Keďže poskytovanie finančných prostriedkov pre tento mechanizmus je časovo obmedzené, finančná podpora a príslušné akcie, ktoré členské štáty v rámci tohto mechanizmu podniknú, by sa mali prednostne uskutočniť do konca roku 2024 a v prípade nenávratnej finančnej pomoci by malo byť minimálne 60 percent celkovej sumy viazaných koncom roka 2022. Zvyšné obdobie po roku 2024 do konca VFR by preto Komisia a členské štáty mali využiť na podporu implementácie príslušných akcií priamo na mieste, na dosiahnutie očakávanej obnovy v príslušných hospodárskych a sociálnych odvetviach a na podporu odolnosti a konvergencie. Ak budú pre tento mechanizmus dostupné finančné zdroje aj po uplynutí tohto obdobia a budú doň z rozpočtu Únie alokované, Komisia by mohla organizovať ďalšie výzvy.

Navrhovaný Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „mechanizmus“) ponúka významnú finančnú podporu verejným investíciám a reformám, vďaka ktorým budú hospodárstva členských štátov odolnejšie a lepšie pripravené na budúcnosť. Členským štátom pomôže riešiť hospodárske a sociálne výzvy, ktorým čelia a ktoré budú v období po pandémii ešte naliehavejšie, v rôznych oblastiach, ako napríklad sociálna politika, zamestnanosť, zručnosti, vzdelávanie, výskum a inovácia, otázky týkajúce sa zdravia, ale aj otázky týkajúce sa verejnej správy a finančného sektora. Predovšetkým však zabezpečí, aby sa tieto investície a reformy zamerali na výzvy a investičné potreby súvisiace so zelenou a digitálnou transformáciou, čím sa zabezpečí udržateľná obnova. Investície do zelených a digitálnych technológií, kapacít a procesov zameraných na podporu prechodu na čistú energiu, zvýšenie energetickej efektívnosti v rôznych kľúčových sektoroch hospodárstva pomôžu vytvoriť pracovné miesta a udržateľný rast a Únii umožnia maximálne využiť výhodu „prvého ťahu“ v celosvetovom úsilí o obnovu. Diverzifikáciou kľúčových dodávateľských reťazcov zároveň prispejú k tomu, aby bola Únia odolnejšia a menej závislá. Mimoriadne dôležité sú identifikácia a príprava príslušných zásobníkov projektov v súlade s prioritami uvedenými v európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík (ďalej len „európsky semester“).

Opatrenia na obmedzenie pohybu sa postupne uvoľňujú, no udržateľná obnova si vyžaduje strategické politické smerovanie zamerané na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu krízy tým, že sa podporí konvergencia a odolnosť hospodárstva, a tým sa prispeje k dlhodobému udržateľnému rastu. V tejto súvislosti je potrebné umožniť aj dvojaký prechod k zelenšej a digitálnej spoločnosti, pričom sa zároveň zabezpečí strategická autonómia Únie. Skúsenosti z minulosti ukázali, že počas kríz sa často výrazne škrtajú investície. Podpora investícií v tejto konkrétnej situácii je však nevyhnutná. Okrem toho je riešenie závažných hospodárskych a sociálnych výziev súvisiacich s touto krízou potrebné aj na to, aby sa predišlo trvalej strate výrobnej kapacity a zamestnanosti („hysterézne účinky“) a zabezpečila sa tým ekonomická a sociálna odolnosť. Udržateľná a odolná obnova si navyše vyžaduje rámec, ktorý podporí prílev správneho druhu investícií a reforiem. Je tiež nevyhnutné, aby boli v stratégiách obnovy zavedených členskými štátmi primerane integrované výzvy týkajúce sa zelenej a digitálnej transformácie a podporili sa investície a reformy v týchto dvoch kľúčových oblastiach.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Hlavnými cieľmi nariadenia je podpora súdržnosti, a to opatreniami, ktoré umožnia zlepšiť odolnosť členských štátov, zmierniť sociálny a hospodársky dosah krízy a podporiť zelenú a digitálnu transformáciu, čím sa prispeje k obnove a podpore rastového potenciálu hospodárstiev Únie v období po pandémii COVID-19. Na tieto účely by mal Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zriadený uvedeným nariadením podporovať reformy a investície na riešenie výziev štrukturálneho charakteru, ktorým čelia členské štáty.

