EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 10. 2016 COM(2016) 590 final 2016/0288(COD) NOTE

This language version reflects the corrections done to the original EN version transmitted under COM(2016) 590 final of 14.9.2016 and retransmitted (with corrections) under COM(2016) 590 final/2 of 12.10.2016

Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronickej komunikácie (Prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) {SWD(2016) 303 final/2}

{SWD(2016) 304 final}

{SWD(2016) 305 final}

{SWD(2016) 313 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Od poslednej revízie regulačného rámca pre elektronické komunikácie v roku 2009 odvetvie prešlo výrazným vývojom a jeho úloha ako motora rastu digitálnej ekonomiky značne narástla. Trhové štruktúry sa rozvinuli, monopolná trhová sila je čím ďalej obmedzenejšia a zároveň sa pripojenie stalo široko rozšíreným znakom ekonomického života. Spotrebitelia a podniky sa namiesto telefónnych a iných tradičných komunikačných služieb čoraz viac spoliehajú na údaje a služby prístupu k internetu. Tento vývoj priniesol predtým neznáme druhy účastníkov trhu, ktorí konkurujú tradičným telekomunikačným operátorom (t.j. tzv. over-the-top subjekty (OTT): poskytovatelia služieb ponúkajúci širokú škálu aplikácií a služieb vrátane komunikačných služieb cez internet). Zároveň sa tiež zvýšil dopyt po kvalitnom pevnom a bezdrôtovom pripojení s nárastom počtu a popularity online obsahových služieb, ako sú cloud computing, internet vecí a komunikácie typu stroj-stroj (M2M) atď. Elektronické komunikačné siete taktiež prešli vývojom. Medzi hlavné zmeny patrí: i) prebiehajúci prechod k infraštruktúre založenej výlučne na IP, (ii) možnosti vyplývajúce z nových a posilnených základných sieťových infraštruktúr, ktoré podporujú prakticky neobmedzenú prenosovú kapacitu sietí z optických vlákien, (iii) konvergencia pevných a mobilných sietí smerujúca k ponuke hladko fungujúcich služieb pre koncových používateľov bez ohľadu na miesto alebo používané zariadenie a (iv) vývoj inovačných technických koncepcií riadenia siete, najmä softvérovo definovaných sietí a virtualizácia sieťovej funkcie (NFV). Toto používanie a operačné zmeny vystavujú súčasné pravidlá novým výzvam, ktoré pravdepodobne zvýšia význam v strednodobom a dlhodobom horizonte, a preto musia byť zahrnuté do preskúmania regulačného rámca pre elektronické komunikácie. Toto preskúmanie treba vnímať z perspektívy digitálneho jednotného trhu (DSM) pre Európu. V rámci stratégie pre digitálny jednotný trh sa uznala dôležitosť zmien paradigmy, ktorými digitálne odvetvie prechádza a uviedlo sa, že jednotlivci a podniky by mali mať bezproblémový prístup k činnostiam online a bezproblémovo ich vykonávať podľa pravidiel spravodlivej hospodárskej súťaže. Okrem toho, sa v nej uviedlo, že „Komisia v roku 2016 predloží návrhy na ambiciózne prepracovanie regulačného rámca v oblasti telekomunikácií, ktoré sa zamerajú na i) súrodý prístup jednotného trhu k politike a riadeniu frekvenčného spektra, ii) zabezpečenie podmienok pre skutočný jednotný trh odstránením rozdrobenosti regulácie, aby sa dosiahli úspory z rozsahu pre efektívnych prevádzkovateľov sietí a poskytovateľov služieb a účinná ochrana spotrebiteľov, iii) zabezpečenie rovnakých podmienok pre všetkých účastníkov na trhu a jednotné uplatňovanie pravidiel, iv) stimulovanie investícií do vysokorýchlostných širokopásmových sietí (vrátane preskúmania smernice o univerzálnej službe) a v) efektívnejší regulačný inštitucionálny rámec.“ Podľa tohto záväzku a v súlade s požiadavkami lepšej právnej regulácie Komisia vykonala hodnotenie ex post. V rámci neho sa hodnotila účinnosť, efektívnosť, relevantnosť, zosúladenie a prínos regulačného rámca Únie pre EÚ a poukázalo sa na oblasti, v ktorých je priestor na zjednodušenie bez toho, aby boli ohrozené ciele rámca. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Keďže služby pripojenia poskytované cez elektronické komunikačné siete sú základom pre digitálne produkty a služby, tento návrh predstavuje vysoký stupeň synergie s ostatnými iniciatívami zahrnutými v stratégii pre digitálny jednotný trh. Návrh takisto dopĺňa existujúcu odvetvovú reguláciu. Konkrétne je návrh plne v súlade so smernicou 2014/61/EÚ (smernica o znižovaní nákladov na širokopásmové pripojenie), spolu s ktorou poskytuje komplexný súbor pravidiel uľahčujúci zavádzanie širokopásmových infraštruktúr. Spolu s nedávno prijatým nariadením (EÚ) č. 2015/2120, ktorým sa zabezpečuje otvorený internet a zrušenie roamingových príplatkov, súčasný návrh zaručuje vysokú úroveň ochrany koncových používateľov v iných oblastiach, ktoré si vyžadujú pravidlá pre jednotlivé odvetvia. Navrhované pravidlá týkajúce sa riadenia spektra vychádzajú zo súčasných nástrojov v tejto oblasti, najmä rozhodnutia o rádiovom frekvenčnom spektre č. 676/2002/ES, rozhodnutia o skupine pre politiku rádiového frekvenčného spektra 2002/622/ES a rozhodnutia 243/2012/EÚ, ktorým sa zriaďuje viacročný program politiky rádiového frekvenčného spektra (RSPP). Napokon takisto pripravuje pôdu pre revíziu smernice 2002/58/ES o súkromí a elektronických komunikáciách, ktorá bola oznámená ako súčasť stratégie digitálneho jednotného trhu. •Súlad s ostatnými politikami Únie Hoci sa tento návrh zaoberá regulačnými otázkami vyplývajúcimi z osobitosti odvetvia elektronických komunikácií ako sieťového odvetvia, nadväzuje na existujúce právne predpisy EÚ vo viacerých oblastiach a dopĺňa ich. V oblasti regulácie trhu návrhy naďalej vychádzajú zo zásad práva hospodárskej súťaže EÚ, podobne ako existujúci regulačný rámec. Ďalej sa v nich stanovujú opatrenia, ako napríklad mapovanie zavádzania sietí, ktoré tiež poskytujú užitočné informácie na účely štátnej pomoci, a tým sa podporuje súdržnosť obidvoch politík. V prípade ochrany koncového používateľa navrhované pravidlá dopĺňajú horizontálne právne predpisy na ochranu spotrebiteľa prostredníctvom riešenia osobitostí odvetvia na jednej strane a zároveň zjednodušujú súčasné pravidlá pre jednotlivé odvetvia v oblastiach, kde sa situácia od posledného preskúmania v roku 2009 zmenila. Takto sa návrhom zabráni prekrývaniu v oblastiach, kde môžu horizontálne pravidlá samotné zabezpečiť primeranú úroveň ochrany koncových používateľov. Politika súdržnosti a európske štrukturálne a investičné fondy sú dôležitým nástrojom na odstránenie nedostatkov pripojenia v oblastiach, v ktorých nefunguje trh, a mali by sa udeľovať takým spôsobom, ktorý umožňuje, aby sa zdroje maximalizovali. Návrh prispieva k dosiahnutiu tohto cieľa poskytnutím vhodných podmienok pre súkromné investície, aby sa verejné zdroje mohli nasmerovať tam, kde sú najviac potrebné. Návrh zachováva súčasnú komplementárnosť medzi elektronickými komunikáciami a politikou audiovizuálnych mediálnych služieb tým, že bude naďalej zabezpečovať, aby rámec stále nemal vplyv na opatrenia prijaté na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni, v súlade s právom EÚ, s cieľom dosiahnuť ciele všeobecného záujmu, najmä vo vzťahu k regulácii obsahu a audiovizuálnej politike. Oddelenie regulácie prenosu vysielacieho signálu a regulácie obsahu nemá vplyv na zohľadnenie ich vzájomného prepojenia najmä s cieľom zabezpečenia plurality médií, kultúrnej rozmanitosti a ochrany spotrebiteľa. •Súlad s medzinárodnými právnymi záväzkami Návrh je v súlade s platným medzinárodným právom, vrátane záväzkov GATS a prílohy týkajúcej sa telekomunikácií k dohode GATS a referenčného dokumentu GATS. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh je založený na článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže sa zameriava na dosiahnutie vnútorného trhu s elektronickými komunikáciami a zabezpečenie jeho fungovania.

•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Keďže návrh predstavuje revíziu existujúceho rámca, analýza subsidiarity uvedená ďalej sa sústredí na: nový cieľ všadeprítomného a neobmedzeného pripojenia, harmonizáciu právomocí národných regulačných orgánov (NRA), harmonizáciu otázok týkajúcich sa frekvenčného spektra a revidovaných pravidiel o službách. Všadeprítomné a neobmedzené pripojenie Bez všadeprítomného pripojenia s veľmi vysokou kapacitou nemôže jednotný trh využiť značnú časť svojho ľudského kapitálu. To narúša nielen územnú súdržnosť, ale aj schopnosť podnikov efektívne produkovať a poskytovať inovačné a konkurencieschopné služby. Pripojenie môže zohrávať dôležitú socioekonomickú úlohu pri predchádzaní izolácii a vyľudňovaniu a pri prepájaní okrajových regiónov s centrálnymi regiónmi EÚ. Situácia členských štátov, čo sa týka pripojenia, sa dosť výrazne líši. Existujú veľmi významné rozdiely, ktoré nie je možné vysvetliť iba rozdielnym terénom, obyvateľstvom, HDP alebo kúpnou silou, ale sú výsledkom rozdielnych politických rozhodnutí vykonaných v súčasnosti a v minulosti. Absencia opatrenia na úrovni EÚ, ktorého cieľom je dosiahnuť všadeprítomné a neobmedzené pripojenie ako samostatný cieľ rámca, by viedla len k udržaniu tejto situácie s negatívnymi účinkami na jednotný trh a záujmy spotrebiteľov. Harmonizácia právomocí národných regulačných orgánov Inštitucionálna štruktúra umožňuje vnútroštátnym regulačným orgánom a členským štátom vysoký stupeň flexibility, čo umožňuje prispôsobiť nariadenie tomu, aby sa splnili konkrétne vnútroštátne alebo miestne podmienky. Tento systém však prináša výrazné nedostatky v oblastiach, kde je konzistentnosť nevyhnutná alebo by lepšie slúžila spoločným európskym záujmom. Niektoré oblasti nariadenia vyžadujú koordinovanejší či harmonizovaný prístup na úrovni EÚ. To sa dá dosiahnuť okrem iného zabezpečením, aby boli právomoci národných regulačných orgánov, ktoré sa zúčastňujú na činnosti Orgánu európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) ako hlavné piliere inštitucionálnej štruktúry, harmonizované. Harmonizácia úloh národných regulačných orgánov by nemala viesť k obmedzeniu ich politickej nezávislosti, ale naopak k rozšíreniu ochrany proti pokynom na všetky nové oblasti pôsobnosti. Harmonizácia otázok súvisiacich s frekvenčným spektrom Frekvenčné spektrum a ďalšie zdroje, ako sú čísla a do určitej miery pozemky, je vzácny zdroj, ktorý patrí členským štátom, a ktorého riadenie a prideľovanie musí zohľadňovať národné špecifiká a potreby. Zároveň existuje potreba zosúladenia a konzistentnej regulácie na úrovni EÚ, pokiaľ ide o vstup na trh s cieľom odstrániť prekážky, ktoré sa objavujú v dôsledku neprimeraných rozdielnych podmienok pre prideľovanie individuálnych práv na využívanie frekvenčného spektra, čísel alebo pozemkov. Jednotné pravidlá na úrovni EÚ sú potrebné na to, aby i) umožnili poskytovateľom rozšíriť svoje služby do iných členských štátov; ii) sa vytvoril dostatočný efekt trhovej škály, umožňujúci predbiehajúcim členským štátom využívať ju; iii) sa občanom a podnikom EÚ poskytol včasný prístup k najmodernejším bezdrôtovým kapacitám a službám, aby profitovali z digitálneho prostredia, inovačných služieb a aplikácií a boli schopné sa komerčne vyvíjať a podporovať výhody digitálnej ekonomiky, ktorá sa neustále vyvíja smerom k „mobilnej“ ekonomike, kde politika frekvenčného spektra zohráva dôležitú úlohu; iv) sa umožnilo krajinám, ktoré zaostávajú, držať krok a zúčastňovať sa na digitálnom jednotnom trhu, s umožnilo tým aj pokročilejším členským štátom, aby naďalej zvyšovali občianske a obchodné výmeny v rámci svojich hraníc; a v) zaobchádzať so všetkými používateľmi frekvenčného spektra jednotným spôsobom v celej Únii. Napokon, aby EÚ mohla byť svetovým lídrom v oblasti nových a rozšírených služieb, ako napr. 5G, výrobcovia zariadení a poskytovatelia komunikačných služieb potrebujú dostatočný rozsah. To znamená nielen technickú harmonizáciu, ale predovšetkým všeobecne zosúladený rozvoj vnútorného trhu, aby služby a zariadenia profitovali zo stabilných a harmonizovaných pravidiel. Služby V oblasti služieb posilní hospodárska súťaž medzi miestnymi poskytovateľmi elektronických komunikačných služieb, ktorí spájajú prístup k sieti so službami, a globálnymi poskytovateľmi služieb over-the-top sietí právo EÚ konať s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých. Je tiež potrebné prijať na úrovni EÚ opatrenia s cieľom znížiť roztrieštenosť pravidiel ochrany koncových používateľov, ktorá pre cezhraničných poskytovateľov služieb zvyšuje administratívne náklady a brzdí rozvoj inovačných služieb, čo má za následok rozdielnu a suboptimálnu úroveň ochrany spotrebiteľa v rámci Únie. •Proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou proporcionality stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii, pretože neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedených cieľov. Návrh prináša cielené úpravy súčasného rámca s cieľom reagovať na trhové a technologické zmeny, a najmä na to, že je na úrovni Únie nutné riešiť potrebu dostupnosti a rozsiahle zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou ako základu pre plne funkčný digitálny jednotný trh. Čo sa týka regulácie prístupu, národné regulačné orgány sú aj naďalej kompetentné zabezpečiť, aby sa zlyhania trhu riešili vhodnými nápravnými opatreniami a že regulácia prispieva k spoločným politickým cieľom. Navrhované pravidlá poskytujú regulátorom dodatočné nástroje na riešenie súčasnej výzvy týkajúcej sa pripojenia, ale spôsob, akým sa majú použiť závisí od vnútroštátnych okolností, ktoré majú posúdiť národné regulačné orgány. Dôvody cieleného posilnenia regulačného dohľadu, najmä prostredníctvom posilnenej úlohy BEREC sú opodstatnené z dôvodu nedostatočnej jednotnosti pri vykonávaní regulácie, ktorá má kľúčový význam pri podpore vnútorného trhu. Aj frekvenčné spektrum patrí do spoločnej právomoci Komisie a členských štátov. Navrhované pravidlá poskytujú všeobecný rámec pre súdržné riadenie spektra v celej EÚ, pričom členské štáty majú potrebné právomoci na vykonávanie a uplatňovanie pravidiel zodpovedajúcich vnútroštátnym okolnostiam. Vzhľadom na významný cezhraničný vplyv riadenia frekvenčného spektra a jeho širší vplyv na pripojenie na vnútornom trhu sú určité koordinačné postupy na úrovni Únie potrebné. Pravidlami ochrany koncových používateľov sa zavádza úplná harmonizácia s cielenými výnimkami (napr. pokiaľ ide o maximálnu dĺžku trvania zmluvy), ale harmonizácia je obmedzená na oblasti, na ktoré sa vzťahuje tento návrh. Okrem toho výber právnej formy smernice ponechá členským štátom určitú voľnosť prispôsobiť vykonávanie svojmu vnútroštátnemu právu. •Výber nástroja Návrh európskeho kódexu elektronickej komunikácie pozostáva z horizontálneho prepracovania štyroch existujúcich smerníc (rámcovej smernice, smernice o povolení, prístupovej smernice a smernice o univerzálnej službe) a ich zlúčenia do jedinej smernice. Každá zo smerníc obsahuje opatrenia vzťahujúce sa na elektronické komunikačné siete a poskytovateľov elektronických komunikačných služieb. Revízia ponúka príležitosť zjednodušiť súčasnú štruktúru, s cieľom posilniť jej súdržnosť a prístupnosť v súlade s cieľom regulačnej vhodnosti. Ponúka tiež možnosť prispôsobiť štruktúru novej trhovej realite, kde už nie je viac poskytovanie komunikačných služieb viazané na poskytovanie siete. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

Celkovo z pracovného dokumentu útvarov Komisie pripojeného k návrhu a posudzujúceho regulačnú vhodnosť súčasných pravidiel vyplýva, že regulačný rámec pre elektronickú komunikáciu všeobecne splnil svoj všeobecný cieľ zabezpečiť konkurencieschopné odvetvie, ktoré koncovým používateľom poskytuje značné výhody. Napriek tomu, že jeho hlavné špecifické ciele – podpora hospodárskej súťaže, rozvoj vnútorného trhu a podpora záujmov koncových používateľov – sú naďalej relevantné, zdá sa, že preskúmanie regulačného rámca, je potrebné s cieľom reagovať na rastúcu potrebu zvýšenej pripojiteľnosti digitálneho jednotného trhu a zjednodušenia ustanovenia s prihliadnutím na vývoj, čo sa týka trhu a technológií. Konkrétnejšie, pokiaľ ide o osobitné kritériá hodnotenia, uvedené zistenia možno zhrnúť takto: Relevantnosť – vo všeobecnosti z hodnotenia vyplynulo, že osobitné ciele rámca – podpora hospodárskej súťaže, realizácia jednotného trhu a ochrana záujmov spotrebiteľov – sú naďalej vysoko aktuálne, pričom zvýšený význam sa kladie na cieľ jednotného trhu. Účinná a udržateľná hospodárska súťaž stimuluje efektívne investície a je hnacím motorom rozvoja vnútorného trhu. V konečnom dôsledku slúži záujmom koncových používateľov, a to podnecovaním inovácie a poskytovaním maximálnych výhod z hľadiska voľby, ceny a kvality. Zároveň sa pripojiteľnosť stala základnou hnacou silou digitálnej spoločnosti a ekonomiky, podporená technologickými zmenami a meniacim sa správaním spotrebiteľov a trhovými požiadavkami, je preto kľúčová pre politický záväzok Junckerovej Komisie realizovať digitálny jednotného trh. Preto je potrebné zvážiť úpravu súčasných cieľov politiky a regulačných nástrojov, aby sa ďalej podporilo zavádzanie infraštruktúry a široké využívanie príslušných služieb pripojiteľnosti v súlade s budúcimi potrebami. Väčšina regulačných oblastí je naďalej relevantná tak, ako v roku 2009, ak nie viac – najmä riadenie frekvenčného spektra, vzhľadom na význam frekvenčného spektra ako veľmi dôležitého, ale obmedzeného vstupu pre zavedenie súčasných a budúcich generácií mobilných a pevných bezdrôtových sietí spolu s reguláciou prístupu ako prostriedku riešenia pretrvávajúcich prekážok vstupu do sietí. Napríklad, aj keď relevantnosť určitých špecifických súčastí pravidiel univerzálnej služby je na základe vývoja trhu spochybňovaná, koncepcia bezpečnostnej siete zabezpečujúca, aby všetci občania boli súčasťou plne rozvinutej digitálnej spoločnosti, nadobúda v rámci digitálneho jednotného trhu ešte väčší význam. Podobne, hoci osobitné ustanovenia v rámci cieľa ochrany koncových používateľov možno budú musieť byť upravené z dôvodu technologických, trhových alebo legislatívnych zmien, základné potreby ochrany koncových používateľov, na ktoré ustanovenia reagujú, sú stále relevantné a ich osobitné ciele sú aj naďalej ústredným prvkom. Účinnosť – všeobecne sa uznáva, že regulačný rámec bol účinný pri zabezpečovaní konkurencieschopného odvetvia ako celku. To na druhej strane prinieslo koncovým používateľom značné výhody, ako sú široko dostupné (základné) širokopásmové pripojenie, významný pokles cien a väčší výber. Najmä prístup a regulácia frekvenčného spektra, ale aj ustanovenia týkajúce sa vstupu na trh, prispeli k vyššej úrovni hospodárskej súťaže. Napriek tomu regulácia prístupu zabezpečila hospodársku súťaž viac na úrovni služieb než na úrovni siete, a aj keď sa investície do sietí s veľmi vysokou kapacitou zvýšili, nerealizovali sa vo všetkých členských štátoch tempom plánovaným vo verejných politických programoch a zodpovedajúcich očakávaným budúcim potrebám. Čo je však dôležité, aj keď je uvoľnenie značného rozsahu spektra pre bezdrôtové širokopásmové pripojenie významným úspechom, pokrok v oblasti riadenia frekvenčného spektra nenapĺňal očakávania posledného preskúmania, výsledkom čoho je roztrieštené a oneskorené zavádzanie a využívanie siete 4G. Úsilie o dosiahnutie cieľa jednotného trhu prinieslo pomerne skromné výsledky. Jednotnosť regulácie sa dosiahla len v obmedzenom rozsahu, čo ovplyvňuje prevádzku cezhraničných poskytovateľov a pre všetkých operátorov a ich investorov znižuje predvídateľnosť. Súčasný rámec harmonizuje len veľmi málo kompetencií pridelených národným regulačným orgánom zodpovedným za reguláciu trhu ex ante a umožňuje členským štátom udeliť v danom rámci úlohy iným orgánom, ktoré nespĺňajú tie isté požiadavky nezávislosti. Výsledkom je situácia, v ktorej, okrem regulácie trhu ex ante, neexistujú žiadne iné právomoci pre všetkých 28 národných regulačných orgánov, ktoré sú členmi BEREC. Ešte dôležitejšie však je, že spolupráca a dostupné nástroje jednotnosti vedú k situácii, kedy sa najlepšie regulačné riešenia nie vždy dodržiavajú, čo má vplyv na výsledky súvisiace s koncovými používateľmi. Kontroly jednotnosti na úrovni EÚ prostredníctvom súčasnej riadiacej štruktúry prispievajú k predvídateľnosti regulácie prístupu v celej EÚ; ich vplyv je však, pokiaľ ide o návrhy regulačných nápravných opatrení, výrazne obmedzený. Podobne, nejednotnosť v riadení frekvenčného spektra a absencia inštitucionálnej štruktúry pre koordináciu prideľovania frekvenčného spektra má negatívne dôsledky pre koncových používateľov, ako napríklad oneskorené zavedenie 4G na väčšine územia EÚ. Úspechy v rámci ochrany koncových používateľov a pri zabezpečovaní záchrannej siete (univerzálna služba) sú významné, hoci pokrok v spokojnosti spotrebiteľov je relatívne pomalý. Zároveň je jasné, že nie všetky odvetvové ustanovenia ochrany koncových používateľov stále slúžia svojmu účelu v kontexte technologického, trhového a širšieho legislatívneho vývoja. Efektívnosť – hoci presný výpočet nákladov nebol možný, hodnotenie ukázalo, že prínosy rámca – pre väčšinu operátorov, koncových používateľov a spoločnosti ako celok – výrazne prevyšujú náklady vyplývajúce z jeho vykonávania. Hoci určitá miera zložitosti by mohla byť potrebná s cieľom zabezpečiť dobre prispôsobený zásah (napr. primeraná regulácia prístupu), bolo stanovených niekoľko oblastí, v ktorých by bolo možné znížiť administratívne zaťaženie bez toho, aby bola ohrozená – v niektorých prípadoch dokonca zlepšená - účinnosť ustanovení. Príkladmi sú dlhšie cykly regulácie trhu ex ante, zjednodušené postupy pri ukladaní nápravných opatrení na trhoch ukončenia volania, zjednodušenie niektorých prekrývajúcich sa ustanovení v oblasti ochrany spotrebiteľa. Pridaná hodnota EÚ – regulačný rámec mal zásadný význam pri zabezpečení hospodárskej súťaže na jednotnom trhu, čo by v takom rozsahu nebolo možné alebo pravdepodobné na vnútroštátnej úrovni. Zvýšil úroveň vnútroštátnych regulačných postupov v tomto odvetví podporou – s rôznou mierou úspechu v oblastiach osobitnej regulácie – „najlepších modelov vo svojej triede“ v celej Európskej únii. EÚ takisto prispela ku komplexnejšej, ak nie homogénnej, ochrane koncového používateľa, než by to bolo v opačnom prípade. Súdržnosť – celkovo sa rôzne nástroje tvoriace regulačný rámec pre elektronické komunikácie navzájom posilňujú pri dosahovaní svojich cieľov. Dve otázky si však zaslúžia osobitnú pozornosť v procese preskúmania: súlad medzi i) reguláciou, ktorej cieľom je stimulovať konkurencieschopné zavádzanie sietí a ii) financovaním z prostriedkov EÚ a pravidlami štátnej pomoci v tomto odvetví, ako aj potenciálne prekrývanie určitých odvetvových ustanovení a horizontálnych právnych predpisov na ochranu spotrebiteľských záujmov. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Špecializovaná 12-týždňová otvorená verejná konzultácia sa začala 11. septembra 2015 a zhromaždila vstupy pre proces hodnotenia s cieľom posúdiť súčasné pravidlá a získať stanoviská k možným úpravám rámca na základe vývoja na trhového a technologického vývoja. Plán obsahoval všeobecné hodnotenie súčasného rámca, ako aj podrobnejšie hodnotenie a preskúmanie týchto osobitných prvkov rámca: i) regulácie prístupu k sieti, ii) riadenia frekvenčného spektra a bezdrôtového pripojenia, iii) odvetvovej regulácie elektronických komunikačných služieb, iv) pravidiel univerzálnej služby a v) inštitucionálnej štruktúry a riadenia. Konzultácia bola rozsiahla a podrobná a získala rozsiahle vstupy od spotrebiteľov, poskytovateľov elektronických komunikačných sietí a služieb, vnútroštátnych a európskych združení operátorov, organizácií občianskej spoločnosti, vysielateľov, poskytovateľov technológií, poskytovateľov internetu a online služieb, podnikov využívajúcich pripojiteľnosť a aktérov širšej digitálnej ekonomiky, vnútroštátnych orgánov na všetkých úrovniach, národných regulačných orgánov a iných zainteresovaných strán. Získané vstupy obsahujú vstupy od zainteresovaných strán, ktoré sú ovplyvnené danou politikou, vstupy od tých, ktoré ju musia vykonávať a tých s uvedeným záujmom o politiku. Konzultácia priniesla 244 online odpovedí od zainteresovaných strán vo všetkých členských štátoch, ako aj z krajín mimo Únie. Táto konzultácia bola doplnená verejným vypočutím 11. novembra 2015, v polovici trvania verejnej konzultácie. Okrem verejnej konzultácie poskytol BEREC vstup pre hodnotenie a preskúmanie procesu a zverejnil svoje stanovisko v decembri 2015. Skupina pre politiku rádiového frekvenčného spektra (RSPG) tiež poskytla svoje stanovisko týkajúce sa digitálneho jednotného trhu a preskúmania rámca. Z konzultačného procesu vyplynuli tieto trendy : • Pripojiteľnosť sa všeobecne uznáva ako základná hnacia sila digitálnej spoločnosti a ekonomiky, podporená technologickými zmenami a meniacim sa spotrebiteľským a trhovým dopytom. • Dobrá pripojiteľnosť je vnímaná ako nevyhnutná podmienka na dosiahnutie digitálneho jednotného trhu. Mnohí respondenti poukázali na potrebu politických opatrení a možných úprav súčasnej politiky a regulačných nástrojov na podporu zavádzania infraštruktúry v súlade s budúcimi potrebami.

• Počet vstupov potvrdzujúcich, že súčasný regulačný rámec dostatočne nepodporuje vnútorný trh. Vládne všeobecné presvedčenie, že regulačný rámec musí byť prispôsobený súčasnej trhovej dynamike. Mnohí respondenti však uznali výsledky, ktoré priniesla liberalizáciu telekomunikačných trhov, najmä pokiaľ ide o výhody pre koncových používateľov a hospodársku súťaž vo väčšine vnútroštátnych trhov. • V prípade frekvenčného spektra sa uznal význam bezdrôtovej pripojiteľnosti a bezdrôtového širokopásmového pripojenia. Vo všeobecnosti odvetvie podporuje koordinovanejší prístup a navrhuje väčšiu istotu pre investície a možnosti rozvoja nových bezdrôtových a mobilných komunikácií vrátane 5G v celej EÚ. Flexibilnejší prístup a využívanie frekvenčného spektra boli označené za čoraz dôležitejšie. • Orgány členských štátov všeobecne zdôrazňujú úspechy v oblasti technickej harmonizácie a nutnosť, aby ďalšia koordinácia bola dobrovoľná a typu zdola nahor; niektoré z nich vyžadujú lepšiu rovnováhu medzi harmonizáciou a flexibilitou. Vo všeobecnosti sa uznáva dôležitosť flexibilnejšieho prístupu a využívania frekvenčného spektra v budúcnosti. • Verejné správy niekoľkých členských štátov vidia potrebu aktualizácie pravidiel v oblasti telekomunikácií z dôvodov, ako napr. potreba podporovať investície do infraštruktúry ďalšej generácie či potreba reagovať na technologické a trhové zmeny. Objavujú sa tiež požiadavky na väčšiu flexibilitu a zjednodušenie týchto pravidiel. • Zatiaľ čo tradičné telekomunikačné spoločnosti sa domnievajú, že krátkodobé hospodárske zisky sa uprednostnili pred dlhodobými investíciami a inováciami, alternatívni operátori, BEREC a spotrebiteľské organizácie sa domnievajú, že tento rámec do veľkej miery splnil svoje súčasné ciele. • Zákazníci telekomunikácií vo všeobecnosti podporujú súčasnú reguláciu prístupu, zatiaľ čo niektorí sa domnievajú, že dôraz by sa mal klásť na hospodársku súťaž v oblasti služieb než na základnú infraštruktúru a spoločné využívanie infraštruktúry. • Prevažná väčšina respondentov sa domnieva, že preskúmanie by malo byť príležitosťou na úplné prehodnotenie univerzálnej služby. Verejné správy členských štátov vidia potrebu zachovať univerzálnu službu, s flexibilitou na úrovni členských štátov, pokiaľ ide o financovanie a uplatňovanie na širokopásmové pripojenie. BEREC podporuje zachovanie súčasnej škály nástrojov povinnosti univerzálnej služby. • Zatiaľ čo verejné správy viacerých členských štátov, regulačné a spotrebiteľské organizácie stále vidia potrebu odvetvovej ochrany koncového používateľa založenej na minimálnej harmonizácii na vysokej úrovni, odvetvie telekomunikácií vyžaduje väčší dôraz na horizontálne právne predpisy a úplnú harmonizáciu, najmä v oblasti služieb. Vo všeobecnosti odvetvie telekomunikácii, ale aj niektoré verejné správy tvrdia, že rovnaké pravidlá by sa mali uplatňovať na podobné služby, pričom iné verejné správy, tzv. „over-the-top“ aktéri, dodávatelia softvéru a vybavenia, kábloví operátori a niektorí vysielatelia zastávajú názor, že pojem elektronických komunikačných služieb tak, ako je v súčasnosti definovaný, sa ukázal ako spoľahlivý. • Zatiaľ čo sa pokračujúca úloha národných regulačných orgánov a orgánov riadenia frekvenčného spektra všeobecne uznáva, veľká skupina respondentov poukazuje na to, že inštitucionálna štruktúra na úrovni EÚ by sa mala preskúmať, s cieľom zlepšiť právnu istotu a zodpovednosť. V rámci procesu hodnotenia Komisia takisto uzavrela niekoľko zmlúv na vykonanie štúdií. Súčasťou týchto štúdií boli verejné semináre, ktoré umožnili zainteresovaným stranám vyjadriť sa k prebiehajúcemu hodnoteniu a poskytnúť k nemu spätnú väzbu: dňa 6. apríla 2016 sa konal verejný seminár s cieľom validovať predbežné zistenia štúdie SMART 2015/002 realizovanej WIK, IDATE a Deloitte, pokiaľ ide o „regulačné, najmä čo sa týka prístupu, režimy pre modely investovania do sietí v Európe“, a dňa 2. mája 2016 sa konal verejný seminár s cieľom validovať predbežné zistenia štúdie SMART 2015/003 realizovanej WIK, CRIDS a Cullen o „zásadných otázkach týkajúcich sa preskúmania v oblastiach vstupu na trh, riadenia obmedzených zdrojov a všeobecných otázok súvisiacich s koncovými používateľmi“. •Získavanie a využívanie expertízy Komisia vychádzala z tohto externého odborného poradenstva: Politické odporúčania od iných inštitúcií EÚ, najmä Európskeho parlamentu a Európskej rady. Tri špecializované štúdie: „Podpora pri príprave posúdenia vplyvu k preskúmaniu regulačného rámca elektronických komunikácií“ (SMART 2015/0005), „Regulačné, najmä čo sa týka prístupu, režimy pre modely investovania do sietí v Európe“ (SMART 2015/0002), „Zásadné otázky týkajúce sa preskúmania v oblastiach vstupu na trh, riadenia obmedzených zdrojov a všeobecných otázok súvisiacich s koncovými používateľmi“ (SMART 2015/0003). Okrem toho k procesu preskúmania poskytlo vstupy viacero ďalších štúdií. Tieto štúdie sú uvedené v oddiele 6.1.4 o posúdení vplyvu.

Skupina odborníkov na vysokej úrovni zriadená v rámci štúdie SMART 2015/0005. •Posúdenia vplyvu Súhrnný prehľad posúdenia vplyvu a kladné stanovisko Výboru pre kontrolu regulácie možno nájsť na webovej stránke Komisie: http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2016_en.htm . Ako sa uvádza v posúdení vplyvu, preskúmalo sa niekoľko možností a ponechali sa tieto možnosti: Regulácia prístupu NGA+ zameranie regulácie na vysokokvalitnú pripojiteľnosť V rámci tejto možnosti sa uvažuje o tom, že pokým kľúčové zásady rámca zostávajú v platnosti, sú potrebné značné úpravy týkajúce sa poskytovania potrebných stimulov pre etablované subjekty a konkurentov s cieľom zabezpečiť ekonomicky životaschopné investície alebo spoluinvestície do budúcich sietí, ktoré sú v zásade schopné zabezpečiť pripojiteľnosť s veľmi vysokou kapacitou pre každého občana a podnik v Európe. Frekvenčné spektrum Záväzné a vymáhateľné pravidlá na zlepšenie koordinácie riadenia frekvenčného spektra v EÚ s väčším zameraním na prispôsobenie pravidiel frekvenčného spektra budúcim výzvam 5G Cieľom je prispôsobiť rámec vývoju z hľadiska všadeprítomnej pripojiteľnosti a zavedenia 5G a zabezpečiť lepší súlad so zreteľom na opatrenia členských štátov, najmä tie, ktoré ovplyvňujú konkurenčné trhové podmienky a ekonomickú reguláciu. Dosiahnuť sa to má prostredníctvom lepšej úpravy rámca, právne vynútiteľnými nástrojmi a mechanizmom partnerského preskúmania, ktoré umožnia Komisii, BEREC a národným regulačným orgánom preskúmať prvky plánovaných vnútroštátnych postupov prideľovania v jednotlivých členských štátoch, ktoré majú väčší vplyv na vývoj na trhu a obchodný vývoj. Navyše táto možnosť bude klásť väčší dôraz na investičné prostredie pre husté siete 5G. Univerzálna služba Postupné prispôsobenie sa trendom so zameraním na cenovú dostupnosť širokopásmového pripojenia a hlasovej komunikácie Táto možnosť sa zameriava na povinnosť univerzálnej služby EÚ, čo sa týka cenovej dostupnosti vrátane poskytnutia cenovo dostupných hlasových komunikačných služieb a základného širokopásmového pripojenia v EÚ v jej rozsahu pôsobnosti, ako aj právo uzatvárať zmluvy pre spotrebiteľov, ktorí využívajú osobitné univerzálne tarify. Na úrovni EÚ by sa širokopásmové pripojenie malo definovať odkazom na funkčný prístup k internetu, definovaný na základe minimálneho zoznamu online služieb, ktoré umožňujú koncovým používateľom zúčastňovať sa na občianskej spoločnosti, ktoré musia členské štáty ďalej vymedziť na vnútroštátnej úrovni. Mala by sa zabezpečiť cenová dostupnosť týchto služieb poskytovaných v pevnom umiestnení, najmä prostredníctvom priamej podpory, ale členské štáty majú možnosť zahrnúť opatrenia týkajúce sa cenovej dostupnosti do mobilných služieb pre najzraniteľnejších koncových používateľov, v prípade, že sa nedostatok cenovej dostupnosti preukáže. Dostupnosť týchto služieb budú predovšetkým podporovať iné politické nástroje (stimuly pre súkromné investície, štátna pomoc, povinností pokrytia týkajúce sa frekvenčného spektra, atď.) a môže byť výnimočne zahrnutá na vnútroštátnej úrovni, ak sa nedostatok cenovej dostupnosti náležite preukáže. Berúc do úvahy väčšie množstvo používateľov (mimo odvetvia telekomunikácii) univerzálneho širokopásmového pripojenia, táto možnosť sa opiera o financovanie zo všeobecného rozpočtu, ako spravodlivejšieho a najmenej rušivého spôsobu financovania poskytovania univerzálnej služby. Služby Služby prístupu k internetu (IAS) a regulačné povinnosti pre elektronické komunikačné služby, ktoré sa týkajú hlavne využívania číslovacích zdrojov Táto možnosť vychádza z iných možností. Okrem regulácie IAS navrhuje uplatňovať obmedzený súbor odvetvových pravidiel určených pre interpersonálne komunikačné služby, poskytované tradičným spôsobom (hlasové telefonovanie alebo SMS), alebo cez IAS. Táto možnosť najmä určuje tie oblasti, ktoré si stále vyžadujú odvetvovú ochranu na základe svojich vlastností a navrhuje, aby sa relevantné pravidlá uplatňovali rovnako na všetkých poskytovateľov služieb, ktoré sú funkčne rovnocenné. V mnohých prípadoch to bude IAS a interpersonálne komunikačné služby využívajúce čísla („využívanie“ sa chápe ako poskytovanie čísel vlastným účastníkom služieb alebo poskytovanie služieb, ktoré umožňuje komunikáciu s účastníkmi iných poskytovateľov prostredníctvom týchto čísel). V kľúčových oblastiach, ako sú bezpečnosť a právomoc stanoviť interoperabilitu, by sa príslušné pravidlá mali uplatňovať na všetky interpersonálne komunikačné služby. Navrhuje sa, aby namiesto súčasného prístupu minimálnej harmonizácie pravidlá týkajúce sa koncového používateľa v maximálnej miere podliehali plnej harmonizácii, s cieľom znížiť zaťaženie spojené s dodržiavaním predpisov a predísť narušeniu trhových podmienok v členských štátoch. S cieľom znížiť regulačné zaťaženie sa navrhuje zrušiť regulačné povinnosti v prípadoch, keď už nie sú viac potrebné alebo sa na ne primerane vzťahujú všeobecné právne predpisy na ochranu spotrebiteľa. Jedným z hlavných príkladov je zrušenie právomoci národných regulačných orgánov priamo ukladať reguláciu maloobchodných cien. Pokiaľ ide o regulačné povinnosti vzťahujúce sa na interpersonálne komunikačné služby, väčšina z nich by bola spojená s využívaním verejných číslovacích zdrojov, čím by sa potvrdil prístup, ktorý identifikovali regulačné orgány minimálne od posledného preskúmania rámca, s ktorým ale výrazne nesúhlasili príslušní poskytovatelia služieb a v praxi sa vo veľkej miere neuplatňoval. Rozsah prístupu k tiesňovým službám sa opätovne definoval prostredníctvom koncepcie interpersonálnych komunikačných služieb s číslovaním, ale zohľadňujúc neschopnosť niektorých online služieb zabezpečiť kvalitu služieb takýchto volaní. Pravidlá, ktoré by sa uplatňovali na interpersonálne komunikačné služby s číslovaním, by sa okrem iného vzťahovali na dĺžku trvania zmluvy, transparentnosť, informácie o kvalite služieb, prenositeľnosti čísel realizovanú prijímajúcim poskytovateľom, využívanie monitorovacích nástrojov, nástroje na porovnávanie cien a kvality služieb alebo pravidlá týkajúce sa zmeny poskytovateľa v súvislosti s balíkmi, aby sa zamedzil efekt odkázanosti na určitého dodávateľa. Okrem toho v niektorých oblastiach si záujmy verejnej politiky, ako napr. bezpečnosť, vyžadujú uplatňovanie regulačných povinností na všetky interpersonálne komunikačné služby, t. j. aj na tie, ktoré sa poskytujú pomocou IAS, ale nevyužívajú číslovacie zdroje. „Prenos“ a elektronický programový sprievodca (EPG)

Zachovanie možnosti členských štátov uložiť povinnosti týkajúce sa „prenosu“ a EPG Táto možnosť by ponechala súčasné pravidlá týkajúce sa „prenosu“ a EPG v platnosti. Objasňuje však, že povinnosti prenosu môžu obsahovať údaje dopĺňajúce rádiové a televízne kanály, ktoré podporujú hybridné televízne služby a EPG. Číslovanie Prispôsobenie rámca EÚ číslovaniu s cieľom riešiť otázky hospodárskej súťaže na trhu Podľa tejto možnosti sa rámec prispôsobí tak, aby umožnil členským štátom prideľovať čísla podnikom iným ako poskytovateľom elektronických komunikačných služieb alebo sietí. Táto možnosť umožňuje extrateritoriálne používanie určitých číslovacích zdrojov v rámci EÚ, pričom sa však uplatňuje požiadavka vhodných záruk na ochranu koncových používateľov vo všetkých členských štátoch, kde sa dané čísla používajú. Riadenie Poradná úloha RSPG/BEREC s určitými normatívnymi právomocami pre BEREC a zlepšený proces preskúmania trhu a prideľovania frekvenčného spektra Táto možnosť predpokladá najmä minimálny súbor harmonizovaných právomocí národných regulačných orgánov a zosúladenie úloh národných regulačných orgánov a BEREC, ako aj značné zosúladenie štruktúry riadenia BEREC so spoločným prístupom k decentralizovaným agentúram. Okrem toho BEREC budú pridelené dodatočné úlohy, napr. právomoci prijímať záväzné rozhodnutia o identifikácii nadnárodných trhov a vzore zmluvného súhrnu; kvázi-záväzné právomoci vo vzťahu k postupom vnútorného trhu pre návrhy vnútroštátnych opatrení na reguláciu trhu („systém dvojnásobného zabezpečenia“ – pozri ďalej) a vytvorenie jednotnej maximálnej sadzby ukončenia volaní na úrovni EÚ; a vydanie usmernení v mnohých oblastiach: geografické prieskumy, spoločný prístup k uspokojovaniu nadnárodného dopytu, minimálne kritériá pre referenčné ponuky, spoločné kritériá riadenia číslovacích zdrojov, parametre kvality služby, uplatniteľné metódy merania a technické podrobnosti modelu nákladov, ktoré majú národné regulačné orgány uplatňovať pri stanovovaní maximálnych symetrických sadzieb na služby ukončenia volania. Bude mať tiež právomoc požadovať informácie priamo od operátorov. BEREC bude tiež zodpovedať za zriadenie registra extrateritoriálneho používania čísel a cezhraničné opatrenia a iný register poskytovateľov elektronických komunikačných sietí a služieb. Okrem toho bude požiadaný, aby pomáhal Komisii a národným regulačným orgánom v oblasti normalizácie tým, že im pomôže zistiť nedostatočnú interoperabilitu alebo ohrozenie účinného prepojenia koniec-koniec alebo prístupu k tiesňovým službám. Pokiaľ ide o nápravné opatrenia, navrhuje sa „systém dvojnásobného zabezpečenia“ , aby v prípadoch, keď sa BEREC a Komisia dohodli na svojich pozíciách k návrhom nápravných opatrení navrhnutých národným regulačným orgánom, Komisia mohla od národného regulačného orgánu požadovať, aby zmenil alebo stiahol návrh opatrenia a v prípade potreby opätovne oznámil analýzu trhu. BEREC dostane niektoré ďalšie normatívne a poradné úlohy. Pokiaľ ide o frekvenčné spektrum, národné regulačné orgány získajú rozhodovacie právomoci týkajúce sa regulačného a trhového formovania podmienok prideľovania frekvenčného spektra pre elektronické komunikačné siete a služby. Navyše sa v rámci BEREC zaviedol ako nový koordinačný mechanizmus systém partnerského preskúmania. Tento mechanizmus bude v súvislosti s týmito aspektmi prideľovania frekvenčného spektra od regulačných orgánov vyžadovať oznamovanie ich návrhov opatrení, aby ich BEREC mohol preskúmať a vydať nezáväzné stanovisko. Okrem toho sa Komisii majú udeliť ďalšie všeobecné normotvorné právomoci, pokiaľ ide o stanovenie kritérií na definovanie niektorých prvkov prideľovania frekvenčného spektra, pričom sa v čo najväčšej miere zohľadní stanovisko RSPG a budú vychádzať z prijatia prostredníctvom komitológie (Cocom) – s cieľom usmerniť jednotlivé národné regulačné orgány, ako aj partnerské preskúmanie v rámci BEREC. RSPG zostane poradným orgánom a bude pred prijatím vykonávacích opatrení prostredníctvom komitológie poskytovať stanoviská Komisii. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Navrhované politické opatrenia v rámci uprednostňovaného balíka možností podporujú program REFIT a zaoberajú sa cieľom zjednodušenia a zníženia administratívnej záťaže v súlade so zisteniami hodnotenia týkajúceho sa možného preskúmania REFIT. Cieľom niektorých navrhovaných zmien týkajúcich sa prístupu, rádiového frekvenčného spektra, univerzálnej služby, služieb/koncových používateľov, čísel a riadenia oblastí politiky je zamerať sa na vytváranie jasných pravidiel; umožniť stranám ľahko pochopiť ich práva a povinnosti, a zabrániť prílišnej regulácii a administratívnemu zaťaženiu. Navrhované zmeny zahŕňajú najmä: zefektívnenie a geografické zameranie regulácie prístupu; využívanie (kedykoľvek je to možné) všeobecných povolení prednostne pred jednotlivými licenciami v oblasti frekvenčného spektra, posilnenie sekundárnych trhov frekvenčného spektra; odstránenie nadbytočných povinností univerzálnej služby, ako sú požiadavky na zabezpečenie poskytovania telefónnych automatov a fyzických zoznamov; zúženie rozsahu záväzkov univerzálnej služby, dostupnosť a ukončenie odvetvového mechanizmu spoločného využívania; objasnenie rozsahu pôsobnosti regulačného rámca a odstránenie nepotrebných povinností v oblasti ochrany spotrebiteľa, v prípadoch, kedy ich už riešia horizontálne právne predpisy alebo ich splnil trh; harmonizáciu a sprehľadnenie pravidiel a riadenia číslovania v kontexte M2M a zosúladenie právomoci národných regulačných orgánov s BEREC. Opatrenia na zjednodušenie v rámci uprednostňovaných možností majú aj rozmer súdržnosti jednotného trhu, pretože zabezpečia lepšiu konzistentnosť nápravných opatrení týkajúcich sa prístupu a pri procesoch prideľovania frekvenčného spektra, ktoré majú v súčasnosti tendenciu sťažovať situáciu operátorom, ktorí chcú využívať frekvenčné spektrum v rozličných členských štátoch, a môžu tiež (v prípade rozdielnych harmonogramov) spôsobovať rušenie v pohraničných oblastiach. Rovnako zavedenie štandardizovaných veľkoobchodných nápravných opatrení, napríklad pokiaľ ide o prístup podnikov, uľahčuje situáciu podnikom pôsobiacim vo viac ako jednom členskom štáte a predĺženie licencie na frekvenčné spektrum podporuje vytvorenie celoeurópskeho sekundárneho trhu pre frekvenčné spektrum, ako aj lepšie investičné prostredie pre držiteľov takýchto licencií. •Základné práva Návrh takisto v plnej miere berie do úvahy základné práva a zásady uznané Chartou základných práv Európskej únie. Navrhované opatrenia sú zamerané najmä na dosiahnutie vyššej úrovne pripojenia prostredníctvom modernizovaného súboru pravidiel ochrany koncového používateľa. Tým sa na druhej strane zabezpečí nediskriminačný prístup ku všetkým obsahom a službám vrátane verejných služieb a pomôže sa podporiť sloboda prejavu a sloboda podnikania, a členským štátom sa umožní dodržiavať Chartu za nižšiu cenu v budúcnosti. 4.VPLYV NA ROZPOČET

Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet EÚ. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Monitorovanie vykonávania bude naďalej zabezpečovať Komisia na základe: správy o digitálnom pokroku Európy Správa o digitálnom pokroku Európy sa týka 28 členských štátov a poskytuje podrobné údaje o vývoji v oblasti trhu, regulácie a spotreby v digitálnom hospodárstve a jeho analýzu vrátane: hodnotiacej tabuľky digitálnej agendy, ktorá meria pokrok európskej digitálnej ekonomiky. Obsahuje údaje predložené národnými regulačnými orgánmi, Eurostatom a ďalšími relevantnými zdrojmi a údaje týkajúce sa všeobecnej situácie všetkých rozmerov indexu digitálnej ekonomiky spoločnosti v členských štátoch EÚ. Ukazovatele zahrnuté v správe umožňujú porovnanie pokroku vo všetkých európskych krajinách, ako aj v čase. Telekomunikačné správy o európskej regulácii a trhoch elektronickej komunikácie, ktoré poskytujú ucelené údaje o vývoji v oblasti trhu, regulácie a spotreby a jeho analýzy v danom odvetví. Každoročný prieskum v domácnostiach Eurobarometer Aktuálny prieskum Eurobarometra poskytuje informácie o tom, ako trh elektronickej komunikácie funguje, pokiaľ ide o koncových používateľov a postoj spotrebiteľov vo vzťahu k platformám služieb prenikania a využívania služieb, ako aj niekoľko otázok súvisiacich s ochranou spotrebiteľa. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Návrhom sa mení súčasný rámec s týmito podstatnými zmenami: Zmeny cieľov politiky: Článok 3 zjednodušuje prezentáciu súčasných cieľov a dopĺňa k nim nový cieľ všeobecného prístupu k pripojeniu s veľmi vysokou kapacitou a jeho využívanie v celej EÚ popri existujúcich cieľoch podpory hospodárskej súťaže, vnútorného trhu a záujmov koncových používateľov. Zmeny týkajúce sa regulácie prístupu: Cieľom zmien týkajúcich sa regulácie prístupu je posilniť a zlepšiť súčasný režim prístupu operátora s významným vplyvom na trhu, ďalej podporovať hospodársku súťaž v oblasti infraštruktúry a zavádzanie sietí všetkými operátormi a podporovať zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou na celom území Únie. V prvej a druhej kategórii (posilnenie režimu operátora s významným vplyvom na trhu a podpora hospodárskej súťaže v oblasti infraštruktúry a zavádzanie sietí všetkými operátormi), sú relevantné tieto ustanovenia a zmeny: Články 61 a 65 menia postupy analýzy trhu, kodifikujú súčasné osvedčené postupy a viac sa zameriavajú na právnu istotu regulácie prístupu, ako aj zlepšenie svojho geografického zamerania, aby sa povinnosti prístupu ukladali len v prípadoch, keď a kde to bude potrebné na riešenie zlyhaní maloobchodného trhu a zabezpečenie výsledkov pre koncových používateľov. Pravidlá tiež ustanovujú povinnosť regulátorov zohľadniť v analýze trhu obchodné dohody o prístupe, ako aj akékoľvek iné, už uložené regulačné povinnosti, napríklad symetrické povinnosti. Okrem toho tento článok rozširuje súčasné maximálne trojročné obdobie preskúmania trhu na päť rokov, čo umožní operátorom dlhodobejšie plánovanie a bude poskytovať národným regulačným orgánom väčšiu flexibilitu, pokiaľ ide o načasovanie preskúmaní trhu. Článok 66 reaguje na tieto ciele aktualizovaním a zmenou príslušných pravidiel na uloženie a preskúmanie regulačných povinností, napríklad pri zmene trhových podmienok. Článok 70 podporuje väčšiu hospodársku súťaž v oblasti infraštruktúry tým, že sa zabezpečí prístup k fyzickej infraštruktúre, ako sú káblovody, stožiare atď., ak sú v držbe operátorov s významným vplyvom na trhu. Takisto s cieľom podporovať hospodársku súťaž v oblasti infraštruktúry, článok 59 objasňuje podmienky, za ktorých možno uložiť všetkým operátorom povinnosti (symetrické povinnosti) s cieľom zabezpečiť prístup k nereplikovateľným aktívam siete, ako je napr. vnútorná kabeláž. S cieľom chrániť investičné stimuly je takýto prístup obmedzený na prvý sústreďovací bod od koncového používateľa, ale v obmedzených prípadoch ho možno rozšíriť aj ďalej, aby sa uľahčilo zavádzanie alternatívnych sietí v najzložitejších a menej obývaných oblastiach.

Články 63 a 64 splnomocňujú BEREC identifikovať nadnárodné trhy, ako aj nadnárodný dopyt aj v prípadoch, keď dopyt má naďalej vnútroštátny alebo regionálny charakter. BEREC môže prijať usmernenia pre vnútroštátne regulačné orgány s cieľom prijímať spoločné prístupy pri ukladaní nápravných opatrení, ktoré môžu pomôcť uspokojiť takýto nadnárodný dopyt. Článkom 64 sa Komisia splnomocňuje, aj s podporou BEREC, zaviesť harmonizované technické špecifikácie pre určité veľkoobchodné produkty prístupu, aby sa uspokojil dopyt po cezhraničnej komunikácii, najmä od obchodných používateľov, v prípadoch, keď je absencia takýchto harmonizovaných produktov prekážkou vnútornému trhu. V článku 73 sa zavádza celoeurópsky proces určenia záväznej metodiky stanovovania sadzieb za ukončenie hlasového volania, stabilného trhu, ktorý je regulovaný vo väčšine členských štátov. Okrem toho vytvára mechanizmus na stanovenie maximálnych sadzieb za služby ukončenia volania na úrovni EÚ s cieľom zmierniť administratívne zaťaženie národných vnútroštátnych regulačných orgánov, čím im umožní zamerať svoje úsilie na analýzu najzložitejších trhov so službami širokopásmového pripojenia. Napokon s cieľom podporovať zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou na celom území Únie sa navrhujú tieto zmeny: Článkom 22 sa od vnútroštátnych regulačných orgánov vyžaduje preskúmať stav širokopásmových sietí a investičných plánov na ich území, aby mohli v trhových analýzach lepšie zohľadňovať geografické špecifiká. Vnútroštátne regulačné orgány musia určiť aj tzv. „oblasti digitálneho vylúčenia“ , čo sú oblasti, v ktorých žiadny operátor alebo verejný orgán nezaviedol alebo neplánuje zaviesť sieť s veľmi vysokou kapacitou alebo zmodernizovať alebo rozšíriť svoju starú sieť, aby jej rýchlosť sťahovania bola aspoň 100 Mbps. Môžu uverejniť identifikované oblasti digitálneho vylúčenia a organizovať výzvu na vyjadrenie záujmu s cieľom podporiť zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou v týchto problematických oblastiach. V článku 72 sa objasňujú podmienky, za ktorých je možné udeliť operátorom s významným vplyvom na trhu flexibilitu v stanovovaní cien, a to bez narušenia hospodárskej súťaže. Flexibilita v stanovovaní cien môže byť prínosom pre investorov do nových sietí za predpokladu, že neobmedzí hospodársku súťaž na nadväzujúcom trhu. Článok 74 spolu s prílohou IV, zavádzajú ustanovenia na uľahčenie obchodného spoluinvestovania do nových infraštruktúr a identifikáciu potrebných regulačných dôsledkov. Spoločné používanie nových sieťových prvkov medzi vlastníkom siete s významným vplyvom na trhu a záujemcami o prístup prináša väčšiu mieru rozdelenia rizika v porovnaní s tradičnými produktmi prístupu a aj trvalejší základ pre udržateľnú hospodársku súťaž v prípade, že sú splnené vhodné podmienky na návrh spoločného investovania. Nepretržitá dostupnosť regulovaných produktov prístupu neúčastníckym podnikom, do výšky kapacity, ktorá bola dostupná pred investíciou, môže byť stále primeraná. Článok 77 ponúka zjednodušený regulačný model len pre veľkoobchodné siete s významným vplyvom na trhu, obmedzený na spravodlivé, primerané a nediskriminačné pravidlá prístupu a podľa potreby podliehajúci možnosti riešenia sporov. Ustanovenia vyžadujú prísne podmienky, aby sa sieť mohla považovať za skutočne „veľkoobchodnú“, a môžu byť obzvlášť vhodné pre miestne siete s veľmi vysokou kapacitou, ktoré by mohli byť napriek tomu považované za také, ktoré budú mať v budúcnosti významný vplyv na trhu. Článok 76 poskytuje vysvetlenia týkajúce sa postupu dobrovoľného oddelenia, zavedením právnej istoty prostredníctvom záväzkov zo strany operátora, ktorý prechádza procesom oddelenia. Napokon článok 78 objasňuje úlohu vnútroštátnych regulačných orgánov pri tom, ako operátori s významným vplyvom na trhu prechádzajú zo starých na nové siete (napríklad v prípade vypnutia metalickej siete), ako prostriedok na podporu prechodu na nové siete. Zmeny týkajúce sa riadenia frekvenčného spektra: V článku 45 sa objasňujú všeobecné ciele a zásady na usmernenie členských štátov pri riadení frekvenčného spektra na vnútroštátnej úrovni. Zaoberajú sa aspektmi jednotnosti a proporcionality povoľovacích postupov, dôležitosťou zabezpečiť vhodné pokrytie, časovými úvahami kedy sprístupniť frekvenčné spektrum, predchádzaním cezhraničnému alebo škodlivému rušeniu, stanovením zásady „využi alebo strať“ a podporou spoločného používania frekvenčného spektra, ako aj s jeho obchodovaním či prenájmom. V tomto článku sa taktiež stanovuje mechanizmus, ktorý umožní dočasné alternatívne využívanie harmonizovaného frekvenčného spektra podľa jasne vymedzených podmienok. Článok 46 kladie do popredia porovnanie všeobecných povolení a individuálnych licencií, ako aj spoločné používanie frekvenčného spektra v súlade s právom Únie, aby sa zabezpečilo, že vnútroštátne orgány perspektívne rozvíjajú modely povoľovania, ktoré najvhodnejšie odzrkadľujú vývoj technológie 5G. Takisto poskytuje Komisii právomoc prijímať záväzné opatrenia s cieľom dosiahnuť súlad s rôznymi druhmi režimov udeľovania povolení. Článok 47 definuje podmienky povoľovania súvisiace so všeobecným povolením pre rádiové frekvencie a ich práva na používanie, a poskytuje Komisii vykonávacie opatrenia na dosiahnutie súladu, pokiaľ ide o určité podmienky, ako napríklad kritériá na vymedzenie a meranie povinností pokrytia, ktorých význam je posilnený v rámci účinnosti spektra. Dôraz sa kladie aj na povinnosti, ako napríklad spoločné používanie infraštruktúry s cieľom zlepšiť pripojiteľnosť koncových používateľov, najmä v menej obývaných oblastiach. Články 48 až 54 sú zamerané na kľúčové aspekty povoľovania frekvenčného spektra s cieľom zlepšiť konzistentnosť postupov členských štátov, napr. pokiaľ ide o i) minimálne trvanie licencií (25 rokov), ii) jasný a jednoduchší proces pre predaj a prenájom frekvenčného spektra, iii) objektívne kritériá jednotného uplatňovania vychádzajúce zo zásad práva hospodárskej súťaže pre opatrenia na podporu hospodárskej súťaže, akými sú stropy frekvenčného spektra a vyhradené frekvenčné spektrá pre nové subjekty vstupujúce na trh a veľkoobchodné povinnosti prístupu; iv) s cieľom zlepšiť konzistentnosť a predvídateľnosť pri udelení a obnovení individuálnych práv na používanie frekvenčného spektra; v) jasnejšie podmienky na obmedzenie alebo odňatie existujúcich práv, a to aj prostredníctvom riešenia „využi alebo strať“ a prísnejším presadzovaním úloh vnútroštátnych orgánov. Tieto články tiež stanovujú právomoci Komisie prijímať opatrenia na stanovenie spoločných maximálnych lehôt na povolenie využívania harmonizovaného frekvenčného spektra vo všetkých členských štátoch a na koordináciu hlavných prvkov výberových procesov a stanovovanie kritérií pre ich návrh. Články 55 a 56 zjednodušujú podmienky pre prístup k Wi-Fi, aby uspokojovali exponenciálny dopyt po pripojení a pre zavádzanie a ustanovenia bezdrôtového širokopásmového prístupu s nízkym výkonom (malé bunky) s cieľom znížiť náklady na zavádzanie veľmi hustej siete. Článkom 28 sa stanovuje povinnosť koordinácie medzi členskými štátmi s cieľom riešiť cezhraničné problémy súvisiace s rušením, so zapojením RSPG, pričom má Komisia vykonávacie právomoci prijať záväzné opatrenia na riešenie cezhraničných sporov s maximálnym prihliadnutím na názor RSPG. Návrh dáva národným regulačným orgánom právomoci v rámci trhových a hospodárskych regulačných aspektov týkajúcich sa prideľovania frekvenčného spektra pre elektronické komunikačné služby. Sú tiež zodpovedné za rozhodovanie o uložení výnimočných opatrení týkajúcich sa spoločného používania siete/spektra a národného roamingu s cieľom zahrnúť miesta bez pripojenia. Činnosť národných regulačných orgánov v tejto oblasti vychádza zo spoľahlivej a ekonomickej a konkurenčnej analýzy trhov. S cieľom zabezpečiť jednotné uplatňovanie podmienok prideľovania frekvenčného spektra v celej Únii, ktoré má vplyv na podmienky týkajúce sa ekonomiky, trhu a hospodárskej súťaže a tým na fungovanie trhu, sa v článku 35 stanovuje mechanizmus partnerského preskúmania pre BEREC na preskúmanie trhu a hospodárskych regulačných aspektov vnútroštátnych návrhov na prideľovanie frekvenčného spektra a na vydávanie nezáväzných stanovísk. Článkom 37 sa pre členské štáty zavádza rámec slúžiaci na uľahčenie dobrovoľných celoeurópskych alebo viacnárodných postupov prideľovania. Zmeny v režime univerzálnej služby: Cieľom tohto návrhu je zmodernizovať režim univerzálnej služby odstránením povinného začlenenia „tradičných“ služieb na úrovni EÚ (verejných telefónnych automatov, komplexných telefónnych zoznamov a telefónnych informačných službách) z rozsahu a zamerať sa na základné univerzálne služby širokopásmového pripojenia, ktoré by sa vymedzili odkazom na dynamický základný zoznam online služieb, ktoré by sa mohli použiť na širokopásmové pripojenie. Zásah členských štátov by sa mal zameriavať na cenovú dostupnosť existujúceho pripojenia, a nie na zavádzanie sietí, pre ktoré existujú lepšie nástroje. Cenová dostupnosť univerzálnej služby musí byť zabezpečená aspoň na pevnom mieste, ale členské štáty budú mať možnosť rozšíriť opatrenia cenovej dostupnosti aj na mobilné služby, a to pre najzraniteľnejších používateľov.

V článku 79 sa stanovuje povinnosť členských štátov zabezpečiť pre všetkých koncových používateľov dostupný prístup k funkčným službám širokopásmového prístupu k internetu a hlasovej komunikácie aspoň v pevnom umiestnení. S cieľom zabezpečiť cenovú dostupnosť oprávňuje článok 80 členské štáty vyžadovať od podnikov, aby mali osobitné tarifné možnosti výberu pre koncových používateľov s nízkym príjmom, zdravotným postihnutím alebo osobitnými sociálnymi potrebami a/alebo poskytovali týmto koncovým používateľom priamu podporu a stanovuje právo uzatvárať zmluvy pre spotrebiteľov, ktorí využívajú osobitné univerzálne tarify. Zatiaľ čo zásah členských štátov by sa mal zameriavať na cenovú dostupnosť existujúceho pripojenia, a nie na zavádzanie sietí, článok 81 umožňuje členskému štátu, aby zahrnul ustanovenie o pripojení v pevnom umiestnení (dostupnosť) do rozsahu pôsobnosti, ak sa preukáže, že takéto pripojenie nemožno zabezpečiť za obvyklých obchodných podmienok alebo cez iné nástroje verejnej politiky, ktoré má k dispozícii. Vzhľadom na potrebu pružnosti pri riešení rôznych vnútroštátnych okolností článok 82 umožňuje členským štátom naďalej na vnútroštátnej úrovni povoľovať služby, ktoré v súčasnosti spadajú do povinnosti univerzálnej služby EÚ, ako napríklad telefónne automaty, telefónne zoznamy a telefónne informačné služby, pokiaľ sú tieto potreby náležite preukázané, za predpokladu, že tomu prispôsobia aj režim financovania. V článku 85 sa stanovuje, že univerzálna služba by mala byť financovaná zo všeobecného rozpočtu, a nie prostredníctvom sektorového financovania. Zmeny služieb a pravidiel na ochranu koncového používateľa: S cieľom zohľadniť vývoj na trhu v oblasti regulácie v uplynulých rokoch a neustálu potrebu odvetvových pravidiel sa v článku 2 ods. 4 upravuje vymedzenie pojmu „elektronické komunikačné služby“. Obsahuje tri typy kategórií služieb: i) služby prístupu k internetu, ii) interpersonálne komunikačné služby, ktoré zahŕňajú dve podkategórie: tú s číslovaním a tú bez číslovania, a iii) služby, ktoré pozostávajú úplne alebo hlavne z prenosu signálov, ako sú prenosové služby používané na komunikácia medzi strojmi (M2M) a na vysielanie. Mnohé ustanovenia pre koncových používateľov sa budú týkať len služieb prístupu k internetu a interpersonálnych komunikačných služieb s číslovaním. Interpersonálne komunikačné služby bez číslovania budú podliehať len povinnostiam, kde si záujmy verejnej politiky vyžadujú uplatňovanie špecifických regulačných povinností pre všetky typy interpersonálnych komunikačných služieb bez ohľadu na to, či používajú čísla alebo nie. Týka sa to najmä bezpečnostných ustanovení (článok 40). Okrem toho v prípade skutočného nebezpečenstva pre prepojenie koniec-koniec alebo účinný prístup k tiesňovým službám, Komisia môže určiť potrebné opatrenia na zabezpečenie interoperability, napríklad prostredníctvom začatia procesu normalizácie. Tieto normy môžu v prípade potreby uložiť národné regulačné orgány (článok 59) Návrhom sa znižuje regulačné zaťaženie prostredníctvom zrušenia regulačných povinností v prípadoch, keď už nie sú viac potrebné alebo sa na ne primerane vzťahujú všeobecné právne predpisy na ochranu spotrebiteľa. Jedným z hlavných príkladov je zrušenie právomoci vnútroštátnych regulačných orgánov priamo ukladať operátorom s významným vplyvom na trhu reguláciu maloobchodných cien (zrušenie článku 17 smernice o univerzálnej službe). Aj niektoré ustanovenia o zmluvách, transparentnosti, rovnocennosti prístupu pre používateľov so zdravotným postihnutím, službách zoznamov a interoperabilite digitálneho televízneho vybavenia spotrebiteľa boli zjednodušené a čiastočne vypustené z dôvodu prekrývania s horizontálnymi pravidlami alebo z iných dôvodov (články 95 – 98, 103 – 105). Obmedzený počet nových ustanovení je zameraný na riešenie nových výziev, napríklad lepšej zrozumiteľnosti zmlúv prostredníctvom krátkeho zhrnutia informácií uvedených v zmluve, poskytovania nástrojov na kontrolu spotreby slúžiacich na informovanie koncových používateľov o ich aktuálnom využívaní komunikácie, posilnené ustanovenia týkajúce sa nástrojov na porovnávanie ceny a kvality, pravidlá zmeny súvisiace s rýchlo rastúcim počtom balíkov s cieľom zamedziť efektu odkázanosti na určitého operátora (kľúčové odvetvové ustanovenia, ako je maximálna dĺžka trvania zmluvy a práva na vypovedanie zmluvy, by sa vzťahovali na celý balík) a ustanovenie zakazujúce diskrimináciu na základe štátnej príslušnosti alebo krajiny pobytu (články 92, 95, 96, 98 a 100). Aj keď existuje všeobecné maximálne dvojročné zmluvné obdobie na poskytovanie služieb, dlhšie samostatné dohody s koncovým používateľom sú povolené ako prostriedok na uľahčenie náhrady príspevkov na zavedenie fyzického pripojenia a podpory na zavádzanie sietí prostredníctvom príspevkov vo forme splátok na kapitálové náklady (prístup „agregácia dopytu“) (článok 98). Zmeny ustanovení týkajúcich sa číslovania: S cieľom riešiť otázky hospodárskej súťaže na M2M trhu (predovšetkým, odkázanosť na daného operátora) návrh umožňuje vnútroštátnym regulačným orgánom prideliť čísla podnikom iným ako poskytovateľom elektronických komunikačných sietí a služieb avšak bez toho, aby sa to po nich vyžadovalo (článok 88). V tom istom článku sa takisto vyžaduje, aby vnútroštátne regulačné orgány stanovili určité číslovacích zdrojov pre extrateritoriálne používanie vnútroštátnych čísel v rámci EÚ, ako spôsobu reakcie na zvyšujúci sa dopyt po takomto extrateritoriálnom používaní číslovacích zdrojov, najmä pre aplikácie komunikácie M2M. Pokiaľ ide o pravidlá pre harmonizované čísla pre služby sociálneho významu, dôraz sa naďalej kladie na účinné vykonávanie horúcej linky pre nezvestné deti (článok 90), zatiaľ čo celkový rámec pre čísla 116 naďalej vychádza z rozhodnutia Komisie 2007/116/ES. Z dôvodu nedostatku dopytu po Európskom telefónnom číslovacom priestore za posledné roky bolo zodpovedajúce ustanovenie vypustené (článok 27 smernice o univerzálnej službe). Zmeny ustanovení týkajúcich sa tiesňovej komunikácie: Problém právnej jasnosti nastáva, čo sa týka prístupu k tiesňovým službám, v prípade všetkých poskytovateľov interpersonálnych komunikačných služieb. Navrhované ustanovenia nahrádzajú existujúci mandát Komisie ukladať technické vykonávacie opatrenia prostredníctvom právomoci prijímať delegované akty s cieľom zabezpečiť efektívny prístup k jednotnému európskemu číslu tiesňového volania 112 v súvislosti s polohou volajúceho, smerovanie volaní do „stredísk tiesňového volania“ a pre koncových používateľov so zdravotným postihnutím zabezpečiť prístup jednotným spôsobom v celej EÚ. Takýmto prístupom sa zabezpečí cezhraničné zavádzanie a fungovanie technických riešení pre tiesňovú komunikáciu (článok 102). Zmeny týkajúce sa riadenia: Články 5, 6 a 8 posilňujú úlohu nezávislých vnútroštátnych regulačných orgánov stanovením minimálneho súboru právomocí týchto orgánov v celej EÚ a posilňujú ich požiadavky nezávislosti, stanovením požiadaviek na vymenovanie a oznamovacích povinností.

V článku 12 sa zavádza niekoľko zmien, pokiaľ ide o postup všeobecného povolenia. Poskytovatelia by mali predložiť oznámenia BEREC, ktorý by mal pôsobiť ako jednotné kontaktné miesto a preposielať oznámenia príslušným národným regulačným orgánom. BEREC by mal zriadiť register na úrovni EÚ. Článok 27 upravuje postup pre riešenie cezhraničných sporov medzi podnikmi, posilňuje úlohu BEREC tým, že národnému regulačnému orgánu ukladá povinnosť konzultovať s BEREC. Článok 33 ustanovuje systém „dvojnásobného zabezpečenia“ v prípadoch, keď sa BEREC a Komisia dohodli na svojom stanovisku k návrhu nápravných opatrení navrhovaných vnútroštátnym regulačným orgánom a oznámeným Komisii a BEREC podľa článku 32. V takýchto prípadoch môže Komisia od regulačného orgánu požadovať, aby zmenil alebo stiahol návrh opatrenia a v prípade potreby im opätovne oznámiť svoju analýzu trhu.  2002/19/EC (prispôsobené) 2016/0288 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a pridružené prostriedky (prístupová smernica) Ö ktorou sa stanovuje európsky kódex elektronickej komunikácie Õ (Prepracované znenie) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva  o fungovaní Európskej únie Õ , a najmä na jej článok 95  114 Õ, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru pre regióny, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:  (1)smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES boli podstatným spôsobom zmenené. Keďže je potrebné uskutočniť ďalšie zmeny, v záujme jasnosti by sa uvedené smernice mali prepracovať. ê°2002/21/ES odôvodnenie 1 Súčasný regulačný rámec pre telekomunikácie zaznamenal úspech pri vytváraní podmienok pre účinnú hospodársku súťaž v telekomunikačnom sektore počas prechodu od monopolu k úplnej hospodárskej súťaži. °2002/21/ES odôvodnenie 2 10. novembra 1999 predložila Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru pre regióny oznámenie pod názvom „Smerom k novému rámcu pre elektronickú komunikačnú infraštruktúru a súvisiace služby — hodnotiaca správa za rok 1999“. V tomto oznámení Komisia hodnotila existujúci regulačný rámec pre telekomunikácie v súlade so svojimi povinnosťami podľa článku 8 smernice Rady 90/387/EHS z 28. júna 1990 o vytvorení vnútorného trhu pre telekomunikačné služby prostredníctvom otvoreného prístupu k sieti ; toto oznámenie obsahovalo sériu návrhov politík pre nový regulačný rámec pre elektronickú komunikačnú infraštruktúru a súvisiace služby, ktoré boli predložené na verejnú poradu. ê °2002/21/ES odôvodnenie 3 26. apríla 2000 Komisia predložila Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov oznámenie o výsledkoch verejnej porady hodnotiacej správy za rok 1999 a smeroch pre nový regulačný rámec. Toto oznámenie zhrnulo verejné porady a stanovilo niektoré kľúčové orientačné body na prípravu nového regulačného rámca pre elektronickú komunikačnú infraštruktúru a súvisiace služby. ê°2002/21/ES odôvodnenie 4 Európska Rada v Lisabone z 23. a 24. marca 2000 zdôraznila potenciál prechodu k ekonomike založenej na digitálnych technológiách a znalostiach vo vzťahu k rastu, konkurencieschopnosti a vytváraniu pracovných miest. Zvlášť zdôraznila dôležitosť prístupu európskych podnikov a obyvateľov k nenákladnej, celosvetovej komunikačnej infraštruktúre a širokému rozsahu služieb. ê°2009/136/ES odôvodnenie 1 (prispôsobené)  nový (2) Fungovanie piatich smerníc, ktoré predstavujú  sú súčasťou Õ existujúcieho regulačnýého rámeca pre elektronické komunikačné siete a služby [(smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/19/ES zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a príslušných zariadení (prístupová smernica) , smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o povolení na elektronické komunikačné sieťové systémy a služby (smernica o povolení) , smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/21/ES zo 7. marca 2002 o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) , smernica 2002/22/ES (smernica o univerzálnej službe) a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/58/ES (smernica o súkromí a elektronických komunikáciách) ( 9 ) (ďalej len „rámcová smernica a špecifické smernice“) , podlieha pravidelnému preskúmaniu Komisiou, a to s cieľom predovšetkým určiť potrebu zmeny so zreteľom na vývoj technológií a trhu ð ï .

 nový (3)V stratégii digitálneho jednotného trhu Komisia načrtla, že preskúmanie telekomunikačného rámca sa sústredí na opatrenia, ktoré sa zameriavajú na stimulovanie investícií do vysokorýchlostných širokopásmových sietí, prinášajú súdržnejší prístup jednotného trhu k politike a riadeniu frekvenčného spektra, zabezpečujú podmienky pre skutočný jednotný trh odstránením rozdrobenosti regulácie, zabezpečujú rovnaké podmienky pre všetkých účastníkov na trhu a jednotné uplatňovanie pravidiel, ako aj efektívnejší regulačný inštitucionálny rámec. (4)Táto smernica je súčasťou cvičenia „regulačnej vhodnosti“, ktorého rozsah pôsobnosti zahŕňa štyri smernice (rámcovú smernicu, smernicu o povolení, prístupovú smernicu a smernicu o univerzálnej službe) a nariadenie (nariadenie BEREC). Každá zo smerníc v súčasnosti obsahuje opatrenia uplatniteľné na poskytovateľov elektronických komunikačných sietí a služieb v súlade s regulačnou históriou odvetvia, v rámci ktorej boli podniky vertikálne integrované, t.j. boli aktívne pri poskytovaní sietí aj služieb. Preskúmanie ponúka príležitosť na prepracovanie štyroch smerníc s cieľom zjednodušiť súčasnú štruktúru, aby sa posilnila jej súdržnosť a prístupnosť, v súlade s cieľom REFIT. Ponúka aj možnosť prispôsobiť štruktúru novej trhovej realite, v ktorej už nemusí byť poskytovanie komunikačných služieb viac naviazané na poskytovanie siete. Ako je stanovené v Medziinštitucionálnej dohode z 28. novembra 2001 o systematickejšom používaní techniky prepracovania právnych aktov, prepracovanie pozostáva z prijatia nového právneho aktu, ktorý v jednom znení zahŕňa podstatné zmeny predošlého právneho aktu, ako aj nezmenené ustanovenia daného právneho aktu. Návrh na prepracovanie sa zaoberá podstatnými zmenami predošlého právneho aktu, a na sekundárnej úrovni zahŕňa kodifikáciu nezmenených ustanovení predošlého právneho aktu s týmito podstatnými zmenami. ê°2002/20/ES odôvodnenie 3 (prispôsobené) (5)Cieľom tejto smernice  Táto smernica Õ je  by mala Õ vytvoriť právny rámec na zabezpečenie slobody voľného poskytovania elektronických komunikačných sietí a služieb, podliehajúcich len podmienkam uloženým v tejto smernici a akýmkoľvek obmedzeniam v súlade s článkom 46  52 Õ ods. 1 zmluvy, najmä opatreniam týkajúcich sa verejného poriadku, verejnej bezpečnosti a verejného zdravia. ê°2002/21/ES odôvodnenie 7  nový (6)Ustanovenia tejto smernice a špecifických smerníc nemajú vplyv na možnosť každého členského štátu podniknúť opatrenia ð oprávnené z dôvodov stanovených v článkoch 87 a 45 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ï potrebné na zabezpečenie ochrany svojich základných bezpečnostných záujmov, na zabezpečenie ochrany verejnej politiky ð , verejnej morálky ï a verejnej bezpečnosti a na umožnenie vyšetrovania, odhalenia a postihu trestných činov, vrátane vytvorenia osobitných a primeraných povinností daných národným regulačným orgánom pre poskytovateľov elektronických komunikačných služieb. °2002/21/ES odôvodnenie 5 (prispôsobené)  nový (7)Konvergencia  odvetví Õ telekomunikácií, médií a sektora informačných technológií znamená, že všetky prenosové ð elektronické komunikačné ï siete a služby by mali byť  v čo najväčšej miere Õ zastrešované jedným  európskym kódexom elektronickej komunikácie stanoveným jednou smernicou, s výnimkou záležitostí, ktoré sa lepšie riešia pomocou priamo uplatniteľných pravidiel stanovených nariadeniami Õ regulačným rámcom. Tento regulačný rámec pozostáva z tejto smernice a štyroch špecifických smerníc: smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/20/ES zo 7. marca 2002 o oprávnení pre elektronické komunikačné siete a služby (Smernica o oprávnení) , smernice Európskeho parlamentu 2002/19/ES a Rady zo 7. marca 2002 o prístupe a prepojení elektronických komunikačných sietí a pridružených prostriedkov (Prístupová smernica) , smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/22/ES zo 7. marca 2002 o univerzálnej službe a právach užívateľa týkajúcich sa elektronických komunikačných sietí a služieb (Smernica o univerzálnej službe) a smernice Európskeho parlamentu a Rady 97/66/ES z 15. decembra 1997 o spracovaní osobných údajov a ochrane súkromia v telekomunikačnom sektore , (ďalej len „špecifické smernice“). Je potrebné oddeliť reguláciu prenosu ð elektronických komunikačných sietí a služieb ï od regulácie obsahu. Tento rámec  kódex Õ sa preto nevzťahuje na obsah služieb poskytovaných prostredníctvom elektronických komunikačných sietí využívajúcich elektronické komunikačné služby, ako napr. vysielanie obsahu, finančné služby a niektoré služby informačnej spoločnosti, a preto nemá dopad na opatrenia prijaté na úrovni spoločenstva  Únie Õ alebo na národnej úrovni vzhľadom na takéto služby, v súlade s právom spoločenstvo  Únie Õ , aby sa podporila kultúrna a jazyková rôznorodosť a zaistila ochrana plurality médií. Na obsah televízneho programu sa vzťahuje smernica Rady 89/552/EHS z 3. októbra 1989 o koordinácii niektorých ustanovení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení v členských štátoch, ktoré sa týkajú činnosti v oblasti televízneho vysielania smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/13/EÚ . ðCieľom regulácie audiovizuálnej politiky a obsahu je dosiahnuť ciele všeobecného záujmu ako je sloboda prejavu, pluralita médií, nestrannosť, kultúrna a jazyková rozmanitosť, sociálna inklúzia, ochrana spotrebiteľa a ochrana maloletých. ï Oddelenie regulácie prenosu ð elektronickej komunikácie ï a regulácie obsahu nemá vplyv na zohľadnenie ich vzájomného prepojenia najmä s cieľom zabezpečenia plurality médií, kultúrnej rozmanitosti a ochrany spotrebiteľa. ê°2002/21/ES odôvodnenie 8  nový (8)Táto smernica sa nevzťahuje na zariadenia v rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody ð nemá vplyv na uplatňovanie ustanovení pre rádiové zariadenia smernice 2014/53/EÚ ï , ale vzťahuje sa na spotrebiteľské zariadenia používané pre digitálnu televíziu.

2009/140/ES odôvodnenie 11 (prispôsobené)  nový (9) V záujme toho, aby sa národným regulačným orgánom umožnilo splniť ciele stanovené v rámcovej  tejto Õ smernici a špecifických smerniciach, najmä v súvislosti s interoperabilitou koniec-koniec, rozsah pôsobnosti rámcovej smernice by sa mal rozšíriť tak, aby sa vzťahovala  vzťahovať Õ na niektoré aspekty rádiových zariadení a telekomunikačných koncových zariadení, ako sú vymedzené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/5/ES z 9. marca 1999 o rádiovom zariadení a koncových telekomunikačných zariadeniach a o vzájomnom uznávaní ich zhody , ako aj na  smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/53/ES Õ a spotrebiteľské digitálne televízne zariadenia, aby sa uľahčil prístup užívateľom so zdravotným postihnutím. ð Pre regulačné orgány je dôležité podporovať vzájomnú spoluprácu operátorov siete a výrobcov zariadení, a to s cieľom uľahčiť používateľom so zdravotným postihnutím prístup k elektronickým komunikačným službám. Nevýhradné používanie frekvenčného spektra na samopoužívanie rádiového koncového vybavenia, by, i keď nesúvisí s hospodárskou činnosťou, malo byť predmetom tejto smernice, aby sa zaručil koordinovaný prístup vzhľadom na režim, ktorý daný regulačný orgán používa. ï °2002/21/ES odôvodnenie 6 (prispôsobené) Audiovizuálna politika a regulácia obsahu sa realizujú v súlade s cieľmi vo všeobecnom záujme ako je sloboda prejavu, pluralita médií, nestrannosť, kultúrna a jazyková rozmanitosť, sociálne dopady, ochrana spotrebiteľa a ochrana menšín. Oznámenie Komisie „Princípy a usmernenia pre audiovizuálnu politiku spoločenstva v digitálnom veku“ a závery Rady zo 6. júna 2000, ktorými uvítala toto oznámenie, stanovili kľúčové opatrenia spoločenstva na vykonávanie jeho audiovizuálnej politiky. °2002/22/ES odôvodnenie 50 (prispôsobené) ustanovenia tejto smernice nebránia členským štátom v prijímaní opatrení oprávnených z dôvodov stanovených v článku 30 a 46 zmluvy a najmä z dôvodov verejnej bezpečnosti, poriadku a morálky; °2002/21/ES odôvodnenie 9 (prispôsobené) Služby informačnej spoločnosti sú predmetom smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode (Smernica o elektronickom obchode) . ê°2002/21/ES odôvodnenie 10 (prispôsobené)  nový (10)Definícia „služba informačnej spoločnosti“ uvedená v článku 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998 o postupe pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov , zahŕňa široký rozsah ekonomických činností vykonávaných v režime on-line. Pre väčšinu z týchto činností neplatia ustanovenia tejto smernice, pretože nie sú založené úplne alebo zväčša na prenose signálov elektronických komunikačných sietí. ð Niektoré elektronické komunikačné služby by podľa tejto smernice mohli spĺňať vymedzenie „služby informačnej spoločnosti“ uvedené v článku 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/1535 z 9. septembra 2015, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických predpisov a pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti. Ustanovenia upravujúce služby informačnej spoločnosti sa uplatňujú na tie elektronické komunikačné služby do takej miery, pokiaľ v tejto smernici alebo iných právnych aktoch Únie neexistujú špecifickejšie ustanovenia uplatniteľné na elektronické komunikačné služby. ï Avšak pre elektronické komunikačné služby ako Õ Preslužby hlasovej telefónie, ð služby odosielania správ ï a prenosu elektronickejá poštya platí táto smernica Jeden podnik, napríklad poskytovateľ služieb Internetu, môže ponúkať elektronické komunikačné služby, ako prístup na Internet a služby, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica, ako napríklad poskytovanie webového ð a s komunikáciou nesúvisiaceho ï obsahu. ê°2002/20/ES odôvodnenie 20 (11)Rovnaký podnik, napríklad telegrafný operátor, môže ponúknuť obidve služby elektronických komunikácií, ako napríklad prenášanie televíznych signálov, a služby nezahrnuté podľa tejto smernice, ako napríklad komercializácia ponuky služieb obsahujúcich zvukové alebo televízne vysielanie, a preto dodatočné povinnosti môžu byť uložené tomuto podniku vo vzťahu k jeho činnosti ako poskytovateľ alebo distributér obsahu, podľa ustanovení iných ako sú ustanovenia tejto smernice, bez ohľadu na zoznam podmienok stanovených v dodatku I k tejto smernici.

 nový (12)Regulačný rámec by sa mal týkať využívania rádiového frekvenčného spektra všetkými elektronickými komunikačnými sieťami vrátane vznikajúceho samopoužívania rádiového frekvenčného spektra novými typmi sietí pozostávajúcich výlučne z autonómnych systémov mobilného rádiového zariadenia, ktoré je pripojené prostredníctvom bezdrôtového spojenia bez centrálneho riadenia alebo centralizovaného operátora siete, a nie nevyhnutne v rámci vykonávania akejkoľvek osobitnej hospodárskej činnosti. Pri vývoji prostredia piatej generácie mobilnej komunikácie bude cieľom vývoja takýchto sietí pravdepodobne ich využívanie mimo budov a na cestách, a budú určené pre dopravu, energetiku, výskum a vývoj, elektronické zdravotníctvo, ochranu verejnosti a pomoc pri zmierňovaní následkov katastrof, internet vecí, komunikáciu stroj-stroj a pripojené autá. V dôsledku toho by uplatňovanie dodatočných vnútroštátnych požiadaviek na uvádzanie do prevádzky a/alebo používanie rádiových zariadení členskými štátmi na základe článku 7 smernice 2014/53/EÚ, pokiaľ ide o účinné a efektívne využívanie frekvenčného spektra a predchádzanie škodlivému rušeniu, malo zohľadňovať zásady vnútorného trhu. (13)Požiadavky týkajúce sa schopností elektronických komunikačných sietí sa neustále zvyšujú. Pokým v minulosti sa dôraz kládol hlavne na zvyšovanie celkovej aj individuálnej dostupnosti širkopásmového pripojenia, v súčasnosti sú čoraz dôležitejšie iné parametre ako oneskorenie, dostupnosť a spoľahlivosť. Súčasná odpoveď na túto požiadavku je priviesť optické vlákna bližšie k používateľovi a budúce „siete s veľmi vysokou kapacitou“ si budú vyžadovať výkonnostné parametre, ktoré sú ekvivalentné tomu, čo môže sieť založená na prvkoch optických vlákien aspoň po distribučný bod v mieste obsluhy poskytnúť. To v prípade pevného pripojenia zodpovedá výkonnosti siete, ktorá je rovnocenná s tým, čo možno dosiahnuť montážou optických vlákien do viacbytovej budovy, považovanej za obslužné miesto, a v prípade mobilného pripojenia k výkonnosti siete podobnej s tým, ktoré možno dosiahnuť na základe montáže optických vlákien až po základnú stanicu, považovanú za obslužné miesto. Rozdiely v skúsenostiach koncových používateľov spôsobené odlišnými vlastnosťami média, pomocou ktorého sa sieť spája s koncovým bodom siete, by sa nemali zohľadňovať s cieľom stanoviť, či by sa bezdrôtová sieť mohla považovať za takú, ktorá poskytuje podobnú výkonnosť siete. V súlade s princípom technologickej neutrality by sa nemali iné technológie a prenosové média vylúčiť v prípadoch, keď sa porovnávajú s týmto základným scenárom z hľadiska svojich schopností. Zavedenie „sietí s veľmi vysokou kapacitou“ ďalej zvýši schopnosti sietí a otvorí cestu pre zavedenie budúcich generácií mobilných sietí založených na posilnených vzduchových rozhraniach a zhustenej sieťovej architektúre. ê°2009/136/ES odôvodnenie 13 (prispôsobené) ð nový (14)Vymedzenia pojmov je potrebné upraviť tak, aby zodpovedali zásade neutrality technológie a aby držali krok s vývojom technológií. ðTechnologický vývoj a vývoj na trhu spôsobili, že v oblasti sietí došlo k prechodu na technológiu internetového protokolu, a koncovým používateľom sa tým umožnilo vybrať si spomedzi konkurenčných poskytovateľov hlasových služieb. Preto pojem „verejne dostupná telefónna služba“, výhradne používaný v smernici 2002/22/ES a vo všeobecnosti chápaný tak, že sa tým myslia tradičné analógové telefónne služby, by sa mal nahradiť súčasnejším a technologicky neutrálnym pojmom „hlasová komunikácia“. ïPredovšetkým by sa mali pPodmienky poskytovania služieb  by sa mali Õ oddeliť od skutočných definičných prvkov verejne dostupnej telefónnej služby  hlasovej komunikácie Õ, t. j. elektronickej komunikačnej služby dostupnej pre verejnosť na priame alebo nepriame vytváranie a prijímanie vnútroštátnych alebo vnútroštátnych a medzinárodných volaní prostredníctvom čísla alebo čísel z národného alebo medzinárodného telefónneho číslovacieho plánu, bez ohľadu na to, či sa uvedená služba zakladá na technológii prepájania okruhov alebo balíkov. Z povahy takejto služby vyplýva, že je obojsmerná, čiže umožňuje komunikovať obom stranám. Služba, ktorá tieto podmienky nespĺňa, ako napríklad niektorá z aplikácií s postupným výberom možností na webovej lokalite zákazníckej služby, nie je  takou Õ verejne dostupnou telefónnou službou. Verejne dostupné telefónne sSlužby  hlasovej komunikácie Õ obsahujú aj komunikačné prostriedky, ktoré sú určené konkrétne používateľom so zdravotným postihnutím, ktorí používajú textovú konverznú službu (text relay service) alebo službu multimediálnej konverzácie (total conversation service).  nový (15)Služby používané na komunikačné účely a technické prostriedky na ich realizáciu prešli značným vývojom. Koncoví používatelia stále viac nahrádzajú služby tradičnej hlasovej telefónie, textové správy (SMS) a služby prenosu elektronickej pošty funkčne rovnocennými online službami, ako sú internetová telefónia, služby odosielania správ a emailové služby založené na webe. S cieľom zabezpečiť, aby boli koncoví používatelia pri používaní funkčne rovnocenných služieb účinne a rovnocenne chránení, vymedzenie elektronických komunikačných služieb pre budúcnosť by nemalo byť výlučne založené na technických parametroch, ale malo vychádzať skôr z funkčného prístupu. Rozsah pôsobnosti potrebnej regulácie by mal byť primeraný, aby sa dosiahli ciele verejného záujmu. Zatiaľ čo „prenos signálov“ zostáva dôležitým parametrom pre určovanie služieb spadajúcich do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, vymedzenie pojmov by sa malo vzťahovať aj na ďalšie služby, ktoré umožňujú komunikáciu. Z pohľadu koncového používateľa nie je podstatné, či poskytovateľ prenáša signály sám alebo sa komunikácia realizuje cez službu prístupu k internetu. Zmenené vymedzenie pojmov elektronických komunikačných služieb by preto malo obsahovať tri typy služieb, ktoré sa môžu čiastočne prekrývať, a to konkrétne služby prístupu k internetu podľa vymedzenia pojmov v článku 2 ods. 2 nariadenia (EÚ) 2015/2120, interpersonálne komunikačné služby podľa vymedzenia pojmov v tejto smernici, a služby pozostávajúce celkovo alebo hlavne z prenosu signálov. Vymedzenie pojmov elektronických komunikačných služieb by malo odstrániť nejasnosti pozorované pri implementácii predošlého vymedzenia pojmov a umožniť prispôsobené uplatňovanie všetkých ustanovení špecifických práv a povinností obsiahnutých v danom rámci na rôzne typy služieb. Spracovanie osobných údajov v rámci elektronických komunikačných služieb za úhradu alebo inak, musí byť v súlade so smernicou 95/46/ES, ktorú 25. mája 2018 nahradí nariadenie (EÚ) 2016/679 (všeobecné nariadenie o ochrane údajov). (16)Aby služba patrila do rozsahu vymedzenia pojmov elektronických komunikačných služieb, musí byť poskytovaná obvyklým spôsobom za odmenu. V digitálnej ekonomike účastníci trhu čoraz viac považujú informácie o používateľoch za informácie, ktoré majú peňažnú hodnotu. Elektronické komunikačné služby sú často poskytované za protiplnenie iné ako peniaze, napr. za poskytnutie prístupu k osobným alebo iným údajom. Pojem odmeny by preto mal zahŕňať situácie, v ktorých poskytovateľ služby vyžaduje a koncový používateľ poskytovateľovi priamo alebo nepriamo aktívne poskytuje osobné údaje, ako je meno alebo emailová adresa, alebo iné údaje. Tiež by mal zahŕňať situácie, v ktorých poskytovateľ zhromažďuje informácie bez toho, aby ich koncový používateľ aktívne poskytoval, ako sú osobné údaje vrátane IP adresy, alebo ďalšie automaticky generované informácie, ako sú informácie zhromaždené a prenášané súbormi cookies. Podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie ohľadom na článok 57 ZFEÚ, odmena existuje v zmysle zmluvy aj v prípade, ak poskytovateľovi služby platí tretia strana a nie prijímateľ služby. Pojem odmeny by preto mal zahŕňať aj situácie, kde je koncový používateľ vystavený reklamám, ktoré sú podmienkou získania vstupu do služby, alebo situáciám, keď poskytovateľ služieb speňažuje osobné údaje, ktoré zhromaždil. (17)Interpersonálne komunikačné služby sú služby, ktoré umožňujú interpersonálnu a interaktívnu výmenu informácií, a medzi ne patria služby ako tradičné volania medzi dvomi jednotlivcami, ale aj všetky typy emailov, služieb odosielania správ alebo skupinových chatov. Interpersonálne komunikačné služby sa vzťahujú len na komunikáciu medzi určitým, teda nie potenciálne neobmedzeným, počtom fyzických osôb, ktorý je vymedzený odosielateľom správy. Komunikácia zahŕňajúca právnické osoby by mala byť v rámci prípadu, keď fyzické osoby konajú v mene tých právnických osôb, alebo sú zapojené aspoň na jednej strane komunikácie. Interaktívna komunikácia znamená, že daná služba umožňuje prijímateľovi informácie odpovedať. Služby, ktoré tieto podmienky nespĺňajú, ako napr. lineárne vysielanie, video na požiadanie, webové sídla, sociálne siete, blogy alebo výmena informácií medzi strojmi, by nemali byť považované za interpersonálne komunikačné služby. Za výnimočných okolností by sa služba nemala považovať za interpersonálnu komunikačnú službu, ak je interpersonálny a interaktívny komunikačný prostriedok čisto doplnkovou zložkou inej služby a z objektívnych technických dôvodov nemôže byť použitá bez danej hlavnej služby, a jej začlenenie nie je prostriedkom na obídenie uplatniteľnosti pravidiel riadenia elektronických komunikačných služieb. Príkladom takejto výnimky by mohol byť, v podstate, komunikačný kanál v rámci online hier, ktorý závisí od vlastností komunikačného zariadenia služby. (18)Interpersonálne komunikačné služby využívajúce čísla z národného alebo medzinárodného telefónneho číslovacieho plánu sa pripájajú do verejnej (využívajúcej pakety alebo okruhy) komutovanej telefónnej siete. Tieto interpersonálne komunikačné služby s číslovaním sa skladajú zo služieb, ku ktorým sú čísla koncových používateľov priradené s cieľom zabezpečiť prepojenie koniec-koniec a služieb umožňujúcich koncovým používateľom kontaktovať osoby, ktorým takéto čísla boli priradené. Samotné využívanie čísla ako identifikátora by nemalo byť považované za rovnocenné s použitím čísla na pripojenie k verejnej komutovanej telefónnej sieti, a preto by sa samo o sebe nemalo považovať za dostatočné na to, aby sa služba kvalifikovala ako interpersonálna komunikačná služba s číslovaním. Interpersonálne komunikačné služby bez číslovania by mali podliehať len povinnostiam, v prípade, keď si verejné záujmy vyžadujú uplatňovanie osobitných regulačných povinností na všetky typy elektronických komunikačných služieb, bez ohľadu na to, či na poskytovanie svojej služby využívajú čísla. Je oprávnené zaobchádzať s interpersonálnymi komunikačnými službami bez číslovania odlišne, keďže sú súčasťou a teda využívajú verejne zabezpečený interoperabilný ekosystém. ê°2002/22/ES odôvodnenie 6  nový (19)koncový bod siete predstavuje na účely regulácie hranicu medzi regulačným rámcom pre elektronické komunikačné siete a služby a reguláciou telekomunikačného koncového zariadenia. Za určenie miesta sieťového koncového bodu je zodpovedný národný regulačný orgán v prípade potreby na základe návrhu príslušného podniku; ðVzhľadom na prax národných regulačných orgánov, a rôznorodosť pevných a bezdrôtových topológií, Orgán európskych regulátorov pre elektronické komunikácie (BEREC) by mal, v úzkej spolupráci s Komisiou, prijať usmernenia k identifikácii koncového bodu siete v súlade s touto smernicou, v rôznych konkrétnych podmienkach; ï  nový (20)Technický vývoj umožňuje koncovým používateľom kontaktovať tiesňové služby nielen prostredníctvom hlasových volaní, ale aj ostatných interpersonálnych komunikačných služieb. Pojem tiesňovej komunikácie by preto mal zahŕňať tie interpersonálne komunikačné služby, ktoré umožňujú kontaktovať takéto tiesňové služby. Prístup k tiesňovým službám vychádza z prvkov záchranného systému, ktorý už je zakotvený v právnych predpisoch Únie, konkrétne ide o „stredisko tiesňového volania“ (PSAP) a „najvhodnejšie stredisko tiesňového volania“, a z „tiesňových služieb“.

°2002/21/ES odôvodnenie 16  nový (21)Národné regulačné a ð iné príslušné ï orgány by mali mať harmonizovanú sústavu cieľov a princípov a mali by v prípade potreby pri vykonávaní svojich úloh podľa tohto regulačného rámca koordinovať svoje opatrenia s regulačnými orgánmi v iných členských štátoch a ð s BEREC ï . °2002/21/ES odôvodnenie 17  nový (22)Činnosti národných regulačných ð príslušných ï orgánov ustanovených podľa tejto smernice a špecifických smerníc, prispievajú k naplneniu širších politík v oblastiach kultúry, zamestnanosti, životného prostredia, sociálnej súdržnosti a plánovania rozvoja krajiny a miest.  nový (23)S cieľom pretransformovať politické ciele stratégie pre jednotný digitálny trh do regulačných podmienok by rámec mal, okrem existujúcich troch hlavných cieľov, ktoré spočívajú v podpore hospodárskej súťaže, vnútorného trhu a záujmov koncových používateľov, presadzovať cieľ dodatočného pripojenia, vyjadrený pomocou výsledkov: rozsiahly prístup a využívanie pevného a mobilného pripojenia s veľmi vysokou kapacitou pre všetkých občanov a podniky Únie na základe primeranej ceny a výberu, ktorý umožnila účinná a spravodlivá hospodárska súťaž, efektívne investície a otvorená inovácia, účinné využívanie frekvenčného spektra, spoločné pravidlá a predvídateľné regulačné prístupy v rámci vnútorného trhu a potrebné pravidlá platné pre konkrétne odvetvia na zabezpečenie záujmov občanov. Pre členské štáty, národné regulačné orgány a iné príslušné orgány a zainteresované strany, sa cieľ pripojenia premieta na jednej strane do snahy o siete s najvyššou kapacitou a služby hospodársky udržateľné v danej oblasti, a na druhej strane do snahy o presadzovanie územnej súdržnosti, v zmysle konvergencie v kapacite dostupnej v rozličných oblastiach. °2002/21/ES odôvodnenie 18 (prispôsobené)  nový (24)Povinnosť členských štátov zabezpečiť,  Zásada, že členské štáty Õ ð by mali uplatňovať právne predpisy EÚ technologicky neutrálnym spôsobom ï aby národné regulačné orgány čo možno najviac zohľadnili potrebu vytvorenia technologicky neutrálnej regulácie, t. j. regulácie , že  národný regulačný Õ ð alebo iný príslušný ï  orgán Õ ktorá neukladá ani nediskriminuje používanie konkrétneho typu technológie, nevylučuje prijatie primeraných opatrení na podporu niektorých špecifických služieb v oprávnených prípadoch ð s cieľom dosiahnuť ciele regulačného rámca ï , ako napríklad digitálnej televízie ako prostriedku pre zvýšenie efektívnosti využívania spektra. ðOkrem toho to nevylučuje zohľadnenie skutočnosti, že niektoré prenosové médiá majú fyzické charakteristiky a architektonické prvky, ktoré môžu byť nadradené z hľadiska kvality služieb, kapacity, nákladov na údržbu, energetickej účinnosti, flexibility riadenia, spoľahlivosti, odolnosti a rozšíriteľnosti, a najmä z hľadiska výkonnosti, čo sa môže odraziť v opatreniach prijatých s cieľom presadzovať rôzne regulačné ciele. ï °2009/140/ES odôvodnenie 53 (25)Účinné investície i hospodárska súťaž by sa mali podporovať spoločne, aby sa zvýšil hospodársky rast, objem inovácií a možnosti výberu pre spotrebiteľov. °2009/140/ES odôvodnenie 54

(26)Hospodársku súťaž možno najlepšie rozvíjať prostredníctvom hospodársky účinnej miery investovania do nových i existujúcich infraštruktúr doplneného reguláciou tam, kde je to potrebné na dosiahnutie účinnej hospodárskej súťaže v maloobchodných službách. Účinná úroveň hospodárskej súťaže založenej na infraštruktúre je rozsah rozšírenia infraštruktúry, pri ktorej môžu investori očakávať primeranú návratnosť založenú na primeraných očakávaniach v súvislosti s vývojom trhových podielov. °2009/140/ES odôvodnenie 8 (prispôsobené)  nový (27)V záujme dosiahnutia cieľov lisabonskej agendy jJe potrebné poskytnúť vhodné stimuly na investície do nových vysokorýchlostných sietí s Ö veľmi Õ ð vysokou kapacitou ï , ktoré budú podporovať inovácie internetových služieb s bohatým obsahom a posilnia medzinárodnú konkurencieschopnosť Európskej únie. Takéto siete majú obrovský potenciál priniesť výhody spotrebiteľom i podnikom v celej Európskej únii. Je preto veľmi dôležité podporovať trvalo udržateľné investície do rozvoja takýchto sietí a súčasne chrániť hospodársku súťaž a rozširovať možnosti výberu pre spotrebiteľov prostredníctvom regulačnej predvídateľnosti a konzistentnosti. °2009/140/ES odôvodnenie 5 (prispôsobené) (28)Cieľom je postupne redukovať predpisy ex ante špecifické pre daný sektor počas toho, ako sa bude rozvíjať hospodárska súťaž na príslušných trhoch, pričom v konečnom dôsledku by sa elektronické komunikácie mali spravovať výhradne právom hospodárskej súťaže. Vzhľadom na to, že na trhoch v oblasti elektronických komunikácií sa v posledných rokoch zaznamenala vysoká dynamika hospodárskej súťaže, je dôležité, aby sa regulačné povinnosti ex ante ukladali, len ak  na príslušných maloobchodných trhoch Õ neexistuje efektívna a udržateľná hospodárska súťaž.  nový (29)Elektronické komunikácie získavajú zásadný význam v stále väčšom počte odvetví. Internet vecí je príkladom toho, ako sa prenos rádiového signálu podporujúceho elektronickú komunikáciu ďalej vyvíja a formuje spoločenskú a podnikateľskú realitu. Na to, aby sa z tohto vývoja vyťažilo čo najviac, je potrebné pri riadení frekvenčného spektra zaviesť a využívať nové bezdrôtové komunikačné technológie a aplikácie . Keďže ostatné technológie a aplikácie spoliehajúce sa na frekvenčné spektrum sú taktiež predmetom rastúceho dopytu a môžu byť posilnené integráciou elektronickej komunikácie alebo jej kombináciou, v rámci riadenia frekvenčného spektra by sa na zlepšenie účinnosti využívania frekvenčného spektra mal, v prípade, že je to vhodné, prijať medziodvetvový prístup. °2009/140/ES odôvodnenie 28 (prispôsobené)  nový (30)Hoci správa frekvenčného spektra zostáva v právomoci členských štátov, sStrategické plánovanie, koordinácia a prípadne harmonizácia na úrovni Spoločenstva  Únie Õ môže pomôcť zabezpečiť, aby užívatelia frekvenčného spektra požívali úplné výhody vnútorného trhu a aby bolo možné účinne a globálne obhajovať záujmy Európskej únie  Únie Õ . Na tieto ciele  účely Õ by sa mali  sa môžu Õ podľa potreby vytvoriť  prijať Õ legislatívne viacročné programy politiky rádiového frekvenčného spektra ð , pričom ten prvý je definovaný rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 243/2012/EÚ, ï ktoré stanovia  ktorými sa stanovujú Õ politické orientácie a ciele strategického plánovania a harmonizácie využívania rádiového frekvenčného spektra v Spoločenstve  Únii Õ . Tieto politické orientácie a ciele sa môžu týkať dostupnosti a účinného využívania rádiového frekvenčného spektra potrebného na vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu,  v súlade s touto smernicou Õ a kde je to vhodné, môžu sa týkať aj harmonizácie postupov poskytovania všeobecných povolení alebo individuálnych práv na používanie rádiových frekvencií, keď je potrebné prekonávať prekážky vnútorného trhu. Tieto politické orientácie a ciele by mali byť v súlade s touto smernicou a špecifickými smernicami. ê°2009/140/ES odôvodnenie 32 (prispôsobené) ð nový (31)Súčasný systém správy a distribúcie frekvenčného spektra je vo všeobecnosti založený na administratívnych rozhodnutiach, ktoré nie sú dostatočne pružné na to, aby reagovali na technologický a hospodársky vývoj, najmä na rýchly rozvoj bezdrôtovej technológie a rastúci dopyt po širokopásmovom pripojení.  Štátne hranice sú pri určovaní optimálneho využívania rádiového frekvenčného spektra čoraz menej relevantné. ÕNadmerná  rozdrobenosť Õ fragmentárnosť jednotlivých vnútroštátnych politík, ð pokiaľ ide o riadenie rádiového frekvenčného spektra vrátane neoprávnených odlišných podmienok prístupu k rádiovému frekvenčnému spektru a jeho využívania podľa typu operátora, môže ï vedie  viesť Õ k zvýšeným nákladom a strate trhových príležitostí pre používateľov frekvenčného spektra.  To môže Õ spomaľuje  spomaliť Õ inovácie, ð obmedziť investície, znížiť úspory z rozsahu pre výrobcov a operátorov, ako vytvoriť napätie medzi držiteľmi práv a nezrovnalosti v nákladoch na prístup k frekvenčnému spektru. Táto rozdrobenosť môže viesť k celkovému narušeniu fungovania ï na úkor vnútorného trhu,  a bude mať vplyv na Õ spotrebiteľov a hospodárstva ako celku. Navyše sa podmienky prístupu k rádiovým frekvenciám a ich používania môžu líšiť v závislosti od druhu operátora, zatiaľ čo elektronické služby, ktoré títo operátori poskytujú, sa čoraz väčšmi prekrývajú, čo vytvára napätie medzi držiteľmi práv, nesúlad v nákladoch spojených s prístupom k frekvenčnému spektru a potenciálne deformácie vo fungovaní vnútorného trhu.

ê°2009/140/ES odôvodnenie 33 Štátne hranice sú pri určovaní optimálneho využívania rádiového frekvenčného spektra čoraz menej relevantné. Fragmentárnosť riadenia prístupu k právam na frekvenčné spektrum obmedzuje investície a inovácie a