Hoci táto situácia má mnoho príčin, odhaduje sa, že ak by podiel rozširujúcich sa podnikov zodpovedal ich podielu v USA, v priebehu najbližších 20 rokov by mohol vzniknúť až 1 milión nových pracovných miest a HDP v EÚ by sa zvýšil až o 2 000 miliárd EUR. Vzhľadom na kladný vzťah medzi veľkosťou a produktivitou firmy by sa tým zvýšil aj rast produktivity v Európe. Identifikovanie spôsobov na podporu začínajúcich podnikov pri ich rozširovaní by navyše mohlo pomôcť aj tradičným podnikom prostredníctvom podpory ich činnosti a rastu na jednotnom trhu.

Po druhé, začínajúcim podnikom robia veľké problémy dane a nutnosť dodržiavať 28 rôznych daňových režimov: 58 % respondentov v rámci konzultácie Komisie uviedlo vysoké náklady na dodržiavanie daňových predpisov. Malé a stredné podniky (MSP) vynaložia približne 30 % výdavkov súvisiacich s daňami na náklady na dodržiavanie právnych predpisov, pričom ak sa rozširujú za hranice, je to ešte viac. Riešenie tohto problému by bolo hmatateľným prínosom a mohlo by začínajúcim podnikom pomôcť rásť.

Európske fondy rizikového kapitálu sú navyše v priemere menšie a nedokážu spoločnostiam dostatočne pomôcť rásť zo začínajúcich podnikov cez stredne veľké podniky až na globálnych hráčov. V rokoch 2007 – 2012 bola priemerná veľkosť európskych fondov rizikového kapitálu (pri konečnej uzávierke) 61 miliónov EUR, pričom 50 % z nich bolo menších než 27 miliónov EUR. Priemerný fond rizikového kapitálu v USA mal v roku 2014 veľkosť 135 miliónov USD. To predstavuje problém najmä pre rozširujúce sa podniky, lebo financovanie má tendenciu časom sa zmenšovať.

Pre investorov je rozhodujúca možnosť vybrať si z viacerých stratégií ukončenia angažovanosti. Musia vedieť, že budú schopní získať späť svoje investície, či už prostredníctvom počiatočnej verejnej ponuky, predaja časti majetku inej spoločnosti, predaja fondu rizikového kapitálu alebo fondu súkromného kapitálu zameranému na neskoršie fázy alebo spätného predaja zakladateľom spoločnosti. Súčasný nedostatok informácií o možnostiach financovania vedie k neistote a menším investíciám. Rovnako platí, že čím viac možností neskoršieho financovania je k dispozícii, tým väčšia je pravdepodobnosť investovania investorov v prvom a druhom kole.

Pokiaľ ide o prístup k verejnému financovaniu, 85 % respondentov v rámci verejnej konzultácie vyzývalo na zvýšenie súdržnosti a transparentnosti iniciatív zameraných na financovanie a na dôkladnejšie zameranie sa na spoločnosti, ktoré by sa mohli stať lídrami budúcnosti.

Komisia sa týmito otázkami zaoberá vo viacerých politikách. V rámci preskúmania rozpočtu v polovici trvania navrhla zvýšiť rozpočet pre fond EFSI a program COSME a zároveň posilniť existujúce finančné nástroje a mobilizovať dodatočné finančné prostriedky pre MSP vo fáze začínajúcich a rozširujúcich sa podnikov.

Od roku 2010 sa v rámci programu Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) a programu, ktorý mu predchádzal, sprístupnila 1 miliarda EUR vo forme mikroúverov na založenie alebo rozvoj malého podniku, čím sa poskytla podpora viac než 100 000 mikropodnikateľom v celej Európe.

Pomoc prinesie aj únia kapitálových trhov, ktorá začala fungovať v roku 2015. Komisia pokračuje v práci na komplexnom balíku opatrení na podporu financovania prostredníctvom rizikového kapitálu a iného podobného kapitálu v EÚ. V spojení so stratégiou jednotného trhu navrhuje vytvoriť celoeurópsky fond fondov rizikového kapitálu, ktorý by vyriešil problém malej veľkosti a roztrieštenosti európskych fondov rizikového kapitálu, prilákal by viac súkromného kapitálu späť do rizikového kapitálu, umožnil by dlhodobejšie financovanie väčšieho počtu MSP a viedol by k diverzifikácii financovania začínajúcich podnikov, inovačných a nekótovaných spoločností. Komisia navyše v júli 2016 prijala návrh na zmenu nariadení o európskych fondoch rizikového kapitálu (EuVECA), a ako už bolo uvedené, o európskom fonde sociálneho podnikania (EuSEF), a to s cieľom uľahčiť ďalšie cezhraničné financovanie MSP. Ako doplnenie celoeurópskeho fondu fondov rizikového kapitálu a fondu EFSI Komisia preskúma potenciálnu pridanú hodnotu dodatočných stimulov pre rizikový kapitál, napríklad prostredníctvom systémov, ktoré by súkromne vlastneným a riadeným investičným fondom umožnili využiť pri získavaní dlhového financovania na kapitálové a dlhové investície do začínajúcich a rozširujúcich sa podnikov štátnu záruku.

