Centrum EÚ by malo úzko spolupracovať s Europolom. Od poskytovateľov bude dostávať oznámenia, bude ich kontrolovať, aby sa zabránilo oznamovaniu zjavných mylne pozitívnych výsledkov, a postúpi ich Europolu, ako aj vnútroštátnym orgánom presadzovania práva. V správnej rade centra EÚ bude zasadať zástupca z Europolu. Na druhej strane v správnej rade Europolu by mohol zasadať zástupca z centra EÚ, vďaka čomu by sa ešte viac zaistila účinná spolupráca a koordinácia.

V tomto návrhu sa teda stanovujú cielené opatrenia, ktoré sú úmerné riziku zneužitia danej služby na účely sexuálneho zneužívania detí online a podliehajú silným podmienkam a zárukám. Jeho ďalším cieľom je zabezpečiť, aby si poskytovatelia plnili svoje povinnosti, zriadením Európskeho centra pre prevenciu sexuálneho zneužívania a boja proti nemu (ďalej len „centrum EÚ“), ktoré bude uľahčovať a podporovať vykonávanie tohto nariadenia, čím prispeje k odstráneniu prekážok na vnútornom trhu, predovšetkým v spojení s povinnosťami poskytovateľov, ktoré vyplývajú z tohto nariadenia, ktorými je zisťovať sexuálne zneužívanie detí online, oznamovať ho a odstraňovať materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí. Centrum EÚ bude konkrétne vytvárať, udržiavať a prevádzkovať databázy ukazovateľov sexuálneho zneužívania detí online, ktoré budú musieť poskytovatelia využívať, aby si splnili povinnosti týkajúce sa zisťovania. Tieto databázy by preto mali byť pripravené pred tým, než nariadenie nadobudne účinnosť. Komisia na tento účel už členským štátom sprístupnila finančné prostriedky, ktoré im pomôžu pri príprave týchto databáz. Centrum EÚ by malo vykonávať aj určité doplnkové úlohy, ako je pomoc príslušným vnútroštátnym orgánom pri plnení úloh vyplývajúcich z tohto nariadenia a podpora obetí v súvislosti s povinnosťami poskytovateľov. Malo by zároveň využiť svoje ústredné postavenie na uľahčovanie spolupráce a výmeny informácií či odborných znalostí, a to aj v záujme tvorby politík založenej na faktoch a prevencie. V úsilí Komisie bojovať proti sexuálnemu zneužívaniu detí je prevencia prioritou.

Cieľom tohto návrhu je preto v záujme riešenia uvedených problémov a v reakcii na výzvy Rady a Európskeho parlamentu stanoviť jasný a harmonizovaný právny rámec pre predchádzanie sexuálnemu zneužívaniu detí online a boj proti nemu. Jeho cieľom je takisto poskytnúť právnu istotu poskytovateľom, pokiaľ ide o ich zodpovednosti pri posudzovaní a zmierňovaní rizík a v prípade potreby pri zisťovaní, oznamovaní a odstraňovaní takéhoto zneužívania v rámci svojich služieb, a to tak, aby to bolo v súlade so základnými právami stanovenými v charte a všeobecnými zásadami práva EÚ. V boji proti sexuálnemu zneužívaniu detí, ktoré sa zobrazuje online, majú všetky zúčastnené strany dôležité práva a záujmy. Je preto mimoriadne dôležité vytvoriť spravodlivú rovnováhu medzi opatreniami na ochranu detských obetí sexuálneho zneužívania a ich základných práv, a tým dosiahnuť dôležité ciele všeobecného spoločenského záujmu, a základnými právami ostatných používateľov a poskytovateľov.

Európska komisia preto 24. júla 2020 prijala stratégiu EÚ pre účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí, v ktorej sa stanovuje komplexná reakcia na narastajúcu hrozbu sexuálneho zneužívania detí v offline aj online prostredí prostredníctvom prevencie, vyšetrovania a pomoci obetiam. Zahŕňa osem iniciatív na zavedenie silného právneho rámca pre ochranu detí a uľahčenie koordinovaného prístupu medzi mnohými aktérmi zapojenými do ochrany a podpory detí. Cieľom týchto iniciatív je identifikovať legislatívne medzery a zabezpečiť, aby právne predpisy EÚ umožňovali účinnú reakciu, zintenzívniť úsilie v oblasti presadzovania práva na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, umožniť krajinám EÚ lepšie chrániť deti prostredníctvom prevencie, podnietiť úsilie príslušných odvetví v súvislosti so zabezpečením ochrany detí pri využívaní služieb, ktoré ponúkajú, a zlepšiť ochranu detí na celom svete prostredníctvom spolupráce viacerých zainteresovaných strán. Túto osobitnú stratégiu sprevádzajú ďalšie doplnkové činnosti. Európska komisia 24. marca 2021 prijala komplexnú stratégiu EÚ v oblasti práv dieťaťa, v ktorej sa navrhujú posilnené opatrenia na ochranu detí pred všetkými formami násilia vrátane zneužívania online. Zároveň vyzýva spoločnosti, aby pokračovali vo svojom úsilí o zisťovanie a oznamovanie nezákonného online obsahu vrátane sexuálneho zneužívania detí online na svojich platformách a v rámci svojich služieb a o odstraňovanie takéhoto obsahu. Navrhované európske vyhlásenie o digitálnych právach a zásadách v digitálnom desaťročí zahŕňa aj záväzok chrániť všetky deti pred nezákonným obsahom, vykorisťovaním, manipuláciou a zneužívaním na internete a zabrániť používaniu digitálneho priestoru na páchanie trestných činov alebo na navádzanie k trestným činom.

Prinajmenšom jedno z piatich detí sa počas detstva stane obeťou sexuálneho zneužívania. V celosvetovej štúdii z roku 2021 sa zistilo, že viac ako jeden z troch respondentov mal počas detstva skúsenosť s tým, že ho niekto požiadal o sexuálne explicitné konanie online, a viac ako polovica zažila nejakú formu sexuálneho zneužívania detí online. Deti so zdravotným postihnutím čelia ešte vyššiemu riziku sexuálneho násilia: až 68 % dievčat a 30 % chlapcov s mentálnym postihnutím alebo vývojovou poruchou bude sexuálne zneužitých pred dovŕšením 18 rokov. Materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí je produktom fyzického sexuálneho zneužívania detí. Jeho zisťovanie a oznamovanie je nevyhnutné na to, aby bolo možné predchádzať jeho produkcii a šíreniu, a zásadne prispieva k identifikáciu obetí a poskytovaniu pomoci. Deti boli v dôsledku pandémie v oveľa väčšej miere nechtiac oslovované online, a v rámci toho kontaktované aj na účely sexuálneho zneužitia. Napriek tomu, že sexuálne zneužívanie a sexuálne vykorisťovanie detí a materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí sa v celej EÚ považujú na základe smernice o boji proti sexuálnemu zneužívaniu detí prijatej v roku 2011 za trestný čin, je zrejmé, že EÚ v súčasnosti stále nechráni deti pred tým, aby sa stali obeťami sexuálneho zneužívania detí, a že online rozmer predstavuje osobitnú výzvu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Na rozdiel od smernice nariadenie zabezpečuje jednotné ukladanie rovnakých povinností v celej EÚ. Nariadenie je okrem toho priamo uplatniteľné, zabezpečuje zrozumiteľnosť a väčšiu právnu istotu, a zároveň zabraňuje rozdielnej transpozícii v členských štátoch. Vzhľadom na uvedené dôvody je nariadenie vhodným nástrojom, ktorý sa má použiť na dosiahnutie cieľov tejto iniciatívy. Okrem toho so zreteľom na dátum skončenia účinnosti dočasného nariadenia by v tomto prípade na prijatie smernice a následne na transpozíciu jej pravidiel na vnútroštátnej úrovni nebol dostatok času.

