Útvary Európskej komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť viedli rozsiahle konzultácie s obyvateľstvom Západnej Sahary.

Z konzultácií vyplynulo, že mienka väčšiny podporuje zmenu dohody o liberalizácii tak, aby sa colné preferencie v nej rozšírili aj na výrobky zo Západnej Sahary. Väčšina oslovených poukázala na pozitívny vplyv na obyvateľstvo ako celok a osobitný dôraz kládla na rozhodujúci pákový efekt, ktorý by takéto obchodné preferencie priniesli v oblasti súkromných investícií. Uviedli, že zvýhodnený prístup na európske trhy by zlepšil podnikateľské prostredie a prílev priamych európskych investícií, čím by sa posilnil nový model udržateľného rozvoja vedeného komunitou Západnej Sahary. Naproti tomu pretrvávajúca právna neistota, ktorá narúša obchodné toky so Západnou Saharou, by podľa tohto väčšinového názoru výrazne sťažila sociálno-ekonomický rozvoj, ako tomu nasvedčuje spomalenie obchodných vzťahov medzi Západnou Saharou a niektorými členskými štátmi alebo spomalenie v určitých odvetviach. Oslovení sa domnievajú, že obmedzenie prístupu Západnej Sahary na zahraničné trhy a k zahraničným investíciám by len brzdilo rozvoj tamojších hospodárskych aktivít a ohrozovalo niektoré sféry sociálno-ekonomického či politického vývoja práve v čase, keď sa zdá, že sa má Západná Sahara konečne začať rozvíjať.

Front Polisario, ktorý bol taktiež prizvaný ku konzultáciám, a niektoré mimovládne organizácie vyjadrili negatívne stanovisko. To však nebolo odôvodnené tým, že by uplatňovanie plánovaných colných preferencií malo nejaké konkrétne negatívne vplyvy na obyvateľstvo Západnej Sahary, ale skôr obavou, aby colné preferencie neprispievali k zachovaniu statusu quo v Západnej Sahare, ktorá je podľa nich pod marockou okupáciou.

Z hodnotenia vyplýva, že udelenie colných preferencií stanovených v dohode o pridružení medzi EÚ a Marokom má pozitívny vplyv na hospodárstvo Západnej Sahary, pričom v budúcnosti by sa takýto vplyv mal zachovať či prípadne posilniť. Obavy, že rozšírenie colných preferencií by znamenalo uznanie súčasného stavu, nie sú opodstatnené, nakoľko žiadne ustanovenie dohody neimplikuje uznanie zvrchovanosti Maroka nad Západnou Saharou.

Ľudské práva

Pokiaľ ide o situáciu v oblasti ľudských práv v Západnej Sahare, vo všeobecnosti zodpovedá situácii v oblasti ľudských práv v Maroku. Ich ochranu riadia tie isté mechanizmy a zákony. Západná Sahara má však v súvislosti s politickým sporom určité špecifiká, ktoré sa týkajú najmä slobody prejavu, slobody zhromažďovania a združovania. Akékoľvek „narúšanie územnej celistvosti“, teda aj podpora hnutia Polisario v snahách o nezávislosť, sú totiž zakázané pod hrozbou pokuty, či dokonca trestu odňatia slobody.

Vo všeobecnosti, pokiaľ ide o očakávaný vplyv, ktorý môže mať rozšírenie colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary na situáciu v oblasti ľudských práv na tomto území, treba uvažovať obdobne ako pri vplyve dohody o pridružení medzi EÚ a Marokom na situáciu v oblasti ľudských práv v Maroku. Keďže dohoda podporuje zbližovanie právnych predpisov v rôznych oblastiach s normami Európskej únie, je badateľný jej nepriamy pozitívny účinok najmä v oblasti pracovných podmienok (napríklad bezpečnostné opatrenia), pracovného práva (napríklad ochrana detí), fytosanitárnych opatrení alebo aj ochrany spotrebiteľa.

Dosah na hospodárstvo a obchod

V jednotlivých odvetviach hospodárstva sú závery takéto.

Západná Sahara má poľnohospodársku výrobu, hlavne pestovanie skorej zeleniny a ovocia (rajčiny a žlté melóny), pre ktorú existuje trh v Európskej únii. Táto výroba sa odhaduje na 64 000 ton a predstavuje približne 14 000 priamych pracovných miest. Jej dovozná hodnota predstavuje približne 65 miliónov eur. Ak by nejestvovali colné preferencie, na takýto dovoz by pripadlo clo vo výške 6,6 milióna eur.

Tento ekonomický prínos by mohol byť ešte väčší, keby Západná Sahara v budúcnosti rozšírila výrobu a vývoz do Európskej únie v rámci projektov, o ktorých sa uvažuje v súčasnosti. Ovplyvnilo by to aj počet pracovných miest, ktorý by mohol podľa niektorých predpovedí narásť až päťnásobne. Pokiaľ ide o tvrdenia, podľa ktorých by rozvoj poľnohospodárskych činností podporený dohodou ovplyvnil využívanie prírodných zdrojov, a to najmä vody, marocké odhady čerpania spodných vôd, ktoré síce niektorí spochybňujú, poukazujú na mierny dosah na neobnoviteľné zásoby vody. Taktiež sa prijímajú opatrenia na zníženie spotreby spodných vôd (lokalizované zavlažovanie, odsoľovanie morskej vody). Celkovo sa zdá, že na jednej strane je v súčasnej dobe málo alternatívnych možností, ktoré by umožňovali hospodársky rozvoj predmetného územia, a na strane druhej sú nevýhody vyplývajúce z využívania vodných zdrojov kompenzované kladným hospodárskym vplyvom na Západnú Saharu.

Pokiaľ ide o odvetvie výrobkov rybného hospodárstva, Západná Sahara má silný spracovateľský priemysel zahŕňajúci 141 podnikov s povolením vyvážať do Európskej únie. V rokoch 2015 a 2016 predstavoval vývoz výrobkov rybného hospodárstva 100 až 200 miliónov eur. Od vývozu týchto výrobkov do Európskej únie záviselo priamo či nepriamo približne 45 000 pracovných miest. Rozšírenie colných preferencií na tento dovoz by teda mal značný dosah na hospodárstvo daného územia, a tým aj na zamestnanosť. Bolo by tiež v súlade s príspevkom Európskej únie, ktorá sa formou finančnej pomoci v Západnej Sahare podieľa na podpore a rozvoji konkurencieschopnosti v tomto odvetví, zamestnanosti a kvality života rybárov, ako aj udržateľného využívania prírodných zdrojov. Odmietnutie udelenia týchto preferencií by naopak ohrozilo vývoz, ale aj zamestnanosť, a uľahčilo by presun týchto spracovateľských činností do iných miest, a to pravdepodobne do Maroka. Odmietnutie by bolo aj v rozpore s cieľmi Európskej únie podporovať rozvoj tohto odvetvia v Západnej Sahare.

Európski dovozcovia výrobkov rybného hospodárstva zo Západnej Sahary uviedli, že pokiaľ by týmto výrobkom nebolo priznané žiadne preferenčné zaobchádzanie, bol by ich nákup vzhľadom na vysokú sadzbu spoločného vonkajšieho cla (bez preferenčného režimu – nepreferenčné sadzby) oveľa menej výhodný.

A pokiaľ ide napokon o výrobné odvetvie fosfátov, vzhľadom na jeho súčasný stav nemá naň vylúčenie Západnej Sahary z dohody o pridružení žiaden bezprostredný priamy vplyv. Možno to vysvetliť troma hlavnými dôvodmi: 1. niektoré produkty (fosforit) podliehajú nulovému clu (doložka najvyšších výhod), 2. neprodukujú sa žiadne fosfáty, pre ktoré existuje trh v rámci Únie, 3. spracovanie niektorých fosfátov z produkcie Západnej Sahary v Maroku (alebo v akejkoľvek inej krajine, s ktorou Európska únia uzavrela preferenčnú dohodu) by bolo postačujúce na to, aby tieto výrobky získali marocký preferenčný pôvod, takže čerpanie preferencií na tieto spracované výrobky nezávisí od pôvodu nerastnej suroviny.

Zároveň sa zdá, že poskytnutie preferencií na výrobky s pôvodom v Západnej Sahare by mohlo mať vplyv na ďalší rozvoj produkcie niektorých fosfátov. Pokiaľ by totiž vývozu týchto fosfátov nebolo priznané preferenčné zaobchádzanie, boli by ohrozené rozsiahle ohlásené investície (viac ako 2 miliardy USD) do produkcie výrobkov získaných z fosfátov (najmä kyseliny fosforečnej a hnojív) v Západnej Sahare. Tieto investície by pri neexistencii preferencií boli potom atraktívnejšie v iných lokalitách ako v Západnej Sahare (napríklad v Maroku), kde by preferencie získali. Prerušenie investícií v Západnej Sahare by malo vplyv na výrobnú kapacitu, rozmanitosť výrobkov, a tým aj na zamestnanosť v odvetví fosfátov v tomto regióne.

Vo všeobecnosti by udelenie colných preferencií malo teda mať veľký vplyv na hospodársky rozvoj územia. Aby sa však zabezpečilo monitorovanie týchto účinkov, je v dohode výslovne stanovený vhodný rámec a postup, ktorý by stranám umožnil na základe pravidelnej výmeny informácií zhodnotiť vplyvy dohody počas jej vykonávania.

Napriek ťažkostiam spojeným so získavaním vždy presných údajov možno z tejto štúdie vyvodiť záver, že v Západnej Sahare jestvujú hospodárske a výrobné činnosti, pre ktoré by bolo mimoriadne prospešné, keby mohli využívať rovnaké colné preferencie, ako boli poskytnuté Marockému kráľovstvu. Na niektoré výrobky sa takéto preferencie vzťahovali fakticky až do 21. decembra 2016, čo umožnilo rozvoj hospodárskej činnosti a tvorbu pracovných miest v Západnej Sahare: ide najmä o odvetvie výrobkov rybného hospodárstva a niektorých poľnohospodárskych výrobkov. Rozšírením colných preferencií Únie na tieto výrobky by bolo možné zabezpečiť pokračovanie v ich vývoze.

Potrebná diverzifikácia hospodárskeho potenciálu Západnej Sahary si vyžaduje podporu zahraničných investícií, ktorých predpokladom je zvýšenie právnej istoty, čiže i vyjasnenie colných podmienok uplatniteľných na súčasný a budúci vývoz zo Západnej Sahary do Únie. Rozšírenie uplatňovania colných preferencií na výrobky zo Západnej Sahary môže vytvárať bezpečnejšie investičné podmienky a vzhľadom na nevyužitý hospodársky potenciál územia a aktuálnu nízku mieru priamych zahraničných investícií aj podporiť jej rýchly a výrazný rozvoj priaznivý pre miestnu zamestnanosť.

Neudelenie colných preferencií by naopak výrazne ohrozilo vývoz zo Západnej Sahary, najmä vývoz výrobkov rybného hospodárstva a poľnohospodárskych výrobkov, a preto je pravdepodobné, že už aj tak dosť obmedzená výroba by mohla ešte klesnúť, čo by znamenalo ďalšiu nevýhodu pre rozvoj tohto územia. Pokiaľ by totiž nedošlo k rozšíreniu preferencií na výrobky zo Západnej Sahary, tieto výrobky by podliehali clám platným v Únii v režime doložky najvyšších výhod a nemali by tak privilegovaný prístup na trh Únie. Vývoz priemyselného tovaru (fosfátov) by to síce ovplyvnilo len vo veľmi obmedzenej miere, no malo by to veľmi negatívny vplyv na vývoz výrobkov rybného hospodárstva a poľnohospodárskych výrobkov do Únie.

Všeobecnejšie by udelenie colných preferencií malo stimulovať prílev investícií do spomínaných odvetví, a tým významne ovplyvniť rozvoj hospodárstva Západnej Sahary. Týka sa to napríklad niektorých fosfátov (konkrétne kyseliny fosforečnej a hnojív), pričom tu sú už plánované investície, poľnohospodárstva, kde sú už tiež rozvojové projekty, a takisto rybného hospodárstva. Naopak, neudelenie colných preferencií by mohlo ohroziť investície, rozvoj, diverzifikáciu hospodárskych aktivít, ako i zamestnanosť.