Popri tejto bezprecedentnej európskej fiškálnej reakcii prijala opatrenia aj Európska centrálna banka – a to aj spustením núdzového pandemického programu nákupu aktív vo výške 750 miliárd EUR, čím sa celkové aktíva, ktoré Európska centrálna banka nakúpila, zvýšia v roku 2020 na 1,1 bilióna EUR, v záujme zachovania finančnej stability na trhoch so štátnymi dlhopismi.

Finančné krytie sa stanovuje na: i) 334 950 000 000 EUR na finančnú podporu (nenávratná pomoc) a ii) 267 955 000 000 EUR na úvery členským štátom. Sumy na nenávratnú pomoc sú financované vonkajšími pripísanými príjmami v zmysle článku 21 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Do 31. decembra 2022 by sa mali prijať právne záväzky najmenej na 60 % z nenávratnej pomoci. Pokiaľ ide o zvyšok tejto sumy, právne záväzky by sa mali prijať do 31. decembra 2024 (článok 5). Zdroje do Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by členské štáty mohli dobrovoľne previesť v rámci programov zdieľaného riadenia (článok 6).

Hodnotenie sa vykoná, keď budú k dispozícii dostatočné informácie o vykonávaní, najneskôr však tri roky po začiatku vykonávania. Najneskôr do štyroch rokov po uplynutí obdobia uplatňovania nariadenia vykoná Komisia záverečné hodnotenie ex post. Závery týchto hodnotení spolu so svojimi pripomienkami oznámi Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

Pokiaľ ide o nenávratnú finančnú podporu, do 31. decembra 2022 by sa mali prijať potrebné právne záväzky najmenej na 60 % z celkových zdrojov. Rozpočtové záväzky sa môžu v prípade potreby rozdeliť na ročné čiastkové platby rozložené na niekoľko rokov, pričom sa poskytne orientačný harmonogram implementácie reforiem počas obdobia najviac štyroch rokov a investícií počas obdobia najviac siedmich rokov.

Plány podpory obnovy a odolnosti, musia členské štáty predložiť Komisii najneskôr do 30. apríla. Tieto plány by mali tvoriť prílohu k príslušnému národnému programu reforiem, ktorý sa môže predkladať oddelene a skôr. Na tento účel môžu členské štáty predložiť návrh plánu skôr, spolu s návrhom svojho štátneho rozpočtu. V plánoch by sa mali stanoviť reformy a investície na riešenie problémov identifikovaných v kontexte európskeho semestra a okrem iného by sa v nich malo vysvetliť, ako posilňujú rastový potenciál a ekonomickú a sociálnu odolnosť dotknutého členského štátu a ako prispievajú k posilneniu súdržnosti. Súčasťou plánu by mali byť opatrenia, ktoré sú relevantné pre zelenú a digitálnu transformáciu. V pláne by sa mali stanoviť aj odhadované celkové náklady, primerané čiastkové ciele, cieľové hodnoty a orientačný harmonogram implementácie reforiem a investícií. Navrhovaný plán by v relevantných prípadoch mohol zahŕňať žiadosť o úver na financovanie ďalších reforiem a investícií. (článok 15). Počas realizácie by sa dal plán zmeniť, ak by boli zmeny odôvodnené objektívnymi okolnosťami (článok 18).

Členské štáty budú môcť získať finančný príspevok vo forme nenávratnej pomoci. Maximálna suma pre každý členský štát sa určí na základe vymedzeného kľúča na určenie príspevkov (príloha I). Tieto sumy sa vypočítajú na základe počtu obyvateľov, prevrátenej hodnoty hrubého domáceho produktu (HDP) na obyvateľa a relatívnej miery nezamestnanosti každého členského štátu (článok 10). Finančné krytie pre nenávratnú pomoc, ktorá sa z mechanizmu vyčlení na plány podpory obnovy a odolnosti členských štátov, bude k dispozícii do 31. decembra 2022. Ak budú po tomto období až do 31. decembra 2024 k dispozícii finančné zdroje, môže Komisia organizovať výzvy v súlade s harmonogramom európskeho semestra (článok 11).