V článku 114 ZFEÚ sa zákonodarcom v Únii poskytuje možnosť prijímať nariadenia a smernice. Keďže cieľom návrhu je zavedenie jednotných povinností pre poskytovateľov, ktorí zvyčajne ponúkajú svoje služby vo viac ako jednom členskom štáte, prípadne sa o to môžu snažiť, by na dosiahnutie príslušných cieľov nebola vhodná smernica, keďže ponecháva priestor na rozdielnu vnútroštátnu transpozíciu pravidiel EÚ. Rozdielne vnútroštátne pravidlá, ktorými sa transponujú požiadavky uložené poskytovateľom na základe tohto nástroja, by viedli k pretrvaniu alebo opätovnému zavedeniu takýchto prekážok na digitálnom jednotnom trhu so službami, ktoré sa táto iniciatíva usiluje odstrániť.

Navrhované nariadenie napokon obsahuje záruky na zabezpečenie toho, aby technológie používané na účely zisťovania, oznamovania a odstraňovania sexuálneho zneužívania detí online s cieľom splniť príkaz na zistenie čo najmenej narúšali súkromie a spĺňali požiadavky najmodernejšej techniky v odvetví a aby poskytovatelia anonymne vykonávali všetky potrebné kontroly a pristupovali k identifikácii akéhokoľvek používateľa len v prípade, že sa odhalí potenciálne sexuálne zneužívanie detí online. Zaručuje sa v ňom základné právo na účinný prostriedok nápravy vo všetkých fázach príslušných činností, a to od zisťovania až po odstraňovanie, a obmedzuje sa ním uchovávanie odstránených materiálov a súvisiacich údajov na čas nevyhnutne potrebný na konkrétne určené účely. Navrhovaným nariadením sa preto obmedzuje zasahovanie do práva používateľov na ochranu osobných údajov a ich práva na dôvernosť komunikácie na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie jeho cieľov, t. j. na stanovenie harmonizovaných pravidiel na účinné predchádzanie sexuálnemu zneužívaniu detí online na vnútornom trhu a boj proti nemu.

Navrhované pravidlá sa vzťahujú len na poskytovateľov určitých druhov online služieb, v prípade ktorých sa preukázalo, že sú vystavené zneužívaniu na účely šírenia materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí alebo kontaktovania detí (známe ako „grooming“), najmä z dôvodu ich technických prvkov alebo vekového zloženia ich zvyčajnej používateľskej základne. Rozsah povinností je obmedzený na to, čo je nevyhnutne potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov. Povinnosti sú doplnené opatreniami na minimalizáciu záťaže, ktorá sa kladie na takýchto poskytovateľov, ako aj zavedením súboru záruk na minimalizáciu zásahov do základných práv, predovšetkým do práva na súkromie používateľov daných služieb.

Tento návrh sa zameriava na odstránenie existujúcich prekážok, ktoré bránia poskytovaniu príslušných služieb v rámci digitálneho jednotného trhu, a na predchádzanie vzniku ďalších prekážok, pričom súčasne umožňuje účinný boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí online v plnom súlade so základnými právami všetkých dotknutých strán podľa práva EÚ. Na dosiahnutie tohto cieľa sa v návrhu zavádzajú úzko cielené a jednotné povinnosti spočívajúce v posudzovaní a zmierňovaní rizika, ktoré sa podľa potreby dopĺňajú príkazmi na zistenie, oznámenie a odstránenie obsahu zobrazujúceho sexuálne zneužívanie detí. Tieto povinnosti sa vzťahujú na príslušných poskytovateľov ponúkajúcich služby na digitálnom jednotnom trhu bez ohľadu na to, kde majú svoje hlavné sídlo.

Cieľom navrhovaného nariadenia je odstrániť tieto existujúce rozdiely a zabrániť vzniku prekážok v budúcnosti, ktoré by sa objavili v dôsledku ďalšieho vývoja takýchto vnútroštátnych pravidiel. Vzhľadom na neodmysliteľnú cezhraničnú povahu poskytovania online služieb by absencia opatrení EÚ ponechávala priestor pre regulačný rámec, ktorý je fragmentovaný podľa jednotlivých štátov, a tým by poskytovateľom spôsobovala záťaž, keďže by museli dodržiavať rozdielne súbory vnútroštátnych pravidiel, a vytvorila by nerovnaké podmienky pre poskytovateľov v celej EÚ, ako aj možné medzery.

V smernici o elektronickom obchode a akte o digitálnych službách sa členským štátom zakazuje, aby poskytovateľom sprostredkovateľských služieb ukladali všeobecné povinnosti monitorovať alebo aktívne zisťovať skutočnosti či okolnosti, ktoré naznačujú nezákonnú činnosť. Zatiaľ čo presné prvky tohto zákazu určeného členským štátom sa len postupne objasňujú, cieľom navrhovaného nariadenia je dosiahnuť súlad so základnou požiadavkou spravodlivého vyváženia rôznych protichodných základných práv, ktorých sa týka tento zákaz, pričom sa zohľadňuje osobitný kontext boja proti sexuálnemu zneužívaniu detí online a význam predmetného verejného záujmu. Usiluje sa o to najmä zameraním sa na rozsah povinností uložených poskytovateľom, ktorí sú vystavení riziku, a stanovením súboru jasných a starostlivo vyvážených pravidiel a záruk, aj prostredníctvom jednoznačného vymedzenia sledovaných cieľov, druhu materiálu a dotknutých činností, prístupu založeného na riziku, rozsahu a povahy príslušných povinností, pravidiel nápravy a príslušných mechanizmov dohľadu a transparentnosti. Okrem uvedených prvkov zahŕňa aj dôrazné opatrenia na uľahčenie a podporu vykonávania, čím znižuje záťaž kladenú na poskytovateľov služieb.

Návrh je takisto v súlade so smernicou o elektronickom obchode a s návrhom aktu o digitálnych službách, v súvislosti s ktorým sa prednedávnom dosiahla medzi spoluzákonodarcami predbežná politická dohoda. V návrhu sa konkrétne stanovujú špecifické požiadavky na boj proti osobitným formám nezákonných činností, ktoré sa vykonávajú online, a nezákonnému obsahu poskytovaného online, pričom tieto požiadavky sprevádza súbor záruk. Týmto spôsobom návrh doplní všeobecný rámec, ktorý sa stanoví aktom o digitálnych službách po jeho prijatí. Návrh vychádza z horizontálneho rámca aktu o digitálnych službách, a ak to situácia umožňuje, opiera sa oň ako o východisko a podľa potreby sa v ňom stanovujú konkrétnejšie pravidlá osobitne pre boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí online. Na niektorých poskytovateľov sa napríklad môže vzťahovať všeobecnejšia povinnosť posúdiť systémové riziká súvisiace s využívaním ich služieb podľa aktu o digitálnych službách a doplnková povinnosť vykonať osobitné posúdenie rizík týkajúcich sa sexuálneho zneužívania detí online podľa tohto návrhu. Títo poskytovatelia môžu pri vykonávaní konkrétnejšieho posúdenia rizika vychádzať zo všeobecnejšieho posúdenia rizika, pričom zase špecifické riziká v rámci ich služieb identifikované v prípade detí na základe osobitného posúdenia rizika podľa tohto návrhu môžu slúžiť ako podklad pre všeobecnejšie zmierňujúce opatrenia, ktoré sú určené aj na riešenie povinností vyplývajúcich z aktu o digitálnych službách.

