SK Úradný vestník Európskej únie CE 259/86

Zelená kniha o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík

P6_TA(2008)0182

Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. apríla 2008 o zelenej knihe o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík (2007/2203(INI))

(2009/C 259 E/16)

Európsky parlament,

— so zreteľom na zelenú knihu o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík (KOM(2007)0140),

— so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli (8. – 9. marca 2007) vrátane Energetickej politiky pre Európu v prílohe I,

— so zreteľom na správu Európskej environmentálnej agentúry pod názvom „Využívanie trhu na nákladovo efektívnu environmentálnu politiku“ (č. 1/2006),

— so zreteľom na články 2 a 6 Zmluvy o ES, podľa ktorých musia byť požiadavky na ochranu životného prostredia začlenené do jednotlivých oblastí politiky Spoločenstva s cieľom podporovať rozvoj hospodárskych činností, ktoré sú pre životné prostredie trvalo udržateľné,

— so zreteľom na článok 175 Zmluvy o ES,

— so zreteľom na rozhodnutie Európskeho Parlamentu a Rady č. 2179/98/ES z 24. septembra 1998 o revízii programu politických opatrení Európskeho spoločenstva v oblasti životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja „Smerom k trvalo udržateľnému rozvoju“ (1),

— so zreteľom na revíziu stratégie EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj,

— so zreteľom na Šiesty environmentálny akčný program,

— so zreteľom na svoje uznesenia o tematických stratégiách pre životné prostredie v mestách (2), recyklovanie odpadu (3), trvalo udržateľné využívanie prírodných zdrojov (4) a trvalo udržateľné využívanie pesticídov (5),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. novembra 2007 o obmedzení globálnych klimatických zmien na 2 stupne Celzia – Postup do konferencie o klimatických zmenách na Bali a neskôr (6),

— so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a stanoviská Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre hospodárske a menové veci a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (A6-0040/2008),

A. keďže z údajov o klimatických zmenách vyplýva, že je potrebné konať rázne s cieľom obmedziť dôsledky tohto javu, keďže Európska rada stanovila minimálny cieľ znížiť emisie CO2 o 20 % v roku 2020 a o 60 % v roku 2050; keďže Európska rada stanovila tiež cieľ, aby do roku 2020 podiel obnoviteľnej energie na celkovej spotrebe energie predstavoval 20 % a aby sa energetická efektívnosť zvýšila o 20 %,

B. keďže Európsky parlament vo svojom hore uvedenom uznesení z 15 novembra 2007 zdôraznil, že priemyselne rozvinuté krajiny sa musia zaviazať, že do roku 2020 znížia emisie v porovnaní s rokom 1990 aspoň o 30 % a do roku 2050 o 60 – 80 %,

C. keďže existujú rôzne druhy znečistenia a riziko vyčerpania prírodných zdrojov,

D. vzhľadom na zvýšené riziko vymretia mnohých živočíšnych alebo rastlinných druhov a na cieľ zastaviť stratu biologickej rôznorodosti do roku 2010, ktorý si stanovila EÚ,

E. vzhľadom na rastúce zvyšovanie objemu dopravy v EÚ, najmä v súvislosti s prepravou tovaru, a na zvyšovanie spotreby energie, ktoré z toho vyplýva,

F. keďže trhovo orientované nástroje zahŕňajú dôležité nástroje na uplatňovanie zásady znečisťovateľ platí a z širšieho hľadiska aj na nákladovo efektívne zohľadnenie skrytých výrobných a spotrebných nákladov na ľudské zdravie a životné prostredie,

G. vzhľadom na veľké rozdiely medzi členskými štátmi tak v oblasti environmentálnych daní (medzi 2 a 5 % HDP členských štátov), ako aj v oblasti používania trhovo orientovaných nástrojov, a vzhľadom na to, že podiel environmentálnych daní na HDP členských štátov sa za posledných päť rokov znížil,

H. keďže dane z energie predstavujú v priemere 76 % environmentálnych daní a dane z dopravy tvoria 21 %,

I. keďže veľmi veľkú časť environmentálnych daní znášajú domácnosti, zatiaľ čo hlavnými spotrebiteľmi energie, vody a užívateľmi dopravy sú iné hospodárske sektory,