Komisia bude zároveň naďalej monitorovať daňové systémy/stimuly pre investície do začínajúcich a rozširujúcich sa podnikov a na základe úspešných prístupov uplatnených členskými štátmi a výsledkov prebiehajúcej štúdie o účinnosti daňových stimulov pre rizikový kapitál a podnikateľských anjelov z hľadiska prilákania trpezlivejšieho kapitálu bude uvažovať o ďalších spôsoboch podpory tvorby politík v členských štátoch.

V záujme posilnenia stratégií ukončenia angažovanosti skorých investorov v začínajúcich a rozširujúcich sa podnikoch a ako doplnenie nadchádzajúceho pilotného projektu celoeurópskej platformy na vyhľadávanie partnerov a iniciatív Startup Europe bude Komisia v rokoch 2017 – 2018 monitorovať vznik rastových trhov MSP, novej kategórie mnohostranných obchodných systémov, ktorá získa právnu formu smernicou o trhoch s finančnými nástrojmi II (MiFID II). Tým sa uľahčí získavanie kapitálu pre stredné podniky, ako aj výmena najlepších postupov. Komisia identifikuje trhové a verejné iniciatívy, ktoré podporujú prijímanie akcií MSP na obchodovanie a hľadajú funkčné riešenia regulačných problémov a zlyhaní trhu.

Ďalšie opatrenia: – Komisia a Európsky investičný fond v roku 2017 vykonajú spolu s hlavnými súkromnými investormi základné investície do nového, nezávisle spravovaného celoeurópskeho fondu fondov rizikového kapitálu s cieľom zvýšiť fondy rizikového kapitálu v Európe a prekonať súčasnú roztrieštenosť. Základné investície EÚ v maximálnej výške 400 miliónov EUR budú mať hornú hranicu 25 % z celkového kapitálu vo fonde fondov, čím sa vytvorí potenciál pre minimálne 1,6 miliardy EUR ďalších investícií do rizikového kapitálu v Európe. – V roku 2017 bude Komisia koordinovať celoeurópsku platformu, kde si členské štáty budú môcť vymieňať najlepšie postupy v oblasti kolektívneho financovania, a vyhodnotí nedostatky financovania prostredníctvom alternatívnych zdrojov financovania, aby zistila, či je potrebné ďalšie verejné financovanie alebo iné opatrenia.

5. Záver

Napriek tomu, že v Európe je veľa mladých a inovačných podnikateľov, ešte stále plne nevyužíva potenciál svojich podnikateľských schopností a nadania.

Hoci na vnútroštátnej úrovni i úrovni EÚ sa prijímajú opatrenia na podporu zakladania nových podnikov, treba urobiť viac.

Založenie a rozširovanie spoločnosti v celej Európe je nutné zjednodušiť. Cieľom je, aby sa Európa stala prvou voľbou pre ambicióznych podnikateľov, ktorí chcú vytvárať a premeniť prelomové podnikateľské nápady na úspešné spoločnosti v dobre fungujúcich ekosystémoch. Títo podnikatelia budú na oplátku vytvárať nové pracovné miesta, podporovať sociálnu zodpovednosť a niektorí z nich sa stanú globálnymi lídrami.

V tomto oznámení sa navrhuje koordinovaný prístup vo všetkých politikách EÚ, ktorý sa bude uplatňovať prostredníctvom súboru pragmatických opatrení. Jeho efektívna a úspešná realizácia si bude vyžadovať aj partnerskú spoluprácu so všetkými úrovňami štátnej správy v členských štátoch, regiónoch a mestách a so všetkými zainteresovanými stranami vrátane samotných začínajúcich a rozvíjajúcich sa podnikov.

Komisia vyzýva Európsky parlament a Radu, aby schválili toto oznámenie a aktívne sa zapojili do jeho vykonávania v úzkej spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami.