a nástrojov EÚ. Počas roka 2013 EIB naďalej úzko spolupracovala s Komisiou a ESVČ v záujme väčšej konzistentnosti a súdržnosti činností EIB s cieľmi zahraničnej politiky EÚ. V tejto súvislosti bolo aktualizované Memorandum o porozumení medzi Európskou komisiou a EIB a bolo rozšírené na ESVČ. Zmluvné strany ho podpísali 12. septembra 213. 3. FINANČNÉ OPERÁCIE 3.1. Prehľad objemu financovania EIB v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie Nasledujúca tabuľka obsahuje prehľad objemu financovania EIB v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie, za rok 2013. Tabuľka 1: Vonkajšie finančné operácie EIB podpísané v roku 2013 Krajiny pôsobenia || Operácie na základe mandátu || Operácie EIB vykonávané na vlastné riziko || Spolu (v miliónoch EUR) || Komplexná záruka || Krytie politických rizík || Spolu Predvstupové krajiny || 960 || 0 || 960 || 1998 || 2958 Stredozemské krajiny || 397 || 133 || 530 || 0 || 530 Východné susedné krajiny a Rusko || 1126 || 560 || 1686 || 119 || 1805 Ázia a Latinská Amerika || 782 || 215 || 997 || 242 || 1240 Južná Afrika || 0 || 260 || 260 || 0 || 260 Spolu || 3265 || 1168 || 4433 || 2359 || 6793 Poznámky: Okrem uvedených objemov financovania z vlastných zdrojov EIB boli podpísané operácie v oblasti kapitálovej účasti a mikrofinancovania zo zdrojov tretích strán v Stredozemí vo výške 53 milióna EUR. Podiel činnosti na základe mandátu EÚ z hľadiska celkového objemu sa v roku 2013 zvýšil o 4 % a dosiahol 4,43 miliardy EUR (oproti 3,96 miliardy EUR v roku 2013), respektíve 65 % celkového financovania v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie, za rok 2013. Väčšina (85 %) operácií financovaných na vlastné riziko EIB bola podpísaná v predvstupových krajinách. V roku 2013 sa na 74 % úverov podpísaných na základe mandátu vzťahovala komplexná záruka (3,26 miliardy EUR), ktorá sa využíva na operácie na štátnej a nižšej ako štátnej úrovni, zatiaľ čo 26 % bolo krytých zárukou politických rizík (1,17 miliardy EUR) na operácie súkromného sektora, pričom všetky ostatné riziká pri týchto operáciách znáša EIB. Sýrska vláda aj v roku 2013 nesplácala úroky a úvery[5]. V roku 2012 EIB požiadala o čerpanie z garančného fondu v celkovej výške 42 miliónov EUR a naspäť získala 2,1 milióna EUR. V roku 2013 EIB opäť požiadala o čerpanie z garančného fondu v celkovej výške 64,8 milióna EUR. Graf 1: Ročný vývoj objemu vonkajších úverov EIB z vlastných zdrojov Koncom roka 2013 (pozri tabuľku 2) dosahovala celková suma podpísaných úverov na základe rozhodnutia (po odpočítaní zrušených operácií) 27 miliardy EUR, t. j. 92 % celkového stropu na základe mandátu. Na nové operácie EIB na základe mandátu bola k dispozícii celková suma 2,46 miliardy EUR. Obdobie platnosti rozhodnutia bolo koncom roka 2013 automaticky predĺžené o pol roka, pretože Európsky parlament a Rada zatiaľ neprijali nové rozhodnutie. Tabuľka 2: Celkové podpísané úvery EIB a ich vyplácanie na základe mandátu (2007 – 2013) v miliónoch EUR || Strop || Čisté podpísané úvery || Čisté podp. úvery ako % stropu || Vyplatené sumy || Čisté vyplatené sumy ako % čistých podp. úverov Predvstupové krajiny || 9 048 || 8 949 || 99 % || 5 648 || 63 % Stredozemské krajiny || 9 700 || 8 381 || 86 % || 4 145 || 49 % Východné susedné krajiny a Rusko || 3 848 || 3 844 || 100 % || 898 || 23 % Ázia a Latinská Amerika || 3 952 || 3 284 || 83 % || 2 322 || 71 % Južná Afrika || 936 || 911 || 97 % || 558 || 61 % Všeobecný mandát spolu || 27 484 || 25 369 || 92 % || 13 571 || 53 % Mandát týkajúci sa zmeny klímy (2011 – 2013) || 2 000 || 1 656 || 83 % || 217 || 13 % Mandát spolu || 29 484 || 27 025 || 92 % || 13 788 || 51 % Poznámka: Výpočet súm na vyplatenie sa uskutočňuje v EUR na základe výmenného kurzu vo chvíli transakcie V tabuľke 2 môžeme vidieť, že koncom roka 2013 EIB dosiahla