Okrem toho členské štáty a Komisia zastávajú spoločný názor, že je potrebné prijať naliehavé opatrenie na riešenie hlavných príčin tejto kritickej environmentálnej a sociálnej situácie. To znamená, že sa so zvýšeným odhodlaním budú riešiť kľúčové environmentálne tlaky v oblasti Baltského mora, ktoré bránia obnove populácie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, a bude sa znižovať štrukturálna nerovnováha kapacity flotíl, ktoré sa v minulosti zameriavali na lov tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora. Týmto návrhom sa preto zavádza možnosť poskytnúť rybárom a prevádzkovateľom, ktorí sú vo veľkej miere závislí od tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora a sú postihnutí zákazom rybolovu tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, verejnú finančnú podporu na trvalé ukončenie rybolovných činností prostredníctvom zošrotovania.

Tento fond by mal preto členským štátom, ktoré sú zasiahnuté výnimočnou situáciou tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, umožniť poskytovanie finančnej podpory v záujme dosiahnutia a udržania rovnováhy medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami tým, že finančná podpora na trvalé ukončenie rybolovných činností prostredníctvom zošrotovania bude oprávnená v rámci ENRF na roky 2014 – 2020. Táto podpora sa poskytovala do konca roku 2017 (a nedávno bola zavedená v rámci viacročného plánu pre západnú oblasť Stredozemného mora). Opätovné zavedenie vyraďovania z prevádzky formou zošrotovania je nepredvídaným opatrením v reakcii na mimoriadnu situáciu v súvislosti s treskou škvrnitou vo východnej časti Baltského mora. Z tohto dôvodu by fond mal v tejto výnimočnej situácii poskytnúť dodatočnú flexibilitu a umožniť tým istým členským štátom, aby dostupné rozpočtové prostriedky určené na pomoc na skladovanie a integrovanú námornú politiku v rámci finančného prídelu pre každý členský štát mohli presmerovať na trvalé ukončenie rybolovných činností s cieľom posilniť potrebu zošrotovania plavidiel, a to bez negatívneho vplyvu na dosahovanie ostatných iných cieľov SRP a vykonávanie ENRF. Cieľom tohto návrhu je preto udržateľné hospodárenie s populáciami rýb v Baltskom mori znížením nadbytočných kapacít flotily v rámci rybolovu tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora.

Z analýzy Komisie vyplýva, že segmenty flotily, ktoré sú najviac závislé od tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, tvorí viac než 300 plavidiel, najmä plavidlá s vlečnými sieťami a plavidlá so žiabrovkami v Litve, Lotyšsku a Poľsku a v menšej miere v Dánsku. Len malá časť z nich sa zdá dostatočne odolná, aby prežila krátkodobý, nie však strednodobý či dlhodobý zákaz rybolovu. Zvyšok sa už v súčasnosti nachádza v zlej situácii, ktorá sa zákazom bude len zhoršovať, resp. ich rentabilita sa úplne naruší. Tieto segmenty flotily majú značný sociálno-ekonomický význam a predstavujú zhruba 20 až 50 % príslušnej národnej flotily Litvy, Lotyšska a Poľska vyjadrený ekvivalentom plného pracovného času. Vzhľadom na celkový zákaz akéhokoľvek cieleného rybolovu tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora a výrazné zníženia pre ostatné populácie v Baltskom mori, na ktorých sa Rada dohodla 14. a 15. októbra 2019, nie všetky plavidlá a segmenty flotily, ktoré zákaz cieleného rybolovu tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora najvýraznejšie zasiahne, budú môcť presmerovať svoje rybolovné činnosti na iné druhy. Zákaz rybolovu bude mať významný vplyv na flotily loviace tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora a výrazný negatívny dosah na niektoré regióny a pobrežné komunity. Komisia na základe tejto skutočnosti a zohľadňujúc nepretržité kontakty s členskými štátmi v súvislosti so značne negatívnym dosahom tejto situácie na odvetvie rybárstva a skutočnosť, že zainteresované strany nedokážu samy zmierniť nepriaznivé dôsledky, dospela k záveru, že je potrebné prijať núdzové opatrenia pre odvetvie rybárstva. Núdzové opatrenia spočívajú v zavedení stropu kapacity pre členské štáty v oblasti Baltského mora, ktorých flotily sú postihnuté nepriaznivou situáciou tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, a systému vyradenia kapacity pre flotily, ktoré v minulosti lovili tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora.