V priamej úmere k pribúdajúcim povinnostiam, ktoré by sa uložili na základe jednotlivých možností, sa postupne zvyšuje úroveň vplyvu na dobré fungovanie digitálneho jednotného trhu so službami a na boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí online. Hoci povinnosť zisťovať známy materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí (možnosť C) by pomohla obmedziť ďalší obeh známeho materiálu, takáto povinnosť by mala len obmedzený vplyv, pokiaľ ide o cieľ prevencie zneužívania a poskytovania pomoci obetiam pretrvávajúceho zneužívania, keďže materiál, ktorý patrí do rozsahu pôsobnosti takejto povinnosti, mohol kolovať už roky. Povinnosť zisťovať známy aj nový materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí (možnosť D) by umožnila identifikáciu obetí pretrvávajúceho zneužívania, ktoré by pred ním zachránila, a to na základe jednotných kritérií stanovených na úrovni EÚ, čím by sa v tejto súvislosti zabránilo prijatiu rozdielnych vnútroštátnych opatrení. Povinné zisťovanie „groomingu“ (možnosť E) by zašlo ešte ďalej a poskytlo by najväčší priestor na predchádzanie bezprostrednému zneužívaniu a zaručenie rovnakých podmienok na digitálnom jednotnom trhu so službami.

V posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že možnosť E sa uprednostňuje z niekoľkých dôvodov. Skôr ako závisieť od dobrovoľných opatrení poskytovateľov (možnosti A a B) sa uprednostňuje uložiť im povinnosti zisťovať sexuálne zneužívanie detí online, a to nielen preto, že sa uvedené doterajšie opatrenia ukázali ako nedostatočné na účinný boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí online, ale aj preto, že na dosiahnutie cieľa zabrániť fragmentácii digitálneho jednotného trhu so službami sú vhodné len jednotné požiadavky uložené na úrovni Únie. Možnosti A a B sa preto vylúčili.

Možnosťami C a D, ktoré nadväzujú na možnosť B, by sa poskytovateľom uložili právne povinnosti zisťovať v rámci svojich služieb určité druhy sexuálneho zneužívania detí online. Možnosťou C by sa od poskytovateľov vyžadovalo zisťovanie známeho materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí, konkrétne kópií materiálu, v prípade ktorého sa už hodnoverne potvrdilo, že ide o materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí. Možnosťou D by sa od poskytovateľov vyžadovalo zisťovanie nielen „známeho“ materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí (materiálu, v prípade ktorého sa potvrdilo, že ide o materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí), ale aj „nového“ materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí [materiálu, ktorý by potenciálne mohol predstavovať materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí, no (zatiaľ) to žiadny orgán nepotvrdil].

Možnosťou B by sa stanovil výslovný právny základ pre dobrovoľné zisťovanie sexuálneho zneužívania detí online, ako aj následné povinné oznamovanie a odstraňovanie. V súvislosti s možnosťou B by centrum EÚ bolo poverené uľahčovaním zisťovania, oznamovania a odstraňovania a stalo by sa základnou zložkou právnych predpisov, ktorá by slúžila ako kľúčová záruka pre poskytovateľov služieb a zároveň ako kontrolný mechanizmus, ktorý by pomáhal zabezpečiť účinné vykonávanie návrhu. Po preskúmaní viacerých možností týkajúcich sa podoby, ktorú by centrum EÚ mohlo nadobudnúť, sa v posúdení vplyvu dospelo k záveru, že potreba nezávislosti, vlastných zdrojov, viditeľnosti, zamestnancov a odborných znalostí potrebných na vykonávanie príslušných funkcií by sa najlepšie dosiahla zriadením centra EÚ ako decentralizovanej agentúry EÚ. Tento záver sa potvrdil a posilnil v súvislosti s možnosťami C až E, ktoré uplatňujú prírastkový prístup spočívajúci v tom, že jednotlivé možnosti na seba nadväzujú.

Okrem základného scenára sa zvažovalo päť hlavných možností politiky, pričom sa medzi nimi zvyšovala úroveň účinnosti pri plnení cieľov stanovených v posúdení vplyvu a celkového politického cieľa, ktorým je zabezpečiť dobré fungovanie digitálneho jednotného trhu so službami a zároveň zaistiť, aby sa v celej Únii zisťovalo, oznamovalo a odstraňovalo sexuálne zneužívanie detí online, čím by sa nepriamo zlepšila prevencia, uľahčilo vyšetrovanie a zaručila primeraná pomoc obetiam.

Z posúdenia vplyvu vyplýva, že dobrovoľné opatrenia proti sexuálnemu zneužívaniu detí online sa samy osebe ukázali ako nedostatočné, pretože boli prijaté len malým počtom poskytovateľov, v súvislosti so spoluprácou súkromného a verejného sektora v tejto oblasti sa vyskytli značné výzvy, členské štáty čelia pri predchádzaní tomuto javu a zabezpečovaní primeranej úrovne pomoci obetiam značným výzvam. Táto situácia viedla k tomu, že v jednotlivých členských štátoch sa v boji proti sexuálnemu zneužívaniu detí online prijímali rozdielne súbory opatrení. V prípade absencie opatrení Únie možno očakávať, že so zavádzaním ďalších opatrení členských štátov na riešenie daného problému na vnútroštátnej úrovni bude pokračovať právna fragmentácia, ktorá vytvorí prekážky cezhraničnému poskytovaniu služieb na digitálnom jednotnom trhu.

Po svojom prvom zápornom stanovisku k posúdeniu vplyvu z februára 2022 vydal výbor pre kontrolu regulácie kladné stanovisko s výhradami a podal viaceré návrhy na zlepšenie. Posúdenie vplyvu sa s prihliadnutím na relevantnú spätnú väzbu ďalej revidovalo, pričom sa objasnili najmä opisy opatrení prijatých na zabezpečenie súladu so základnými právami a so zákazom všeobecných povinností monitorovania a podrobnejšie sa opísali možností politiky. V konečnom posúdení vplyvu sa skúma a porovnáva niekoľko alternatívnych možností politiky vo vzťahu k sexuálnemu zneužívaniu detí online a potenciálnemu zriadeniu Európskeho centra pre prevenciu sexuálneho zneužívania detí a boj proti nemu.

V týchto prieskumoch sa okrem toho zistilo, ktoré prvky sú potrebné, aby oznámenie bolo „vykonateľné“, t. j. aby bolo kvalitatívne a významovo dostatočné na to, aby príslušný orgán presadzovania práva mohol konať. Z tohto dôvodu by boli najlepšou stratégiou, ako čo najlepšie využívať odborné znalosti na boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí online, harmonizované oznámenia na úrovni EÚ, ktoré by sa podávali prostredníctvom centra EÚ.

V roku 2021 Komisia uskutočnila otvorenú verejnú konzultáciu. Cieľom tohto procesu bolo získať názory rôznych zainteresovaných strán, napríklad verejných orgánov a súkromných osôb, odvetvia a občianskej spoločnosti. Napriek úsiliu o zaistenie vyváženého podielu respondentov, značnú časť príspevkov zaslali súkromné osoby z Nemecka, ktoré sa vyjadrili výhradne k otázkam týkajúcim sa šifrovania. Okrem toho sa objavovali záležitosti týkajúce sa lepšej spolupráce a koordinácie, dostatočných zdrojov a odborných znalostí na to, aby bolo možné zvládať neustále narastajúci objem nezákonného obsahu, a to predovšetkým v odpovediach verejných orgánov, odvetvia a občianskej spoločnosti. Vo všetkých skupinách získalo širokú podporu rýchle odstraňovanie oznámeného materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí, opatrenia na obmedzenie „groomingu“ online (kontaktovania detí) a zlepšenie úsilia v oblasti prevencie a pomoci obetiam.