alebo takmer dosiahla regionálne stropy v predvstupových krajinách, východných susedných krajinách a Južnej Afrike. Finančné prostriedky ešte boli k dispozícii hlavne v krajinách Stredozemia a Ázie a Latinskej Ameriky. Rozhodnutím sa stanovuje možnosť prerozdelenia až 10 % prostriedkov medzi jednotlivými regionálnymi stropmi. Pokiaľ ide o vyplácanie prostriedkov, čo je konkrétny ukazovateľ napredovania realizácie projektov, na konci roka 2013 bolo vyplatených 51 % čistých súm podpísaných na základe rozhodnutia (13,8 miliardy EUR). To zodpovedá priemernému zvyčajnému času, ktorý uplynie medzi podpísaním a vyplatením prostriedkov. Čerpanie prostriedkov dobre pokročilo v Ázii a Latinskej Amerike, ktoré vyčerpali 71 % čistých podpísaných úverov, za nimi nasledovali predvstupové krajiny (63 %) a Južná Afrika (61 %). Vo východných susedných krajinách a v Rusku bola miera čerpania dosahujúca 23 % čistých podpísaných úverov aj naďalej pod priemernou úrovňou z dôvodu počiatočných oneskorení pri realizácii projektov a administratívnych oneskorení v prijímajúcich krajinách. Miera vyplácania prostriedkov na základe mandátu týkajúceho sa zmeny klímy je relatívne nízka z dôvodu jeho aktivácie na konci roka 2011. Tabuľka 3: Úvery za rok podpísané na základe súčasného rozhodnutia (2007 – 2013) v miliónoch EUR || 2007 (*) || 2008 || 2009 || 2010 || 2011 || 2012 || 2013 || Úvery brutto spolu || Zrušené úvery || Úvery netto spolu Predvstupové krajiny || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 610 || 9 096 || 147 || 8 949 Stredozemské krajiny || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 530 || 8 680 || 299 || 8 381 Východné susedné krajiny a Rusko || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 1 443 || 4 085 || 241 || 3 844 Ázia a Latinská Amerika || 305 || 469 || 1 051 || 643 || 310 || 300 || 584 || 3 662 || 378 || 3 284 Južná Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 260 || 1 008 || 96 || 912 Všeobecný mandát spolu || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 3 427 || 26 530 || 1 161 || 25 369 Mandát týkajúci sa zmeny klímy (2011 – 2013) || || || || || 150 || 500 || 1 006 || 1 656 || -- || 1 656 Predvstupové krajiny || || || || || 150 || - || 350 || 500 || -- || 500 Stredozemské krajiny || || || || || || 350 || - || 350 || -- || 350 Východné susedné krajiny a Rusko || || || || || || - || 243 || 243 || -- || 243 Ázia a Latinská Amerika || || || || || || 150 || 413 || 563 || -- || 563 Južná Afrika || || || || || || - || - || - || -- || - Mandát spolu || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 4 433 || 28 186 || 1161 || 27 025 || (*) Do 31. júla 2007 sa úverové financovanie realizovalo aj na základe predchádzajúceho rozhodnutia na roky 2000 – 2007. Z hľadiska počtu projektov bolo na základe rozhodnutia v roku 2013 podpísaných 42 nových operácií v porovnaní s 43 operáciami v roku 2012. Pozri nižšie uvedenú tabuľku. Tabuľka 4: Počet operácií podpísaných v roku 2013 podľa jednotlivých regiónov a zdrojov Regióny || Mandát || Vlastné riziko EIB || Spolu || Zdroje tretích strán Ázia a Latinská Amerika || 11 || 2 || 13 || - Stredozemské krajiny || 7 || - || 7 || 9 Predvstupové krajiny || 6 || 19 || 25 || - Východné susedné krajiny a Rusko || 16 || 1 || 17 || - Južná Afrika || 2 || - || 2 || - Viaceré regióny* || - || 4 || 4 || - Spolu || 42 || 26 || 68 || 77 * Podpísané operácie so zameraním na 2 regióny alebo viac regiónov Predvstupové krajiny zostali hlavným prijímajúcim regiónom financovania EIB mimo EÚ v roku 2013 s podpísanými úvermi vo výške 2,96 miliardy EUR (25 nových operácií), čo predstavuje 43,5 % celkového financovania v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie. EIB uprednostňovala úverové linky pre MSP a projekty transeurópskej infraštruktúry. Úverové financovanie so zárukou EÚ kleslo na 0,96 miliardy EUR a úverové financovanie v rámci vlastného rizikového predvstupového nástroja dosiahlo úroveň 2,0 miliardy EUR oproti 2,3 miliardy EUR v roku 2012 (pozri tabuľku 1). Z dôvodu politických udalostí stredozemské krajiny v roku 2013 čelili ťažkým prevádzkovým podmienkam. Činnosť EIB klesla o 66 % z 1,7 miliardy EUR v roku 2012 na 0,6 miliardy EUR (16 nových operácií). Tak ako v predchádzajúcich rokoch boli odvetvia energetiky a dopravy najväčšími príjemcami financovania EIB v stredozemských krajinách. EIB takisto zintenzívnila svoje úverové financovanie v súkromnom sektore s 9 podpísanými operáciami v oblasti kapitálovej účasti a mikrofinancovania zo zdrojov tretích strán. Financovanie EIB vo východných susedných krajinách a v Rusku sa zvýšilo so 17 novými operáciami na 1,8 miliardy EUR (pozri tabuľky 1 a 4). Je tomu tak najmä z dôvodu činností vykonávaných v Rusku. Politické udalosti však EIB prinútili odložiť tri operácie na Ukrajine a v Rusku, ktoré by inak boli dokončené v období mandátu. Podpísanie prípadných ďalších operácií v Rusku bude závisieť od príslušných sankcií EÚ. Komisia bude sledovať a vyhodnocovať pravdepodobnosť ďalšej aktivácie (a možného potrebného doplnenia) Garančného fondu. Navyše, dialóg medzi EÚ a Ruskom v oblasti dopravy je od roku 2012 prerušený. Podmienky na obnovenie spolupráce v oblasti dopravy zatiaľ nie sú splnené a širšie bilaterálne partnerstvo sa v roku 2014 z dôvodu ukrajinskej krízy ešte viac oslabilo. V Ázii a Latinskej Amerike sa celková výška úverov zvýšila na 1,24 miliardy EUR (v porovnaní so 700 miliónmi EUR v roku 2012). Ako je uvedené v tabuľke 5, úverové linky finančným inštitúciám na rozvoj súkromného sektora predstavovali najvýraznejšiu činnosť z hľadiska objemu operácií podpísaných v roku 2013, a to hlavne v regióne predvstupových krajín a východných susedských krajín. Za ňou nasledujú činnosti v oblasti energetiky, najmä v regiónoch Ázie a Latinskej Ameriky, dopravy a rozvoja miest. V nižšie uvedenej tabuľke sú údaje rozdelené podľa jednotlivých odvetví a regiónov. Tabuľka 5: Vonkajšie operácie podpísané v roku 2013 na základe mandátu a na vlastné riziko EIB rozdelené podľa jednotlivých odvetví v miliónoch EUR || Predvstupové krajiny || Stredozemské krajiny || Východné susedné krajiny a Rusko || Ázia a Latinská Amerika || Južná Afrika || Spolu Energetika || 199 || 253 || 105 || 867 || 110 || 1 534 Doprava || 460 || 50 || 438 || - || || 948 Voda, čistenie a odvod odpadových vôd || 6 || 77 || 64 || 60 || || 207 Úverové linky || 1 450 || 80 || 1 193 || 283 || || 3 006 Poľnohospodárstvo, rybárstvo a lesníctvo || 150 || || 6 || 21 || || 177 Priemysel || || 20 || || 9 || || 29 Finančné služby || 192 || || || - || || 192 Telekomunikácie || 300 || || || - || || 300 Rozvoj miest || 200 || 50 || || - || 150 || 400 Spolu || 2 958 || 530 || 1 805 || 1 240 || 260 || 6 793 Poznámky: Okrem uvedených objemov financovania boli podpísané operácie v oblasti kapitálovej účasti a mikrofinancovania zo zdrojov tretích strán v Stredozemí vo výške 53 miliónov EUR. 3.2. Prínos k plneniu cieľov politiky EÚ V rozhodnutí sa vymedzujú tri horizontálne ciele na vysokej úrovni pre všetky regióny, na ktoré sa vzťahuje rozpočtová záruka EÚ (tzv. „ciele mandátu“): i) zmiernenie dôsledkov zmeny klímy a prispôsobenie sa im; ii) rozvoj sociálnej a ekonomickej infraštruktúry; iii) rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora MSP. Medzi ďalšie základné ciele patrí prínos k uplatňovaniu všeobecných zásad, ktorými sa riadi vonkajšia činnosť, ako sa uvádza v článku 21 Zmluvy o EÚ, a k regionálnej integrácii medzi partnerskými krajinami vrátane hospodárskej integrácie medzi predvstupovými krajinami, susednými krajinami a Úniou. Cieľom regionálnych technických operačných usmernení[6] je zaistiť, aby financovanie EIB so zárukou EÚ bolo v súlade so zodpovedajúcimi vonkajšími politikami, programami a nástrojmi EÚ v jednotlivých regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie, a aby ich dopĺňalo. V nasledujúcej tabuľke sa je zobrazený prínos k plneniu cieľov mandátu so zreteľom na operácie realizované v roku 2013 na základe mandátu aj vlastných rizikových nástrojov. Takmer polovica operácií prispela k plneniu viacerých cieľov. Osobitne to platí v prípade projektov v oblasti zmeny klímy. Graf 2: Príspevok k plneniu cieľov mandátu (%) Zmierňovanie zmeny klímy a adaptácia na ňu EIB aj v roku 2013 posilňovala úverové financovanie v oblasti boja proti zmene klímy. Dodatočné rozpočtové prostriedky na mandát týkajúci sa zmeny klímy vo výške 2 miliardy EUR prispeli k rozšíreniu pokrytia rozvojových krajín, v ktorých sa vykonávajú investície do boja proti zmene klímy, nad rámec hospodárstiev s rozvíjajúcimi sa trhmi. Do konca roka 2013 sa použilo, pokiaľ ide o podpísané úvery, 83 % z rozpočtových prostriedkov vo výške 2 miliardy EUR (uvoľnených v októbri 2011) a zostatok už bol celý vyčlenený na dodatočné plánované operácie, ktoré už boli skutočne podpísané pred uplynutím mandátu v júni 2014. Úverové financovanie v oblasti boja proti zmene klímy bolo naďalej intenzívne v Ázii s takmer 90 % podpísanými úvermi, v Latinskej a Strednej Amerike dosiahlo takmer 50 % a 88 % nového objemu financovania v Južnej Afrike. V Stredozemí bolo 50 % finančných operácií podpísaných v roku 2013 určených na podporu boja proti zmene klímy. V oblasti zmeny klímy boli významné čiastky mobilizované aj na projekty v predvstupových a vo východných susedných regiónoch, ale ich celkový podiel na financovaní je tu slabší vzhľadom na iné významné priority, najmä v oblasti rozvoja súkromného sektora. Tabuľka 6: Podpísané vonkajšie úvery v oblasti zmeny klímy v roku 2013 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát || Boj proti zmene klímy na základe || Boj proti zmene klímy spolu || ako % z celkových podpísaných úverov v miliónoch EUR || mandátu týkajúceho sa zmeny klímy || všeobecného mandátu || vlastného rizikového nástroja EIB Ázia || 286 || 127 || 51 || 464 || 88 % Stredná Ázia || 127 || || || 127 || 58 % Latinská Amerika || || 52 || 191 || 243 || 49 % Stredozemské krajiny || || 253 || || 253 || 48 % Predvstupové krajiny || 350 || || 159 || 509 || 17 % Východné susedné krajiny a Rusko || 243 || 5 || 19 || 267 || 15 % Južná Afrika || || 230 || || 230 || 88 % Spolu pre regióny, na ktoré sa vzťahuje mandát || 1006 || 667 || 421 || 2 094 || 31 % Odvetvie energetiky predstavovalo najväčšiu časť, pokiaľ ide o objem financovania v oblasti zmeny klímy (1,3 miliardy EUR) a počet projektov (16), čo odzrkadľuje osobitne silný dopyt po investíciách do energetickej účinnosti a obnoviteľných energií. Ostatné projekty, ktoré prispeli k plneniu cieľov EIB v oblasti zmeny klímy, sa týkali udržateľnej dopravy (357 miliónov EUR) a rozvoja miest (177 miliónov EUR) či sektorov „prírodných zdrojov“ (120 miliónov EUR). V roku 2013 predstavovali podpísané úvery v oblasti zmeny klímy 2,1 miliardy EUR, čiže 31 % celkových vonkajších finančných operácií EIB v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie. Tento podiel prevyšuje globálny cieľ EIB stanovený na 25 %. Relatívne vysoký objem úverov podpísaných v roku 2013 sa dá vysvetliť tým, že bol podpísaný relatívne vysoký počet projektov. Rozvoj sociálnej a ekonomickej infraštruktúry EIB podpísala spolu 45 vonkajších operácií v hodnote 3,6 miliardy EUR s cieľom prispieť k rozvoju sociálnej a ekonomickej infraštruktúry v rôznych odvetviach. Zaraďuje sa sem 9 sprostredkovaných operácií, v ktorých skutočné rozdelenie medzi jednotlivé odvetvia nie je známe vopred. Ako aj v predchádzajúcich rokoch, najväčší podiel pripadol odvetviam energetiky (18 