J. keďže reforma subvencií, ktoré škodia životnému prostrediu, môže prispieť k riešeniu klimatických zmien, ako aj k podpore udržateľného rozvoja a udržaniu medzinárodnej konkurencieschopnosti EÚ,

K. keďže odhady celkových vplyvov klimatických zmien nemajú viesť len k oddeleniu rastu od spôsobov produkcie a spotreby, ale tiež k zmene nášho modelu sociálno-ekonomického rozvoja,

L. keďže súčasné hospodárske ukazovatele HDP už nepostačujú na správne vyhodnocovanie sociálnej, hospodárskej a ekologickej reality a keďže nezohľadňujú environmentálne vplyvy ľudských činností, ktorým musíme čeliť; keďže by sa pri výpočte vyprodukovaného bohatstva mali zvažovať aj nové environmentálne ukazovatele, ktoré sú vytvorené na to, aby sa lepšie zohľadnili tieto zmeny,

Kritika zelenej knihy

1. víta odkaz na zásadu znečisťovateľ platí, ale ľutuje slabé alebo neexistujúce prepojenie pri vypracovávaní a nastavovaní existujúcich nástrojov environmentálnej politiky; zdôrazňuje, že princíp znečisťovateľ platí umožňuje stanoviť skutočnú cenu produktu vrátane nákladov na odstránenie znečistenia a uvedenie škôd zapríčinených výrobou do pôvodného stavu; zdôrazňuje, že znečisťujúca výroba alebo znečisťujúce produkty sú v konečnom dôsledku nákladnejšie v prípade, že sa do nich započítajú všetky vonkajšie faktory, pretože prevencia je lacnejšia ako uvedenie do pôvodného stavu alebo obnova;

2. ľutuje, že sa neuskutočnila hĺbková analýza výhod rozlišovania medzi trhovo orientovanými nástrojmi zameranými na spotrebiteľa v porovnaní s nástrojmi vo vzťahu k výrobcom;

3. zdôrazňuje, že zásada znečisťovateľ platí sa nesmie obmedziť na zavedenie poplatkov iba pre konečného spotrebiteľa, konkrétne pre domácnosti;

4. ľutuje, že sa zelená kniha zameriava najmä na znečisťovanie ovzdušia a klimatické otepľovanie a celkove zanedbáva negatívne vplyvy ďalších výrobných a distribučných procesov a spôsobov spotreby na životné prostredie;

5. stotožňuje sa s názorom Komisie týkajúcim sa rozmanitosti trhovo orientovaných nástrojov a rozlišovania medzi daňami a poplatkami, pričom náklady vo všeobecnosti pozostávajú z platby za službu alebo jasne stanovených výdavkov; zdôrazňuje, že na uskutočňovanie cieľov v oblasti ochrany životného prostredia a zdravia ako aj stratégie trvalo udržateľného rozvoja je potrebné disponovať tak podnecujúcimi, ako aj odradzujúcimi nástrojmi;

6. ľutuje, že sa medzinárodnému rozmeru nevenuje náležitá pozornosť, a že ešte stále neboli zavedené opatrenia zamerané na maximálne zníženie narušenia hospodárskej súťaže medzi regiónmi a priemyselnými sektormi;

Opatrenia

7. víta zelenú knihu; naliehavo vyzýva Komisiu, aby vyvinula jasnú stratégiu pre využívanie trhovo orientovaných nástrojov na vyčísľovanie environmentálnych škôd a nápravu súvisiacich zlyhaní trhu vrátane zdaňovania, hodnotenia systému obchodovania s emisnými kvótami EÚ, obchodnej a technologickej politiky;

8. vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní vykonávacej stratégie pre trhovo orientované nástroje zvážila a pripravila komplexnú správu o účinnosti regulačných nástrojov v oblasti životného prostredia, ktoré v súčasnosti EÚ používa, s cieľom určiť, v akých oblastiach by bolo vhodné nahradiť existujúce právne predpisy trhovo orientovanými nástrojmi;

9. žiada Komisiu, aby využila komparatívnu štúdiu existujúcich trhovo orientovaných nástrojov na vyhodnotenie ich efektívnosti a povzbudenie výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi;

