Odporúčanie pre odporúčanie Rady za účelom včasného varovania Talianska na zabránanie vzniku nadmerného deficitu (predložená Komisiou v súlade s článkom 99 odsek 4 Zmluvy) /* SEK/2004/0485 v konečnom znení */





Odporúčanie pre ODPORÚČANIE RADY za účelom včasného varovania Talianska na zabránanie vzniku nadmerného deficitu (predložená Komisiou v súlade s článkom 99 odsek 4 Zmluvy) ODÔVODNENIE Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii [1] zahŕňa systém včasného varovania, na základe ktorého Rada včas upozorní členský stát na nutnosť opravného rozpočtového zákroku na zabránenie vzniku nadmerného deficitu. Článok 6 odsek 2 nariadenia stanovuje pre členské státy zúčastňujúce sa na jednotnej mene spôsob uplatňovania systému včasného varovania. Rada vykonáva pravidelné sledovanie realizácie stabilizačných programov, najmä so zreteľom na zistenie závazného aktuálneho alebo očakávaného odchýlenia stavu rozpočtu od strednodobého rozpočtového cieľa pre saldo vládneho rozpočtu, alebo od postupu pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu, ako je uvedené v programe. V prípade, ze Rada zistí závazné odchýlenie, za účelom včasného varovania zasle dotknutému členskému státu odporúčanie na prijatie nevyhnutných opatrení na nápravu a zabránenie vzniku nadmerného deficitu. Toto včasné varovanie je v súlade s postupom článku 99 odseku 4 Zmluvy a je zalozené na odporúčaní Komisie. [1] Ú. v. ES L 209, 2. 8. 1997. Pri rozhodovaní o spustení mechanizmu včasného varovania Komisia [2] zvazuje nasledujúce prvky: mieru sklzu rozpočtu, t.j. rozsah odchýlenia stavu rozpočtu členského státu od cieľov stanovených v konvergentných alebo stabilizačných programoch; príčinu sklzu rozpočtu, t.j. či odchýlenie skutočného salda od cieľa mozno vysvetliť výlučne cyklickými faktormi; a riziko nadmieru deficitného stavu, t.j. či existuje riziko prekročenia referenčnej hodnoty 3 % HDP. [2] KOM(2002) 668 v konečnom znení z 27.11. 2002. Ciele a výsledky deficitu Aktualizované stabilizačné programy Talianska z roku 2002 predlozené Komisii 20. novembra 2002 sa vzťahujú na obdobie rokov 2002 az 2006. Ukázali celkový vládny deficit na úrovni 1,5 % z HDP v roku 2003, na základe predpokladu rastu reálneho HDP vo výske 2,3 % a celkový vládny deficit na úrovni 0,6 % z HDP v roku 2004 s predpokladajúcim rastom reálneho HDP vo výske 2,9 %. Nasledovala séria revízií (ako je nazančené v tabuľke), ktoré vyplynuli z výsledku rozpočtového hospodárenia v roku 2002, ktorý bol horsí ako sa očakávalo, z najnovsích prognóz hospodárskeho rastu a z opätovného zvázenia rozpočtových cieľov. V oficiálnej predpovedi predlozenej spolu s rozpočtom v septembri 2003, bola prognóza deficitu na rok 2003 stanovená na úroveň 2,5 % z HDP s rastom reálneho HDP vo výske 0,5 %. Cieľom za rok 2004 bolo dosiahnuť deficit na úrovni 2,2 % z HDP za predpokladu rastu reálneho HDP vo výske 1,9 %. Tieto údaje za roky 2003 a 2004 boli potvrdené v aktualizovanom stabilizačnom programe predlozenom 1. decembra 2003. >TABELPOSITION> Opakované revízie hospodárskeho rastu smerom dolu a revízie deficitu rozpočtu smerom hore odzrkadľujú vzor, ktorý zdôraznili sluzby Komisie [3] v technickom hodnotení akutualizovaných stabilizačných programov a v stanoviskách Rady k týmto programom. [4] Rozpočtové plány boli znovu zalozené na prehnane optimistických prognózach rastu, najmä čo sa týka strednodobej vyhliadky na rast. Následne boli výsledky rozpočtového hospodárenia na percentuálnej úrovni HDP horsie ako cielené, a to tak z nominálneho, ako aj z cyklického hľadiska, dokonca bez dodatočných expanzívnych diskrečných opatrení v rámci fiskálneho roka. Opakované revízie reálneho HDP oslabili úroveň potenciálneho výkonu. [5] Zhorsenie stavu rozpočtu, ktoré sa na základe oficiálnych prognóz javilo byť ako cyklické, sa ukázalo ako zhorsenie strukturálneho charakteru. Keďze kazdá predpoveď môze byť predmetom omylov a trvanie súčasného cyklického spomalenia nebolo očakávané takmer ziadnym z prognostikov, miera a vytrvalosť optimizmu v oficiálnych talianskych predpovediach o raste nie je v súlade s obozretnou fiskálnou stratégiou. [3] Hodnotenia aktualizácie stabilizačných programov z roku 2002 a z roku 2003 sú k dispozícii na http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/cswd_en.htm. [4] Ú. v. EÚ C 26, 4.2. 2003; Ú. v. ES C 51, 26.2. 2002; Ú. v. ES C 77, 9.3. 2001. [5] Na základe metódy prijatej Radou 12. júla 2002 pre výpočet potenciálneho výkonu a produkčnej medzery. Odchýlenie od rozpočtového cieľa v roku 2003 Podľa správy o vládnom deficite a o úrovni zadĺzenosti (oznámenie EDP) podanej 1. marca 2004, predstavoval rast reálneho HDP v roku 2003 0,3 % a deficit bol na úrovni 2,4 % HDP, čo je o 0,9 percentuálneho bodu viac ako bol pôvodný cieľ deficitu, a to napriek jednorázovým opatreniam, ktorých dosah sa odhaduje na viac ako 2 percentuálne body HDP. Bez takýchto jednorázových opatrení by deficit predstavoval viac ako 4˝ % HDP. [6] [6] "Jednorázové opatrenia" sú opatrenia, ktoré vedú k dočasným (a teda plne zvratným) zhorseniam a zlepseniam v rozpočtovom salde. Zásadnou črtou je významný, prechodný a identifikovateľný dopad na verejné účty prevazujúci akýkoľvek mozný trvajúci účinok, ktorý z daného opatrenia vyplýva. Hoci nemôze byť vylúčené, ze daňová amnestia môze viesť k trvale väčsiemu daňovému základu, a teda by nemohla byť povazovaná za jednorázové opatrenie, môze byť dopad v tom roku, v ktorom narastú príjmy z daňovej amnestie, rozhodne povazovaný za dočasný. Sklz v roku 2003 v porovnaní s aktualizovaným stabilizačným programom z roku 2002 je zapríčinený primárnymi výdavkami k pomeru HDP, ktoré boli vyssie ako sa plánovalo, v poradí 1,7 percentuálnych bodov, vrátane schodku z výnosov predaja reálnych aktív vo výske priblizne 0,4 percentuálneho bodu HDP. [7] Dodatočné nedodrzanie plánu, ktoré vyplýva z prehnane optimistického hodnotenia daňového obsahu hospodárskeho rastu, bolo plne nahradené neočakávanými príjmami z daňovej amnestie. Vcelku dosiahol sklz v porovnaní s aktualizovaným stabilizačným programom z roku 2002 v prvotnom salde rozpočtu úroveň 1,6 % HDP, čím potvrdil klesajúcu tendenciu v prvotnom salde po vysokých prebytkoch zaznamenaných na konci 90. rokov. Kvôli nizsím úhradam úrokov nez boli oficiálne prognózované v poradí 0,7 % HDP, celkové prekročenie rozpočtu predstavovalo, ako uz bolo uvedené, úroveň 0,9 % HDP. [7] Podľa Európskeho systému národných účtov (ESA95) je predaj reálnych aktív zaznamenávaný ako znízenie tvorby hrubého fixného kapitálu. Na základe spoločne odsúhlasenej metódy na výpočet potenciálneho výkonu a produčnej medzery, odhaduje predpoveď Komisie z jari 2004 cyklicky upravený deficit v roku 2003 na úrovni 1,9 % HDP, čo je v porovnaní s predoslým rokom zlepsenie o 0,3 percentuálneho boda. Tento výsledok bol dosiahnutý pomocou uz zmienených jednorázových opatrení odhadovaný na niečo viac ako 2 percentuálne body HDP, čo predstavuje zvýsenie z priblizne 1,5 percentuálnych bodov v roku 2002. Odchýlenie od rozpočtového cieľa v roku 2004 Podľa predpovede Komisie z jari 2004 je v roku 2004 očakávaný rast HDP na úroveň 1,2 % a za absencie dodatočných opatrení sa vseobecný vládny deficit prognózuje na úroveň 3,2 % HDP, teda nad referenčnú hodnotu zakotvenú v Zmluve. Napriek znízeniu v porovnaní s rokom 2003 sú jednorázové opatrenia, odhadované na priblizne jeden percentuálny bod HDP, stále podstatné. Bez jednorázových opatrení by odhadovaný deficit dosiahol priblizne 4ź % HDP. Na základe predpovede Komisie z jari 2004 predstavuje sklz v roku 2004 1,0 percentuálneho bodu v porovnaní s upraveným cieľom vo výske 2,2 % HDP stanovenom v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003 a 2,6 percentuálneho bodu v porovnaní s cieľom deficitu vo výske 0,6 % stanovenom v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2002. Predpoveď Komisie z jari 2004 odhaduje nárast cyklicky upraveného rozpočtového deficitu o 0,7 percentuálneho boda v porovnaní s rokom 2003 na úroveň 2,6 % HDP, čo je nad úrovňou zaisťujúcou bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP. Rozdiel medzi odhadom deficitu v predpovedi Komisie z jari 2004 vo výske 3,2 % HDP a upraveným oficiálnym cieľom vo výske 2,2 % stanoveným v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003 je zapríčinený nasledujúcimi prvkami, ktoré Komisia vo svojej predpovedi vzala do úvahy: i) horsí výsledok v roku 2003 - s vylúčením prínosu jednorázových opatrení; ii) nizsí hospodársky rast v roku 2004; iii) zvýsený rast odmien na zamestnanca vo verejnom sektore na základe nedávneho vývoja v oblasti zmlúv; iv) obozretnejsie, ale stále optimistické hodnotenie predaja reálnych aktív vo verejnom vlastníctve; a v) ANAS, agentúra poverená investíciami do státnej cestnej siete a jej prevádzku, pri ktorej sa prezieravo predpokladá, ze napriek oficiálnym predpovediam ostane v státnom sektore. [8] Predpoveď Komisie z jari 2004 predsa vsak zahŕňa oficiálne odhady rozpočtového dosahu mnohých opatrení (rozsírenie podmienok daňovej amnestie na neoznámenie minulých daňových povinností, amnestiu za porusenie zákonov územného plánovania a rezim daňového vyrovnania), ktoré sa vsak nemusia uskutočniť tak, ako je plánované. [8] ANAS sa v roku 2002 prestransformovala na akciovú spoločnosť. V roku 2002 a 2003 prisli Istat a Eurostat k záveru, ze ANAS neuspokojil poziadavky na to, aby bol zatriedený mimo vládneho sektoru. A to predovsetkým poziadavku pokrytia aspoň 50 % výrobných nákladov predajom (vrátane znehodnotenia existujúcich aktív), ako je uvedená v Európskom systéme národných účtov (ESA95). Pomalé znizovanie pomeru vládneho dlhu k HDP Veľkým znepokojením zostáva pomer stále vysokého stupňa vládneho dlhu k HDP. V aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2002 bolo v pláne zníziť tento pomer o 9,5 percentuálnych bodov v období medzi koncom roka 2001 a koncom roka 2004 na cieľových 100,4 % HDP. V aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003 bol oficiálny cieľ na dosiahnutie pomeru dlhu a HDP na konci roku 2004 opravený na 105 % HDP. V marci roku 2004 bol oznámený dlh z konca roku 2003 vo výske 106,2 % HDP. [9] Bez mimoriadnych operácií, ako je konverzia dlhu drzaného bankou Banca d'Italia v roku 2002 a predaj vládneho podielu v spoločnostiach ENEL, ENI a Poste SpA uskutočneného súčasne s transformáciou Cassa Depositi e Prestiti (predtým verejná banka pre vklady a pôzičky) na akciovú spoločnosť v roku 2003, by sa pomer dlhu od roku 2001 sotva znízil. Na rok 2004 je predpoveď Komisie z jari 2004 na úrovni 106 % HDP, čo je v porovnaní s predchádzajúcim rokom prakticky bez zmeny napriek príjmom z privatizácie v poradí 1 % HDP (tak ako bolo stanovené v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003). [9] Okrem bezných revízií týkajúcich sa údajov o dlhu a HDP bola v rámci oznámenia EDP z 1. marca 2004 opravená séria číselných údajov o celkovom vládnom dlhu od roku 1999 tak, aby obsahovala údaje o postových vkladoch (bezné účty). S cieľom prispôsobiť konsolidačné polozky boli údaje ďalej upravené. Znízenie dlhu bolo spomalené: i) postupným sklzom rozpočtového salda, ii) nizsím rastom nominálneho HDP ako bolo prognózované v poradí 0,5 % v rokoch 2002-2003 vyplývajúcim z optimistických prognóz rastu reálneho HDP, čiastočne vyvázeným vyssím ako predpokladaným zvýsením deflátoru HDP; a iii) čo sa týka prispôsobenia kapitálového toku, pokračujúcim nadbytkom hotovostných pôzičiek (the fabbisogno di cassa delle amministrazioni pubbliche - deficitné opatrenie zalozené na hotovostnom toku a zahŕňajúce transakcie s konečnými aktívami, ale vylučujúce výnosy z privatizácie) nad deficitom podľa maastrichtskej definície (podľa princípu časového rozlísenia a bez finančných transakcií). Súvislosť medzi fabbisogno a maastrichtskou definíciou deficitu nie je úplne jasná. Nesúlad medzi týmito dvoma agregátmi vyplýva z: i) nevysvetliteľne vytrvalého rozdielu medzi hotovostnými účtami a účtami s časovým rozlísením, ktoré by sa na základe povahy týchto agregátov mali časom vyrovnať, ii) finančných transakcií a iii) statistických úprav. Kumulovaný nadbytok fabbisogno nad maastrichtskou definíciou deficitu zaťazil znizovanie pomeru zadlzenosti od roku 1999 o priblizne 8 procentuálnych bodov HDP. Aj v budúcnosti ohrozuje dlhodobú udrzateľnosť verejných financií niekoľko faktorov. Po prvé, prvotný prebytok sa počas niekoľkých posledných rokov stále znizoval a v roku 2003 sa dostal na úroveň 2,9 % HDP, čím zodpovedá cyklicky upravenému prvotnému prebytku vo výske 3,4 % podľa odhadov sluzieb Komisie; očakáva sa, ze sa oba ukazovatele budú v priebehu roku 2004 zhorsovať (predpovede z jari 2004). Ako bolo zdôraznené v technickom hodnotení aktualizovaných stabilizačných programov z roku 2003 vypracovanom sluzbami Komisie a vyjadrené v samotnom programe, táto úroveň by v dlhodobom horizonte vzhľadom na rozpočtový dosah starnúceho obyvateľstva nezaistila udrzateľnosť verejných financií. [10] Po druhé, výnosy z klesajúcej implicitnej úrokovej miery dlhu spojeného s maastrichtským konvergenčným procesom sú na ústupe: rozpätie ziskov z refinancovania starsích obligácií s vyssou úrokovou mierou novými emisiami s významne nizsími mierami sa takmer vyčerpalo. V skutočnosti, riziko predstavuje fakt, ze úrokové zaťazenie dlhu môze opäť začať rásť, pretoze je pravdepodobné, ze trhové úrokové sadzby sa budú zvysovať z historicky nízkych hodnôt dosiahnutých v minulých rokoch. Znizovanie zadlzenosti v budúcnosti bude takisto ovplyvnené nízkou mierou rastu potenciálneho výkonu, pri ktorej nemozno očakávať výrazné zvýsenie pokiaľ Taliansko nezačne rázne uskutočňovať strukturálne reformy v súvislosti s cieľmi Lisabonskej stratégie. Rozdiel medzi hotovostnými účtami a účtami s časovým rozlísením napokon predstavuje ďalsiu prekázku na znízenie zadĺzenosti. [10] Hodnotenie aktualizovaného stabilizačného programu Talianska za rok 2003 (2003-2007), ECFIN/18/04-EN (http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/country/commwd/it/com_it20032004.pdf) Závery pre tvorbu politiky Komisia sa domnieva, ze jej predpoveď z jari roku 2004 signalizuje: 1) výrazný sklz v stave rozpočtu na rok 2004 v poradí jedného percentuálneho bodu v porovnaní s cieľom deficitu z aktualizovaného stabilizačného programu z roku 2003 (2,2 % HDP), ktorý sa oproti cieľu z aktualizovaného stabilizačného programu z roku 2002 z úrovne 0,6 % HDP postupne zvysoval; 2) ze významné odchýlenie od strednodobého takmer vyrovnaného alebo prebytkového stavu rozpočtu môze byť vysvetlené spomalením HDP, ktoré, ako bolo zdôraznené v niekoľkých stanoviskách Rady k aktualizovaným stabilizačným programom, bolo opakovane podceňované; 3) ze toto odchýlenie vzniká napriek značnému prispeniu jednorázových opatrení v poradí jedného percentuálneho bodu HDP; 4) ze za absencie dodatočných nápravných opatrení by očakávaný deficit v roku 2004 prekročil referenčnú hodnotu 3 % zakotvenú v Zmluve; 5) ze konjunkturálne upravený odhad rozpočtového salda je výrazne nad úrovňou 1,5 % HDP zaisťujúcou bezpečnostné rozpätie proti prekročeniu referenčnej hodnoty 3 % HDP; 6) ze odchýlenie od strednodobého takmer vyrovnaného alebo prebytkového stavu rozpočtu sa pravdepodobne v roku 2005 ďalej rozsíri vzhľadom na plánované postupné stiahnutie jednorázových opatrení - Komisia prognózuje deficit na základe existujúcich právnych predpisoch na úroveň 4 % HDP pri súbeznom ozivení hospodárstva; a 7) ze znizovanie zadlzenosti je rovanko ohrozené, a to napriek značným privatizačným plánom na úrovni 1,1 % HDP. V prípade Talianska to predstavuje výzvu na spustenie systému včasného varovania. Vzhľadom na uvedené by talianske orgány mali podniknúť dodatočné opatrenia, ktoré by zaistili, ze celkový vládny deficit neprekročí referenčnú hodnotu 3 % HDP. Vhodne navrhnutá úprava v rámci jedného roka, ak je navrhnutá ako prvý krok spoľahlivého viacročného programu, by mohla podporiť účinok pozitívnej dôvery, a pomôcť tak vyhnúť sa krátkodobým negatívnym účinkom na dopyt. Mala by sa sústrediť na značné znízenie a opätovné zlozenie výdavku, pričom sa vytvorí priestor pre zamýsľané znízenie daňového zaťazenia a na urýchlené znízenie pomeru dlhu a HDP. Toto by z dlhodobého hľadiska zvýsilo potenciálny rast. Preto by bolo vhodné uskutočniť v roku 2004 dodatočné opatrenia trvalého charakteru na úrovni aspoň 7 miliárd EUR (0,5 % HDP), čo by na základe predpovede Komisie z jari 2004 zastavilo zhorsovanie cyklicky upraveného salda v roku 2004. To by malo zabezpečiť dostatočné rozpätie na znízenie rozpočtu pod referenčnú hodnotu 3 % HDP s ohľadom na mozné riziko, ze jednorázové opatrenia nevynesú čiastky prognózované v predpovedi Komisie z jari roku 2004, ktorá do značnej miery premieta oficiálne prognózy o dopade prechodných opatrení. V nasledujúcich rokoch by sa Taliansko malo zamerať na zabezpečenie ročného zlepsenia aspoň na úrovni 0,5 percentuálneho bodu HDP z cyklicky upraveného hľadiska, a malo by pokračovať v postupnom vyraďovaní jednorázových opatrení tak, ako je stanovené v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003. V tejto súvislosti a vzhľadom na cieľ vlády postupne znizovať daňové zaťazenie, bude nevyhnutné kontrolovať výdavky, aby sa zabránilo vzniku vyssích deficitov, ktoré by vyplynuli z nenahradených daňových skrtov. Aby sa strednodobý prínos fiskálnej konsolidácie zmaximalizoval, mala by vláda taktiez venovať pozornosť zlozeniu a kvalite výdavkov. Na základe tohto hodnotenia prijala Komisia prilozené odporúčanie pre odporúčanie Rady za účelom včasného varovania Talianska a podstupuje ho Rade na prijatie rozhodnutia. Komisia sa domnieva, ze v záujme otvorenosti a transparentnosti by malo byť včasné varovanie zverejnené a na tento účel taktiez prijala návrh rozhodnutia Rady v súlade s ustanovením článku 99 odseku 4 Zmluvy. Odporúčanie pre ODPORÚČANIE RADY za účelom včasného varovania Talianska na zabránenie vzniku nadmerného deficitu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o zalození Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 99 odsek 4, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii [11], najmä na jeho článok 6 odsek 2, [11] Ú. v. ES L 209, 2.8. 1997, s. 1. so zreteľom na odporúčanie Komisie, keďze: (1) Článok 6 odsek 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997, ako súčasť Paktu stability a rastu, ustanovuje systém včasného varovania, na základe ktorého Rada včas upozorní členský stát na nutnosť potrebných rozpočtových úprav s cieľom zabránenia vzniku nadmerného vládneho deficitu. K včasnému varovaniu dochádza v prípade, ak Rada identifikuje v členskom státe skutočné alebo predpokladané podstatné odchýlenie rozpočtového stavu od strednodobého rozpočtového cieľa, alebo od postupu pri prispôsobovaní sa tomuto cieľu, stanovenom v stabilizačnom programe daného členského státu pre saldo státneho rozpočtu; (2) Pri rozhodovaní o pouzití mechanizmu včasného varovania by sa mali zohľadniť nasledujúce činitele: miera rozpočtového sklzu, t.j. rozsah odchýlenia sa rozpočtového stavu členského státu od cieľov stanovených v stabilizačných a konvergenčných programoch; príčina rozpočtového sklzu, t.j. či odchýlenie skutočného salda od cieľa mozno vysvetliť výlučne cyklickými faktormi; riziko stavu nadmerného deficitu, t.j. či exisuje riziko prekročenia referenčnej hodnoty 3 % z HDP;. (3) V Rezolúcii o Pakte stability a rastu prijatej v Amsterdame 17. júna 1997 [12] vyzvala Európska rada vsetky zmluvné strany na striktné a včasné uplatňovanie Zmluvy a Paktu stability a rastu; [12] Ú. v. ES C 236, 2.8. 1997, s. 1 (4) V aktualizovanom stabilizačnom programe Talianska z roku 2003, na ktorý poskytla Rada stanovisko 10. februára 2004 [13], sa talianske úrady usilujú v roku 2004 o celkový vládny deficit na úrovni 2,2 % z HDP, čo predstavuje zvýsenie oproti 0,6% z HDP z aktualizovaného stabilizačného programu z roku 2002; [13] Ú. v. EÚ C 43, 19.2.2004, s. 1-2. (5) V prognóze Komisie z jari 2004 je celkový vládny deficit plánovaný v Taliansku na 3,2 % z HDP, teda 2,6 percentuálnych bodov nad cieľom stanoveným v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2002 a 1,0 percentuálneho bodu nad cieľom stanoveným v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003. Vzhľadom na pôvodný cieľ predstavujúci 0,6 % z HDP mozno len malú časť plánovaného sklzu predstavujúceho 2,6 percentuálnych bodov vysvetliť zmenou v cyklickej pozícií meranou produkčnou medzerou. Vzhľadom na revidovaný cieľ predstavujúci 2,2 % z HDP je predpokladaný sklz o 1,0 percentuálneho bodu úplne vyjadrený z cyklicky upraveného hľadiska, pretoze odhadovaná produkčná medzera sa prakticky nezmenila. Veľká opora fiskálnej adaptačnej stratégie vlády o prechodné opatrenia zakrýva este výraznejsie zhorsenie základného rozpočtového stavu, ktorý odzrkadľuje nedostatočnú úpravu súčasných primárnych výdavkov; (6) Postupné revízie rozpočtového deficitu smerom nahor odzrkadľujú najmä trend zdôraznený sluzbami Komisie v technickom hodnotení aktualizovaných stabilizačných programov [14] a v stanoviskách Rady k týmto programom [15]. Rozpočtové plány boli opakovane zalozené na prehnane optimistických prognózach rastu, čo z nominálneho a cyklicky upraveného hľadiska viedlo ex post k horsím výsledkom ako plánované rozpočtové výsledky v percentách HDP, dokonca bez dodatočných expanzívnych diskrečných opatrení v rámci fiskálneho roka. Keďze prognózy rastu môzu byť predmetom omylov a trvanie súčasného konjunkturálneho spomalenia nebolo očakávané takmer ziadnym z prognostikov, miera a vytrvalosť optimizmu v oficiálnych talianskych prognózach rastu nie je v súlade s obozretnou fiskálnou stratégiou; [14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/cswd_en.htm. [15] Ú. v. EÚ C 26, 4.2. 2003; Ú. v. ES C 51, 26.2. 2002; Ú. v. ES C 77, 9.3. 2001. (7) Dôsledkom postupných sklzov je rozpočtová pozícia Talianska v roku 2004 z nominálneho ako aj cyklicky upraveného hľadiska ďaleko od takmer vyrovnaného stavu. Najmä prognóza Komisie z jari 2004 o výsledku deficitu v roku 2004 sa pohybuje nad referenčnou hodnotou deficitu stanovenou v Zmluve, ktorá predstavuje 3% z HDP. Navyse sa pri sklze v porovnaní s postupom smerujúcim k takmer vyrovnanému alebo prebytkovému stavu uvedenom v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003 dá v roku 2005 očakávať ďalsie zväčsovanie. Prognóza Komisie z jari 2004 predpokladá na základe súčasnej legislatívy na rok 2005 deficit predstavujúci 4 % z HDP, pričom počíta s ozivením celkovej hospodárskej činnosti; (8) Neustále vysoká úroveň zadlzenosti Talianska k pomeru HDP a jej veľmi pomalé znizovanie zvysujú obavy o verejné financie Talianska. Spomalenie znizovania zadlzenosti bolo okrem postupných rozpočtových sklzov ovplyvnené aj pretrvávajúcim rozdielom medzi hotovostnými účtami a účtami časového rozlísenia, ktoré by sa mali na základe samotnej povahy týchto agregátov postupom času vyrovnať. Kumulovaný prebytok fabbisogno di cassa delle amministrazioni pubbliche (deficitné opatrenie zalozené na hotovostných tokoch a zahrňujúce transakcie s finančnými aktívami ale s vylúčením výnosov z privatizácie) nad deficitom podľa maastrichtskej definície zaťazil znizovanie miery zadlzenosti od roku 1999 o priblizne 8 percentuálnych bodov z HDP. So zreteľom na budúcnosť sa Komisia domnieva, ze veľmi vysoká miera zadlzenosti predstavuje z hľadiska dlhodobej udrzateľnosti verejných financií riziko, najmä s ohľadom na budúci dopad stárnuje populácie na rozpočet, spotrebu primárneho prebytku, náchylnosť na nepriaznivé úkoroké soky vzhľadom na takmer vyčerpané rezervy pre ďalsie znízenie implicitných úrokov z dlhu a nízku mieru rastu potenciálneho výkonu talianského hospodárstva; (9) S cieľom objasniť vývoj vládneho dlhu v posledných rokoch a v strednodobom horizonte je dôlezité, aby Taliansko poskytlo informácie aj o iných faktoroch akými sú čisté pôzičky, ktoré prispievajú k zmene v úrovni zadlzenosti, napríklad o rôznych druhoch finančných transakcií (konkrétne o náraste poskytovania úverov a nadobudnutom imaní, o komponentoch takýchto agretátov a zdrojoch tohto nárastu) a rozdieloch medzi údajmi o vládnom deficite na hotovostnom a akruálnom základe; (10) Očakávané vývoje verejných financií v roku 2004 tvoria