projektov) a dopravy (10 projektov). Rozvoj miestneho súkromného sektora, najmä podpora MSP EIB podporuje rozvoj miestneho súkromného sektora rôznymi spôsobmi, najbežnejšie rozšírením úverových liniek finančným sprostredkovateľom (hlavne bankám), ktoré tak môžu poskytovať úvery malým a stredným podnikom. Spomedzi celkovo 51 vonkajších operácií, ktoré prispeli k rozvoju miestneho súkromného sektora, 36 boli úvery sprostredkovateľom, ktorým sa poskytli finančné prostriedky vo výške 3,3 miliardy EUR na poskytovanie úverov MSP alebo spoločnostiam so strednou trhovou kapitalizáciou. Ďalších 12 % týchto operácií predstavovali priame úvery väčším súkromným spoločnostiam a 9 operácií predstavuje investície do fondov súkromného kapitálu a mikrofinančných inštitúcií. Regionálna integrácia Očakáva sa, že projekty realizované v mnohých odvetviach prispejú k regionálnej integrácii. Spomedzi 17 projektov (1,1 miliardy EUR), ktoré prispievajú k regionálnej integrácii, je 6 priamych operácií v odvetví dopravy. Týkajú sa najmä cezhraničných ciest a regionálnych sietí leteckej navigácie. Štyri projekty prispievajú k plneniu cieľov v odvetví energetiky. Tento aspekt bol najsilnejší v regióne predvstupových krajín a východných susedných krajín, v ktorých sa sústreďujú zhruba tri štvrtiny celkového objemu vonkajších úverov na podporu regionálnej integrácie. 3.3. Vplyv a pridaná hodnota operácií EIB. Rámec REM poskytuje hodnotenie finančných operácií EIB počas ich celého životného cyklu. Prispieva k výberu solídnych projektov, ktoré sú v súlade s prioritami EÚ založenými na konkrétnych výsledkoch a v ktorých činnosť EIB predstavuje pridanú hodnotu. Pri schvaľovaní sú stanovené ukazovatele výsledkov spolu s východiskovými hodnotami a cieľmi, ktoré odzrkadľujú ekonomické, sociálne a environmentálne výsledky operácie. Výsledky sa počas celého životného cyklu projektu porovnávajú s týmito konkrétnymi referenčnými ukazovateľmi výkonnosti a sú predmetom správy po zvŕšení dvoch významných fáz: pri dokončení projektu a 3 roky po dokončení projektu pri priamych operáciách, na konci investičného obdobia a na konci života fondu súkromného kapitálu a na konci obdobia prideľovania prostriedkov pri sprostredkovanom poskytovaní úverov. Projekty sa vyhodnocujú podľa troch „pilierov“: i) Pilier 1 hodnotí očakávaný prínos k plneniu priorít EÚ a dotknutých krajín, ako aj oprávnenosť na základe cieľov mandátu EIB. ii) Pilier 2 hodnotí kvalitu a solídnosť operácie na základe očakávaných výsledkov. iii) Pilier 3 hodnotí očakávanú pridanú finančnú a nefinančnú hodnotu EIB. Viac informácií o konceptuálnom rámci REM sa nachádza v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Keďže potrvá niekoľko rokov, kým operácie podľa rámca REM, ktorý bol zavedený v roku 2012, prinesú výsledky, pracovný dokument útvarov Komisie predstavuje v šiestich vybraných prípadových štúdiach výsledky, ktoré sa dosiahli v rámci prebiehajúcich projektov. Ďalej v texte sú preto prezentované a preskúmané očakávané výsledky týkajúce sa všetkých operácií podpísaných v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát. Graf 3: Očakávaná klasifikácia na základe rámca REM podľa jednotlivých pilierov, pokiaľ ide o projekty podpísané v roku 2013 Očakávané výsledky všetkých operácií podpísaných v roku 2013 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát: Ako vyplýva z klasifikácie v rámci piliera 1, viac než polovica operácií podpísaných v roku 2013 by podľa očakávaní mala prispieť k plneniu cieľov mandátu vynikajúcim spôsobom, t. j. ich prínos k plneniu vlastných rozvojových cieľov krajín, ako aj priorít EÚ pre danú krajinu alebo región by mal byť vysoký. Tie projekty, ktoré by podľa očakávaní mali mať „dobrý“ prínos, sú v súlade s cieľmi mandátu a ich prínos k plneniu buď vlastných rozvojových cieľov danej krajiny