Cieľom mechanizmu je podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie, a to zlepšením odolnosti a adaptačnej kapacity členských štátov, zmiernením sociálnych a hospodárskych dôsledkov krízy a podporou zelenej a digitálnej transformácie, ktorou sa má dosiahnuť cieľ klimaticky neutrálnej Európy do roku 2050, čím sa prispeje k obnove rastového potenciálu hospodárstiev členských štátov v období po pandémii COVID-19, podporí tvorba pracovných miest a napomôže udržateľný rast. Na tento účel poskytne mechanizmus členským štátom priamu finančnú podporu na dosiahnutie čiastkových cieľov a cieľových hodnôt reforiem a investícií (článok 4). V súvislosti s reformami a investíciami sa stanovujú aj pravidlá oprávnenosti: členské štáty by mali vypracovať národné plány podpory obnovy a odolnosti, v ktorých sa stanoví program reforiem a investícií na nasledujúce štyri roky. Tieto plány by mali zahŕňať opatrenia na implementáciu reforiem a verejných investičných projektov vo forme koherentného balíka. Plány by mali byť v súlade s výzvami a prioritami identifikovanými v rámci európskeho semestra, s národnými programami reforiem, národnými energetickými a klimatickými plánmi, plánmi spravodlivej transformácie a partnerskými dohodami a operačnými programami prijatými v rámci fondov Únie. Ich súčasťou by mali byť opatrenia zamerané na riešenie výziev, ktorým čelia členské štáty, pokiaľ ide o ich zelenú a digitálnu transformáciu, čím sa podporí udržateľná obnova. Ak je členský štát na základe článku 12 nariadenia (EÚ) č. 472/2013 vyňatý z monitorovania a posúdenia európskeho semestra alebo podlieha dohľadu podľa nariadenia Rady (ES) č. 332/2002, na dotknutý členský štát by sa mali uplatňovať ustanovenia tohto nariadenia vo vzťahu k výzvam a prioritám určeným opatreniami stanovenými na základe uvedených nariadení (článok 14).

(16)Na to, aby plán podpory obnovy a odolnosti prispieval k cieľom mechanizmu, mal by obsahovať opatrenia na implementáciu reforiem a verejných investičných projektov prostredníctvom uceleného plánu podpory obnovy a odolnosti. Plán podpory obnovy a odolnosti by mal byť takisto v súlade s príslušnými výzvami a prioritami pre danú krajinu identifikovanými v kontexte európskeho semestra, s národnými programami reforiem, národnými energetickými a klimatickými plánmi, plánmi spravodlivej transformácie a partnerskými dohodami a operačnými programami v rámci fondov Únie. Na podporu akcií, ktoré spadajú pod priority európskej zelenej dohody a digitálnej agendy, by sa v pláne mali stanoviť aj opatrenia, ktoré sú relevantné pre zelenú a digitálnu transformáciu. Tieto opatrenia by mali umožniť rýchle dosiahnutie zámerov, cieľových hodnôt a príspevkov stanovených v národných energetických a klimatických plánoch a ich aktualizáciách. Všetky podporované činnosti by sa mali vykonávať v plnom súlade s prioritami Únie v oblasti klímy a životného prostredia.

(15)Špecifickým cieľom mechanizmu by malo byť poskytovanie finančnej podpory na dosiahnutie čiastkových cieľov a cieľových hodnôt reforiem a investícií, ktoré sú uvedené v plánoch podpory obnovy a odolnosti. Tento špecifický cieľ by sa mal napĺňať v úzkej spolupráci s dotknutými členskými štátmi.

(14)Všeobecným cieľom mechanizmu by mala byť podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti. Na tento účel by mal mechanizmus prispievať k zlepšeniu odolnosti a adaptačnej kapacity členských štátov, zmierneniu sociálnych a hospodárskych dôsledkov krízy a podpore zelenej a digitálnej transformácie, ktorou sa má dosiahnuť cieľ klimaticky neutrálnej Európy do roku 2050, čím sa obnoví rastový potenciál hospodárstiev Únie v období po pandémii COVID-19, podporí tvorba pracovných miest a napomôže udržateľný rast.