Ako už bolo uvedené, zisťovanie „groomingu“ by malo pozitívny vplyv na základné práva potenciálnych obetí, najmä tým, že by prispelo k predchádzaniu zneužívaniu; ak by sa rýchlo zakročilo, mohlo by sa vďaka nemu dokonca predísť ujme na dieťati. Proces zisťovania je zároveň vo všeobecnosti pre používateľov najrušivejší (v porovnaní so zisťovaním šírenia známeho a nového materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí), pretože si vyžaduje automatické prehľadávanie textov v interpersonálnej komunikácii. V tejto súvislosti je dôležité pripomenúť, že takéto prehľadávanie je často jediným možným spôsobom, ako ho odhaliť, a že používaná technológia „nerozumie“ obsahu komunikácie, ide skôr o vyhľadávanie známych, vopred identifikovaných schém, ktoré naznačujú potenciálny výskyt „groomingu“. Technológie na zisťovanie už takisto nadobudli vysoký stupeň presnosti, hoci sa naďalej vyžaduje ľudský dohľad a kontrola, a ukazovatele „groomingu“ sa časom stávajú čoraz spoľahlivejšími, keďže algoritmy sa učia.

Ako už bolo uvedené, uloženie povinností poskytovateľom by malo vplyv na ich právo na slobodu podnikania, čo možno v zásade odôvodniť sledovaným cieľom, a to aj vzhľadom na úlohu, ktorú ich služby zohrávajú v súvislosti so zneužívaním. Vplyv na práva poskytovateľov napriek tomu musí byť v maximálnej možnej miere obmedzený, aby sa zabezpečilo, že neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné. To by sa zabezpečilo napríklad poskytnutím určitých foriem podpory poskytovateľom pri vykonávaní uložených povinností vrátane prístupu k spoľahlivým súborom ukazovateľov sexuálneho zneužívania detí online, čím sa poskytnú prostriedky na využívanie spoľahlivých automatizovaných technológií na zisťovanie, a k bezplatným automatizovaným technológiám na zisťovanie, čím by sa pre nich znížila zaťaž. Poskytovatelia navyše podliehajú jedinému súbor jasných a jednotných pravidiel.

Týmito opatreniami by sa výrazne obmedzilo porušovanie práv obetí, ku ktorému prirodzene dochádza pri obehu materiálu obsahujúceho ich zneužívanie. Tieto povinnosti, hlavne požiadavka zisťovať nový materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí a „grooming“, by viedli k identifikácii nových obetí a vytvorili by možnosť záchrany týchto obetí pred pretrvávajúcim zneužívaním, čo by viedlo k významnému pozitívnemu vplyvu na ich práva a spoločnosť ako celok. Stanovenie jasného právneho základu pre povinné zisťovanie a oznamovanie „groomigu“ by takisto malo na tieto práva pozitívny vplyv. Intenzívnejšie a účinnejšie úsilie v oblasti prevencie by rovnako pomohlo znížiť výskyt sexuálneho zneužívania detí tým, že by sa práva detí podporovali predchádzaním ich viktimizácii. Opatreniami na podporu obetí pri odstraňovaní ich snímok a videí by sa zaručili ich práva na ochranu súkromného a rodinného života (súkromie) a osobných údajov.

Cieľom návrhu je zharmonizovať pravidlá, ktoré sa vzťahujú na predchádzanie sexuálnemu zneužívaniu detí a boj proti nemu, keďže ide o mimoriadne závažný trestný čin. Návrh ako taký sleduje cieľ všeobecného záujmu v zmysle článku 52 ods. 1 charty. Návrh sa navyše usiluje chrániť práva ďalších osôb, konkrétne detí. Týka sa to predovšetkým základných práv na ľudskú dôstojnosť a nedotknuteľnosť osoby, zákazu neľudského alebo ponižujúceho zaobchádzania, ako aj práv dieťaťa. Návrh zohľadňuje skutočnosť, že pri všetkých opatreniach prijatých verejnými orgánmi alebo súkromnými inštitúciami, ktoré sa týkajú detí, sa musia v prvom rade brať do úvahy najlepšie záujmy dieťaťa. Okrem toho predmetné druhy sexuálneho zneužívania detí – najmä výmena fotografií alebo videí zobrazujúcich takéto zneužívanie – môžu mať vplyv aj na práva detí na rešpektovanie súkromného a rodinného života a na ochranu osobných údajov. Súdny dvor EÚ v súvislosti s bojom proti trestným činom páchaným na maloletých poznamenal, že aspoň niektoré z uvedených základných práv môžu viesť k pozitívnym povinnostiam príslušných verejných orgánov vrátane zákonodarcu Únie, ktorými sa od nich vyžaduje prijať právne opatrenia na ochranu predmetných práv.

Podľa článku 52 ods. 1 charty musí byť akékoľvek obmedzenie výkonu práv a slobôd uznaných v charte ustanovené zákonom a rešpektovať podstatu týchto práv a slobôd. Za predpokladu dodržiavania zásady proporcionality možno tieto práva a slobody obmedziť len vtedy, ak je to nevyhnutné a skutočne to zodpovedá cieľom všeobecného záujmu, ktoré sú uznané Úniou, alebo ak je to potrebné na ochranu práv a slobôd iných.

V posúdení vplyvu sa zhodnotil aj súlad s právnymi predpismi v oblasti klímy, so zásadou „nespôsobovať významnú škodu“ a zásadou „digitálne služby ako štandard“. V posúdení vplyvu sa navyše zanalyzovalo uplatňovanie zásady rovnováhy záťaže, podľa ktorej by mal každý legislatívny návrh vytvárajúci novú záťaž zbaviť občanov a podniky rovnakej a existujúcej záťaže na úrovni EÚ v tej istej oblasti politiky, ako aj vplyvy v súvislosti s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja, pričom pre toto nariadenie sú obzvlášť relevantné cieľ 5.2 (odstrániť všetky formy násilia na ženách a dievčatách) a cieľ 16.2 (ukončiť zneužívanie a vykorisťovanie detí, obchodovanie s nimi a všetky formy násilia na deťoch).

V posúdení vplyvu sa podrobne zanalyzovali príslušné vplyvy, t. j. sociálny a hospodársky vplyv, ako aj vplyv na základné práva. Takisto sa zhodnotil vplyv na konkurencieschopnosť a MSP. Niektoré opatrenia uvedené v posúdení vplyvu v súvislosti s MSP sa začlenili do nariadenia. Medzi ne patrí najmä potreba, aby príslušné vnútroštátne orgány zohľadňovali veľkosť a finančné a technologické kapacity poskytovateľa pri presadzovaní nariadenia, a to aj v súvislosti s posúdením rizika, povinnosťami týkajúcimi sa zisťovania a príslušnými sankciami, ako aj možnosť MSP požiadať centrum EÚ o bezplatnú podporu pri vykonávaní posúdenia rizika.

Aby centrum EÚ mohlo dosiahnuť všetky svoje ciele, je mimoriadne dôležité, aby sa zriadilo v rovnakom sídle ako jeho najbližší partner, Europol. Spoločné sídlo bude pre spoluprácu medzi centrom EÚ a Europolom prospešné, keďže prinesie lepšie možnosti výmeny údajov a pritiahne špecializovaných zamestnancov a/alebo externých expertov, čím vznikne lepšia príležitosť na vytvorenie vedomostného centra na boj proti materiálu obsahujúcemu sexuálne zneužívanie detí. Títo zamestnanci budú mať zároveň viac kariérnych príležitostí bez toho, aby museli zmeniť sídlo. Hoci je centrum EÚ nezávislým subjektom, takisto by mu to umožnilo spoliehať sa na podporné služby Europolu (ľudské zdroje, IT vrátane kybernetickej bezpečnosti, priestory a komunikácia). Spoločné využívanie takýchto podporných služieb je nákladovo efektívnejšie a zabezpečuje profesionálnejšiu službu, než keby sa služby duplikovali tým, že sa pre pomerne malý subjekt, akým bude centrum EÚ, nanovo zriadia.

