Vyhlásenie Európskeho parlamentu o zákaze výrobkov z tuleňov v Európskej únii



Úradný vestník 306 E , 15/12/2006 S. 0194 - 0195



P6_TA(2006)0368 Vytvorenie európskeho kvalifikačného rámca Uznesenie Európskeho parlamentu o vytvorení európskeho kvalifikačného rámca (2006/2002(INI)) Európsky parlament, - so zreteľom na pracovný dokument Komisie s názvom "Smerom k európskemu kvalifikačnému rámcu pre celoživotné vzdelávanie" (SEK(2005)0957), - so zreteľom na Komisiou predložený návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady ustanovujúceho integrovaný program činnosti v oblasti celoživotného štúdia (KOM(2004)0474), - so zreteľom na návrh odporúčania Európskeho parlamentu a Rady o kľúčových zručnostiach pre celoživotné vzdelávanie (KOM(2005)0548), - so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Modernizácia vzdelávania a odbornej prípravy: dôležitý prínos k prosperite a sociálnej súdržnosti v Európe - Návrh spoločnej správy Rady a Komisie o pokroku v implementácii "pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010"" z roku 2006 (KOM(2005)0549), - so zreteľom na rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 2241/2004/ES z 15. decembra 2004 o jednotnom rámci Spoločenstva pre transparentnosť kvalifikácií a schopností (Europass) [1], - so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií [2], - so zreteľom na spoločné vyhlásenie európskych ministrov školstva, ktoré bolo prijaté na ich zasadnutí v Bologni 19. júna 1999, a ktoré stanovuje cieľ vytvoriť európsky priestor vyššieho vzdelávania do roku 2010, s cieľom zvyšovať schopnosť zamestnať sa a mobilitu európskych občanov a medzinárodnú konkurencieschopnosť európskeho systému vyššieho vzdelávania, - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Lisabone z 23. a 24. marca 2000, v ktorých boli stanovené strategické ciele, aby sa EÚ stala najdynamickejším, na vedomostiach založeným hospodárstvom na svete, predovšetkým s odkazom na "vzdelávanie a odbornú prípravu na život a prácu v spoločnosti založenej na vedomostiach", - so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Aby sa európsky priestor pre celoživotné vzdelávanie stal skutočnosťou" (KOM(2001)0678), - so zreteľom na rozhodnutie Rady z 27. júna 2002 o celoživotnom vzdelávaní [3], - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Barcelone z 15. a 16. marca 2002, predovšetkým na schválený cieľ vytvoriť do roku 2010 európske systémy vzdelávania a odbornej prípravy s celosvetovou kvalitou, a na výzvu na ďalšie činnosti na zavedenie nástrojov zabezpečujúcich transparentnosť diplomov a kvalifikácií, aj cestou podpory činností podobných bolonskému postupu v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, - so zreteľom na vyhlásenie európskych ministrov o odbornom vzdelávaní a príprave a na vyhlásenie Komisie zo schôdze, ktorá sa uskutočnila v Kodani 29. a 30. novembra 2002, o rozšírenej Európskej spolupráci v oblasti odborného vzdelávania a prípravy - "Kodanské kritériá" - zamerané na zvýšenie dobrovoľnej spolupráce v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, s cieľom podporovať vzájomnú dôveru, transparentnosť a uznávanie schopností a kvalifikácií, a zároveň vytvoriť základ pre zvyšovanie mobility a zjednodušenie prístupu k celoživotnému vzdelávaniu, - so zreteľom na uznesenie Rady z 19. decembra 2002 o podpore rozšírenej európskej spolupráce v oblasti odborného vzdelávania a prípravy [4], - so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom "Akčný plán Komisie pre kvalifikáciu a mobilitu" (KOM(2002)0072), - so zreteľom na spoločnú správu Rady a Komisie z 