10. vyzýva EÚ, aby rozlišovala medzi hrubým hospodárskym bohatstvom na obyvateľa a čistým hospodárskym, sociálnym a ekologickým bohatstvom, ktorý je ukazovateľom skutočného pokroku; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby hlbšie skúmali možnosť merať európsky hospodársky rast s použitím tzv. zelených ukazovateľov (7), ktoré poukazujú na stratené bohatstvo spojené so škodami na životnom prostredí;

11. uznáva, že plná internalizácia environmentálnych nákladov je dôležitým predpokladom pre vytvorenie spravodlivej hospodárskej súťaže medzi rôznymi podnikmi a pre zvýšenie hospodárskych stimulov na čistejšiu produkciu a spotrebu, ako aj podporu inovácií v oblasti čistejších technológií;

12. uznáva, že neschopnosť internalizovať environmentálne náklady sa rovná dotovaniu činností, ktoré škodia životnému prostrediu;

13. poukazuje na to, že existencia veľkého množstva subvencií, ktoré škodia životnému prostrediu v členských štátoch EÚ, zvyšuje znečisťovanie a vážnym spôsobom narušuje zásadu znečisťovateľ platí;

Zásady

14. konštatuje, že zásada znečisťovateľ platí je jedným z pilierov politiky životného prostredia EÚ, z ktorej vyplýva, že vonkajšie činitele sa premietnu do trhových cien, aby sa zabezpečilo, že vyjadrujú skutočné výrobné náklady alebo škody na životnom prostredí a zdraví; zdôrazňuje, že uplatňovanie zásady znečisťovateľ platí vo väčšine členských štátov ešte v mnohom zaostáva;

15. konštatuje, že trhovo orientované nástroje zahŕňajú množstvo nástrojov určených na špecifické účely, ako napríklad obchodovateľné povolenia, ktoré boli vytvorené so zámerom dosiahnuť zníženie znečisťovania (napríklad zníženie emisií CO2), environmentálne dane, ktoré majú zmeniť ceny a tým aj správanie výrobcov a spotrebiteľov, environmentálne poplatky určené na pokrytie nákladov na environmentálne služby, environmentálne subvencie určené na podporu vývoja čistejších technológií, atď.;

16. uznáva, že trhovo orientované nástroje pre životné prostredie sú jedným z najefektívnejších prostriedkov, ako dosiahnuť environmentálne ciele za rozumnú cenu; zdôrazňuje ale, že takéto nástroje musia byť doplnené inými nástrojmi, ako sú štandardy účinnosti, emisné ciele atď.;

17. poznamenáva, že trhovo orientované nástroje zohrajú kľúčovú úlohu v plnení cieľa EÚ, podľa ktorého má energia pochádzajúca z obnoviteľných zdrojov do roku 2020 predstavovať 20 % celkovej spotreby energie;

18. domnieva sa, že prechod k trvalo udržateľnému rozvoju a bezuhlíkovému hospodárstvu si vyžaduje kombináciu odradzujúcich nástrojov (napr. dane, poplatky) a podnecujúcich nástrojov (napr. systémy obchodovania);

19. zdôrazňuje, že vytváranie kombinácií nástrojov pomôže optimalizovať trhovo orientované nástroje; v tejto súvislosti sa domnieva, že trhovo orientované nástroje môžu vo veľkej miere prispieť k dosiahnutiu cieľov lisabonskej agendy;

20. zastáva názor, že opatrenia v oblasti energetickej a klimatickej politiky prijaté ako súčasť celkovej koncepcie na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnych úrovniach, sa musia uviesť do súladu s cieľmi dohodnutými v Lisabone a Göteborgu;

21. domnieva sa, že trhovo orientované nástroje sú vhodným a účinným prostriedkom internalizácie vonkajších vplyvov, ktorý by sa mal využívať podstatne častejšie a ktorý môže administratívne nástroje dopĺňať, nie však nahrádzať;

22. zdôrazňuje, že uplatňovanie trhovo orientovaných nástrojov s cieľom čeliť znečisťovaniu a negatívnym environmentálnym vplyvom sa musí zakladať na environmentálnej efektívnosti; je ale toho názoru, že sociálne dôsledky uplatňovania trhovo orientovaných nástrojov by sa mali kompenzovať prostredníctvom osobitných politických opatrení, akými sú minimálne ceny, zníženie sadzieb, dotácie atď. pre domácnosti s nízkymi príjmami; považuje tiež za potrebné, aby sa prijali opatrenia penalizujúce nadmernú spotrebu;

23. pripomína, že smernica Rady 2003/96/ES z 27. októbra 2003 o reštrukturalizácii právneho rámca Spoločenstva pre zdaňovanie energetických výrobkov a elektriny (8) (smernica o zdaňovaní energií) predpokladá, že za istých podmienok by sa zdaňovanie mohlo úplne alebo čiastočne nahradiť alternatívnymi trhovo orientovanými nástrojmi, predovšetkým systémom obchodovania s emisnými kvótami EÚ;

24. zdôrazňuje dôležitú úlohu environmentálnych daní pri dosahovaní environmentálnych cieľov;

25. domnieva sa, že nástroje orientované na trh Spoločenstva sa nemôžu obmedzovať iba na systémy obchodovania s emisnými povoleniami a emisnými kvótami a že by sa mali zvážiť ďalšie možné systémy, akými sú zavedenie uhlíkovej dane a zníženie dotácií na fosílne energie;

26. zdôrazňuje, že environmentálne dane by sa nemali vnímať v prvom rade ako prostriedky na zvyšovanie daňových príjmov, ale skôr ako spôsob, ktorým sa zabráni škodlivému znečisťovaniu a zhoršovaniu životného prostredia za primerané náklady, čím sa zároveň zvýši blahobyt spoločnosti; zdôrazňuje, že uvalenie daní z negatívnych faktorov ako je znečisťovanie by sa malo kompenzovať znížením daní z pozitívnych faktorov ako je práca;

27. poukazuje na to, že napriek požiadavke jednomyseľnosti v oblasti zdaňovania poskytujú zmluvy možnosť rozšírenej spolupráce a upozorňuje na existenciu metódy otvorenej koordinácie; vyzýva preto členské štáty, aby pokročili v oblasti environmentálnych daní na európskej úrovni a zabránili tak všetkým druhom daňového dumpingu;

28. konštatuje, že intenzívnejšia koordinácia EÚ v oblasti environmentálnych daní a vzájomná výmena osvedčených postupov uľahčia reformu; podporuje najmä návrhy, ktoré umožnia členským štátom znížiť sadzby DPH alebo ponúknuť daňové úľavy za energeticky účinné výrobky a materiály šetriace energiu; zdôrazňuje však, že členské štáty by mali samé rozhodnúť o tom, čo je vhodné pre ich daňové systémy;

29. poukazuje na prínosy reformy environmentálnej dane; vyzýva členské štáty, aby takéto reformy použili okrem iného na zmiernenie energetickej chudoby a podporu nízkouhlíkových technológií, úspory energie, energetickej účinnosti a technológií využívajúcich obnoviteľné zdroje energie;

30. podporuje zníženie daňového zaťaženia práce na vnútroštátnej úrovni, ale zdôrazňuje, že toto zníženie nie je spojené iba s reformou environmentálnych daní;

31. domnieva sa, že zvyšovanie cien je prostriedkom, ktorým je možné ovplyvniť spôsoby výroby a spotreby a stimulovať užívateľov k výberu vhodných ekologickejších spôsobov dopravy (napríklad znížením cien verejnej dopravy); domnieva sa, že každé zvýšenie v dôsledku používania trhovo orientovaných nástrojov musí byť predvídateľné a v prípade potreby zohľadniť osobitnú situáciu každého členského štátu; zdôrazňuje však, že vplyv takého opatrenia môže byť obmedzený z dôvodu slabej elasticity niektorých sektorov a u niektorých skupín spotrebiteľov;

32. zdôrazňuje, že je potrebné disponovať presnými údajmi o environmentálnych a sociálnych nákladoch celého životného cyklu produktov a služieb; vyzýva Komisiu, aby navrhla metódy vyhodnocovania týchto nákladov;

33. víta nedávnu konferenciu „Viac než HDP“, ktorú zorganizovala Komisia, Európsky parlament, OECD, WWF a Rímsky klub, a jej hlavné závery; zdôrazňuje význam doplnenia HDP o ďalšie ukazovatele s cieľom vyhodnotiť blahobyt a pokrok našej spoločnosti vyváženejším spôsobom, najmä čo sa týka dôsledkov ekonomického rastu na atmosféru a ekosystémy;

34. domnieva sa, že trhovo orientované nástroje môžu prispieť k podpore výskumu a ekologických inovácií, pretože zdanenie produktov a služieb, ktoré nerešpektujú životné prostredie alebo používanie ekologických noriem, podnecuje výrobcov, aby investovali do výskumu produktov a služieb, ktoré sú po energetickej stránke účinnejšie;

Ktorý nástroj je vhodný pre ktorý sektor?

35. uznáva však, že súčasná verzia systému obchodovania s emisnými kvótami EÚ má príliš úzku pôsobnosť vzhľadom na rôzne zdroje skleníkových plynov a zainteresovaných sektorov, a že Komisia a členské štáty musia prísť s potrebnými zlepšeniami s cieľom optimalizovať systém obchodovania s emisnými kvótami skleníkového plynu v tretej fáze projektu od roku 2013;

36. nalieha na Komisiu, aby ako hlavný prostriedok na dosiahnutie cieľov zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 posilnila systém obchodovania s emisnými kvótami EÚ stanovením progresívne náročnejšieho limitu a jeho aplikáciou na najväčších emitentov;

37. zdôrazňuje naliehavú potrebu revízie systému obchodovania s emisnými kvótami EÚ, aby bolo možné účinne riešiť nedostatky, ktoré sa vyskytli počas skúšobného obdobia vrátane neočakávaných ziskov spoločností v dôsledku aktív získaných z prideľovania kvót emisií CO2 bez poplatkov (napríklad v prípade veľkých výrobcov elektriny); zdôrazňuje, že silná podpora zásady znečisťovateľ platí v Stratégii trvalo udržateľného rozvoja EÚ znamená, že systém obchodovania s emisnými kvótami EÚ by mal byť založený najmä na aukciách emisných povolení a na celkovom strope emisií v súlade s cieľom EÚ znížiť emisie o 30 % do roku 2020 vrátane kvantitatívnych limitov a kvalitatívnych požiadaviek použitia úverových prostriedkov na projekty mechanizmu čistého rozvoja/Spoločného plnenia (MČR/SP);

38. v tejto súvislosti zdôrazňuje význam stimulovania rozvoja globálneho uhlíkového trhu pre nákladovo efektívnu realizáciu potrebného rozsiahleho zníženia emisií;

39. domnieva sa, že zvýšené používanie trhovo orientovaných nástrojov v sektore dopravy je mimoriadne dôležité, aby bolo možné plne internalizovať environmentálne a sociálne náklady všetkých spôsobov dopravy; domnieva sa predovšetkým, že nízka úroveň internalizácie z cestnej premávky má opačné účinky na konkurencieschopnosť ostatných druhov dopravy, napríklad železníc, a na presadzovanie účinnejších a čistých technológií;

40. víta návrh Komisie začleniť činnosti leteckého odvetvia do systému obchodovania s emisnými kvótami EÚ, domnieva sa však, že sú potrebné súbežne prebiehajúce doplnkové opatrenia, ako sú daň z kerozínu a poplatky za emisie NOX, s cieľom riešiť dosah klimatických zmien na tento sektor;

41. naliehavo žiada Komisiu, aby ešte pred rokom 2009 predložila legislatívny návrh na zníženie emisií skleníkových plynov v námornej doprave, pretože túto dopravu nerieši žiadny právny predpis na úrovni Spoločenstva alebo na medzinárodnej úrovni;

42. zastáva názor, že zdaňovanie energií by malo zostať druhotným a doplnkovým nástrojom znižovania emisií skleníkových plynov uplatňovaným len na tie emisie, ktoré systém obchodovania s emisnými kvótami EÚ nemôžu priamo či nepriamo ovplyvniť;

43. pripomína, že doprava a stavebníctvo sa z veľkej časti podieľajú na spotrebe energie a emisiách CO2, ktoré nie sú pokryté systémom obchodovania s emisnými kvótami EÚ CO2;

