Odporúèanie stanovisko Rady v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2006-2009 /* SEK/2007/0190 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.2.2007 SEK(2007) 190 v konečnom znení Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2006 – 2009 (predložené Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA Všeobecné súvislosti Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva jeho užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Litvy bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. Kontext hodnotenia aktualizovného programu Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Litvy predloženú 13. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení) S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a 3. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Litva úspešne zavŕšila prechod na fungujúce trhové hospodárstvo a teraz dosahuje jednu z najvyšších mier rastu produktu medzi členskými štátmi EÚ. HDP na hlavu bol v roku 2005 tesne nad 50 % priemeru EÚ. Domáci dopyt sa v posledných rokoch rýchlo zrýchlil, čiastočne v dôsledku stúpajúceho rastu úverov, a stal sa hlavnou hnacou silou hospodárskeho rastu a vedie k vyšším deficitom platobnej bilancie. Po období neinflačného rastu sa od polovice roku 2004 inflácia zvýšila, pričom odráža spojenie faktorov vrátane rastu cien nespracovaných potravín a energie a podstatného zvýšenia miezd vzhľadom na zužujúci sa trh práce. Vláda v posledných rokoch zaznamenala dobré výsledky pri dosahovaní svojich fiškálnych cieľov, pričom sa mohlo viac využiť priaznivé obdobie, v ktorom sa Litva nachádzala. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. marca 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2008. „V súvislosti s perspektívami silného rastu a s cieľom zabezpečiť udržateľnú konvergenciu s EÚ“ Rada vyzvala Litvu, aby „(i) posilnila úsilie týkajúce sa štrukturálnej rozpočtovej úpravy s cieľom urýchliť dosiahnutie strednodobého cieľa a (ii) najmä, aby si stanovila náročnejší cieľ deficitu verejných financií na rok 2006 a zabezpečila prenesenie lepšieho ako predpokladaného výsledku deficitu v roku 2005 do roku 2006 a nasledujúcich rokov“. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Litvy vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 13. októbra 2006. V litovskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: udržať rýchly hospodársky rast a stabilné makroekonomické prostredie, podnecovať konkurencieschopnosť litovských spoločností a podporovať zamestnanosť a investície do ľudského kapitálu. V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[2]) sa ukázalo, že Litva dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem vo väčšine hlavných politických oblastí v makroekonomickom, mikroekonomickom sektore a sektore zamestnanosti. Keďže však mnohé dôležité opatrenia sú len v koncepčnej fáze, zostáva ešte veľa práce z hľadiska implementácie. Na podklade označených silných a slabých stránok sa Litve odporučilo prijať opatrenia v oblastiach výskumu a vývoja a ponuky kvalifikovaných pracovných síl. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Litvy na roky 2006 – 2009 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Litvy, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2009. Vzhľadom na zmenu schvaľovacieho postupu pre program, do ktorého je teraz zapojený Parlament, bola aktualizácia predložená takmer dva týždne po termíne stanovenom v kódexe správania na 1. december. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá postupné spomalenie rastu reálneho HDP zo 7,8 % v roku 2006 na 4,5 % v roku 2009. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z opatrných predpokladov rastu od roku 2007. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť vzhľadom na najnovší vývoj podhodnotené. 6. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa výška deficitu verejných financií v roku 2006 odhaduje na 1 % HDP oproti cieľovému deficitu 1,4 % HDP stanovenému v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. V aktualizácii programu sa výška deficitu odhaduje na 1,2 % HDP. Predbežné údaje za celý rok 2006 poukazujú na ešte lepší výsledný deficit, ktorý sa približuje rovnovážnemu stavu. To je dôsledkom omnoho vyššej hospodárskej aktivity a zamestnanosti, rýchlejšieho rastu miezd a zlepšení pri výbere daní v porovnaní s očakávaním a deficit bol dosiahnutý napriek zmene rozpočtu v júli 2006, ktorou sa výdavky zvýšili o približne 0,5 % HDP. 7. Hlavným cieľom programu je postupné znižovanie deficitu verejných financií počas celého programového obdobia tak, aby sa strednodobý cieľ (pozri nižšie) dosiahol do roku 2008 a vyrovnaný rozpočet v roku 2009. Očakáva sa, že primárny deficit sa vyrovná do roku 2007 a na konci programového obdobia sa zaznamená prebytok vo výške 0,8 % HDP. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou je plánovaná zmena náročnejšia, avšak z dôvodu menej priaznivého makroekonomického scenára orientovaná na koniec programového obdobia. Predpokladaná fiškálna konsolidácia sa opiera o rast pomeru príjmov k HDP vyšší ako rast pomeru výdavkov k HDP (2,6 percentuálnych bodov v porovnaní s 1,4 percentuálneho bodu). Na strane príjmov sa iba 0,5 percentuálneho bodu vysvetľuje zvýšením pomeru daní, ktoré je spôsobené najmä očakávaným zlepšením pri výbere daní. Zvyšná časť rastu sa v programe podrobne nerozvádza, zdá sa však, že je spojená s prílevom finančných prostriedkov EÚ. Na strane výdavkov sú zmeny spojené so zvýšením verejných investícií, sociálnymi prevodmi a „inými“ primárnymi výdavkami, ktoré nie sú úplne vyrovnané podstatným znížením verejnej spotreby, vyjadrenej ako podiel na HDP (o viac ako 2 percentuálne body). 8. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky sa má podľa plánu postupne zlepšovať z deficitu vo výške 1,75 % HDP v roku 2006 na prebytok vo výške 0,5 % HDP v roku 2009. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe štrukturálny deficit vo výške 1 % HDP, ktorý sa v programe plánuje dosiahnuť do roku 2008. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť do roku 2007 vo všeobecnosti vyvážené, rozpočtové výsledky by však od roku 2008 mohli byť horšie, ako sa v programe plánuje. Rozpočtová stratégia sa opiera o značný nárast pomeru príjmov k HDP a podstatné zníženie pomeru verejnej spotreby k HDP, ktoré by sa mohlo lepšie opodstatniť, ak sa vezme do úvahy strednodobý rámec pre plánovanie a kontrolu verejných financií, ktorý nie je dostatočne záväzný. Hoci pravdepodobné prevedenie na základe dosiahnutého deficitu v roku 2006, ktorý bol nižší ako sa očakávalo, znamená, že cieľ na rok 2007 by sa mohol dosiahnuť, nedostatok podrobných informácií o predpokladaných opatreniach vyvoláva značnú neistotu vzhľadom na dosiahnutie rozpočtových cieľov od roku 2008. 10. V zmysle hodnotenia rizika nemusí rozpočtová pozícia v programe stačiť na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2008, ako sa predpokladá v programe. Zdá sa však, že poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas celého programového obdobia. Podľa programu je tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu v súlade s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že úprava by mala byť v priaznivom hospodárskom období vyššia a v nepriaznivom hospodárskom období by mohla byť nižšia. Napriek tomu by sa plánovaná štrukturálna úprava mala vzhľadom na uvedené riziká posilniť podložením opatreniami tak, aby ročné zlepšenie štrukturálneho salda bolo na úrovni štandardnej hodnoty 0,5 % HDP, ako sa vyžaduje v prípade členských štátov eurozóny a ERM II. 11. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 dosiahol 18,5 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. V programe sa plánuje, že pomer dlhu zostane v období rokov 2007 – 2008 na úrovni približne 19 % HDP, následne v roku 2009 klesne na 17,75 %. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Litve je s rastom výdavkov na dôchodky počas nadchádzajúcich desaťročí, ovplyvneným prijatou dôchodkovou reformou, nižší ako priemer EÚ. Súčasná úroveň hrubého dlhu v Litve je veľmi nízka a zlepšenie rozpočtovej pozície, ako sa plánuje v aktualizácii konvergenčného programu, by prispelo k zahrnutiu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Litvu platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko. 13. Konvergenčný program neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Poskytuje však systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a zdá sa, že jeho rozpočtové prognózy zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V obidvoch programoch sa zdôrazňujú prebiehajúce reformy dôchodkov, zdravotníctva a daní. Napriek tomu sú cieľové hodnoty deficitu verejných financií uvedené v konvergenčnom programe podstatne nižšie ako cieľové hodnoty deficitu uvedené v národnom programe reforiem. 14. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné údaje a väčšinu nepovinných údajov[6]. Celkový záver je taký, že v súvislosti s prognózami silného rastu sa v programe predpokladá pokrok smerom k dosiahnutiu strednodobého cieľa, ktorého dosiahnutie sa plánuje do roku 2008. Existujú však riziká pre dosiahnutie rozpočtových cieľov od roku 2008. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Litva vyzýva, aby (i) využila priaznivé obdobie stanovením náročnejšieho cieľa deficitu v roku 2007 vzhľadom na pravdepodobne lepší výsledok deficitu v roku 2006 a podporila tempo úpravy smerom k strednodobému cieľu opatreniami, ktoré by zabezpečili, aby ročné zlepšenie štrukturálneho salda bolo na úrovni štandardnej hodnoty 0,5 % HDP, ako sa vyžaduje v prípade členských štátov eurozóny a ERM II; (ii) zlepšila strednodobý rámec plánovania a kontroly verejných financií. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | Reálny HDP (zmena v %) | KP dec. 2006 | 7, 6 | 7, 8 | 6, 3 | 5, 3 | 4,5 | KOM nov. 2006 | 7, 6 | 7, 8 | 7, 0 | 6, 5 | neuv. | KP dec. 2005 | 7, 0 | 6, 0 | 5, 3 | 6, 8 | neuv. | Inflácia HISC (%) | KP dec. 2006 | 2, 7 | 3, 9 | 4, 7 | 3, 4 | 3,1 | KOM nov. 2006 | 2, 7 | 3, 8 | 4, 6 | 3, 3 | neuv. | KP dec. 2005 | 2, 7 | 2, 7 | 2, 7 | 2, 5 | neuv. | Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | KP dec. 20061 | 1, 9 | 2, 4 | 1, 6 | 0, 1 | -1,9 | KOM nov. 20065 | 1, 2 | 1, 4 | 0, 7 | -0, 6 | neuv. | KP dec. 20051 | 2, 9 | 2, 1 | 0, 5 | 0, 6 | neuv. | Saldo verejných financií (% HDP) | KP dec. 2006 | -0, 5 | -1, 2 | -0, 9 | -0, 5 | 0,0 | KOM nov. 2006 | -0, 5 | -1, 0 | -1, 2 | -1, 3 | neuv. | KP dec. 2005 | -1, 5 | -1, 4 | -1, 3 | -1, 0 | neuv. | Primárne saldo (% HDP) | KP dec. 2006 | 0, 3 | -0, 4 | 0, 0 | 0, 4 | 0,8 | KOM nov. 2006 | 0, 3 | -0, 2 | -0, 4 | -0, 5 | neuv. | KP dec. 2005 | -0, 9 | -0, 8 | -0, 7 | -0, 4 | neuv. | Cyklicky upravené saldo (% HDP) | KP dec. 20061 | -1, 0 | -1, 8 | -1, 3 | -0, 5 | 0,5 | KOM nov. 2006 | -0, 8 | -1, 4 | -1, 4 | -1, 2 | neuv. | KP dec. 20051 | -2, 3 | -2, 0 | -1, 4 | -1, 2 | neuv. | Štrukturálne saldo2 (% HDP) | KP dec. 20063 | -1, 0 | -1, 8 | -1, 3 | -0, 5 | 0,5 | KOM nov. 20064 | -0, 8 | -1, 4 | -1, 4 | -1, 2 | neuv. | KP dec. 2005 | -2, 3 | -2, 0 | -1, 4 | -1, 2 | neuv. | Hrubý verejný dlh (% HDP) | KP dec. 2006 | 18, 7 | 18, 4 | 19, 2 | 19, 0 | 17,7 | KOM nov. 2006 | 18, 7 | 18, 9 | 19, 6 | 19, 8 | neuv. | KP dec. 2005 | 19, 2 | 19, 9 | 19, 8 | 18, 9 | neuv. | Poznámky: 1 Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe. 2 Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. 3 V programe nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 4 V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 nie sú žiadne jednorazové a iné dočasné opatrenia. 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 7,9 %, 7,7 %, 7,8 % resp. 7,9 % v období rokov 2005 – 2008. Zdroj: Konvergenčný program (KP); Ekonomické predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 (KOM); Výpočty útvarov Komisie. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM (2006) 574, konečné znenie, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Chýbajú najmä údaje o vedľajších prvkoch kapitálového vyrovnania a príspevkoch pracovnej sily, kapitálu a celkovej produktivity faktorov k rastu potenciálneho HDP.