26. februára 2004 o vykonávaní Lisabonskej stratégie, s názvom "Vzdelávanie a odborná príprava pre rok 2010: úspech lisabonskej stratégie závisí od naliehavých reforiem", ktorá požadovala rozvoj Európskeho rámca ako dôležitej podpory Lisabonskej stratégie, aby predstavovala všeobecný odkaz umožňujúci a podporujúci transparentnosť, prenos a uznávanie kvalifikácií a schopností, - so zreteľom na komuniké z Maastrichtu zo 14. decembra 2004 o budúcich prioritách rozšírenej európskej spolupráce v oblasti odborného vzdelávania a prípravy (VET), v ktorom sa ministri zodpovední za odborné vzdelávanie a prípravu z 32 európskych krajín, európski sociálni partneri a Komisia dohodli na priznaní priority rozvoju otvoreného a flexibilného európskeho kvalifikačného rámca, založeného na transparentnosti a vzájomnej dôvere a poskytujúceho všeobecný odkaz na zjednodušenie uznávania a možnosti prenosu kvalifikácií, ktoré sa týkajú VET, aj všeobecného (stredného a vyššieho) vzdelania, - so zreteľom na závery zo zasadania Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktoré sa uskutočnilo v Bruseli 27. a 28. mája 2004, o všeobecných európskych zásadách pre určenie a overenie neformálneho a informálneho vzdelávania, - so zreteľom na pracovný dokument Komisie s názvom "Pokrok pri plnení lisabonskej stratégie v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy - správa 2005" (SEK(2005)0419), - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 22. a 23. marca 2005, ktoré poukazujú na dôležitosť prijatia európskeho kvalifikačného rámca (EQF) v roku 2006, - so zreteľom na "Európsky kvalifikačný rámec: konzultácie o odporúčaniach konferencie", ktorá sa uskutočnila v Budapešti 27. a 28. februára 2006 pod spoločnou záštitou Komisie a maďarského ministerstva školstva, - so zreteľom na záverečné komuniké "Posilňovanie vzdelania v Európe" zo 17. marca 2006 o výsledkoch rokovaní IX. konferencie európskych ministrov školstva, ktorá sa konala 16. - 17. marca 2006 vo Viedni, v ktorom ministri znovu potvrdili potenciál EQF, ktorý môže výrazne prispieť k transparentnosti, prevoditeľnosti a uznávaniu kvalifikácií na európskej úrovni, a jeho úlohu ako sprostredkovateľa reforiem na podporu celoživotného vzdelávania v širšom európskom vzdelávacom priestore, - so zreteľom na závery predsedníctva Európskej rady v Bruseli z 23. a 24. marca 2006, ktoré potvrdili, že vzdelávania a odborná príprava sú hlavnými činiteľmi v rámci rozvoja dlhodobého potenciálu EÚ v oblasti konkurencieschopnosti, ako aj sociálnej a územnej súdržnosti, a že na podporu väčšej mobility a účinného pracovného trhu je nevyhnutné, aby sa v oblasti EQF dosiahol určitý pokrok, - so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu a Rady o medzinárodnej mobilite v rámci Spoločenstva na účely vzdelávania a odbornej prípravy: Európska charta kvality pre mobilitu [5], - so zreteľom na článok 45 rokovacieho poriadku, - so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci, a na stanoviská Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa (A6-0248/2006), A. keďže jednotné študijné prostredie a jednotný pracovný trh na európskej úrovni sú základnými predpokladmi dosiahnutia cieľov lisabonskej stratégie, B. keďže je potrebné vytvoriť európsky systém na uznávanie kvalifikácií a zručností, ktorý bude zároveň rešpektovať rozmanitosť a osobitnosti jednotlivých krajín, C. keďže vytvorenie EQF založeného okrem iného aj na súčasných kvalifikačných štruktúrach bolonského a kodanského procesu by sa malo s uspokojením prijať ako vhodný nástroj na podporu transparentnosti, prevoditeľnosti, uznávania a využitia