V kapitole II sa stanovujú jednotné povinnosti, ktoré sa vzťahujú na všetkých poskytovateľov hostingových alebo interpersonálnych komunikačných služieb ponúkajúcich takéto služby na digitálnom jednotnom trhu EÚ, a to vykonávať posúdenie rizík zneužitia ich služieb na šírenie známeho alebo nového materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí alebo na kontaktovanie detí (spoločne vymedzené ako „sexuálne zneužívanie detí online“). Zahŕňa aj cielené povinnosti, ktoré sa vzťahujú na určitých poskytovateľov, a to zisťovať takéto zneužívanie, oznamovať ho prostredníctvom centra EÚ, odstraňovať alebo blokovať materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí online či znemožniť prístup k nemu, ak sa na tieto účely vydá príkaz.

V oddiele 1 sa zriaďuje Európske centrum pre prevenciu sexuálneho zneužívania detí ako decentralizované centrum EÚ (článok 40) a upravuje sa právne postavenie a sídlo centra EÚ (články 41 a 42). Aby centrum EÚ mohlo dosiahnuť všetky svoje ciele, je mimoriadne dôležité, aby sa centrum EÚ zriadilo v rovnakom sídle ako jeho najbližší partner, Europol. Spoločné sídlo bude pre spoluprácu medzi centrom EÚ a Europolom prospešné, keďže prinesie lepšie možnosti výmeny údajov a pritiahne špecializovaných zamestnancov a/alebo externých expertov, čím vznikne lepšia príležitosť na vytvorenie vedomostného centra na boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí. Títo zamestnanci budú mať zároveň viac kariérnych príležitostí bez toho, aby museli zmeniť sídlo. Hoci je centrum EÚ nezávislým subjektom, takisto by mu to umožnilo spoliehať sa na podporné služby Europolu (ľudské zdroje, IT vrátane kybernetickej bezpečnosti, komunikácia). Spoločné využívanie takýchto podporných služieb je nákladovo efektívnejšie a zabezpečuje profesionálnejšiu službu, než keby sa služby duplikovali tým, že sa pre pomerne malý subjekt, akým bude centrum EÚ, nanovo zriadia.

Oddiel 4 obsahuje ustanovenia o spolupráci medzi koordinačnými orgánmi na úrovni EÚ. Stanovujú sa v ňom pravidlá posudzovania materiálu alebo konverzácií, na základe ktorých sa má potvrdiť, že ide o sexuálne zneužívanie detí online, čo je úloha vyhradená pre koordinačné orgány, iné nezávislé vnútroštátne správne orgány alebo vnútroštátne súdy, ako aj pravidlá predkladania výsledkov posúdenia centru EÚ, aby mohlo vytvoriť ukazovatele, alebo ak sa to týka jednotných vyhľadávačov zdrojov, zaradiť ich do príslušného zoznamu (článok 36). Obsahuje aj pravidlá cezhraničnej spolupráce medzi koordinačnými orgánmi (článok 37) a stanovuje sa v ňom možnosť, že koordinačné orgány budú vykonávať spoločné vyšetrovania, podľa potreby aj s podporou centra EÚ (článok 38). Tieto ustanovenia takisto vychádzajú z návrhu aktu o digitálnych službách. Napokon sa v tomto oddiele stanovujú všeobecné pravidlá spolupráce na úrovni EÚ a spoľahlivého a zabezpečeného systému výmeny informácií na podporu komunikácie medzi príslušnými stranami (článok 39).

(11)Za podstatnú väzbu s Úniou by sa malo považovať sídlo poskytovateľa príslušných služieb informačnej spoločnosti v Únii, alebo, ak ho nemá, významný počet používateľov v jednom alebo vo viacerých členských štátoch, alebo cielenie jeho činností na jeden alebo viacero členských štátov. Cielenie činností na jeden alebo viacero členských štátov by sa malo určiť na základe všetkých relevantných okolností vrátane faktorov, ako je používanie jazyka alebo meny, ktoré sa v danom členskom štáte vo všeobecnosti používajú, alebo možnosť objednať produkty alebo služby, či používanie národnej domény najvyššej úrovne. Cielenie činností na určitý členský štát by sa mohlo odvodiť aj z dostupnosti softvérovej aplikácie v príslušnom vnútroštátnom obchode so softvérovými aplikáciami, z poskytovania miestnej reklamy alebo reklamy v jazyku používanom v danom členskom štáte alebo zo spôsobu riadenia vzťahov so zákazníkmi napr. poskytovaním služieb zákazníkom v jazyku všeobecne používanom v danom členskom štáte. Podstatnú väzbu možno vyvodzovať aj vtedy, keď poskytovateľ služieb smeruje svoje činnosti do jedného alebo viacerých členským štátov, ako sa stanovuje v článku 17 ods. 1 písm. c) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1215/2012. Iba samotná technická dostupnosť webového sídla z územia Únie by sa nemala považovať za vytvorenie podstatnej väzby s Úniou.

(10)V záujme zrozumiteľnosti a konzistentnosti by vymedzenie pojmov stanovené v tomto nariadení malo byť, ak je to možné a vhodné, založené na príslušnom vymedzení pojmov obsiahnutom v iných aktoch práva Únie, akým je nariadenie (EÚ) …/… [o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES] a zosúladené s ním.

(9)Článok 15 ods. 1 smernice 2002/58/ES umožňuje členským štátom prijať legislatívne opatrenia na obmedzenie rozsahu práv a povinností špecifikovaných v určitých osobitných ustanoveniach uvedenej smernice, ktoré sa týkajú dôvernosti komunikácie, ak takéto obmedzenie predstavuje nevyhnutné, vhodné a primerané opatrenie v demokratickej spoločnosti okrem iného na zabránenie trestným činom, ich vyšetrovanie, zisťovanie a stíhanie za predpokladu, že sú splnené určité podmienky vrátane súladu s chartou. Analogickým uplatňovaním požiadaviek uvedeného ustanovenia by sa týmto nariadením mal obmedziť výkon práv a povinností stanovených v článku 5 ods. 1 a 3 a článku 6 ods. 1 smernice 2002/58/ES, pokiaľ to je nevyhnutne potrebné na vykonanie príkazov na zistenie vydaných v súlade s týmto nariadením s cieľom predchádzať sexuálnemu zneužívaniu detí online a bojovať proti nemu.

(6)Súčasťou sexuálneho zneužívania detí online je často zneužívanie služieb informačnej spoločnosti, ktoré v Únii ponúkajú poskytovatelia so sídlom v tretích krajinách. S cieľom zabezpečiť účinnosť pravidiel stanovených v tomto nariadení a rovnaké podmienky na vnútornom trhu by sa uvedené pravidlá mali vzťahovať na všetkých poskytovateľov, ktorí ponúkajú služby v Únii, bez ohľadu na sídlo alebo miesto pobytu, pokiaľ je u nich preukázaná podstatná väzba s Úniou.

(5)Na dosiahnutie cieľov tohto nariadenia by sa ním mali pokryť poskytovatelia služieb, ktoré môžu byť potenciálne zneužité na účely sexuálneho zneužívania detí online. Vzhľadom na čoraz častejšie zneužívanie takýchto služieb na uvedený účel by mali zahŕňať verejne dostupné interpersonálne komunikačné služby, ako sú služby odosielania správ a webmailové služby, pokiaľ sú verejne dostupné. Keďže služby, ktoré umožňujú priamu interpersonálnu a interaktívnu výmenu informácií len ako vedľajšiu doplnkovú funkciu neoddeliteľne spojenú s inou službou, ako je chat a podobné funkcie v rámci hier, zdieľania obrázkov a hosťovania videí, sú rovnako ohrozené zneužitím, toto nariadenie by sa malo vzťahovať aj na ne. Vzhľadom na prirodzené rozdiely medzi rôznymi príslušnými službami informačnej spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a na rozdielne súvisiace riziká zneužívania uvedených služieb na účely sexuálneho zneužívania detí online a na rozdielnu schopnosť dotknutých poskytovateľov predchádzať takémuto zneužívaniu a bojovať proti nemu by sa povinnosti ukladané poskytovateľom uvedených služieb mali primerane odlíšiť.