44. domnieva sa, že revízia smernice o zdaňovaní energie a legislatívy týkajúcej sa ťažkých nákladných vozidiel (9) (Eurovignette) by sa mali uskutočniť súčasne a urýchlene, aby sa tak predišlo prekrývaniu opatrení s tým istým cieľom a aby sa zmenili environmentálne dane s cieľom urýchlene podnietiť ekologické správanie jednotlivých hospodárskych sektorov, o.i. vďaka internalizovaniu externých nákladov;

45. myslí si, že je potrebné, aby sa uplatňovanie smernice Eurovignette stalo povinným vo všetkých členských štátoch a táto smernica sa zmenila s cieľom umožniť internalizovanie externých nákladov prostredníctvom spoplatňovania infraštruktúr, najmä v cestnej doprave; domnieva sa, že na to, aby sa zabránilo odkláňaniu dopravy na cesty vyňaté zo smernice Eurovignette, mala by sa jej pôsobnosť rozšíriť na celú cestnú sieť;

46. zdôrazňuje potrebu uplatniť pri využívaní trhovo orientovaných nástrojov zásady lepšej tvorby právnych predpisov a vyhýbať sa navzájom sa prekrývajúcim a zložitým nástrojom; podporuje zmenu a doplnenie smernice o zdaňovaní energie spôsobom, ktorý by zabezpečil, aby účastníci systému obchodovania s emisnými kvótami EÚ neplatili za svoje emisie dvakrát v podobe obchodovania a zdaňovania;

47. domnieva sa, že v rámci revízie legislatívy pre zdaňovanie energetických výrobkov by sa mala zvýšiť minimálna daňová sadzba v oblasti prepravy na priemyselné alebo obchodné účely; podporuje rozdelenie dane na energetickú a environmentálnu zložku na základe úrovne emisií CO2;

48. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zhodnotili výnimky a oslobodenia obsiahnuté v smernici o zdaňovaní energie a aby pouvažovali o tom, ktoré fosílne zdroje energií by boli v budúcnosti oslobodené od dane, pričom by sa zároveň zachoval rozsah a podstata smernice a zabránilo sa dvojitému zaťaženiu prevádzkovateľov v dôsledku uplatnenia inej dane alebo iných systémov obchodovania;

49. žiada, aby sa trhovo orientované nástroje vo všeobecnosti intenzívnejšie využívali v jednotlivých členských štátoch a v celej EÚ na dosiahnutie cieľov environmentálnej politiky, a obzvlášť na internalizáciu vonkajších nákladov; v tejto súvislosti však treba dbať na to, aby v dôsledku daňovej suverenity členských štátov nedochádzalo k narušovaniu hospodárskej súťaže; navrhuje, aby sa napríklad na podporu energetickej účinnosti a tepelnej izolácie budov využívali trhovo orientovanejšie nástroje;

50. vyzýva členské štáty, aby posilnili svoje politiky založené na stimuloch pre sektor stavebníctva s cieľom uľahčiť zníženie spotreby energie a emisií CO2; zdôrazňuje význam podpory rozvoja bývania s kladnou energetickou bilanciou;

51. navrhuje, aby sa kompenzačné opatrenia inšpirované mechanizmami Kjótskeho protokolu, ktoré by mohli poskytnúť finančné podnety, otvorili na účely financovania prác na zlepšovaní energetickej účinnosti v sektore bývania a uhlíkovej bilancie mestskej dopravy;

Nástroje a jednotlivé sektory

52. domnieva sa, že reforma subvencií, ktoré škodia životnému prostrediu, sa nesmie obmedziť len na SPP; je toho názoru, že sektor dopravy, najmä cestnej, vyžaduje v tejto oblasti rýchle a rozhodné opatrenia; žiada Komisiu, aby urýchlene navrhla harmonogram postupného, ale rýchleho zrušovania dotácií, ktoré môžu mať škodlivé účinky na životné prostredie, v súlade s rozhodnutím Európskej rady o revízii stratégie trvalo udržateľného rozvoja;

53. súhlasí s Komisiou, že zrušenie subvencií, ktoré škodia životnému prostrediu, je dôležitým doplnkovým opatrením na dosiahnutie udržateľného rozvoja, a najmä na dosiahnutie cieľov podporovaných vedúcimi predstaviteľmi štátov a vlád EÚ, ktoré sa týkajú integrovanej agendy o klimatických zmenách a energetike;

54. očakáva od Komisie, že revízia usmernení Spoločenstva o štátnej pomoci pre ochranu životného prostredia skutočne zohľadní potrebu ovplyvniť spôsoby výroby, obehu, dopravy a spotreby a znížiť objemy odpadu;

55. upozorňuje na ustanovenia Spoločenstva týkajúce sa odpadu, ľutuje však, že sa v nich nerieši problém objemu odpadov v EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zvážili legislatívny rámec v oblasti zdaňovania odpadu s cieľom predísť produkovaniu odpadu a znížiť zo strednodobého hľadiska objem odpadu produkovaného v EÚ;

56. víta zameranie na trhovo orientované nástroje na implementáciu rámcovej smernice o vode (10) a považuje za veľmi dôležité, aby sa v cenotvorbe internalizovali náklady na extrakciu podzemnej vody, znižovanie kvality vôd a vodárenských zariadení; zdôrazňuje, že rámcová smernica o vode môže slúžiť ako referenčná pre definovanie trhovo orientovaných nástrojov pre životné prostredie; naliehavo vyzýva Komisiu, aby preskúmala implementáciu v členských štátoch a použila spoločnú implementačnú stratégiu rámcovej smernice o vode a pilotné povodia riek s cieľom preskúmať a podporiť osvedčené postupy; vrelo vyzýva členské štáty, aby zintenzívnili svoje snahy s cieľom správne uplatňovať rámcovú smernicu o vode a najmä zabezpečiť to, že celá spotreba vody bude podrobená hospodárskemu vyhodnoteniu, súčasťou ktorého budú náklady na používanie zdroja a náklady spojené so životným prostredím, pričom tieto kritériá budú slúžiť predovšetkým na vypracovanie tarifikácie vody;

57. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili systém daní alebo poplatkov, cieľom ktorého bude znižovať kvantitatívne využívanie pesticídov a používať pesticídy s nižším obsahom toxických látok a s menej škodlivými účinkami pre životné prostredie a zdravie;

58. domnieva sa, že zavedenie zníženej sadzby DPH pre ekologické výrobky sa musí prísne upraviť, aby z neho mali spotrebitelia skutočne úžitok, a musí byť sprevádzané dodatočnými opatreniami, ako je environmentálna značka, s cieľom zaviesť systém umožňujúci jednoduché porovnávanie výrobkov;

59. uznáva ťažkosti pri vymedzovaní trhovo orientovaných nástrojov na zvýšenie alebo zachovanie biodiverzity a služieb ekosystému a pri riešení lokálnych ekologických problémov; vyzýva Komisiu, aby aj naďalej zvažovala vyhodnocovanie nákladov spojených s úbytkom biologickej rôznorodosti a možné využívanie trhových nástrojov a aby zároveň rozhodne uznala, že zachovanie alebo zlepšenie biologickej rôznorodosti v jednej oblasti môže spôsobiť stratu biologickej rôznorodosti v inej oblasti v dôsledku miestnych vplyvov;

60. v tejto súvislosti berie so záujmom na vedomie systémy obchodovania s emisnými kvótami NOX a SO2, ktoré niektoré členské štáty zaviedli s cieľom čo možno nákladovo najefektívnejšie čeliť problémom spôsobovaným týmito plynmi, ktoré znečisťujú ovzdušie; zdôrazňuje, že každé zavedenie systému obchodovania s emisnými kvótami NOX a SO2 musí brať do úvahy miestne okolnosti týchto emisií a musí sa obmedziť na presne vymedzené zemepisné oblasti;

61. žiada Komisiu, aby vo svojich iniciatívach stanovila zachovanie súčasných mechanizmov, ktoré prijali členské štáty na podporu rozvoja obnoviteľných energií; zdôrazňuje, že skôr, ako budú poskytnuté finančné stimuly pre oblasť biopalív, je potrebné vyžadovať doplnkové hodnotenia, aby bolo možné určiť, či je ich výroba trvalo udržateľná z hľadiska životného prostredia;