dosiahnutých kvalifikácií a odbornosti medzi rôznymi členskými štátmi a na rôznych úrovniach, a tiež aj ako prostriedok na uľahčenie prístupu k celoživotnému vzdelávaniu pre všetkých občanov, D. keďže ako všeobecný referenčný rámec (založený na odbornosti a na úrovniach a výsledkoch dosiahnutých v štúdiu) by EQF mohol napomôcť prijatiu nástrojov na identifikáciu požiadaviek v oblasti odbornosti, E. keďže pod pojmom "kvalifikácia" sa rozumie súhrn všetkých uznaných titulov, kvalifikácií, certifikátov a odbornej praxe v rámci Európskej únie, F. keďže, s ohľadom na nové úlohy spoločnosti založenej na vedomostiach a demografických zmenách, je rozvoj EQF nevyhnutný, predovšetkým v zmysle podpory schopnosti zamestnať sa a geografickej mobility pracovných síl v Európskej únii, ale tiež v zmysle zvýšenia konkurencieschopnosti a sociálnej súdržnosti, v súlade s cieľmi lisabonskej stratégie, G. keďže zvyšovanie pracovnej mobility (mobilita zamestnancov a mobilita podnikov) v rámci Únie znamená, že osvedčenia získané v jednom členskom štáte musia byť uznávané a uplatniteľné v inom členskom štáte na primeranej úrovni, H. keďže neustála aktualizácia a rozširovanie poznatkov, zručností a osobných a pracovných schopností a EQF by mali prispieť k modernizácii systému vzdelávania a odbornej prípravy a tak zvýšiť šance ľudí získať prácu a možnosti mobility v rámci Európy a zabezpečiť väčšiu istotu pracovných miest, v rámci čoho by EQF mal prispieť k väčšej transparentnosti v oblasti uznávania nadobudnutých kvalifikácií a rovnocennosti kvalifikácií, čím by sa vytvorili podnety na zlepšenie všeobecných systémov odbornej prípravy a školení, ktoré tiež môžu zvýšiť šance ich účastníkov získať prácu, I. keďže nedostatok vhodných mechanizmov, sietí a spolupráce medzi inštitúciami poskytujúcimi vzdelávanie a odbornú prípravu a vnútroštátnymi orgánmi, neprimeranosť štatutárnych ustanovení a v mnohých prípadoch rozpočtových obmedzení v členských štátoch sú prekážkami v rámci účinného zavádzania celoživotného vzdelávania, prepojenia univerzitného vzdelávania a zamestnania a rýchlejšieho oboznamovania pracovníkov s najmodernejšími vedeckými a technologickými poznatkami, ako aj v rámci účinného využívania nadobudnutých poznatkov a schopností, J. keďže existuje nedostatočná transparentnosť pri uznávaní vzdelania a nízka kvóta uznania zahraničného vzdelania, K. keďže spoločným cieľom 32 štátov, ktoré sa zúčastňujú na EQF, je predstaviť hlavné cesty nadobudnutia určitých kvalifikácií tým, ktorí sa učia a vyučujú; keďže je potrebné ukázať im, ako sú navzájom prepojené referenčné úrovne, v akom rozsahu je umožnená prevoditeľnosť a na akom základe sa rozhoduje o uznávaní kvalifikácií, L. keďže v zásade by sa EQF mal na začiatku uplatňovať na dobrovoľnom základe a nepredstavuje žiadne právne záväzky, napriek tomu podnieti zmeny prostredníctvom podpory reforiem na príslušných úrovniach, musí však slúžiť na podporu transparentnosti a rovnocennosti, pokiaľ ide o osvedčenia vydané na vnútroštátnej a sektorovej úrovni, M. keďže EQF nebude náhradou za vnútroštátne kvalifikačné rámce, ale ich bude len dopĺňať, a keďže EQF by mal zabezpečiť širší rámec na uľahčenie spolupráce medzi členskými štátmi, sociálnymi partnermi a inými zúčastnenými stranami na medzinárodnej úrovni, N. vyjadruje presvedčenie, že EQF sa dá úspešne uplatňovať iba vtedy, ak sa pri priraďovaní vnútroštátnych kvalifikácií k referenčným úrovniam EQF spolupracuje na báze dôvery a transparentnosti a ak sa primerane posudzujú špecifickosti a potreby jednotlivých členských štátov, ako aj vtedy, ak EQF vznikne ako