V súvislosti s prípravou a rokovaním o príslušnom nariadení sa s členskými štátmi a príslušnými zainteresovanými stranami, najmä Poradnou radou pre Baltské more, uskutočnili konzultácie o rybolovných možnostiach v Baltskom mori na rok 2020. Rôzne zainteresované strany v oblasti rybárstva a členské štáty uviedli problémy, ktoré vyplývajú z nadbytočných kapacít flotily a závažných nepriaznivých sociálno-ekonomických dôsledkov pre príslušné pobrežné komunity a rybárske podniky. Všetci prevádzkovatelia, zainteresované strany a dotknuté členské štáty zdôraznili potrebu štrukturálne riešiť situáciu v oblasti nadbytočných flotíl poskytnutím finančnej podpory na dosiahnutie a udržanie rovnováhy medzi kapacitou flotily a rybolovnými možnosťami. Na tento účel požiadali o to, aby finančná podpora Európskej únie na trvalé ukončenie rybolovných činností prostredníctvom šrotovania bola oprávnená v rámci ENRF na obdobie 2014 – 2020.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

(2)Vo vedeckom posudku Medzinárodnej rady pre výskum mora (ICES) sa uvádza, že mnoho druhov a biotopov Baltského mora nie je v dobrom stave. Ročné prísuny živín stále prevyšujú regionálne dohodnuté ciele pre centrálnu oblasť Baltského mora, oblasť Saaristomeri a Fínsky záliv. Koncentrácie živín sú stále relatívne vysoké, čo platí aj pre rozlohu hlbokomorských oblastí s nedostatkom kyslíka, resp. bez žiadneho kyslíka. Hodnoty kontaminantov zostávajú v porovnaní s väčšinou európskych morí zvýšené. Táto celková environmentálna situácia ovplyvňuje funkčnosť potravinového reťazca, znižuje odolnosť a rezistenciu voči ďalším environmentálnym zmenám a oslabuje vyhliadky na sociálno-ekonomické prínosy vrátane rybolovných možností.

(3)S touto situáciou súvisí pokles populácie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora (Gadus morhua). Podľa ICES má táto populácia neudržateľne nízku biomasu z dôvodu kombinácie poklesu obnovy populácie, environmentálnych faktorov a zmien v ekosystéme, ktoré vedú k vysokej prirodzenej úmrtnosti (ktorá je približne trojnásobne vyššia ako rybolovná úmrtnosť) a nadmernému úhynu rýb pri rybolove vzhľadom na stav danej populácie. Biomasa tresky škvrnitej obchodnej veľkosti je v súčasnosti na najnižšej úrovni od 50 rokov minulého storočia. ICES okrem toho odhaduje, že biomasa neresiacej sa populácie zostane v strednodobom horizonte (2024) pod referenčným bodom udržateľnosti aj bez akéhokoľvek prípadného rybolovu. Vo svojom odporúčaní na rok 2020 preto ICES odporúča nulové úlovky.

(4)Vo viacročnom pláne pre Baltské more sa stanovuje, že v prípade, ak sa vo vedeckých odporúčaniach uvádza, že populácia je ohrozená, musia sa prijať ochranné opatrenia vrátane zníženia rybolovných možností a špecifických ochranných opatrení, pričom by tieto opatrenia mali byť doplnené o všetky ostatné vhodné opatrenia. Medzi nápravné opatrenia môže patriť pozastavenie cieleného rybolovu dotknutej populácie a primerané zníženie rybolovných možností. Podľa článku 5 ods. 4 nariadenia (EÚ) 2016/1139 sa výber opatrení uskutoční v súlade s povahou, závažnosťou, trvaním a opakovaním situácie.

(5)Komisia na základe vyhodnotenia populácie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora prijala vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2019/1248, ktorým sa zakazuje lov tresky škvrnitej v poddivíziách ICES 24 až 26 do 31. decembra 2019.