62. zdôrazňuje, že trhovo orientované nástroje by mali byť navrhnuté tak, aby negatívnym spôsobom neovplyvňovali konkurencieschopnosť priemyselných odvetví čeliacich medzinárodnej konkurencii, napríklad energeticky náročných odvetví, s cieľom zabrániť stratám v predaji zapríčineným dovozom (tzv. unikanie) a prípadnému presúvaniu výroby a následným účinkom na životné prostredie mimo územia EÚ;

63. žiada Komisiu, aby vypracovala realizačnú štúdiu o zavedení tzv. karty CO2 pre fyzické osoby a MSP, na ktorú by sa zaznamenávala spotreba energie a množstvo vyprodukovaných skleníkových plynov;

64. popri zdaňovaní a systémoch obchodovania s emisnými kvótami víta vytvorenie finančných nástrojov, najmä rastúcu dostupnosť environmentálnych a etických investícií, akými sú napríklad zelené dlhopisy, ktoré zvyšujú povedomie a investorom ponúkajú možnosť výberu;

65. uznáva podpornú úlohu podnikov investujúcich rizikový kapitál a súkromných investičných spoločností pri investovaní do oblasti nízkouhlíkových technológií;

Medzinárodný rozmer

66. poznamenáva, že európske ekonomiky predstavujú viac ako 35 % svetového trhu s environmentálnym tovarom a že európske podniky majú preto dobré postavenie na to, aby využili svetové ekologické hospodárstvo a vyrovnali tak aspoň časť vplyvu na HDP;

67. podporuje úvahy o nástroji prispôsobenia na hraniciach, aby sa najmä zabránilo možným únikom uhlíka, ktoré by mohli narúšať povinnosť zníženia emisií CO2, a aby sa zachovala hospodárska konkurencieschopnosť EÚ; vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní správy o možnom prijatí tohto nástroja pre Európsky parlament vychádzala zo štúdií uskutočnených v niektorých členských štátoch; zdôrazňuje však, že opatrenia pre prispôsobenie na hraniciach by sa mali realizovať len vtedy, ak a keď zlyhá úsilie dosiahnuť dohodu o povinnom znižovaní CO2 na medzinárodnej úrovni;

68. domnieva sa, že tento nástroj by za účelom jeho prijatia na medzinárodnej úrovni mal zohľadňovať najlepšie dostupné techniky a mal by byť prospešný pre tretie krajiny, najmä rozvojové krajiny;

69. uznáva, že záväzné medzinárodné kritériá a povinnosti, ktoré sa vzťahujú na všetky odvetvia citlivé na konkurenciu, by boli na kompenzáciu nezrovnalostí medzi obchodnými partnermi vhodnejšie než možné schválenie úpravy hraničnej dane;

*

* *

70. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

(1) Ú. v. ES L 275, 10.10.1998, s. 1.

(2) Uznesenie Európskeho parlamentu z 26. septembra 2006 o tematickej stratégii pre životné prostredie v mestách (Ú. v. EÚ C 306 E, 15.12.2006, s. 182).

(3) Uznesenie Európskeho parlamentu z 13. februára 2007 o tematickej stratégii pre recyklovanie odpadu (Ú. v. EÚ C 287 E, 29.11.2007, s. 168).

(4) Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. apríla 2007 o tematickej stratégii trvalo udržateľného využívania prírodných zdrojov (Ú. v. EÚ C 74 E, 20.3.2008, s. 660).

(5) Uznesenie Európskeho parlamentu z 24. októbra 2007 o tematickej stratégii trvalo udržateľného využívania pesticídov (Prijaté texty, P6_TA(2007)0467).

(6) Prijaté texty, P6_TA(2007)0537.

(7) Environmentálne ukazovatele zohľadňujúce životné prostredie, napr. IBED (Indicateur du bien-être durable) alebo ISEW (Indicator of Sustainable Enonomic Welfare), USP.

(8) Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2003, s. 51.

(9) Smernica Rady 93/89/EHS z 25. októbra 1993 o zdaňovaní určitých vozidiel používaných v cestnej nákladnej doprave členskými štátmi a vyberaní mýt a poplatkov za používanie určitej infraštruktúry (Ú. v. ES L 279, 12.11.1993, s. 32).

(10) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia Spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1).