(4)Toto nariadenie by preto malo stanovením jasných, jednotných a vyvážených pravidiel predchádzania sexuálnemu zneužívaniu detí a boja proti nemu účinným spôsobom, ktorý rešpektuje základné práva všetkých dotknutých strán, prispieť k riadnemu fungovaniu vnútorného trhu. Keďže povaha dotknutých služieb a technológií používaných na ich poskytovanie sa rýchlo mení, uvedené pravidlá by sa mali stanoviť technologicky neutrálnym a nadčasovým spôsobom, aby nebránili inovácii.

(1)Služby informačnej spoločnosti sa stali veľmi dôležitými pre komunikáciu, vyjadrovanie, zhromažďovanie informácií a mnohé ďalšie aspekty súčasného života, a to aj pre deti, ale aj pre páchateľov trestných činov sexuálneho zneužívania detí. Takéto trestné činy podliehajú na úrovni Únie minimálnym pravidlám a predstavujú veľmi závažné trestné činy, ktorým je potrebné v záujme ochrany práv a blaha detí, ako sa vyžaduje v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), a ochrany spoločnosti ako celku účinne predchádzať a bojovať proti nim. Používateľom takýchto služieb ponúkaných v Únii, a najmä deťom, by malo byť umožnené používať tieto služby s dôverou v ich bezpečnosť.

(12)Z dôvodu konzistentnosti a technologickej neutrality by sa mal pojem „materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí“ na účely tohto nariadenia vymedziť ako pojem odkazujúci na akýkoľvek druh materiálu predstavujúceho detskú pornografiu alebo pornografické predstavenie v zmysle smernice 2011/93/EÚ, ktorý možno šíriť prostredníctvom hostingových alebo interpersonálnych komunikačných služieb. V súčasnosti takýto materiál zvyčajne tvoria snímky alebo videá, pričom sa však nevylučuje, že môže mať iné formy, a to najmä vzhľadom na budúci technologický vývoj.

(13)Pojem „sexuálne zneužívanie detí online“ by sa mal vzťahovať nielen na šírenie materiálu, ktorý bol už zistený a potvrdený ako materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí („známy“ materiál), ale aj na materiál, ktorý ešte nebol zistený a ktorý by mohol potenciálne predstavovať materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí, no zatiaľ sa to nepotvrdilo („nový“ materiál), ako aj na činnosti predstavujúce kontaktovanie detí („grooming“). Vyžaduje sa to nielen vzhľadom na predošlé zneužívanie, opätovnú viktimizáciu a porušovanie príslušných práv obetí, napr. práva na súkromie a ochranu osobných údajov, ale aj vzhľadom na nedávne, pretrvávajúce a bezprostredné zneužívanie, aby sa mu v čo najväčšej miere predchádzalo, aby sa deťom poskytla účinná ochrana a aby sa zvýšila pravdepodobnosť záchrany obetí a zastavenia páchateľov.

(14)Poskytovatelia hostingových služieb a poskytovatelia verejne dostupných interpersonálnych komunikačných služieb by v záujme minimalizácie rizika zneužitia ich služieb na šírenie známeho alebo nového materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí alebo na kontaktovanie detí mali takéto riziko posúdiť v prípade každej zo služieb, ktoré v Únii ponúkajú. Na usmernenie tohto posudzovania rizika by sa mal poskytnúť čiastočný zoznam prvkov, ktoré majú zohľadniť. Aby sa umožnilo úplné zváženie osobitných charakteristík služieb, ktoré ponúkajú, by poskytovatelia mali mať možnosť podľa potreby zohľadniť dodatočné prvky. Vzhľadom na to, že riziká sa časom podľa vývoja menia, napríklad riziká spojené s technológiami a spôsobom, akým sa predmetné služby ponúkajú a využívajú, je vhodné zabezpečiť, aby sa posúdenie rizika pravidelne a podľa potreby na základe konkrétnych dôvodov aktualizovalo.

(15)Na niektorých z uvedených poskytovateľov príslušných služieb informačnej spoločnosti patriacich do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia sa môže vzťahovať aj povinnosť vykonať posúdenie rizika podľa nariadenia (EÚ) …/… [o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES], pokiaľ ide o informácie, ktoré uchovávajú a šíria na verejnosti. Na účely tohto nariadenia uvedení poskytovatelia môžu vychádzať z takéhoto posúdenia rizika a doplniť ho špecifickejším posúdením rizík vyplývajúcich z využívania ich služieb na účely sexuálneho zneužívania detí online, ako sa vyžaduje v tomto nariadení.

(16)S cieľom účinne predchádzať sexuálnemu zneužívaniu detí online a bojovať proti nemu by poskytovatelia hostingových služieb a poskytovatelia verejne dostupných interpersonálnych komunikačných služieb mali v súlade so zisteniami z posúdenia rizika prijať primerané opatrenia na zmiernenie rizika zneužitia ich služieb na takéto zneužívanie. Poskytovatelia, na ktorých sa vzťahuje povinnosť prijímať zmierňujúce opatrenia podľa nariadenia (EÚ) …/… [o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES], môžu zvážiť, do akej miery môžu zmierňujúce opatrenia prijaté na splnenie tejto povinnosti, ktoré môžu zahŕňať cielené opatrenia na ochranu práv dieťaťa vrátane nástrojov overenia veku a rodičovskej kontroly, slúžiť aj na riešenie rizika identifikovaného v špecifickom posúdení rizika podľa tohto nariadenia a do akej miery môžu byť potrebné ďalšie cielené zmierňujúce opatrenia na dosiahnutie súladu s týmto nariadením.

(17)Pokiaľ ide o umožnenie inovácie a zabezpečenie proporcionality a technologickej neutrality, nemal by sa stanoviť žiadny úplný zoznam povinných zmierňujúcich opatrení. Namiesto toho by sa poskytovateľom mala ponechať určitá miera flexibility pri navrhovaní a vykonávaní opatrení v závislosti od identifikovaných rizík a charakteristík služieb, ktoré poskytujú, a spôsobov, ktorými sa dané služby využívajú. Poskytovatelia majú najmä možnosť v súlade s právom Únie navrhovať a vykonávať opatrenia na základe svojich existujúcich postupov v oblasti zisťovania sexuálneho zneužívania detí online v rámci svojich služieb a pri oznamovaní rizika uviesť ochotu a pripravenosť prijať v prípade potreby príkaz na zistenie podľa tohto nariadenia, ak to príslušný vnútroštátny orgán považuje za potrebné.

(18)V záujme zabezpečenia dosiahnutia cieľov tohto nariadenia by daná flexibilita mala podliehať potrebe dodržiavať právo Únie a predovšetkým požiadavky tohto nariadenia, ktoré sa týkajú zmierňujúcich opatrení. Poskytovatelia hostingových služieb a poskytovatelia verejne dostupných interpersonálnych komunikačných služieb by preto pri navrhovaní a vykonávaní zmierňujúcich opatrení mali klásť dôraz nielen na zabezpečenie ich účinnosti, ale aj na zabránenie akýmkoľvek neprimeraným negatívnym dôsledkom pre ostatné dotknuté strany, najmä pokiaľ ide o uplatňovanie základných práv používateľov. S cieľom zabezpečiť proporcionalitu by sa pri určovaní, ktoré zmierňujúce opatrenia by bolo v danej situácii primerané prijať, mali zohľadniť aj finančné a technologické kapacity a veľkosť dotknutého poskytovateľa. Pri výbere vhodných zmierňujúcich opatrení by poskytovatelia mali náležite zvážiť aspoň možné opatrenia uvedené v tomto nariadení, ako aj prípadné ďalšie opatrenia, napríklad opatrenia založené na najlepších postupoch odvetvia vrátane opatrení zavedených na základe samoregulačnej spolupráce a opatrenia obsiahnuté v usmerneniach Komisie. Ak sa po dôslednom vykonaní alebo aktualizovaní posúdenia rizika nezistilo žiadne riziko, od poskytovateľov by sa nemalo vyžadovať prijatie nijakých zmierňujúcich opatrení.