značné odchýlenie s ohľadom na plány aktualizovaného stabilizačného programu pre rok 2003 ako aj od postupu pri prispôsobovaní sa strednodobému cieľu vyrovnaného alebo prebytkového stavu. Značné odchýlenie očakávané pre rok 2004 by este ďalej odsunulo strednodobý záväzok dosiahnutia vyrovnaného stavu; (11) Vhodne navrhnuté prispôsobenie v rámci jedného roka, ak je navrhnuté ako prvý krok spoľahlivého viacročného programu, by mohlo podporiť účinok pozitívnej dôvery a tak pomôcť vyhnúť sa krátkodobým negatívnym účinkom na dopyt. Malo by sa sústrediť na značné znízenie a prehodnotenie struktúry výdavku, pričom sa vytvorí priestor pre zamýsľané znízenie daňového zaťazenia a na urýchlené znízenie miery dlhu voči HDP. Toto by z dlhodobého hľadiska zvýsilo mozný rast; (12) Vzhľadom na uvedené sa zdá byť vhodné v roku 2004 vykonať dodatočné opravné opatrenia trvalého charakteru, rovnajúce sa aspoň 7 miliardám EUR (0,5 % HDP) za kalendárny rok, čo by na základe prognózy Komisie na jar 2004 zastavilo zhorsovanie cyklicky upraveného salda v roku 2004. Toto by malo riesiť nebezpečenstvo celkového vládneho deficitu prekračujúce 3 % referenčnú hodnotu HDP za rok 2004, zohľadňujúc taktiez riziko jednorázových opatrení, ktoré nemusia poskytnúť sumy navrhnuté v prognóze Komisie na jar 2004, čo vo veľkej miere odráza oficiálnu prognózu. V nasledujúcich rokoch by sa Taliansko malo zamerať na zabezpečenie ročného zlepsenia aspoň 0,5 percentuálneho bodu HDP z konjunkturálne upraveného hľadiska az pokiaľ sa nedosiahne takmer vyrovnaná pozícia a malo by pokračovať v postupnom vyradení jednorázových opatrení, ako je stanovené v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003; (13) Rada na základe hodnotenia vykonaného Komisiou zistila podľa článku 6 odsek 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 značné odchýlenie; (14) Na zabránenie vzniku nadmerného deficitu je potrebné Taliansko včas varovať, TÝMTO ODPORÚČA: 1. Talianske orgány by mali vykonať vsetky opatrenia na to, aby zabezpečili, ze celkový vládny deficit neprekročí 3 % HDP referenčnej hodnoty stanovenej v zmluve v roku 2004. S týmto cieľom by prijatie dodatočných opatrení trvalého charakteru na úrovni aspoň 0,5 percentuálneho bodu HDP v roku 2004 nielenze znízilo riziko prekročenia prahovej hranice 3 % HDP, ale by taktiez prispelo k návratu fiskálnej konsolidácie. 2. V nasledujúcich rokoch by sa Taliansko malo zamerať na zabezpečenie ročného zlepsenia aspoň 0,5 percentuálneho bodu HDP z cyklicky upraveného hľadiska, az pokiaľ sa nedosiahne takmer vyrovnaný alebo prebytkový stav a malo by pokračovať v postupnom vypúsťaní jednorázových opatrení, ako je stanovené v aktualizovanom stabilizačnom programe z roku 2003. Keďze na zabránenie vzniku vyssích deficitov, ktoré by vznikli z nevyvázených daňových skrtov, cieľom vlády je postupné znizovanie daňového zaťazenia. Preto bude nevyhnutné zastaviť súčasné základné výdavky, pričom sa bude musieť zlepsiť ich kvalita a zlozenie. Toto by prispelo k zabezpečeniu trvalej fiskálnej konsolidácii a k zvýseniu mozného rastu. 3. Taliansko by malo vykonať vsetky kroky na urýchlené znízenie dlhu. Taliansko je tiez vyzvané, aby začiatkom júla pripravilo správu týkajúcu sa strednodobej dynamiky vládneho dlhu a dlhu za posledné roky, s osobitnou pozornosťou na iné faktory ako je čistá pôzička, ktoré prispievajú k zmene výsky dlhu. Toto odporúčanie je adresované Talianskej republike. V Bruseli Za Radu predseda [...]