(13)Na to, aby bolo možné prijímať opatrenia, ktoré spájajú mechanizmus s riadnou správou hospodárskych záležitostí, s cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania by sa mala Rade udeliť právomoc pozastaviť na návrh Komisie prostredníctvom vykonávacích aktov lehotu na prijímanie rozhodnutí o návrhoch plánov podpory obnovy a odolnosti a pozastaviť platby v rámci tohto mechanizmu, ak dôjde k závažnému neplneniu povinností v súvislosti s príslušnými prípadmi týkajúcimi sa postupu správy hospodárskych záležitostí stanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XXX/XX [VN] (...). Rada by v týchto príslušných prípadoch mala mať aj právomoc zrušiť takéto pozastavenia prostredníctvom vykonávacích aktov na návrh Komisie.

(10)V súlade s nariadením [Nástroj Európskej únie na obnovu] a v rámci obmedzení zdrojov, ktoré sú v ňom alokované, by sa opatrenia na obnovu a odolnosť v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti mali vykonávať tak, aby riešili bezprecedentný dosah krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Tieto dodatočné zdroje by sa mali použiť tak, aby sa zabezpečil súlad s lehotami stanovenými v nariadení [EURI].

(9)Typy financovania a spôsoby plnenia v rámci tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti splniť špecifické ciele akcií a dosiahnuť výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívnu záťaž a predpokladané riziko nesúladu. To by malo zahŕňať posúdenie využitia jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovania, ktoré nie je spojené s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 písm. a) nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(8)Vzhľadom na je potrebné posilniť súčasný rámec poskytovania podpory členským štátom a poskytnúť im priamu finančnú podporu prostredníctvom inovatívneho nástroja. Na tento účel by sa mal týmto nariadením zriadiť Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (ďalej len „mechanizmus“) s cieľom zabezpečiť účinnú a významnú finančnú podporu na výraznejšiu implementáciu reforiem a súvisiacich verejných investícií v členských štátoch. Tento mechanizmus by mal byť komplexný a mal by vychádzať zo skúseností, ktoré Komisia a členské štáty získali pri používaní iných nástrojov a programov.

(5)Implementácia reforiem, ktorých cieľom je zaistiť vysokú mieru odolnosti domácich ekonomík, posilniť adaptačnú kapacitu a uvoľniť rastový potenciál, patrí medzi politické priority Únie. Sú nevyhnutné na zaistenie udržateľnosti obnovy hospodárstva a podporu procesu vzostupnej hospodárskej a sociálnej konvergencie. Po pandémii to bude ešte dôležitejšie, pretože to pripraví pôdu pre rýchlu obnovu.

(3)Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík (ďalej len „európsky semester“) vrátane zásad Európskeho piliera sociálnych práv je na úrovni Únie rámcom pre identifikáciu národných reformných priorít a monitorovanie ich implementácie. Členské štáty vypracúvajú vlastné národné viacročné investičné stratégie na podporu týchto reforiem. Tieto stratégie by mali byť predložené spolu s ročnými národnými programami reforiem ako prostriedok na načrtnutie a koordinovanie prioritných investičných projektov, ktoré by mali byť podporené z finančných prostriedkov členských štátov a/alebo Únie.

(17)Ak je členský štát na základe článku 12 nariadenia (EÚ) č. 472/2013 vyňatý z monitorovania a posúdenia európskeho semestra alebo podlieha dohľadu podľa nariadenia Rady (ES) č. 332/2002, malo by byť možné uplatniť na dotknutý členský štát ustanovenia tohto nariadenia vo vzťahu k výzvam a prioritám určeným opatreniami stanovenými na základe uvedených nariadení.

(18)V záujme informovania o príprave a realizácii plánov podpory obnovy a odolnosti členskými štátmi by mala Rada môcť v rámci európskeho semestra diskutovať o stave obnovy, odolnosti a adaptačnej kapacity v Únii. S cieľom zabezpečiť primerané podklady by mala táto diskusia vychádzať zo strategických a analytických informácií Komisie dostupných v kontexte európskeho semestra a v prípade dostupnosti aj z informácií o realizácii plánov z predchádzajúcich rokov.

(19)S cieľom zabezpečiť zmysluplný finančný príspevok úmerný skutočným potrebám členských štátov, vďaka ktorému budú môcť implementovať a dokončiť reformy a investície zahrnuté do plánu podpory obnovy a odolnosti, je vhodné stanoviť maximálny finančný príspevok, ktorý je pre ne v rámci mechanizmu k dispozícii, pokiaľ ide o finančnú podporu (t. j. nenávratnú finančnú podporu). Maximálny príspevok by sa mal vypočítať na základe počtu obyvateľov, prevrátenej hodnoty hrubého domáceho produktu (HDP) na obyvateľa a relatívnej miery nezamestnanosti každého členského štátu.