(19)Poskytovatelia obchodov so softvérovými aplikáciami by vzhľadom na svoju úlohu sprostredkovateľov uľahčujúcich prístup k softvérovým aplikáciám, ktoré môžu byť zneužité na sexuálne zneužívanie detí online, mali podliehať povinnostiam spočívajúcim v prijatí určitých primeraných opatrení na posúdenie a zmiernenie uvedeného rizika. Poskytovatelia by mali uvedené posúdenie vykonať dôsledne, pričom by mali vynaložiť primerané úsilie podľa daných okolností, a to okrem iného vzhľadom na povahu a rozsah uvedeného rizika, ako aj na ich finančné a technologické kapacity a veľkosť, a podľa možnosti spolupracovať s poskytovateľmi služieb ponúkaných prostredníctvom softvérovej aplikácie.

(20)S cieľom zabezpečiť účinné predchádzanie sexuálnemu zneužívaniu detí online a bojovať proti nemu, ak sa zmierňujúce opatrenia považujú za nedostatočné na obmedzenie rizika zneužitia určitej služby na účely sexuálneho zneužívania detí online, koordinačné orgány určené členskými štátmi podľa tohto nariadenia by mali byť oprávnené požiadať o vydanie príkazov na zistenie. Aby sa zabránilo akémukoľvek nenáležitému zasahovaniu do základných práv a zabezpečila proporcionalita, na uvedenú právomoc by sa mal vzťahovať starostlivo vyvážený súbor obmedzení a záruk. Keďže napríklad materiál obsahujúci sexuálne zneužívanie detí sa zvyčajne šíri prostredníctvom hostingových služieb a verejne dostupných interpersonálnych komunikačných služieb a keďže ku kontaktovaniu detí väčšinou dochádza v rámci verejne dostupných interpersonálnych komunikačných služieb, príkazy na zistenie by malo byť možné adresovať len poskytovateľom takýchto služieb.

(21)Okrem toho by sa príkazy na zistenie mali v rámci uvedených obmedzení a záruk vydávať len po dôslednom a objektívnom posúdení, ktorého výsledkom je zistenie významného rizika zneužitia konkrétnej dotknutej služby na určitý druh sexuálneho zneužívania detí online, na ktorý sa vzťahuje toto nariadenie. Jedným z prvkov, ktoré treba v tejto súvislosti zohľadniť, je pravdepodobnosť, že sa služba využíva na účely takéhoto zneužitia v značnom rozsahu, t. j. častejšie než v ojedinelých a relatívne zriedkavých prípadoch. Kritériá by sa mali líšiť tak, aby zohľadňovali jednotlivé charakteristiky rôznych druhov sexuálneho zneužívania detí online a jednotlivé charakteristiky služieb využívaných na takéto zneužívanie, ako aj súvisiacu odlišnú mieru rušivosti opatrení, ktoré sa majú prijať na vykonanie príkazu na zistenie.

(22)Zistenie takéhoto významného rizika by však samo osebe nemalo byť dostatočným dôvodom na vydanie príkazu na zistenie, keďže v takom prípade by príkaz mohol viesť k neprimeraným negatívnym dôsledkom pre práva a oprávnené záujmy iných dotknutých strán, najmä pre výkon základných práv používateľov. Preto by sa mala zabezpečiť možnosť vydávania príkazov na zistenie len po tom, ako koordinačné orgány a príslušný súdny orgán alebo nezávislý správny orgán na individuálnom základe objektívne a dôsledne posúdia, identifikujú a zvážia nielen pravdepodobnosť a závažnosť potenciálnych dôsledkov zneužitia služby na účely predmetného druhu sexuálneho zneužívania detí online, ale aj pravdepodobnosť a závažnosť akýchkoľvek možných negatívnych dôsledkov pre iné dotknuté strany. V záujme prevencie nadmernej záťaže by sa v posúdení mali zohľadniť aj finančné a technologické kapacity a veľkosť dotknutého poskytovateľa.

(23)Navyše s cieľom zabrániť nenáležitému zasahovaniu do základných práv a zabezpečiť proporcionalitu, ak sa zistí, že uvedené požiadavky boli splnené a že sa má vydať príkaz na zistenie, malo by sa predsa len zaistiť, aby sa príkaz na zistenie zacielil a spresnil, a teda aby akékoľvek takéto negatívne dôsledky pre dotknuté strany neprekročili rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné na účinné riešenie identifikovaného významného rizika. Malo by sa to týkať najmä obmedzenia identifikovateľnej časti alebo zložky služby, pokiaľ je to možné bez toho, aby bola dotknutá účinnosť opatrenia, napríklad konkrétnych druhov kanálov verejne dostupnej interpersonálnej komunikačnej služby, alebo obmedzenia konkrétnych používateľov či konkrétnych skupín používateľov, pokiaľ ich možno na účely zisťovania zvažovať samostatne, ako aj špecifikácie dodatočných záruk nad rámec tých, ktoré už sú výslovne uvedené v tomto nariadení, akými sú nezávislý audit, poskytovanie dodatočných informácií alebo prístupu k údajom alebo posilnený ľudský dohľad a kontrola, a ďalšieho obmedzenia trvania uplatňovania príkazu na zistenie, ktoré koordinačný orgán považuje za potrebné. Aby sa predišlo neprimeraným alebo neadekvátnym výsledkom, takéto požiadavky by sa mali stanoviť na základe objektívneho a dôsledného posúdenia, ktoré sa vykonáva na individuálnom základe.

(24)Príslušný súdny orgán alebo príslušný nezávislý správny orgán, ako je to v súlade s podrobnými procesnými pravidlami stanovenými príslušným členským štátom, by mal mať v súvislosti so žiadosťami o vydanie príkazov na zistenie možnosť prijať rozhodnutie podložené dostatočnými informáciami. Má to mimoriadny význam z hľadiska zabezpečenia nevyhnutného spravodlivého vyváženia príslušných základných práv a konzistentného prístupu, a to najmä v spojení s príkazmi na zistenie týkajúcimi sa kontaktovania detí. Preto by sa mal stanoviť postup, ktorý dotknutým poskytovateľom, európskemu centru pre prevenciu sexuálneho zneužívania detí zriadenému na základe tohto nariadenia (ďalej len „centrum EÚ“) a v prípade, že sa tak stanovuje v tomto nariadení, príslušnému orgánu pre ochranu osobných údajov určenému podľa nariadenia (EÚ) 2016/679 umožňuje poskytovať stanoviská k predmetným opatreniam. V záujme ochrany detí by tak mali urobiť čo najskôr vzhľadom na príslušný dôležitý cieľ verejnej politiky a potrebu konať bez zbytočného odkladu. Orgány na ochranu údajov by predovšetkým mali vyvinúť maximálne úsilie, aby sa vyhli predĺženiu lehoty stanovenej v nariadení (EÚ) 2016/679 na poskytnutie stanovísk v reakcii na predchádzajúcu konzultáciu. Okrem toho by mali byť v situáciách, keď Európsky výbor pre ochranu údajov už vydal usmernenia týkajúce sa technológií, ktoré poskytovateľ plánuje zaviesť a prevádzkovať na vykonávanie príkazov na zistenie, ktorému mu boli adresované podľa tohto nariadenia, bežne schopné poskytnúť stanovisko v značnom predstihu pred uplynutím danej lehoty.

