Ďalšou oblasťou, ktorá vyvolala polemiku v minulosti, sú disciplinárne konania. Rada sa delí o zodpovednosť v tejto oblasti s nezávislým justičným inšpektorátom, ktorý v januári 2017 získal dodatočné právomoci na kontrolu bezúhonnosti sudcov, a to aj prostredníctvom overovania osobných majetkových priznaní, a významnejšiu úlohu pri iniciovaní disciplinárneho konania. Na základe odporúčania Komisie, aby sa využili externé posudky, sa nedávno za pomoci služby Komisie na podporu štrukturálnych reforiem a Rady Európy začal realizovať projekt, ktorý by sa mal dokončiť v roku 2019.

Odporúčanie č. 2: Preukázať konzistentné výsledky súvisiace s menovaniami do vysokých súdnych funkcií, ktoré sú založené na zásluhách a transparentnosti, a to vrátane nadchádzajúceho menovania nového predsedu Najvyššieho správneho súdu.

3.2 Druhé referenčné kritérium: Právny rámec

Odporúčanie č. 4: Prijatie zmien trestného poriadku a trestného zákona s cieľom zlepšiť právny rámec na stíhanie korupcie na vysokých miestach a závažnej organizovanej trestnej činnosti.

V správe z januára 2017 bola za kľúčovú zostávajúcu výzvu označená potreba riešiť nedostatky bulharského trestného zákona a poriadku, a to najmä s cieľom zlepšiť schopnosť systému trestného justície v Bulharsku účinne reagovať na korupciu na vysokých miestach a organizovanú trestnú činnosť.

Bulharsko v priebehu rokov prijalo niekoľko konkrétnych legislatívnych opatrení na riešenie takýchto problémov a v roku 2017 vykonalo ďalšie zmeny trestného poriadku. Hlavné zmeny zahŕňali presun prípadov korupcie na vysokých miestach na Špecializovaný súd pre organizovanú trestnú činnosť a prísnejšie pravidlá týkajúce sa možnosti súdov vracať prípady späť prokuratúre z formálnych dôvodov. Takéto vrátenia založené na formálnych a procesných chybách sa teraz môžu uskutočniť len v rámci predbežného vypočutia na začiatku súdneho konania.

Tieto zmeny sú teraz účinné. Špecializovaná prokuratúra takisto získala ďalšie zdroje na riešenie problému zvýšenej pracovnej záťaže a pokračuje realizácia postupov na poskytnutie ďalších zdrojov špecializovanému súdu. Vplyv zmien na rýchlosť realizácie súdneho konania spočíval vo väčšom počte prípadov vrátených v počiatočnej fáze konania. Je to možno prirodzený postup počas prechodnej fázy, keď to čiastočne odráža opatrný prístup sudcov v kontexte nových pravidiel. Postupom času by sa tento stav mal vyvážiť rýchlejším postupom konania po ukončení jeho predbežnej fázy.

Okrem legislatívnych zmien trestného poriadku, ktoré boli vykonané v roku 2017, prebiehali v poslednom roku aj diskusie o tom, ako riešiť veľmi komplexný a formalistický procesný rámec pre trestné konania v Bulharsku. Nadväzuje sa tu na množstvo analýz vykonaných v posledných rokoch samotnými bulharskými orgánmi, ako aj externými odborníkmi, a to v súvislosti s pokračujúcou stratégiou reformy súdnictva, ako aj konkrétnejšie s cieľom zlepšiť rámec pre vyšetrovanie a stíhanie prípadov korupcie.

Tieto diskusie sa uskutočnili v pracovných skupinách v rámci ministerstva spravodlivosti za účasti zástupcov súdnictva a akademických odborníkov. V priebehu roka 2018 sa dospelo k záverom v súvislosti s viacerými bodmi, pri ktorých sa rozhodlo, že nie sú takej povahy, aby sa v súvislosti s nimi museli prijímať následné legislatívne opatrenia.tých prípadoch, v ktorých sa rozhodlo, že sa tu nebudú prijímať právne predpisy, bude dôležité, aby sa zvážili prípadné nelegislatívne opatrenia s cieľom riešiť príslušné výzvy.