(20)Je potrebné stanoviť postup predkladania návrhov plánov podpory obnovy a odolnosti členských štátov, ako aj obsah týchto plánov. Aby sa zaistila účelnosť postupov, členské štáty by mali predkladať plány podpory obnovy a odolnosti najneskôr do 30. apríla vo forme samostatnej prílohy k národnému programu reforiem. Na zabezpečenie rýchlej realizácie by členské štáty mali mať možnosť predložiť návrh plánu spolu s návrhom rozpočtu na nasledujúci rok 15. októbra predchádzajúceho roka.

(21)S cieľom zabezpečiť zodpovednosť členských štátov a ich zameranie sa na relevantné reformy a investície by členské štáty, ktoré chcú získať podporu, mali Komisii predkladať riadne odôvodnené a podložené plány podpory obnovy a odolnosti. V pláne podpory obnovy a odolnosti by sa mal stanoviť podrobný súbor opatrení na jeho realizáciu vrátane cieľových hodnôt a čiastkových cieľov, ako aj jeho očakávaný vplyv na rastový potenciál, tvorbu pracovných miest a ekonomickú a sociálnu odolnosť; mal by obsahovať aj opatrenia, ktoré sú relevantné pre zelenú a digitálnu transformáciu; mal by takisto obsahovať vysvetlenie súladu navrhovaného plánu podpory obnovy a odolnosti s príslušnými výzvami a prioritami pre danú krajinu identifikovanými v kontexte európskeho semestra. Komisia a členské štáty by mali v priebehu celého tohto procesu úzko spolupracovať.

(22)Komisia by mala plán podpory obnovy a odolnosti predložený členským štátom posúdiť a mala by konať v úzkej spolupráci s dotknutým členským štátom. Komisia bude plne rešpektovať zodpovednosť členských štátov za tento proces, a preto zohľadní odôvodnenie a prvky, ktoré poskytne dotknutý členský štát, a posúdi, či plán podpory obnovy a odolnosti navrhnutý daným členským štátom podľa očakávaní prispeje k účinnému riešeniu výziev identifikovaných v príslušných odporúčaniach pre jednotlivé krajiny určených dotknutému členskému štátu alebo v iných relevantných dokumentoch oficiálne prijatých Komisiou v rámci európskeho semestra; či plán obsahuje opatrenia, ktoré účinne prispievajú k zelenej a digitálnej transformácii a k riešeniu výziev s nimi spojených; či bude mať plán podľa očakávaní v dotknutom členskom štáte trvalý vplyv; či plán podľa očakávaní účinne prispeje k posilneniu rastového potenciálu, tvorbe pracovných miest a ekonomickej a sociálnej odolnosti dotknutého členského štátu, zmierni hospodársky a sociálny dosah krízy a prispeje k posilneniu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; či odôvodnenie odhadovaných celkových nákladov na plán podpory obnovy a odolnosti, ktoré predložil členský štát, je primerané, realistické a zodpovedá očakávanému vplyvu na hospodárstvo a zamestnanosť; či navrhnutý plán podpory obnovy a odolnosti zahŕňa opatrenia na implementáciu reforiem a verejných investičných projektov, ktoré sú súčasťou koherentných akcií a či opatrenia, ktoré navrhol dotknutý členský štát, podľa očakávaní zabezpečia účinnú realizáciu plánu podpory obnovy a odolnosti vrátane navrhovaných čiastkových cieľov, cieľových hodnôt a súvisiacich ukazovateľov.

(23)Príslušné usmernenia by sa mali stanoviť vo forme prílohy k tomuto nariadeniu, aby slúžili Komisii ako základ pre transparentné a spravodlivé posudzovanie plánov podpory obnovy a odolnosti, ktoré predložili členské štáty, a pre stanovenie finančného príspevku v súlade s cieľmi a akýmikoľvek ďalšími príslušnými požiadavkami stanovenými v tomto nariadení. V záujme transparentnosti a efektívnosti by sa mal na tento účel zriadiť systém hodnotenia na posudzovanie návrhov plánov podpory obnovy a odolnosti.

