V kontexte stratégie jednotného trhu sa Komisia usiluje o zníženie administratívnej záťaže a zatraktívnenie Európy tak pre inovátorov z EÚ, ako aj z krajín mimo nej. Konkrétne Komisia uvedie do života aj iniciatívu pre začínajúce podniky, ktorou sa začne rozsiahle posudzovanie požiadaviek kladených na začínajúce podniky a spôsobov obmedzenia týchto požiadaviek, a keď to nebude možné, uľahčenia ich splnenia.

–Zabezpečenie, aby investičné prostriedky skončili v reálnej ekonomike. Európsky portál investičných projektov a Európske centrum investičného poradenstva boli vytvorené na to, aby pomohli investičným prostriedkom dostať sa do reálnej ekonomiky.

–Mobilizovanie dodatočných súkromných investícií s využitím verejných zdrojov. EFSI bol vytvorený s cieľom mobilizovať aspoň 315 miliárd EUR dodatočných investícií do roku 2018. EFSI investuje do širokej škály sektorov a poskytuje priamu finančnú pomoc MSP, najčastejšie prostredníctvom Európskeho investičného fondu.

Tento návrh je kľúčovou súčasťou akčného plánu únie kapitálových trhov, ktorý pomáha diverzifikovať zdroje financovania a uvoľniť kapitál uľahčením využívania fondov EuVECA a EuSEF pre investorov, správcov fondov a portfóliové podniky. Kapitálové trhy ponúkajú prístup k celému radu poskytovateľov financovania a zároveň možnosť výstupu z investície investorom do rizikového kapitálu a sociálneho vplyvu, držiteľom súkromného kapitálu a podnikateľským anjelom, ktorí investujú do spoločností v začiatočnom štádiu ich vývoja.

V záujme ďalšieho rozvoja týchto trhov sa Komisia snaží zabezpečiť, aby rámce EuVECA a EuSEF fungovali pri podpore rizikového kapitálu a sociálnych investícií čo najlepšie. Komisia sa preto rozhodla pristúpiť k preskúmaniam, ktoré sa vyžadujú podľa oboch nariadení v roku 2017, začatím legislatívneho preskúmania v roku 2016 ako súčasti iniciatívy Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT). Účelom preskúmania bolo posúdiť doterajšie fungovanie rámcov oboch fondov, najmä či boli efektívne, účinné, koherentné, relevantné a či priniesli EÚ pridanú hodnotu. Preskúmaním bolo identifikovaných viacero faktorov, ktoré brzdia rozvoj týchto fondov, a to najmä pravidiel, ktorými sa upravuje spôsob, akým fondy investujú do aktív, spôsob, akým správcovia spravujú fondy, spolupôsobenie oboch nariadení s inými existujúcimi právnymi predpismi o investičných fondoch, a požiadaviek, ktoré fondy musia spĺňať, aby mohli využiť cezhraničné povolenie.

Zdroj a dostupnosť financovania sú pre MSP dôležitými faktormi podmieňujúcimi ich rozvoj, rast a úspech. S cieľom podporiť nové oblasti rastu a prejsť k hospodárstvu založenému na inováciách treba posilniť nové metódy financovania na podporu začínajúcich podnikov, inovačných MSP a sociálnych podnikov. Keďže banky majú spravidla slabšie postavenie na to, aby poskytovali tieto druhy financovania, kľúčom k financovaniu rastu tohto segmentu hospodárstva EÚ je prístup k rizikovému kapitálu a kapitálu na sociálne podnikanie. Medzera v tomto druhu financovania sa opakovane označuje ako prekážka, ktorú treba riešiť v záujme podpory hospodárskeho rastu EÚ. Ani v oblasti trhu rizikového kapitálu EÚ nedobieha USA, ale skôr za ním zaostáva. Napriek podobnému objemu hospodárstva poskytujú Spojené štáty spoločnostiam vrátane MSP viac rizikového kapitálu. V akčnom pláne únie kapitálových trhov sa uvádza, že keby trhy rizikového kapitálu v EÚ boli také rozsiahle ako v USA, boli by na financovanie spoločností v rokoch 2009 až 2014 k dispozícii finančné prostriedky vo výške až 90 miliárd EUR. V roku 2014 bolo približne 90 % všetkých investícií rizikového kapitálu EÚ sústredených do ôsmich členských štátov: Spojeného kráľovstva, Nemecka, Švédska, Dánska, Fínska, Holandska, Francúzska a Španielska. Aj na týchto rozvinutejších trhoch však rizikový kapitál predstavuje menej ako 0,1 % HDP.

Tento návrh by sa mal chápať v širšom kontexte činností na uvoľnenie investícií do rastúcich a podnikateľských spoločností. Investičný plán pre Európu prináša komplexnú stratégiu na podporu pracovných príležitostí, rastu a investícií. Kľúčovou oblasťou investičného plánu je Akčný plán únie kapitálových trhov (CMU), ktorý sa zameriava na zníženie roztrieštenosti kapitálových trhov, odstránenie regulačných prekážok financovania hospodárstva a zvýšenie ponuky kapitálu pre podniky vytvorením skutočného jednotného kapitálového trhu. Cieľom Investičného plánu pre Európu je ďalej mobilizovať dodatočné súkromné investície s využitím verejných zdrojov prostredníctvom Európskeho fondu pre strategické investície (EFSI). V tomto rámci bol na urýchlenie vstupu súkromných investícií na trhy rizikového kapitálu v Európe zriadený aj Paneurópsky fond fondov, ktorý investuje do európskeho rizikového kapitálu. Bude kombináciou kapitálu súkromného sektora a podpory EÚ s cieľom pritiahnuť kapitál od veľkých inštitucionálnych investorov do triedy aktív európskeho rizikového kapitálu a zvýšiť vplyv podpory EÚ v odvetví rizikového kapitálu v Európe.

Pokiaľ ide o účinnosť nariadenia (EÚ) č. 345/2013 a nariadenia (EÚ) č. 346/2013, zatiaľ čo využitie príležitostí, ktoré ponúka nariadenie (EÚ) č. 345/2013, by sa mohlo stále ďalej zlepšovať, obmedzené využitie podľa nariadenia (EÚ) č. 346/2013 je jednoznačne neuspokojivé. Obe nariadenia (EÚ) č. 345/2013 aj (EÚ) č. 346/2013 sú obmedzené radom prekážok, najmä obmedzeniami týkajúcimi sa veľkých správcov s portfóliami prevyšujúcimi 500 miliónov EUR, ktorí nesmú používať značky „EuVECA“ a „EuSEF“, hranicou minimálneho vkladu 100 000 EUR pre investorov, ktorí nie sú profesionálnymi investormi, a osobitnými obmedzeniami oprávnených investícií (t. j. vymedzením kvalifikovaných portfóliových podnikov). Pre menšie fondy sa ako možná prekážka uvádzala minimálna investícia 100 000 EUR, pre investorov, ktorí nie sú profesionálnymi investormi, sú však už dostupné menšie investície do aktív MSP prostredníctvom viacerých alternatívnych nástrojov (ako crowdfunding, IPO atď.). Fondy EuSEF a EuVECA sú odlišné nástroje na dlhšie obdobie (napr. tieto fondy majú minimálnu obdobie viazanosti päť rokov), čo si vyžaduje vyššie hraničné hodnoty a väčšiu ochranu investorov.

Vzhľadom na to, že nariadenie (EÚ) č. 345/2013 a nariadenie (EÚ) č. 346/2013 bolo možné uplatňovať až od polovice roka 2013, vyhodnotenie v plnom rozsahu nebolo možné, pretože je privčas na konečné závery o dlhodobých vplyvoch. Namiesto toho vyhodnotenie poskytuje posúdenie počiatočného vplyvu nariadení so zameraním na potenciálne faktory, ktoré mohli brániť širšiemu využívaniu týchto fondov v porovnaní s počiatočnými očakávaniami. Preskúmanie je uvedené v prílohe k správe Komisie o posúdení vplyvu a jej závery sú tieto:

Tento návrh posilňuje používanie značiek EuVECA a EuSEF. Nariadením (EÚ) č. 345/2013, nariadením (EÚ) č. 346/2013 ani týmto návrhom sa nepriznáva výlučné právo na využívanie fondov EuVECA a EuSEF v segmente fondov rizikového kapitálu a fondov so sociálnym vplyvom. Týmto nariadením sa zachováva výlučné právo na používanie značky „EuVECA“ v prípade fondu EuVECA a značky „EuSEF“ v prípade fondu EuSEF. Podľa smernice 2011/61/EÚ o správcoch alternatívnych investičných fondov (AIFMD) môžu členské štáty podľa vlastného uváženia určiť vnútroštátne režimy pre fondy rizikového kapitálu a fondy so sociálnym vplyvom.

Vnútorný trh pre fondy rizikového kapitálu podľa nariadenia (EÚ) č. 345/2013 a pre fondy so sociálnym vplyvom podľa nariadenia (EÚ) č. 346/2013 zostáva stále roztrieštený, a preto je nevyhnutné ďalšie opatrenie, ktoré posilní európsky rámec cezhraničného získania financovania týchto fondov. Tento návrh by ďalej viedol ku konvergencii a k silnejšiemu vnútornému trhu pre fondy rizikového kapitálu a sociálneho podnikania. Preto možno ciele tohto nariadenia dosiahnuť len opatrením na úrovni Únie.

Súdržnosť sa dosiahla v dôsledku toho, že nariadenie (EÚ) č. 345/2013 a nariadenie (EÚ) č. 346/2013 dopĺňajú smernicu AIFMD, keďže sa vzťahujú na malých správcov, ktorých portfóliá sú pod hranicou 500 miliónov EUR, so zámerom poskytnúť im príležitosť cezhranične uvádzať fondy EuVECA a EuSEF na trh.

Pokiaľ ide o pridanú hodnotu pre EÚ, nariadenia (EÚ) č. 345/2013 a (EÚ) č. 346/2013 zapĺňajú medzeru, ktorá existovala v právnych predpisoch pred ich prijatím, s cieľom umožniť malým správcom cezhraničné umiestňovanie fondov na trh a zvýšiť dostupnú sumu nebankového kapitálu na investície do začínajúcich a sociálnych podnikov. Ďalšia pridaná hodnota EÚ vyplýva z nariadení, ktoré sú „jednotnými súbormi pravidiel“ na zabezpečenie toho, aby investori mali čo najlepšie a čo najporovnateľnejšie informácie o investovaní do fondov EuVECA a EuSEF v celej Európe.

•Konzultácie so zainteresovanými stranami

Základom tohto návrhu boli viaceré verejné konzultácie, konkrétne verejná konzultácia začatá vydaním zelenej knihy Vytváranie únie kapitálových trhov (od 18. februára 2015 do 13. mája 2015), verejná konzultácia o preskúmaní nariadenia (EÚ) č. 345/2013 a nariadenia (EÚ) č. 346/2013 (od 30. septembra 2015 do 6. januára 2016), verejná konzultácia začatá výzvou na predloženie dôkazov: regulačný rámec EÚ pre finančné služby (od 30. septembra 2015 do 31. januára 2016) a cielený technický seminár (27. januára 2016).

Výsledky konzultácií naznačujú, že existuje široká podpora rozšírenia radu správcov oprávnených spravovať a uvádzať na trh fondy, ktoré používajú značky „EuVECA“ a „EuSEF“ o správcov, ktorým bolo udelené povolenie podľa článku 6 smernice 2011/61/EÚ. Týmto návrhom sa pre správcov s povolením podľa smernice AIFMD otvára trh pre fondy EuVECA a EuSEF, aby mohli celú škálu produktov ponúkať klientom zo svojich domovských alebo z iných členských štátov, ktoré zasa môžu rozšíriť celkový prienik týchto fondov. Títo správcovia budú naďalej musieť dodržiavať požiadavky smernice AIFMD, ako aj vybrané pravidlá nariadenia (EÚ) č. 345/2013 a nariadenia (EÚ) č. 346/2013.

Zainteresované strany vyjadrili zmiešané názory na zníženie minimálnej hranice 100 000 EUR na investovanie do fondov EuVECA a EuSEF pre klientov, ktorí nie sú profesionálni investori. Niektorí respondenti boli za zníženie tohto minimálneho vkladu. Odporúčali rozšírenie skupiny potenciálnych investorov s cieľom rozšíriť možnosti výberu pre klientov, ktorí nie sú profesionálni investori. Iní respondenti sa domnievali, že rizikový profil, zmluvné povinnosti a nelikvidná povaha investovania do rizikového kapitálu a sociálnych podnikov nie sú veľmi vhodné pre maloobchodných investorov s menším kapitálom. Ďalší upozorňovali na to, že na podporu tejto skupiny investorov by boli potrebné osobitne upravené dodatočné pravidlá ochrany, na ktoré náklady nevyvážia potenciálne rozšírenie investorskej základne. Ako príklad úrovne ochrany, ktorá by bola žiaduca, sa uvádzal portfóliový prístup pre jednotlivých investorov podobný prístupu podľa nariadenia (EÚ) 2015/760 o európskych dlhodobých investičných fondoch. Po zvážení uvedených argumentov sa v tomto návrhu zachováva vstupný vklad vo výške 100 000 EUR z týchto dôvodov: znížením sumy minimálnej investície by sa zaviedli významné riziká spojené s ochranou investora, ktoré by následne mohli narušiť dôveru investorov k fondom EuVECA a EuSEF. Zníženie hraničnej hodnoty investície by bolo nevyhnutne potrebné spojiť s dodatočnými opatreniami na ochranu maloobchodných investorov a oboje by vyvolali náklady, ktoré by znížili konečný prínos flexibilnejších režimov fondov EuVECA a EuSEF.

Do nepriamych nákladov správcov na registráciu fondov EuVECA a EuSEF sú zahrnuté požiadavky na vlastné finančné prostriedky. Respondenti zdôrazňovali, že príslušné orgány vykladajú „dostatočné vlastné finančné prostriedky“ rôznym spôsobom, pričom na správcov s povolením podľa smernice AIFMD sa požiadavky uplatňujú v plnom rozsahu. Respondenti spochybnili aj zlučiteľnosť dodatočných poplatkov, ktoré ukladali niektoré hostiteľské členské štáty, s ustanoveniami nariadenia (EÚ) č. 345/2013 a nariadenia (EÚ) č. 346/2013. Týmto návrhom sa rieši otázka pridávania ďalších požiadaviek (goldplating), keďže sa od Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) požaduje, aby vypracoval regulačné technické predpisy o metodikách určovania sumy dostatočných vlastných finančných prostriedkov. Objasňuje sa v ňom aj to, že členské štáty nesmú účtovať poplatky na cezhraničné fondy EuVECA a EuSEF.

Nariadením (EÚ) č. 345/2013 a nariadením (EÚ) č. 346/2013 sa zakazuje ukladať akékoľvek požiadavky alebo administratívne postupy týkajúce sa uvádzania na trh kvalifikovaných fondov rizikového kapitálu v hostiteľských členských štátoch. S cieľom zaistiť, aby sa zákaz dôsledne dodržiaval vo všetkých členských štátoch, sa v tomto nariadení výslovne stanovuje, že hostiteľský štát nesmie ukladať poplatky ani iné platby.

Väčšina respondentov podporila rozšírenie škály akceptovateľných aktív na investovanie zo strany fondov EuVECA, pričom argumentovali, že vymedzenie kvalifikovaných portfóliových podnikov je podľa nariadenia (EÚ) č. 345/2013 príliš reštriktívne. Dôvody pre toto tvrdenie zahŕňali pre správcov zložité zisťovanie dostatočných investícií v zmysle vymedzenia a atraktívnosť následných investícií. Respondenti navrhovali aj zvýšenie hranice počtu zamestnancov a zrušenie hranice obratu a súvahy. Podľa tohto návrhu sa povoľujú investície do podnikov s najviac 499 zamestnancami (malé podniky so strednou kapitalizáciou). Touto zmenou sa zlaďuje rozsah oprávnených investícií podľa nariadenia (EÚ) č. 345/2013 s programami financovania rizikového kapitálu spravovanými Európskym investičným fondom a podporovanými z finančných programov EÚ, napríklad z nástroja InnovFin. Navyše sa podľa tohto návrhu povoľujú aj investície do MSP kótovaných na rastovom trhu MSP v zmysle vymedzenia v smernici 2014/65/EÚ o trhoch s finančnými nástrojmi, s cieľom umožniť, aby subjekty vo fáze rastu, ktoré už majú prístup k iným zdrojom financovania, dostávali aj kapitál z fondov EuVECA. Podľa tohto návrhu sa povoľujú následné investície do daného podniku, ktorý po prvej investícii už nespĺňa vymedzenie pojmu kvalifikovaný portfóliový podnik.

•Získavanie a využívanie expertízy

Komisia sa spolieha na informácie, ktoré jej poskytol ESMA. Komisia zorganizovala 27. januára 2016 aj cielený technický seminár, dvojstranné rokovania, telefonické konferencie so zainteresovanými stranami a využila štatistické údaje, ktoré jej poskytli odvetvové združenia.

•Posúdenie vplyvu

K tomuto návrhu je priložená správa o posúdení vplyvu, v ktorej sa uvažuje o rade politických možností, konkrétne o tom, či umožniť správcom s povolením podľa smernice AIFMD používať značky „EuVECA“ a „EuSEF“, či rozšíriť vymedzenie pojmu kvalifikovaný portfóliový podnik v nariadení (EÚ) č. 345/2013, či zachovať minimálnu vstupenku a či špecifikovať administratívne postupy a dodatočné opatrenia ukladané hostiteľskými členskými štátmi.

Výbor pre kontrolu regulácie vydal 13. mája 2016 kladné stanovisko s odporúčaniami na ďalšie zlepšenie návrhu správy o posúdení vplyvu. Návrh správy bol následne upravený so zreteľom na pripomienky výboru. Hlavné zmeny sa týkali kontextu a časového plánu legislatívneho preskúmania, predstavenia uprednostňovaných možností a zjednodušujúcich prvkov a úspor administratívnych nákladov. Revidovaná správa o posúdení vplyvu a zhrnutie správy o posúdení vplyvu sú uverejnené spolu s týmto návrhom.

V ďalej uvedenej tabuľke sú zhrnuté rôzne vybrané opatrenia spolu s posúdením ich vplyvu na príslušné zainteresované strany, prínosy a proporcionalitu.

Uprednostňované možnosti politiky Vplyv na náklady Prínosy pre správcov, ktorí spravujú fondy EuVECA a EuSEF, investorov a portfóliové podniky Proporcionalita Umožniť správcom s povolením podľa smernice AIFMD používať značky „EuVECA“ a „EuSEF“. Rozšíriť vymedzenie pojmu kvalifikovaný portfóliový podnik v nariadení (EÚ) č. 345/2013. Zachovať minimálnu investíciu vo výške 100 000 EUR. Výslovné ustanovenia v nariadení (EÚ) č. 345/2013 a nariadení (EÚ) č. 346/2013 s cieľom vyhnúť sa náročným administratívnym postupom a dodatočným opatreniam (vrátane poplatkov ukladaných hostiteľskými členskými štátmi) a neprimeraným požiadavkám, ktoré ukladajú domovské členské štáty. Keďže sa zachovali hlavné vlastnosti tohto režimu, nevzniknú správcom aktív žiadne dodatočné náklady. Náklady budú pravdepodobne nižšie ako v súčasnosti, pretože prispôsobené pravidlá budú výslovne špecifikovať, aká proporcionalita sa má v požiadavkách dosiahnuť. Umožnenie používať značky „EuVECA“ a „EuSEF“ správcom s povolením podľa smernice AIFMD bude mať pravdepodobne priaznivý vplyv na poplatky, ktoré platia investori správcom, pretože správcovia s povolením podľa smernice AIFMD sa spoliehajú na vyššie úspory z rozsahu. Zachovanie hraničnej hodnoty 100 000 EUR zabezpečuje aj to, že nie sú potrebné nové požiadavky na ochranu spotrebiteľa, napr. predpisy týkajúce sa depozitára alebo diverzifikácie. Zvýšili by sa tým náklady správcov aktív a nepriamo aj poplatky, ktoré by museli platiť investori. Žiadny vplyv na rozpočet EÚ. Pre malých správcov aktív sa zachovali hlavné vlastnosti režimu a budú sa ďalej posilňovať. Zachováva sa vyvážený prístup medzi ochranou investorov a nižšími nákladmi a pružnosťou režimu. Investorom nevzniknú žiadne dodatočné riziká. Správcovia s povolením podľa smernice AIFMD budú mať prospech z rámcov fondov EuVECA a EuSEF a budú môcť uvádzať na trh fondy EuVECA a EuSEF pre investorov, ktorí nie sú maloobchodnými investormi, a pre iných investorov schopných viazať 100 000 EUR. Osloviť môžu aj inštitucionálnych investorov, napr. poisťovacie spoločnosti, ktoré sú na investovanie v tomto rámci už stimulované delegovanými aktmi Solventnosť II. Keď bude viac správcov aktív schopných použiť značky EuVECA a EuSEF, priaznivo to ovplyvní investície do MSP, malých podnikov so strednou kapitalizáciou a do sociálnych podnikov. Rozšírenie vymedzenie pojmu kvalifikovaný portfóliový podnik tak, aby zahŕňal väčšie subjekty, umožní diverzifikáciu portfólií fondov EuVECA a malým subjektom so strednou kapitalizáciou prístup k financovaniu z fondov EuVECA. Rozšírenie vymedzenie pojmu kvalifikovaný portfóliový podnik v nariadení (EÚ) č. 345/2013 umožnením investovania do rastových trhov MSP podporí rozvoj týchto trhov. Investori budú mať prístup k portfóliám EuVECA s väčšou diverzifikáciou a potenciálne nižším rizikom. Administratívna záťaž správcov fondov EuVECA a EuSEF bude nižšia. Uprednostňované možnosti sú v súlade s inými právnymi predpismi a iniciatívami, najmä so smernicou AIFMD, s rastovými trhmi MSP podľa smernice 2014/65/EÚ, Úniou kapitálových trhov a posilňujú programy financovania EÚ vrátane programu pre konkurencieschopnosť podnikov a MSP (COSME), programu Horizont 2020 a Európskeho fondu pre strategické investície. Uprednostňované možnosti zohľadňujú zásadu proporcionality zakotvenú v článku 5 ods. 4 ZEÚ, sú primerané cieľom a neprekračujú rámec toho, čo je na ich dosiahnutie potrebné. Cieľom vybraných politických možností je nastolenie rovnováhy medzi verejným záujmom, ochranou investorov, úvahami o bezpečnosti a dôvere, ako aj súvisiacimi nákladmi. Odstraňuje sa zbytočná záťaž. Navrhované pravidlá neprekračujú to, čo je potrebné na dosiahnutie spoločného právneho rámca pre fondy EuVECA a EuSEF. Starostlivo boli zvážené a upravené tak, aby podporili konkrétne vlastnosti, rastový potenciál a inovačnosť segmentov EuVECA a EuSEF.

•Regulačná vhodnosť a zjednodušenie

Nariadenie (EÚ) č. 345/2013 alebo nariadenie (EÚ) č. 346/2013 sú dobrovoľné rámce fondov, takže závisí od zainteresovanej strany, kedy prejaví záujem o zriadenie takýchto fondov. Týmto návrhom sa znižuje zbytočná záťaž a náklady pre správcov, ktorí zamýšľajú zriadiť fondy EuVECA a EuSEF.

Správcovia fondov EuVECA a EuSEF v súčasnosti podliehajú registračným postupom podľa nariadenia (EÚ) č. 345/2013 alebo nariadenia (EÚ) č. 346/2013 a smernice 2011/61/EÚ. Týmto návrhom sa zabráni takýmto zdvojeným požiadavkám. Preskúmaním nariadenia (EÚ) č. 345/2013 a nariadenia (EÚ) č. 346/2013 sa zistilo, že pri fonde tej istej veľkosti sa dostatočné vlastné finančné prostriedky môžu v členských štátoch pohybovať od 6 500 EUR do 125 000 EUR s hornou hranicou v súlade s požiadavkou na kapitál v plnej výške pre správcov s povolením podľa smernice AIFMD. S cieľom zabrániť pridávaniu ďalších požiadaviek (goldplating) sa v tomto návrhu stanovuje, že metodiky určovania sumy dostatočných vlastných finančných prostriedkov by mal vypracovať ESMA v regulačných technických predpisoch. Z preskúmania okrem toho vyplynulo aj to, že niektoré príslušné orgány účtujú poplatky za cezhraničné uvádzanie fondov EuVECA a EuSEF na trh v rámci ich územia. Ročné poplatky v rozsahu od 300 EUR do 3 000 EUR sú na rovnakej úrovni ako poplatky za cezhraničné alternatívne investičné fondy uvádzané na trh správcami s povolením podľa smernice AIFMD. Navyše niektoré hostiteľské štáty ukladajú aj jednorazové poplatky v sume od 300 EUR do 3 000 EUR na začiatku cezhraničného uvádzania na trh. Týmto návrhom sa takéto praktiky zakazujú.

V tomto ohľade sa v správe o posúdení vplyvu sa uvádza ročná úspora nákladov približne 40 500 EUR ročne pri každom fonde EuVECA a EuSEF uvádzanom na trh v 27 členských štátoch a spolu 32 miliónov EUR úspory nákladov za päť rokov pri všetkých nových fondoch EuVECA.