O niekoľkých bodov, na ktoré upozornili analýzy, sa stále uvažuje v súvislosti s možnými legislatívnymi opatreniami. Jedným z príkladov, ktorý tvorí jadro nastolených výziev, je otázka, ako vymedziť limit pre začatie prípravného konania, a súvisiaca otázka využívania „predbežných vyšetrovaní“, ktoré nie sú upravené v trestnom poriadku a v prípade ktorých sa získané informácie nemôžu použiť ako dôkaz na súde. Existujú argumenty týkajúce sa efektívnosti hovoriace v prospech predbežného vyšetrovania a také, ktoré hovoria v jeho neprospech. Je to spojené aj s citlivými otázkami týkajúcimi sa mechanizmov súdneho preskúmania rozhodnutí prokuratúry. Ďalší citlivý bod, v prípade ktorého rokovania ešte nepriniesli výsledky, sa týka zavedených postupov, na základe ktorých sa osoby na vysokých vedúcich pozíciách v súdnictve vrátane generálneho prokurátora musia zodpovedať v prípade závažných podozrení z protiprávneho konania alebo zo spáchania trestnej činnosti.

Pokiaľ ide o trestný zákon, vláda pripravila cielené zmeny zamerané na uľahčenie stíhania trestných činov korupcie vo verejnom sektore a na rozšírenie uplatňovania trestného práva na korupciu v súkromnom sektore. Tieto zmeny sa ukázali ako kontroverzné a v bulharskom zákonodarnom zbore naďalej prebiehajú rokovania.

Pre rozhodovanie o ďalšom postupe v týchto zostávajúcich otázkach je dôležité ich dôkladné zváženie a konzultácie so zainteresovanými stranami, a to najmä vzhľadom na možné dôsledky pre celkový systém vyšetrovania trestnej činnosti a rovnováhu medzi kľúčovými inštitúciami. Hoci sa druhé referenčné kritérium zameriava na možné legislatívne riešenia, základné výzvy úzko súvisia s otázkami, ktoré sa vyskytli v kontexte širšej stratégie reformy súdnictva a vyšetrovania korupcie, ktoré sú predmetom tretieho a štvrtého referenčného kritéria (sú uvedené nižšie).

Podľa analýzy druhého referenčného kritéria Bulharsko dosiahlo významný pokrok v súvislosti s odporúčaním č. 4 a prijalo konkrétne opatrenia na zlepšenie príslušného právneho rámca. Bulharské orgány ešte stále zvažujú viaceré otázky, ktoré sú relevantné aj z hľadiska tretieho a štvrtého referenčného kritéria. Druhé referenčné kritérium možno považovať za predbežne uzavreté pod podmienkou monitorovania následných opatrení týkajúcich sa legislatívnych zmien.

3.3 Tretie referenčné kritérium: Pokračovanie reformy súdnictva

Odporúčanie č. 5: Na účely verejnej konzultácie uverejniť správu, v ktorej sa podrobne opisuje pokrok dosiahnutý vo vykonávaní národnej stratégie reformy súdnictva a určujú sa zostávajúce opatrenia, ktoré sa majú prijať. Vytvoriť mechanizmus pre nepretržité verejné podávanie správ o pokroku počas zostávajúceho obdobia vykonávania stratégie. Odporúčanie č. 6: Na základe nových noriem pracovného zaťaženia riešiť situáciu pracovného zaťaženia na najvyťaženejších súdoch a schváliť plán reformy súdnej mapy súbežne s rozvojom elektronickej justície. Odporúčanie č. 7: Vypracovať plán vykonávania odporúčaní uvedených v správe služby Komisie na podporu štrukturálnych reforiem, ktoré sa týkajú reformy prokuratúry a jej vzťahov s ostatnými inštitúciami, vrátane mechanizmu podávania správ o pokroku širšej verejnosti. Odporúčanie č. 8: Vypracovať plán vykonávania odporúčaní štúdie o rozsudkoch Európskeho súdu pre ľudské práva, a to vrátane mechanizmu na podávanie správ o pokroku širšej verejnosti.

Realizácia reformy súdnictva pokračuje v rámci rôznych častí stratégie reformy súdnictva z roku 2014. V tejto súvislosti vláda pokračovala v konzultáciách so zainteresovanými stranami v rámci konzultatívnej rady pre reformu súdnictva a zaviedla prax uverejňovania pravidelných aktualizovaných informácií o pokroku a ďalších prioritách v reformnom procese. Pomocou súčasnej reformnej stratégie, ktorej realizácia sa v roku 2020 ukončí, by sa tieto mechanizmy mohli využiť ako odrazový mostík pre širšiu diskusiu v spoločnosti o budúcnosti bulharského súdnictva a o prioritách možných reformných iniciatív, pričom sa poukáže aj na obdobie po roku 2020. Do tejto diskusie by sa mohla zapojiť aj Najvyššia súdna rada, ktorá má rozsiahle nezávislé právomoci v oblasti riadenia súdnictva v Bulharsku.