(24)S cieľom prispieť k vypracúvaniu kvalitných plánov a pomôcť Komisii pri posudzovaní plánov podpory obnovy a odolnosti, ktoré predložili členské štáty, ako aj miery ich plnenia, by sa mali zahrnúť ustanovenia o využívaní odborného poradenstva a na žiadosť členských štátov aj partnerského poradenstva.

(25)Na účely zjednodušenia by sa mal finančný príspevok stanoviť na základe jednoduchých kritérií. Finančný príspevok by sa mal určiť na základe odhadovaných celkových nákladov na plán podpory obnovy a odolnosti, ktorý navrhol dotknutý členský štát.

(26)Ak plán podpory obnovy a odolnosti uspokojivo spĺňa kritériá posudzovania a výška odhadovaných celkových nákladov na reformy a investície zahrnutých do plánu podpory obnovy a odolnosti sa rovná maximálnemu finančnému príspevku alebo je vyššia ako tento príspevok, dotknutému členskému štátu by sa mal prideliť maximálny finančný príspevok. Ak je výška týchto odhadovaných celkových nákladov na plán podpory obnovy a odolnosti nižšia ako samotný maximálny finančný príspevok, dotknutému členskému štátu by sa mala prideliť suma zodpovedajúca výške odhadovaných celkových nákladov. Ak plán podpory obnovy a odolnosti nespĺňa uspokojivo kritériá posudzovania, členskému štátu by sa nemal udeliť žiadny finančný príspevok.

(27)S cieľom zabezpečiť, aby bola finančná podpora prednostne poskytnutá počas prvých rokov po kríze a aby bola zlučiteľná s dostupným financovaním pre tento nástroj, by sa alokácia finančných prostriedkov členským štátom mala umožniť do 31. decembra 2024. Na tento účel by malo byť do 31. decembra 2022 právne viazaných najmenej 60 % sumy, ktorá je k dispozícii na nenávratnú pomoc. Zvyšok tejto sumy by mal byť právne viazaný do 31. decembra 2024.

(28)Finančná podpora pre plány členských štátov by mala byť dostupná vo forme úveru, pod podmienkou uzavretia dohody o úvere s Komisiou na základe riadne odôvodnenej žiadosti dotknutého členského štátu. Úvery na podporu realizácie národných plánov podpory obnovy a odolnosti by mali mať splatnosť, v ktorej sa zohľadní dlhodobejšia povaha týchto výdavkov. Táto splatnosť sa môže líšiť od splatnosti finančných prostriedkov, ktoré si Únia požičiava na financovanie úverov na kapitálových trhoch. Je preto potrebné stanoviť možnosť odchýliť sa od zásady stanovenej v článku 220 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, podľa ktorej by sa splatnosť úverov na finančnú pomoc nemala transformovať.

(29)Žiadosť o úver by mala byť odôvodnená finančnými potrebami spojenými s dodatočnými reformami a investíciami zahrnutými do plánu podpory obnovy a odolnosti, ktoré sú relevantné najmä pre zelenú a digitálnu transformáciu, a teda vyššími nákladmi, než je maximálny finančný príspevok, ktorý sa plánu alokuje (má alokovať) formou nenávratného príspevku. Malo by sa umožniť, aby sa žiadosť o úver dala predložiť spolu s plánom. V prípade, že sa žiadosť o úver podá inokedy, mal by k nej byť priložený revidovaný plán s ďalšími čiastkovými cieľmi a cieľovými hodnotami. S cieľom zabezpečiť prednostné poskytnutie zdrojov by mali členské štáty žiadať o úverovú podporu najneskôr do 31. augusta 2024. Na účely správneho finančného riadenia by sa na celkovú sumu všetkých úverov poskytnutých podľa tohto nariadenia mal uplatniť maximálny strop. Navyše by maximálny objem úveru pre každý členský štát nemal presiahnuť 4,7 % jeho hrubého národného dôchodku. V prípade dostupnosti zdrojov by sa mohol strop úverovej podpory za výnimočných okolností zvýšiť. Z rovnakého dôvodu správneho finančného riadenia by malo byť možné poskytovať úver v čiastkových platbách na základe dosiahnutia výsledkov.

(30)Členské štáty by mali mať možnosť podať odôvodnenú žiadosť o zmenu plánu podpory obnovy a odolnosti počas obdobia realizácie, ak to odôvodňujú objektívne okolnosti. Komisia by mala túto odôvodnenú žiadosť posúdiť a do štyroch mesiacov prijať nové rozhodnutie.

(31)Z dôvodu efektívnosti a zjednodušenia finančného riadenia tohto nástroja by finančná podpora, ktorú Únia poskytuje na plány podpory obnovy a odolnosti, mala mať formu financovania založeného na dosahovaní výsledkov meraných podľa čiastkových cieľov a cieľových hodnôt uvedených v schválených plánoch podpory obnovy a odolnosti. Na tento účel by mala byť dodatočná úverová podpora prepojená s dodatočnými čiastkovými cieľmi a cieľovými hodnotami v porovnaní s cieľmi a cieľovými hodnotami, ktoré sú relevantné pre finančnú podporu (t. j. nenávratnú pomoc).

(32)Na účely správneho finančného riadenia by sa mali stanoviť osobitné pravidlá pre rozpočtové záväzky, platby, pozastavenie, zrušenie a vymáhanie finančných prostriedkov. Na zabezpečenie predvídateľnosti by členské štáty mali mať možnosť predkladať žiadosti o platby dvakrát za rok. Mali by sa realizovať vo forme čiastkových platieb a ich základom by malo byť kladné posúdenie realizácie plánu podpory obnovy a odolnosti členským štátom zo strany Komisie. Ak členský štát uspokojivo neplní plán podpory obnovy a odolnosti, malo by byť možné pozastavenie a zrušenie finančného príspevku. Mali by sa zaviesť náležité námietkové konania, aby rozhodnutia Komisie týkajúce sa pozastavenia, zrušenia a vymáhania vyplatených súm rešpektovali právo členských štátov na predloženie pripomienok.

(33)V záujme účinného monitorovania realizácie by mali členské štáty v rámci procesu európskeho semestra každý štvrťrok podávať správy o pokroku dosiahnutom pri plnení plánu podpory obnovy a odolnosti. Takéto správy vypracované dotknutými členskými štátmi by sa mali náležite zohľadniť v národných programoch reforiem, ktoré by sa mali použiť ako nástroj na podávanie správ o pokroku pri plnení plánov podpory obnovy a odolnosti.

(34)Na účely transparentnosti by sa plány podpory obnovy a odolnosti, ktoré Komisia prijme, mali oznámiť Európskemu parlamentu a Rade a Komisia by mala podľa potreby vykonávať príslušné komunikačné činnosti.

(35)S cieľom zabezpečiť efektívnu a koherentnú alokáciu finančných prostriedkov z rozpočtu Únie a dodržiavať zásadu správneho finančného riadenia by akcie v rámci tohto nariadenia mali byť v súlade s prebiehajúcimi programami Únie a dopĺňať ich, pričom treba zabrániť duplicitnému financovaniu tých istých výdavkov. Komisia a členské štáty by mali najmä vo všetkých fázach procesu zaistiť účinnú koordináciu, aby sa zabezpečila konzistentnosť, koherentnosť, komplementarita a synergia medzi jednotlivými zdrojmi financovania. Na tento účel by sa od členských štátov malo vyžadovať, aby pri predkladaní svojich plánov Komisii uviedli príslušné informácie o existujúcom alebo plánovanom financovaní z Únie. Finančná podpora v rámci mechanizmu by mala dopĺňať podporu poskytovanú v rámci iných fondov a programov Únie a reformné a investičné projekty financované v rámci mechanizmu by mali byť schopné získať finančné prostriedky z iných programov a nástrojov Únie za predpokladu, že takáto podpora nepokrýva rovnaké náklady.

(36)Podľa odsekov 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016 sa Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti zriadený týmto nariadením musí hodnotiť na základe informácií zhromaždených prostredníctvom osobitných požiadaviek v oblasti monitorovania, pričom treba predchádzať nadmernej regulácii a administratívnemu zaťaženiu, najmä vo vzťahu k členským štátom. V relevantných prípadoch by sa do takýchto požiadaviek mali zaradiť aj merateľné ukazovatele, na základe ktorých sa budú hodnotiť účinky tohto nástroja v praxi.