(25)Pokiaľ ide o nové služby, t. j. služby, ktoré sa predtým v Únii neponúkali, dôkazy o možnom zneužití služby za posledných 12 mesiacov zvyčajne neexistujú. Vzhľadom na uvedené a s cieľom zabezpečiť účinnosť nariadenia by koordinačný orgán pri posudzovaní toho, či požiadať o vydanie príkazu na zistenie v súvislosti s takouto novou službou, mal byť schopný vychádzať z dôkazov získaných z porovnateľných služieb. Služba by sa mala považovať za porovnateľnú, ak poskytuje rovnocenné funkcie ako predmetná služba s ohľadom na všetky relevantné skutočnosti a okolnosti, najmä na jej hlavné charakteristiky a funkcie, spôsob, akým sa ponúka a využíva, používateľskú základňu, uplatniteľné podmienky a opatrenia na zmiernenie rizika, ako aj celkový zostávajúci rizikový profil.

(26)Opatrenia prijímané poskytovateľmi hostingových služieb a poskytovateľmi verejne dostupných interpersonálnych komunikačných služieb na vykonávanie príkazov na zistenie, ktoré im boli adresované, by mali zostať prísne obmedzené na to, čo je uvedené v tomto nariadení a v príkazoch na zistenie vydaných v súlade s týmto nariadením. S cieľom zabezpečiť účinnosť uvedených opatrení, umožniť prispôsobené riešenia, zotrvať v technologickej neutralite a vyhnúť sa obchádzaniu povinností týkajúcich sa zisťovania by sa tieto opatrenia mali prijať bez ohľadu na to, aké technológie používajú dotknutí poskytovatelia pri poskytovaní svojich služieb. Toto nariadenie preto ponecháva na dotknutom poskytovateľovi výber technológií, ktoré bude prevádzkovať v záujme účinného plnenia príkazov na zistenie, pričom by sa to nemalo chápať ako navádzanie na používanie alebo odrádzanie od používania akejkoľvek technológie, pokiaľ technológie a sprievodné opatrenia spĺňajú požiadavky tohto nariadenia. Patrí sem aj technológia šifrovania medzi koncovými zariadeniami, ktorá je dôležitým nástrojom na zaručenie bezpečnosti a dôvernosti komunikácie používateľov vrátane komunikácie detí. Pri vykonávaní príkazu na zistenie by poskytovatelia mali prijať všetky dostupné ochranné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby technológie, ktoré používajú, nemohli používať oni alebo ich zamestnanci na iné účely, ako je v súlade s týmto nariadením, ani tretie strany, čím by sa zabránilo narúšaniu bezpečnosti a dôvernosti komunikácie používateľov.

(27)Na uľahčenie dodržiavania povinností týkajúcich sa zisťovania pre poskytovateľov by centrum EÚ malo poskytovateľom sprístupniť technológie na zisťovanie, ktoré sa môžu rozhodnúť bezplatne používať výlučne na účely vykonávania príkazov na zistenie, ktoré im boli adresované. Aby sa zabezpečil súlad s príslušnými pravidlami práva Únie v oblasti ochrany osobných údajov, uvedené technológie a spôsoby, akými by sa mali čo najlepšie zavádzať, by sa mali konzultovať s Európskym výborom pre ochranu údajov. Pri zostavovaní zoznamov dostupných technológií by centrum EÚ malo zohľadniť usmernenia Európskeho výboru pre ochranu údajov, na ktoré by mala prihliadnuť aj Komisia pri príprave usmernení k uplatňovaniu povinností týkajúcich sa zisťovania. Poskytovatelia môžu prevádzkovať technológie, ktoré sprístupnilo centrum EÚ alebo iné subjekty, alebo technológie, ktoré sami vyvinuli, pokiaľ spĺňajú požiadavky tohto nariadenia.

(28)S cieľom neustále posudzovať výkonnosť technológií na zisťovanie a zabezpečiť ich dostatočnú spoľahlivosť, ako aj identifikovať mylne pozitívne výsledky a v čo najväčšej miere sa vyhnúť chybnému oznamovaniu centru EÚ, by poskytovatelia mali zabezpečiť ľudský dohľad a podľa potreby ľudský zásah v závislosti od dotknutého druhu technológií na zisťovanie a druhu sexuálneho zneužívania detí online. Takýto dohľad by mal zahŕňať pravidelné posudzovanie miery mylne negatívnych a pozitívnych výsledkov generovaných technológiami na základe analýzy anonymizovaných reprezentatívnych vzoriek údajov. Najmä pokiaľ ide o zisťovanie kontaktovania detí vo verejne dostupnej interpersonálnej komunikácii, poskytovatelia služieb by mali zabezpečiť pravidelný, osobitný a dôkladný ľudský dohľad a overovanie konverzácií ľuďmi, ktoré technológie označili ako prípady potenciálneho kontaktovania detí.

(29)Poskytovatelia hostingových služieb a poskytovatelia verejne dostupných interpersonálnych komunikačných služieb majú jedinečné postavenie, pokiaľ ide o zisťovanie potenciálneho sexuálneho zneužívania detí online, ktoré sa týka ich služieb. Informácie, ktoré môžu získať pri poskytovaní svojich služieb, sú často nevyhnutné na účinné vyšetrovanie a stíhanie trestných činov sexuálneho zneužívania detí. Preto by sa od nich malo vyžadovať, aby potenciálne sexuálne zneužívanie detí online v rámci svojich služieb oznamovali hneď, ako sa o ňom dozvedia, teda keď existujú opodstatnené dôvody domnievať sa, že určitá činnosť môže predstavovať sexuálne zneužívanie detí online. Ak existujú takéto opodstatnené dôvody, daným poskytovateľom by nemali brániť predkladať oznámenia pochybnosti o veku potenciálnej obete. V záujme účinnosti by nemalo byť podstatné, akým spôsobom sa o tom dozvedia. Mohli by sa o tom dozvedieť napríklad na základe vykonávania príkazov na zistenie, informácií nahlásených používateľmi alebo organizáciami konajúcimi vo verejnom záujme proti sexuálnemu zneužívaniu detí alebo na základe činností vykonávaných z vlastnej iniciatívy poskytovateľov. Daní poskytovatelia by mali oznamovať minimum informácií, ako sa uvádza v tomto nariadení, ktoré sú nevyhnutné na to, aby príslušné orgány presadzovania práva mohli v relevantných prípadoch posúdiť, či majú začať vyšetrovanie, a pred podaním oznámení by mali zabezpečiť, aby boli čo možno najúplnejšie.

(30)S cieľom zabezpečiť čo najrýchlejšie odstránenie materiálu obsahujúceho sexuálne zneužívanie detí online po jeho zistení by koordinačné orgány v krajine usadenia mali mať právomoc požiadať príslušné súdne orgány alebo nezávislé správne orgány o vydanie príkazu na odstránenie adresovaného poskytovateľom hostingových služieb. Keďže odstránenie alebo znemožnenie prístupu môže mať vplyv na právo používateľov, ktorí poskytli dotknutý materiál, poskytovatelia by mali takýchto používateľov informovať o dôvodoch odstránenia, aby si mohli uplatniť právo na nápravu, pričom sa uplatňujú výnimky potrebné na zabránenie zásahom do činností na predchádzanie trestným činom sexuálneho zneužívania detí, ich zisťovanie, vyšetrovanie a stíhanie.

(31)Pravidlá tohto nariadenia by sa nemali chápať tak, že majú vplyv na požiadavky týkajúce sa príkazov na odstránenie stanovené v nariadení (EÚ) …/… [o jednotnom trhu s digitálnymi službami (akt o digitálnych službách) a o zmene smernice 2000/31/ES].