Kľúčovou otázkou v tejto súvislosti je riadenie pracovného zaťaženia na súdoch a súvisiaca otázka prípadnej budúcej reformy súdnej mapy. Prokuratúra v súčasnosti pokračuje v pilotnom projekte na konsolidáciu malého počtu miestnych prokuratúr čo predstavuje prvý krok k rozsiahlejšej reforme. Pokiaľ ide o súdy, Najvyššia súdna rada zaujala opatrný postoj v očakávaní výsledkov prebiehajúceho projektu a v súčasnosti sa zdá, že všeobecná reforma súdnej mapy v blízkej budúcnosti je čoraz menej pravdepodobná. Namiesto toho sa podnikli iniciatívy na prerozdelenie jurisdikcií v občianskoprávnych veciach prostredníctvom legislatívnej zmeny s cieľom prerozdeliť pracovné zaťaženie najviac vyťažených súdov, ktoré sa nachádzajú najmä v Sofii, na iné súdy. Tento prístup má podporu vlády a už vyústil do konkrétnych pozmeňujúcich návrhov, ktoré boli nedávno prijaté v Národnom zhromaždení. Popri týchto legislatívnych iniciatívach Najvyššia súdna rada tiež nedávno začala niekoľko postupov na presun pracovných miest sudcov na hlavné súdy v Sofii. Tieto legislatívne a riadiace snahy budú dôležité na zmiernenie tlakov na tieto súdy v krátkodobom horizonte. Z dlhodobého hľadiska budú potrebné reformy štruktúrovanejšieho charakteru, aby sa zabezpečilo účinné a efektívne súdnictvo.

Ďalším kľúčovým prvkom práce v rámci stratégie reformy súdnictva je zlepšiť rámec pre následné súdne opatrenia v prípadoch týkajúcich sa korupcie a organizovanej trestnej činnosti. V roku 2016 skupina skúsených prokurátorov z viacerých členských štátov vypracovala s podporou služby Komisie na podporu štrukturálnych reforiem správu o bulharskej prokuratúre a stanovila viacero odporúčaní adresovaných bulharským orgánom. Odporúčania uvedené v správe z decembra 2016 tvorili základ plánu vydaného bulharskými orgánmi v roku 2017 a mnohé z nich majú v súčasnosti už podobu konkrétnych opatrení. Ide napríklad o posilnenie Špecializovanej prokuratúry pre organizovanú trestnú činnosť, ktorá má v súčasnosti na starosť aj prípady korupcie na vysokých miestach. Niektoré odporúčania nedostali od príslušných orgánov podporu. Najmä odporúčania týkajúce sa intenzívnejšieho zapojenia riadiacej hierarchie v rámci prokuratúry do konkrétnych prípadov boli bulharskými orgánmi považované za problematické, pretože takéto formálne uznanie úlohy hierarchie, pokiaľ ide o jednotlivé prípady, by sa mohlo javiť ako návrat späť k systému, ktorý bol v minulosti vnímaný ako problematický. Niekoľko odporúčaní viedlo k prijatiu konkrétnych opatrení zo strany bulharských orgánov vrátane zváženia možných legislatívnych zmien, pričom niektoré z nich stále prebiehajú, a k prijatiu rôznych organizačných opatrení, najmä v rámci prokuratúry. Určitý čas potrvá, kým sa účinok týchto aktivít naplno prejaví, a bude potrebné, aby im riadiaci pracovníci v rámci prokuratúry venovali vytrvalú a kontinuálnu pozornosť, aby sa zabezpečila ch úspešnosť.

Nezávislá analýza prokuratúry z roku 2016 bola zvlášť komplexným projektom, ale bola sprevádzaná podobným úsilím samotných bulharských orgánov v reakcii na odporúčania uvedené v predchádzajúcich správach predkladaných v rámci MSO. Bulharsko konkrétne vykonalo samostatnú analýzu prípadov prejednávaných na Európskom súde pre ľudské práva, v ktorých sa odhalili nedostatky účinného vyšetrovania trestnej činnosti v Bulharsku. Cieľom bolo identifikovať opakujúce sa problémy, ktoré by sa dali vyriešiť legislatívnymi alebo inými opatreniami. Po tejto práci nasledovalo vypracovanie plánu v roku 2017, v ktorom sa stanovilo niekoľko oblastí činností. Tieto činnosti viedli k prijatiu rôznych riadiacich či organizačných opatrení a boli aj podkladom pre rokovania o legislatívnych zmenách, ktoré sú uvedené vyššie.