alebo cieľov EÚ by mohol byť vysoký a prínos k plneniu ostatných cieľov by mohol byť mierny. Pokiaľ ide o pilier 2, očakáva sa, že vynikajúci prínos bude mať 9 % podpísaných operácií, medzi ktoré patria priame operácie s ekonomickou mierou návratnosti vyššou než 15 % či sprostredkované operácie (úverové linky), ktoré výnimočným spôsobom prispievajú k rozšíreniu prístupu k financovaniu a rozvoju finančného odvetvia v relatívne nízkorizikovom prostredí. Očakáva sa, že prínos bude „dobrý“ pri viac než 86 % operáciách. Ide o priame operácie s priemernou ekonomickou mierou návratnosti od 10 % do 15 % alebo sprostredkované operácie, ktoré prispievajú k rozšíreniu prístupu k financovaniu a rozvoju finančného odvetvia vo vysokorizikovom prostredí, kde je dosiahnutie výsledkov menej pravdepodobné. Z klasifikácie v rámci piliera 3 vyplýva, že približne 21 % operácií podpísaných v roku 2013 by podľa očakávaní malo priniesť vysokú pridanú hodnotu, pričom zvyčajne ide o predĺženie najdlhšej doby splatnosti dlhu, ktorá je pre klienta na trhu k dispozícii, o viac než 100 %, zhodovanie sa s aspoň 80 % ekonomického života aktív, ktoré sa majú financovať, prevzatie vedúcej úlohy pri príprave, štruktúrovaní a/alebo realizácii projektu. Pri ďalších 62 % operácií sa očakáva, že budú mať dobrý prínos a významnú pridanú hodnotu, a že teda bežne budú kombinovať významný prínos buď z technického a sektorového hľadiska alebo z hľadiska vyšších noriem a uistenia. Pri 17 % podpísaných operácií, pri ktorých sa podľa klasifikácie očakáva mierna pridaná hodnota, ide zvyčajne o štandardné produkty, ktorých prínos bolo nutné obmedziť na vypracovanie, štruktúrovanie alebo realizáciu projektu. 4. SPOLUPRÁCA S KOMISIOU Zoznam existujúcich rámcov, na základe ktorých EIB a Komisia spolupracovali v roku 2013 s cieľom posilniť súdržnosť celkovej podpory EÚ v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie, je uvedený v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie spolu so súhrnnou tabuľkou objemov financovania, ktoré EIB podpísala na základe svojho riadenia rozpočtových zdrojov EÚ. Okrem toho sú v pracovnom dokumente útvarov Komisie uvedené niektoré z hlavných činností, ktoré boli v roku 2013 koordinované medzi oboma inštitúciami. 5. SPOLUPRÁCA S MEDZINÁRODNÝMI FINANČNÝMI INŠTITÚCIAMI Spolupráca s ďalšími medzinárodnými finančnými inštitúciami je neoddeliteľnou súčasťou činností EIB a siaha od dialógu o inštitucionálnych záležitostiach, horizontálnych témach a tematických otázkach cez vzájomné konzultácie až po zlepšené formy operačného spolufinancovania a spoločného vykonávania práce. V roku 2013 predstavovalo spolufinancovanie s inými medzinárodnými finančnými inštitúciami alebo európskymi bilaterálnymi inštitúciami 47 % celkových podpísaných úverov EIB so zárukou EÚ. Zoznam spolufinancovaných operácií podpísaných v roku 2013 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát, je uvedený v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Dialóg medzi medzinárodnými finančnými inštitúciami sa uskutočňuje hlavne v rámci špecializovaných pracovných skupín, ktoré sa pravidelne stretávajú na účel výmeny osvedčených postupov alebo riešenia konkrétnych záležitostí. Jedna z týchto skupín pracovala na harmonizácii výsledkov finančných inštitúcií pôsobiacich v súkromnom sektore a v roku 2013 bola zriadená podobná skupina pre harmonizáciu výsledkov projektov vo verejnom sektore. Okrem toho sa zriaďujú ad hoc pracovné skupiny, ktoré sa zaoberajú osobitnými otázkami, ako napríklad žiadosti o príspevky, s ktorými sa G-20 a G-8 často obracajú na Svetovú banku a multilaterálne rozvojové banky. EIB sa zúčastňuje ďalších dialógov, ako napríklad zasadnutie vedúcich multilaterálnych rozvojových bánk v januári 2014, ktorú EIB organizovala. EIB má takisto kľúčovú úlohu v platforme