(6)Rada 15. októbra 2019 prijala politickú dohodu týkajúcu sa rybolovných možností v Baltskom mori na rok 2020. Táto dohoda znamená nevyhnutné a bezprecedentné zníženie rybolovných možností v prípade tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora o 92 % v roku 2020 v porovnaní s rokom 2019 a obmedzenie tejto hodnoty celkového povoleného výlovu (TAC) len na vedľajšie úlovky. Z tohto dôvodu sa v prípade tejto populácie nepovoľuje žiaden cielený rybolov. Keďže treska škvrnitá vo východnej oblasti Baltského mora sa väčšinou vyskytuje v poddivízii ICES 24, TAC pre tresku škvrnitú v západnej oblasti Baltského mora v poddivízii 24 sa takisto obmedzuje len na vedľajšie úlovky tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora.

(7)Rybárske flotily, ktoré boli doposiaľ závislé od tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, nemajú možnosť loviť iné populácie rýb ako alternatívu. Odhaduje sa, že vyrovnanie hospodárskych strát spôsobených zákazom rybolovu tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora by si vyžadovalo približne 20 000 ton ďalších úlovkov iných druhov rýb. Rada však odsúhlasila aj podstatné zníženia pre ďalšie populácie, najmä zníženie o 65 % v prípade sleďa atlantického v západnej oblasti Baltského mora, o 60 % v prípade tresky škvrnitej v západnej oblasti Baltského mora, o 32 % v prípade platesy veľkej, o 27 % v prípade sleďa v Botnickom zálive a o 22 % v prípade šproty.

(8)Analýza Komisie naznačuje, že segmenty flotily, ktoré sú najviac závislé od tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, tvorí viac než 300 plavidiel, najmä plavidlá s vlečnými sieťami a plavidlá so žiabrovkami v Litve, Lotyšsku a Poľsku a v menšej miere v Dánsku. Tieto segmenty flotily majú značný sociálno-ekonomický význam a predstavujú zhruba 20 až 50 % príslušnej národnej flotily Litvy, Lotyšska a Poľska vyjadrený ekvivalentom plného pracovného času. Len malá časť sa zdá dostatočne odolná, aby prežila krátkodobý, nie však strednodobý či dlhodobý zákaz rybolovu. Zvyšok sa už v súčasnosti nachádza v zlej situácii, ktorá sa zákazom bude len zhoršovať, resp. ich rentabilita sa úplne naruší. V skutočnosti sa využívanie kvót tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora už mnoho rokov pohybuje pod úrovňou 60 %, pričom v roku 2018 bol zaznamenaný ďalší pokles na 40 % a tento trend pokračoval aj v roku 2019, až kým Komisia nezačala uplatňovať núdzové opatrenia v polovici júla (19 %), čo odzrkadľuje biologický problém v predmetnom rybolove. Keďže sa neočakáva, že populácia tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora by mohla opäť dosiahnuť zdravé úrovne v strednodobom horizonte, štrukturálna nerovnováha v týchto segmentoch flotily bude pretrvávať, čo je dôvodom na jej reštrukturalizáciu.

(9)Reštrukturalizácia flotily sa vykoná v súlade s článkom 22 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1380/2013, v ktorom sa od členských štátov vyžaduje, aby priebežne zavádzali opatrenia na prispôsobenie rybolovnej kapacity svojich flotíl svojim rybolovným možnostiam, v ktorých sa zohľadňuje vývoj situácie a ktoré vychádzajú z najlepších vedeckých odporúčaní, aby sa medzi nimi dosiahla stabilná a trvácna rovnováha. V záujme dosiahnutia tohto cieľa majú členské štáty povinnosť zasielať Komisii každý rok do 31. mája správu o rovnováhe medzi rybolovnou kapacitou svojich flotíl a svojimi rybolovnými možnosťami. Ak z posúdenia jasne vyplynie, že rybolovná kapacita nie je v skutočnej rovnováhe s rybolovnými možnosťami, členský štát by mal vypracovať správu a zahrnúť do nej akčný plán pre segmenty flotily, pri ktorých sa identifikovala nadmerná štrukturálna kapacita. Keďže odporúčanie ICES o zhoršení stavu populácie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora bolo zverejnené 29. mája 2019, existujúce správy o rovnováhe medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami nemohli zohľadňovať nové informácie o vážnom stave populácie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora a z toho vyplývajúcej nadmernej kapacite flotíl, ktoré sa pôvodne zameriavali na túto populáciu. Členské štáty by sa mali čo najskôr zaoberať touto nadmernou kapacitou v ďalších správach o rovnováhe medzi flotilami a rybolovnými možnosťami, najneskôr však do 31. mája 2020.

(10)Dotknuté členské štáty vo svojej politickej deklarácii z 15. októbra 2019 vyhlásili, že v prípade potreby znížiť kapacitu flotily na účely riešenia nepriaznivých sociálno-ekonomických dôsledkov poklesu v rybolove predložia Komisii akčný plán v súlade s článkom 22 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Členské štáty takisto uznávajú, že z hľadiska potreby znížiť kapacitu flotily je dôležité zabrániť verejnej pomoci na investície do ďalších rybolovných kapacít.

(11)Podľa odporúčania ICES, ktoré bolo zverejnené 29. mája 2019, približne 70 % vylodení tresky škvrnitej v poddivíziách 24 až 28 bolo uskutočnených plavidlami s vlečnou sieťou s únikovým oknom typu BACOMA veľkosti 120 mm alebo vlečnou sieťou typu T90 a 15 % vylodení bolo uskutočnených plavidlami na lov žiabrovkou s veľkosťou ôk od 110 mm do 156 mm. Tieto metiery sa vo všeobecnosti považujú za metiery zamerané na lov tresky škvrnitej, pričom príslušné minimálne veľkosti ôk siete sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1241. Každý spomedzi ostatných metierov na prvých 15 priečkach z hľadiska množstva vylodených úlovkov tresky škvrnitej prispel menej než 5 % k celkovým vylodeným úlovkom tresky škvrnitej. Je dôležité zabezpečiť, aby sa kapacita flotíl loviacich tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora nezvyšovala a aby trvalé ukončenie s využitím verejných finančných prostriedkov prinieslo skutočné zníženie kapacity flotily. Úroveň kapacity členského štátu pre tieto dva segmenty flotily by sa mala obmedziť úrovňami aktívnych plavidiel v posledných rokoch pred uplatnením núdzových opatrení, t. j. 2017 a 2018, a pri vyradení plavidiel s využitím verejnej pomoci by sa mala znížiť v záujme obnovy populácie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora.

(12)Stropy kapacity špecificky určené pre populáciu tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora by sa mali uplatňovať nad rámec opatrení stanovených v článku 22 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013. Prostredníctvom týchto stropov by sa kapacita mala obmedziť poslednou úrovňou aktívnych plavidiel s výnimkou tých, ktoré boli v predchádzajúcich rokoch vyradené bez verejnej pomoci. Okrem toho by sa týmito stropmi malo zabezpečiť, že plavidlá z iných segmentov flotily nebude možné presunúť do segmentu, ktorý loví tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora. Aby sa zabezpečilo dodržiavanie stropov kapacity, členské štáty by mali informovať Komisiu o počiatočnom strope a jeho akýchkoľvek zmenách.

(13)Vzhľadom na závažný stav populácie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora by sa mali zaviesť ďalšie opatrenia na kontrolu jej rybolovu. Prahové množstvo, pri ktorom rybárske plavidlá musia vylodiť svoj úlovok na určitom mieste, by sa malo znížiť na 250 kg. Okrem toho kapitáni rybárskych plavidiel Únie, na ktoré sa vzťahujú kvóty tresky škvrnitej a ktoré lovia v zónach výskytu tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, musia zabezpečiť, aby ich rybolovná činnosť mohla byť kedykoľvek monitorovaná príslušnými vnútroštátnymi orgánmi.

(14)Rada ICES vydala analytické posúdenie tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, no vzhľadom na nedostatok potrebných údajov nemohla poskytnúť rozsahy rybolovnej úmrtnosti a rôzne referenčné body. Zber údajov by sa mal preto zlepšiť, a to zabezpečením prítomnosti pozorovateľov na mori v prípade aspoň 20 % plavidiel, ktoré lovia tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora.

(15)Európsky námorný a rybársky fond („ENRF“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 508/2014 stanovil, že trvalé ukončenie bude do 31. decembra 2017 jedným z nástrojov na zníženie identifikovanej nadmernej štrukturálnej kapacity. Ak členské štáty identifikovali štrukturálnu nerovnováhu, výsledný akčný plán im preto podľa článku 22 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 umožňoval, aby trvalé ukončenie zapracovali medzi spôsoby splnenia cieľov akčného plánu.

(16)S cieľom zmierniť nepriaznivé hospodárske účinky spôsobené výnimočnou a pretrvávajúcou environmentálnou situáciou v Baltskom mori a v dôsledku toho aj významným znížením rybolovných možností, ako aj z hľadiska konkrétnych opatrení stanovených vo viacročnom pláne pre Baltské more by verejná podpora na trvalé ukončenie rybolovných činností prostredníctvom zošrotovania rybárskych plavidiel mala členským štátom umožniť, aby splnili ciele svojich akčných plánov podľa článku 22 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 a znížili akúkoľvek identifikovanú štrukturálnu nerovnováhu v segmentoch rybolovu, na ktoré sa vzťahuje viacročný plán pre Baltské more. Preto by sa malo nariadenie (EÚ) č. 508/2014 zmeniť zodpovedajúcim spôsobom tak, aby sa opätovne zaviedla podpora na trvalé ukončenie v prípade plavidiel, ktoré sú vo veľkej miere závislé od lovu tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora.

(17)V záujme zabezpečenia súladu medzi štrukturálnym prispôsobením flotily v Baltskom mori a cieľmi ochrany stanovenými vo viacročnom pláne by podpora na trvalé ukončenie rybolovnej činnosti prostredníctvom zošrotovania rybárskych plavidiel, ktoré sú vo veľkej miere závislé od tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, mala byť striktne podmienená a spojená s dosahovaním cieľov prispôsobenia a nástrojov vymedzených v akčných plánoch pre nerovnovážne segmenty.

(18)Vzhľadom na krehký ekosystém v Baltskom mori by sa podpora na trvalé ukončenie rybolovných činností nemala poskytovať na dodatočné vybavenie rybárskych plavidiel na iné účely než komerčný rybolov, ako napr. rekreačný rybolov, čo by mohlo mať škodlivý vplyv na ekosystém. Preto by sa takáto podpora mala poskytovať len na zošrotovanie rybárskych plavidiel.

(19)Zavedenie pomoci na zošrotovanie je nepredvídaným opatrením, ktoré reaguje na výnimočnú situáciu. Komisia nemôže poskytnúť ďalšie verejné finančné prostriedky na trvalé ukončenie rybolovných činností, ktoré by išli nad rámec odsúhlaseného finančného prídelu z ENRF pre každý členský štát. Dodatočná flexibilita v rámci odsúhlaseného finančného prídelu z ENRF pre každý členský štát by však umožnila pobaltským členským štátom, ktoré identifikovali trvalé ukončenie ako nástroj na zníženie nadmernej štrukturálnej kapacity svojich flotíl loviacich tresku škvrnitú vo východnej oblasti Baltského mora, riešiť výnimočnú situáciu bez toho, aby ohrozili iné dôležité priority ENRF, a to najmä v súvislosti s udržateľným rozvojom rybolovu, akvakultúry a rybárskych oblastí podľa článku 13 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 508/2014. Preprogramovanie z kategórií uvedených v článku 13 ods. 6 a 7 nariadenia (EÚ) č. 508/2014 na trvalé ukončenie sa považuje za účinný spôsob umožnenia takejto flexibility.

(20)V článku 22 ods. 6 nariadenia (EÚ) č. 1380/2013 sa uvádza, že rybolovná kapacita zodpovedajúca rybárskym plavidlám vyradeným s verejnou pomocou sa nenahrádza. Okrem toho podľa článku 23 ods. 1 uvedeného nariadenia zaradenie novej kapacity do flotily bez poskytnutia verejnej pomoci sa kompenzuje predchádzajúcim vyradením kapacity bez verejnej pomoci prinajmenšom v rovnakej výške.

(21)Vzhľadom na zlú ekonomickú situáciu rybárskych plavidiel EÚ, ktoré sú vo veľkej miere závislé od tresky škvrnitej vo východnej oblasti Baltského mora, a potrebu zabezpečiť dostupnosť podpory z ENRF na trvalé ukončenie rybolovnej činnosti takýchto plavidiel sa považovalo za vhodné zaviesť výnimku z osemtýždňovej lehoty uvedenej v článku 4 Protokolu č. 1 o úlohe národných parlamentov v Európskej únii, ktorý tvorí prílohu k ZEÚ, k Zmluve o fungovaní Európskej únie a k Zmluve o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu,