Cieľom tejto správy je informovať Európsky parlament a Radu o vykonávaní rozhodnutia 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia . Táto povinnosť je stanovená v článku 19 rozhodnutia 1082/2013/EÚ, podľa ktorého sa správa má predložiť do 7. novembra 2015 a potom každé tri roky. Správa má obsahovať najmä hodnotenie fungovania systému včasného varovania a reakcie (EWRS) a prevádzky siete pre epidemiologický dohľad, ako aj informácie o tom, ako zriadené mechanizmy a štruktúry dopĺňajú iné systémy varovania na úrovni Únie, pričom ich činnosť by sa nemala zdvojovať.

Rozhodnutím 1082/2013/EÚ, ktoré nadobudlo účinnosť 6. novembra 2013, sa dosiahlo zlepšenie zdravotnej bezpečnosti v Európskej únii a ochrany občanov Únie pred prenosnými ochoreniami a inými biologickými, chemickými a environmentálnymi udalosťami.

Pripravenosť členských štátov, ako aj mechanizmy vydávania varovaní, posudzovania rizika a riadenia cezhraničných ohrození prostredníctvom koordinácie reakcie na úrovni EÚ sa systematicky testovali počas zdravotných udalostí pomerne nízkej a strednej závažnosti pre EÚ. Najväčšou výzvou však bola nedávna epidémia eboly.

Vo všetkých prípadoch sa preukázalo, že zavedené mechanizmy a štruktúry, teda konkrétne EWRS, sieť pre epidemiologický dohľad, Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) a Výbor pre zdravotnú bezpečnosť (HSC), fungovali účinne a dosahovali úroveň kvality, ktorá sa vyžaduje v prípade závažného cezhraničného ohrozenia zdravia. Okrem štandardnej každodennej prevádzky tieto štruktúry fungovali úspešne aj počas epidémie eboly, ohrozenia MERS-CoV a ohrozenia detskou obrnou.

EWRS zohrával dôležitú úlohu pri vydávaní varovaní a informovaní o opatreniach prijatých členskými štátmi. Funkcia selektívnej výmeny informácií bola kľúčová pri prenose osobných údajov s cieľom podporiť zdravotnícku evakuáciu pacientov s ebolou z postihnutých krajín do EÚ.

ECDC bolo zriadené nariadením (ES) č. 851/2004 ako nezávislá agentúra EÚ zodpovedná okrem iného za včasné posúdenie rizika ohrozenia verejného zdravia spôsobeného prenosnými ochoreniami vrátane možností prípadných opatrení na ochranu verejného zdravia.

Ukázalo sa, že tieto systémy dopĺňajú iné systémy včasného varovania EÚ, ktoré sa týkajú iných oblastí (napr. potravín, zdravia zvierat atď.), ale môžu mať vážny vplyv na verejné zdravie, pričom činnosť týchto systémov sa nezdvojila. Doplnkovosť sa zabezpečila prostredníctvom modernizácie informačného nástroja systému EWRS, ktorý umožňuje prístup k informáciám aj používateľom zodpovedným za iné odvetvia, ako aj prostredníctvom vytvorenia prevádzkových mechanizmov na sprístupnenie varovaní šírených prostredníctvom EWRS útvarom Komisie zodpovedným za bezpečnosť potravín, zdravie zvierat, zdravotnícke pomôcky a lieky a iné odvetvia, ktoré môžu byť potenciálne ovplyvnené závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia. Ďalšie podrobnosti a príklady sú uvedené ďalej v správe.

V súlade s článkom 4 ods. 2 rozhodnutia 1082/2013/EÚ väčšina členských štátov poskytla Komisii aktuálne informácie o plánovaní pripravenosti a reakcie na vnútroštátnej úrovni. Na základe doteraz získaných informácií Komisia v spolupráci s ECDC a Regionálnym úradom WHO pre Európu (WHO EURO) vypracovala súhrnnú správu o pokroku s cieľom začať rokovania v HSC.

Keďže právomoc prijímať opatrenia v oblasti verejného zdravia v súvislosti so závažnými cezhraničnými hrozbami majú členské štáty, v rozhodnutí 1082/2013/EÚ sa im ukladá povinnosť informovať o takýchto opatreniach s cieľom posilniť koordinácie medzi sebou navzájom a v spolupráci s Komisiou. Počas epidémie eboly si členské štáty vymieňali informácie a diskutovali o svojich reakciách na epidémiu v HSC. Dôležitým opatrením, ktoré sa počas epidémie úspešne vykonalo, bola zdravotnícka evakuácia zdravotníckych pracovníkov, ktorí sa nakazili alebo u ktorých existovalo podozrenie, že sa nakazili vírusom eboly, do EÚ. Okrem toho boli zavedené opatrenia na uľahčenie vstupného skríningu cestujúcich prichádzajúcich do EÚ z krajín postihnutých ebolou.

Hoci celková komunikácia v HSC bola pomerne účinná, z procesu sa vyvodili aj niektoré dôležité poznatky. Počas kulminácie epidémie eboly sa dôrazne zameriavalo na výmenu informácií, pričom iniciatíva smerom k diskusii a koordinácii reakcie bola menej výrazná. Hlavným záverom z epidémie eboly je, že existuje priestor na zlepšenie uplatňovania ustanovení, podľa ktorých sú členské štáty povinné koordinovať svoje vnútroštátne reakcie.

2.Činnosti vykonávania rozhodnutia a hlavné úspechy

2.1.Výbor pre zdravotnú bezpečnosť

Výbor pre zdravotnú bezpečnosť (HSC) bol zriadený v roku 2001 na žiadosť ministrov zdravotníctva členských štátov EÚ ako neformálna poradná skupina pre zdravotnú bezpečnosť na európskej úrovni. Rozhodnutím 1082/2013/EÚ sa úloha výboru formalizovala a posilnila.

Po tom, ako členské štáty vymenovali zástupcov, sa do júna 2014 dosiahlo plné zloženie HSC. V rokovacom poriadku prijatom 26. júna 2015 sa stanovuje jeho revízia do šiestich mesiacov od prijatia, a to s ohľadom na dva návrhy vykonávacích rozhodnutí, ktoré sa majú prijať podľa článkov 8 a 11 rozhodnutia 1082/2013/EÚ. HSC predsedá zástupca Komisie, ktorá takisto zabezpečuje funkciu sekretariátu. Plenárne zasadnutie výboru sa koná v Luxemburgu priemerne dvakrát ročne (jedenkrát v roku 2014 a trikrát v roku 2015) a na ad hoc základe prostredníctvom audiokonferencií. Ad hoc audiokonferencie sa zvolávajú na podnet Komisie alebo na základe iniciatívy HSC s cieľom prerokovať koordináciu opatrení v rámci reakcie EÚ na závažné cezhraničné ohrozenia zdravia.

Na plenárnom zasadnutí 27. februára 2015 sa HSC dohodol na zriadení stálej siete komunikátorov a stálej pracovnej skupiny pre pripravenosť.

Členské štáty, ktoré mali záujem, nominovali svojich zástupcov, na základe čoho sa v apríli 2015 zriadila skupina zástupcov členských štátov, ktorá na osobitných audiokonferenciách v máji 2015 prerokovala návrh mandátu pre každú pracovnú skupinu.

2.2.Plánovanie pripravenosti a reakcie

V článku 4 ods. 2 rozhodnutia 1082/2013/EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby Komisii do 7. novembra 2014 a potom o tri roky predložili aktuálne informácie o najnovšom stave plánovania pripravenosti a reakcie na vnútroštátnej úrovni. Poskytnuté informácie sa majú týkať vykonávania medzinárodných zdravotných predpisov (MZP), interoperability medzi sektorom zdravotníctva a ostatnými sektormi a plánov na zabezpečenie kontinuity činností. Podľa článku 4 ods. 3 majú ďalej členské štáty Komisiu včas informovať aj o podstatnej revízii vnútroštátnych plánov pripravenosti. Komisia vytvorila špecializované webové sídlo „EUSurvey“ s cieľom umožniť bezpečné, ľahko použiteľné a súdržné podávanie správ prostredníctvom vzorových dokumentov stanovených vo vykonávacom rozhodnutí 2014/504/EÚ . K 23. októbru 2015 poskytlo požadované informácie prostredníctvom uvedeného webového sídla 26 členských štátov EÚ a 1 krajina EHP , čo predstavuje 86 % celkového obyvateľstva EHP. Členské štáty, ktoré doteraz požadované informácie nepredložili, boli upozornené, aby tak urobili.

Na základe získaných informácií Komisia v súlade s článkom 4 ods. 5 rozhodnutia 1082/2013/EÚ predložila HSC súhrnnú správu o pokroku s cieľom začať diskusiu. Štruktúra tohto dokumentu sa riadi štruktúrou vzorového dokumentu pripojeného k vykonávaciemu rozhodnutiu Komisie 2014/504/EÚ. Informácie zaslané HSC sú iba súhrnnými údajmi.

Poskytnuté informácie ukázali niekoľko silných a slabých stránok. Pokiaľ ide o silné stránky, väčšina respondentov uviedla, že zaviedli základné kapacity v rámci MZP a že zapojili iné odvetvia do plánovania činností pripravenosti a reakcie v súvislosti so širokou škálou závažných cezhraničných ohrození zdravia. Prijali sa štandardné pracovné postupy (SOP) na koordináciu medzi sektorom zdravotníctva a ďalšími sektormi, ktoré sa považujú za rozhodujúce pri riešení závažných cezhraničných ohrození zdravia. Väčšina respondentov odpovedala, že testovali interoperabilitu sektorov.