nástroj pre užívateľov a zúčastnené strany na účely zobrazenia získaných kvalifikácií, alebo tých, ktoré majú byť získané, podľa potreby užívateľov, pričom by bola zachovaná sebestačnosť a nezávislosť vzdelávania, 1. víta iniciatívu Komisie v oblasti modernizácie, neustáleho zlepšovania a posilňovania európskych systémov vzdelávania a odbornej prípravy a začatia konzultácií, ktorých cieľom je stanoviť spoločný referenčný rámec pre európsky systém udeľovania osvedčení; 2. víta skutočnosť, že EQF je postavený na výsledkoch vzdelávania, odzrkadľuje komplexnosť celoživotného vzdelávania a stimuluje reformné procesy na vnútroštátnej a sektorovej úrovni; 3. zastáva názor, že európsky kvalifikačný rámec je užitočným nástrojom na zlepšenie a upevnenie dôvery medzi rôznymi systémami a plne podporuje jeho ciele: dosiahnuť na európskej úrovni transparentnosť kvalifikácií, mobilitu odborníkov a celoživotné vzdelávanie; 4. súhlasí so zavedením systému zloženého zo spoločných úrovní, nástrojov a zásad, ktorý by bol pružný, ale zároveň organicky spätý so zásadami celoživotného vzdelávania, pritom vyzýva Komisiu, aby presnejšie vymedzila vzťah medzi kvalifikačnými úrovňami, smernicou 2005/36/ES a ustanoveniami pre validáciu neformálneho a informálneho vzdelávania, ktoré už existujú alebo sú vo fáze realizácie na vnútroštátnej a regionálnej úrovni; 5. poukazuje na skutočnosť, že jednou z hlavných úloh EQF musí byť uľahčenie a podpora prenosu kvalifikácií medzi rôznymi systémami vzdelávania a odbornej prípravy, s cieľom umožniť medzinárodnú pracovnú mobilitu a lepšie plniť požiadavky ponuky a dopytu v rámci európskeho pracovného trhu; poukazuje aj na to, že EQF predstavuje vhodný širší rámec na zabezpečenie primeraného prevodného a komunikačného nástroja na vytvorenie spoločného kvalifikačného rámca v Európe; 6. na tomto základe konštatuje, že návrh Komisie je správnym a potrebným vyjadrením, aj keď požiadavka transparentného kvalifikačného rámca nie je úplne zabezpečená; vyžaduje prepracovanie a zlepšenie ôsmych navrhovaných referenčných úrovní EQF; zastáva názor, že ich deskriptory (popisy) by mali byť výstižnejšie a zrozumiteľnejšie formulované a dôraz musí byť na jednoznačnom rozlíšení rôznych referenčných úrovní, takže môže nasledovať jasné priradenie kvalifikácie; 7. zdôrazňuje, že právomoci, ktoré sú popísané v rámci osemúrovňových deskriptorov, by mali obsahovať nielen poznatky o sociálnych a etických ale aj o kultúrnych témach; 8. domnieva sa, že organizácia a validácia celoživotného vzdelávania sú záležitosťou členských štátov a nie je ich možné jednoducho zaradiť medzi právomoci EQF; 9. domnieva sa, že by malo dôjsť aj k revízii troch horizontálnych oblastí ("znalosti", "zručnosti" a "osobné a odborné schopnosti"), s cieľom zvýšiť ich prehľadnosť a zrozumiteľnosť; 10. zdôrazňuje, že rôzne typy výsledkov vzdelávania dohromady tvoria časť vzdelávacieho celku, ktorý nie je možné kvantifikovať jednoducho v zmysle úrovne dosiahnutej v každej jednotlivej oblasti; 11. tretiu horizontálnu oblasť, ktorou sú "osobné a odborné schopnosti" považuje za zaujímavý spôsob, ako sa najnovšie poznatky moderného výskumu v oblasti štúdia priamo prevzali do EQF; uvítal by však prepracovanie, ktoré by ozrejmilo, ako je možné metodicky vnímať "soft skills" a "osobné schopnosti"; 12. poukazuje na to, že EQF musí predovšetkým slúžiť na klasifikáciu postupov udeľovania osvedčení, ktoré vznikli na základe výsledku odborného vzdelávania, a preto požaduje, aby sa používali jednoduché a realizovateľné deskriptory a znížil počet úrovní; konštatuje, že predchádzajúce