EÚ pre kombinované financovanie v rámci vonkajšej spolupráce. [1] Ú. v. EÚ L 280, 27.10.2011, s. 1. [2] EIB – 06/2014 – ISBN 978-92-861-2059-6 „Annual Report 2013 on EIB activity in Africa, the Caribbean and Pacific, and the overseas territories“ (Výročná správa o činnosti EIB v v afrických, karibských a tichomorských krajinách a zámorských krajinách a územiach za rok 2013) [3] Ú. v. EÚ L 135, 8.5.2014, s. 1. [4] http://www.eib.org/attachments/country/eib_rem_annual_report_2013_en.pdf [5] Pozri správu Komisie Európskemu parlamentu a Rade o Garančnom fonde a jeho správe v roku 2013 – COM(2014) 463 final zo 16.7.2014 a SWD(2014) 241 final. [6] Pozri pracovný dokument útvarov Komisie – COM(2012) 357 final. Podľa rozhodnutia č. 1080/2011/EÚ z 25. októbra 2011 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade záverečnú správu o vykonávaní tohto rozhodnutia. Správa sa týka finančných operácií EIB podpísaných v období, na ktoré sa rozhodnutie vzťahuje[1], t. j. od roku 2007 do 30. júna 2014, keďže platnosť rozhodnutia bola predĺžená o pol roka. Táto správa dopĺňa analýzu výročnej správy o vonkajšej činnosti EIB s rozpočtovou zárukou EÚ za rok 2013 a venuje sa celému obdobiu účinnosti vrátane 6 mesačného predĺženia v roku 2014. Maximálny strop finančných operácií EIB so zárukou EÚ (29,5 miliardy EUR) bol v uvedenom rozhodnutí rozdelený medzi všeobecný mandát vo výške 27,5 miliardy EUR a mandát týkajúci sa zmeny klímy vo výške 2 miliardy EUR. Všeobecný mandát bol rozdelený na regionálne stropy a podstropy. Využívanie mandátu pre vonkajšiu činnosť V konečnom dôsledku bol celkový mandát k 30. júnu 2014 využitý na 99 % (98 % v prípade mandátu v oblasti zmeny klímy) s malými regionálnymi rozdielmi, ako je znázornené v nasledujúcej tabuľke (údaje v miliónoch EUR). Politické udalosti prinútili EIB odložiť tri operácie na Ukrajine a v Rusku, ktoré by inak boli dokončené do konca júna. Napokon, z dôvodu nepredvídaných okolností sa suma, ktorá bola za posledných 6 mesiacov prerozdelená do regiónu východných susedných krajín, mohla využiť len čiastočne (82 miliónov EUR z 200 miliónov EUR). Udalosti v Thajsku mali na jednu operáciu podobný účinok. Tabuľka 1: Využívanie mandátu pre vonkajšiu činnosť v období rokov 2007 – 2014 (do 30. 6. 2014) Operácie na nižšej ako národnej úrovni realizované na základe mandátu Operácie na nižšej ako národnej úrovni sa prejavili ako najužitočnejšie a významnou mierou prispeli k plneniu cieľov zahraničnej politiky EÚ, keďže EIB mohla ich prostredníctvom podporiť viacero vysoko prínosných projektov, a to najmä v oblasti podpory MSP, rozvoja mestskej infraštruktúry, sociálneho bývania a zmeny klímy. Strop vo výške 2,6 miliardy EUR pre operácie na nižšej ako národnej úrovni realizované s komplexnou zárukou EÚ bol na konci júna 2014 vyčerpaný. Bolo podpísaných 27 operácií v 9 krajinách. Vyplácanie úverov na projekty podporované na základe mandátu Na konci júna 2014 bolo na investičné projekty podporované na základe mandátu vyplatených 14,4 miliardy EUR zodpovedajúcich 50 % čistých podpísaných úverov. Vzhľadom na to, že časť pôžičiek bola uzavretá len prednedávnom, ako aj na zvyčajne dlhú dobu realizácie projektov, miera vyplácania by sa podľa očakávaní mala v nadchádzajúcich rokoch postupne zvyšovať. Tabuľka 2: Súhrn čistých podpísaných a vyplatených úverov na základe mandátu ku koncu júna 2014 Financovanie EIB spolu – na základe mandátu a na výlučne vlastné riziko EIB V období od roku 2007 do júna 2014 EIB celkovo podpísala finančné operácie vo výške 47,2 miliardy EUR v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát, z toho 64 % (30,4 miliardy EUR hrubých podpísaných úverov) so zárukou EÚ a zvyšok v rámci úverových nástrojov na výlučne vlastné riziko EIB. Komplexnou zárukou EÚ sa kryje 22,7 miliardy EUR úverov s protistranami na štátnej a nižšej ako štátnej úrovni, zatiaľ čo zárukou vzťahujúcou sa na politické riziká sa kryje 7,7 miliardy EUR úverov súkromnému sektoru. Tabuľka 3: Finančné operácie EIB v zemepisných oblastiach mandátu podľa povahy záruky Počas obdobia platnosti mandátu EIB podpísala úvery v 46 krajinách, na ktoré sa vzťahuje rozhodnutie. V 40 krajinách sa financovanie poskytlo na základe mandátu so zárukou EÚ a v 26 krajinách na základe vlastných rizikových nástrojov EIB. Všetky prijímajúce krajiny okrem troch (Chorvátsko, Izrael a Rusko[2]) sú rozvojovými krajinami podľa zoznamu OECD príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA). 25 % objemu financovania EIB predstavovali podpísané úvery v krajinách s nižšími strednými príjmami (17 prijímajúcich krajín), v krajine s nízkymi príjmami (Tadžikistan) či v najmenej rozvinutých krajinách (Bangladéš a Nepál). Podpora na rozvoj infraštruktúry tvorí hlavnú oblasť činností, najmä v odvetviach energetiky a dopravy, ktoré spolu predstavujú približne polovicu (52 %) objemu financovania podpísaného na základe mandátu. Rozvoj súkromného podnikania, hlavne prostredníctvom úverových liniek sprostredkovateľským bankám, je na druhom mieste a predstavuje 47 % úverov, ktoré EIB poskytuje na vlastné riziko, a 20 % úverov podpísaných na základe mandátu. Financie na účely zdokonalenia systémov zásobovania vodou a systémov čistenia a odvodu odpadových vôd, ako aj investície do odvetvia zdravotníctva a školstva, sa poskytli takmer výlučne na základe mandátu. Prínos všetkých poskytnutých úverov k plneniu politických cieľov EÚ Od roku 2007 EIB dokončila 437 operácií, z toho 271 na základe mandátu, 132 na základe vlastných rizikových nástrojov a 34 operácií s rizikovým kapitálom zo zdrojov tretích strán. Nasledujúci graf ilustruje prínos týchto všetkých operácií k plneniu cieľov mandátu z hľadiska objemu a podielu operácií podpísaných v období od roku 2007 do júna 2014. Graf 1: Súhrnný prínos k plneniu cieľov mandátu[3] Počas mandátu bolo financovaných 108 projektov s významnou zložkou týkajúcou sa oblasti klímy. Financovanie činností v oblasti zmeny klímy dosiahlo 12 miliárd EUR, čo predstavuje 25 % celkového objemu podpísaných úverov z vlastných zdrojov EIB (s výnimkou operácií zo zdrojov tretích krajín). Podiel samotného mandátu je 26 %. Tabuľka 4: Činnosť v oblasti zmeny klímy v období od roku 2007 do júna 2014 v regiónoch, na ktoré sa vzťahuje mandát Spolufinancovanie s ďalšími medzinárodnými finančnými inštitúciami a prelínanie úverov s dotáciami Za celé obdobie mandátu bolo 58 % objemu financovania EIB na základe mandátu spolufinancovaných prostredníctvom ďalších medzinárodných finančných inštitúcií. Tabuľka 5: Finančné operácie EIB kombinované s grantovými prostriedkami EÚ alebo spolufinancované prostredníctvom ďalších medzinárodných finančných inštitúcií 27 % objemu úverov na základe mandátu bolo spojených s grantmi, a to hlavne vo forme investičných dotácií alebo technickej pomoci. Z hľadiska pridelených rozpočtových prostriedkov EÚ za obdobie rokov 2007 – 2013 získal najväčšie príspevky investičný rámec pre západný Balkán WBIF (229 miliónov EUR) a investičný nástroj európskej susedskej politiky NIF (223 miliónov EUR). Investičný nástroj pre Latinskú Ameriku LAIF v tom období získal 25 miliónov EUR, alternatívny investičný fond AIF 5,7 milióna EUR a investičný nástroj pre Strednú Áziu IFCA 4,3 milióna EUR. Prelínanie úverov s dotáciami sa týkalo viac než polovice (22) zo 40 krajín, v ktorých EIB poskytla finančné prostriedky na základe mandátu. [1] Vykonávanie mandátu sa začalo 1. augusta 2007 (po podpísaní dohody o záruke EÚ) a bolo predĺžené do 30. júna 2014. [2] Podpísanie prípadných ďalších operácií v Rusku bude závisieť od príslušných sankcií EÚ. [3] Jeden projekt môže prispievať k plneniu viacerých cieľov.