porovnávacie pokusy preukázali, že čím viac sú úrovne delené a čím sú kritériá početnejšie, tým ťažšie je ich koordinovať; 13. má za to, že EQF, ako nadrámec pre všetky formy štúdia, sa vzťahuje aj na trh práce; víta skutočnosť, že v dôsledku lisabonskej stratégie sa venuje zvýšená pozornosť celoživotnému vzdelávaniu na pracovisku a teda aj uznávaniu kvalifikácií získaných v práci; zdôrazňuje, že každý z ôsmych stupňov by mal klásť dôraz na schopnosti, ktoré je možné nadobudnúť prostredníctvom rôznych spôsobov vzdelávania, a zohľadniť odborné schopnosti a skúsenosti, ako aj ich možný potenciál z hľadiska odborného rastu; požaduje preto, aby boli deskriptory zmenené tak, aby nielen zohľadňovali a zachovávali bolonské zásady súvisiace s akademickým vzdelávaním, ale ich aj dopĺňali tým, že budú viac zohľadňovať systémy odborného vzdelávania a ďalšieho vzdelávania; 14. trvá na tom, aby sa urýchlene vykonali zmeny v súčasnom systéme automatického priraďovania referenčných úrovní 6, 7 a 8 k trom akademickým úrovniam bolonského kvalifikačného rámca (bakalár, magister a doktor) tak, aby sa skutočne nadobudnuté poznatky, zručnosti a osobné a odborné schopnosti jednotlivca klasifikovali bez ohľadu na to, kde ich jednotlivec nadobudol; 15. požaduje prepracovanie tabuľky 2, ktorej účelom je podrobnejšie vysvetlenie referenčných úrovní; domnieva sa, že táto tabuľka sa musí podriadiť prístupu orientovanému na výsledok, pretože sa zameriava na formálne vzdelávanie; víta preto odporúčaný opatrný prístup k tabuľke 2; domnieva sa, že EQF ako všeobecný metarámec by mal také podrobné otázky, akou je aj úprava tabuľky 2, prenechať subjektom na miestnej alebo vnútroštátnej úrovni; 16. žiada, aby sa vo väčšej miere podporovali a presadzovali spoločné európske zásady v oblasti zabezpečovania a uznávania neformálnych a informálnych vzdelávacích postupov celoživotného vzdelávania, predovšetkým pokiaľ ide o získanie technologických a vedeckých poznatkov a zručností, s ohľadom na špecifiká rôznych odborných odvetví a rôznych regiónov a krajín; domnieva sa, že je dôležité, aby sa osobitná pozornosť venovala metódam a systémom vyhodnocovania výsledkov vzdelávania, ktoré boli dosiahnuté pomocou neformálnych alebo informálnych metód, pretože k rozvoju zručností v rámci celoživotného vzdelávania dochádza v mnohých každodenných pracovných situáciách; 17. trvá na tom, že výsledkom rozvoja EQF bude zavedenie spoločných referenčných ukazovateľov, ktoré v rámci celoživotného vzdelávania uľahčia zamestnancom, ktorí sa ďalej vzdelávajú a sú zamestnaní, plánovanie kariéry; 18. požaduje, aby každá krajina mala vlastný vnútroštátny alebo regionálny kvalifikačný rámec, vytvorený v spolupráci s príslušnými organizáciami a orgánmi, ktorý zabezpečí zlučiteľnosť s EQF; domnieva sa, že má zmysel, aby sa v krajinách, ktoré ešte nemajú národný kvalifikačný rámec a v ktorých dochádza k zanedbávaniu informálnej a neformálnej kvalifikácie, zaviedol EQF; 19. žiada Komisiu, aby začala proces harmonizácie koncepčných prístupov a podmienok; 20. žiada Komisiu, aby vyjasnila vzťahy medzi rámcom kvalifikácií stanoveným bolonským procesom a EQF a zároveň spresnila, či ukazovatele navrhnuté v EQF sú jediným východiskovým bodom spoločného európskeho priestoru celoživotného vzdelávania; 21. odmieta stanovovať kritériá pre stupne vzdelania, jeho dĺžku a miesto, kde bolo nadobudnuté; 22. domnieva sa, že by sa mali posilniť aj ďalšie nástroje na podporu EQF, aby sa tak uľahčil prístup verejnosti k EQF, a hlavný dôraz by sa mal klásť na kodanské a bolonské závery, vo vzťahu ku ktorým by mal EQF tvoriť logicky štruktúrovaný základ; domnieva sa, že osobitná pozornosť by sa mala venovať aj prínosu medzinárodných organizácií a európskych stredísk, ako napr. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a Európske stredisko pre rozvoj odborného vzdelávania v oblasti vzdelávania a nadobudnutia kvalifikácií a zručností; vyzýva Komisiu, aby urýchlila rozvoj európskeho kreditného systému odborného vzdelávania a prípravy (ECVET), s cieľom ďalej rozvíjať a podporovať Europass a rozvíjať databázu "Ploteus" a podporovať ďalšie inovatívne prístupy k uznávaniu informálneho a neformálneho vzdelávania; 23. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby posilnili funkcie a štruktúru Národného strediska Europass (NEC) a uľahčili NEC plnenie základných úloh a pri dosahovaní stanovených cieľov EÚ, pričom sa má osobitne prihliadať na šírenie nástrojov priamo riadených strediskom NEC (európsky životopis a Europass mobilita) a k postupnému prijímaniu systému Europass; 24. zdôrazňuje, že pri realizácii EQF na báze dobrovoľnosti je potrebná podpora a záväzok zúčastnených strán na vnútroštátnej a sektorovej úrovni; 25. uznáva, že EQF si, ako prevádzací nástroj na prekladanie v rámci rôznych kvalifikačných systémov, vyžaduje dôslednosť a vzájomnú dôveru; odporúča, aby sa vypracovali zásady transparentných a dôveryhodných mechanizmov zabezpečovania kvality, aby sa tak vytvorila možnosť porovnania a teda aj možnosť vzájomného uznávania kvalifikácií občanov EÚ; 26. zdôrazňuje, že EQF môže významne prispieť k mobilite v rámci európskeho pracovného trhu v prípade, ak rozhodnutie členského štátu o priradení jednotlivých národných kvalifikácií ku konkrétnej úrovni EQF prijmú aj ostatné štáty; domnieva sa, že v rámci zabezpečenia kvality je návrh Komisie, aby členské štáty povinne dodržiavali niekoľko spoločných zásad, základným prvkom úspešnej spolupráce medzi zúčastnenými stranami na rôznych úrovniach; konštatuje však, že tomu bude tak len v prípade, ak tým nedôjde k duplicite existujúcich systémov zabezpečenia kvality, napríklad noriem a usmernení pre zabezpečenie kvality; 27. konštatuje, že vzájomná dôvera by mala byť výsledkom posilnenej spolupráce medzi členskými štátmi v rámci EQF a tiež predpokladom jeho účinného fungovania; domnieva sa, že primerané skúšobné obdobie, vyhodnotenie vplyvu a priebežné hodnotenie sú dôležité pre neustále vylepšovanie a prispôsobovanie EQF; vyzýva Komisiu, aby na tento účel vyvinula a navrhla vhodné metódy a stratégie; 28. naliehavo žiada, aby sa EQF aj naďalej rozvíjal v súlade s požiadavkami zúčastnených strán na objasnenie, ktoré boli vznesené v rámci konzultačného procesu; 29. vyzýva Komisiu, aby prehodnotila svoj návrh na základe pripomienok Európskeho parlamentu; 30. poukazuje na dôležitosť širokej a dobre štruktúrovanej stratégie komunikácie a rozširovania s cieľom zvýšiť povedomie a záujem o výhody spojené s EQF; 31. domnieva sa, že na to, aby bol EQF úspešný, je nevyhnutné, aby sa zabezpečilo, že bude prospešný pre konečných užívateľov, t. j. pre občanov, zamestnancov a zamestnávateľov, ako aj pre vzdelávacie inštitúcie; 32. vyzýva Komisiu, aby ho informovala o výsledkoch vnútroštátnych konzultácií a aby pred vypracovaním svojho konečného návrhu uskutočnila ďalšie výmeny názorov; 33. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. [1] Ú. v. EÚ L 390, 31.12.2004, s. 6. [2] Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22. [3] Ú. v. ES C 163, 9.7.2002, s. 1. [4] Ú. v. ES C 13, 18.1.2003, s. 2. [5] Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku. --------------------------------------------------