Táto správa sa zároveň zameriava na vykonávanie legislatívnych zmien uskutočnených v rokoch 2017/2018, ktoré sa prijali s cieľom zabezpečiť, aby sa nástroje mohli zaoberať politikami a výzvami v oblasti celosvetového obchodu. Patria medzi ne sociálne a environmentálne normy v rámci nástrojov na ochranu obchodu, ktoré sa teraz zohľadňujú pri prešetrovaniach, keď sa cieľové ceny upravili s cieľom zohľadniť budúce náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd, ktorých je EÚ zmluvnou stranou. V niektorých prípadoch to vyústilo do vyšších ciel, čím sa zabezpečilo, aby rozpätia ujmy zostali aj naďalej zmysluplné a aby opatrenia prinášali výrobnému odvetviu EÚ účinnú úľavu.

Presadzovanie opatrení a ich účinnosť sú prvoradým záujmom Komisie a v správe sa v tejto súvislosti zdôrazňuje, že v priebehu roka sa zaviedli zlepšené postupy monitorovania. S vedomím toho, že počas fázy obnovy po skončení pandémie COVID-19 by mohlo dôjsť k zintenzívneniu činností v snahe vyhnúť sa plateniu ciel, opatrenia podliehali prísnejšej kontrole, a to najmä tie, s ktorými sa spája väčšie riziko vyhýbania sa plateniu cla. Komisia v prípade potreby začala prešetrovania obchádzania, ako aj antiabsorpčné prešetrovania, a dala tak prevádzkovateľom najavo, že EÚ má v úmysle bojovať proti takýmto praktikám.

Komisia na základe zvyšných odporúčaní vypracovala v roku 2021 novú politiku monitorovania, ktorej súčasťou je dôkladné stanovenie priorít na základe rizika, zlepšená koordinácia s pridruženými službami v rámci Komisie (úrad OLAF, GR pre dane a colnú úniu a GR pre rozpočet) a externými zainteresovanými stranami, ako aj zlepšená dokumentácia a podávanie správ o výsledkoch. Hodnotenie tejto novej politiky monitorovania účinnej od decembra 2021 sa uskutoční v roku 2023. Komisia sa plne nestotožnila s odporúčaním týkajúcim sa prešetrovaní ex officio, keďže sa domnieva, že ustanovenia ex officio už využíva v najväčšej možnej miere. Komisia však v roku 2021 na svojom webovom sídle uviedla podrobnejšie informácie týkajúce sa prešetrovaní ex officio s cieľom rozptýliť určité mylné predstavy a poskytnúť európskemu výrobnému odvetviu lepšie usmernenie. Pokiaľ ide o monitorovanie opatrení tretích krajín na ochranu obchodu, Komisia v roku 2021 stanovila kritériá na identifikáciu opatrení, ktoré predstavujú najdôležitejší hospodársky a systémový záujem, a v prípade ktorých existuje vysoká úroveň spolupráce európskych vývozcov. Komisia napokon v roku 2023 vykoná hodnotenie účinnosti opatrení na ochranu obchodu.

Komisia v roku 2021 v reakcii na tieto odporúčania vyvinula na evidenciu posudzovaní dôverného charakteru dokumentov riešenie založené na informačných technológiách, ktoré sa sfunkčnilo začiatkom roka 2022. Pokiaľ ide o zvyšovanie povedomia o nástrojoch na ochranu obchodu, v roku 2021 sa začal používať postup na šírenie informatívnych videí, ako aj na vypracovanie informačného balíka so siedmimi modulmi, ktorý sa na začiatku roka 2022 uverejnil na internete a ktorý sa bude šíriť prostredníctvom kontaktných miest v členských štátoch a relevantných zainteresovaných strán. Vzhľadom na neistotu spätú s pandémiou ochorenia COVID-19 sa informačné stretnutia so zainteresovanými stranami za osobnej účasti odložili. Pokiaľ ide o aspekty hospodárskej súťaže pri prešetrovaniach na ochranu obchodu, Komisia vypracovala pre zainteresované strany/zúčastnené strany, ako aj pre zástupcov zodpovedných za spis usmernenie o spôsobe riešenia týchto otázok pri prešetrovaniach.

Komisia v roku 2021 pracovala na vykonávaní odporúčaní uvedených v audítorskej správe Európskeho dvora audítorov o nástrojoch EÚ na ochranu obchodu (uverejnenej v júli 2020). V zmysle daných odporúčaní by Európska komisia mala: a) dokladať posudzovanie dôverného charakteru dokumentov predkladaných dotknutými stranami; b) nájsť ďalšie komunikačné kanály na zvýšenie povedomia medzi zainteresovanými stranami; c) zlepšiť usmernenie týkajúce sa relevantných aspektov hospodárskej súťaže; d) zlepšiť monitorovacie činnosti a vykonávať pravidelné hodnotenia účinnosti opatrení na ochranu obchodu; e) začínať väčší počet prešetrovaní z vlastnej iniciatívy a f) používať jasné kritériá na stanovenie priorít v odozve na opatrenia tretích krajín.

Komisia vykonala preskúmanie ochranného opatrenia EÚ, ktoré sa v roku 2019 uložilo na dovoz určitých výrobkov z ocele. V júli 2021 to vyústilo do jeho predĺženia do 30. júna 2024 a úpravy určitých jeho aspektov. Komisia dospela k záveru, že opatrenie je naďalej potrebné na predchádzanie závažnej ujme alebo na jej nápravu a že oceliarsky priemysel Únie sa prispôsobuje. Komisia zistila, že počas obdobia účinnosti ochranného opatrenia sa hospodárska situácia výrobného odvetvia Únie v dôsledku dovozného tlaku v čase, keď úpravy vykonané výrobným odvetvím ešte nepriniesli pozitívne účinky, naďalej zhoršovala. Komisia 17. decembra 2021 začala tretie preskúmanie fungovania opatrenia s možnými úpravami s účinnosťou od 1. júla 2022.

Komisia v posledných rokoch zaznamenala nové spôsoby, ktorými sa vyvážajúci výrobcovia, najmä z Číny, vyhýbajú plateniu ciel, napríklad presunom určitých prevádzok do iných krajín bez skutočného ekonomického opodstatnenia a vývozom do EÚ z týchto krajín. Komisia v rámci svojej reakcie vytrvalo pracovala na zapĺňaní všetkých medzier v záujme ochrany výrobného odvetvia EÚ pred ujmou.

Monitorovanie zahŕňa podrobnú analýzu dovozu výrobku, ktorý je predmetom opatrenia na ochranu obchodu, a to vrátane monitorovania vývoja/dynamiky vývozu z krajiny, ktorá je predmetom opatrení. Poskytuje sa tým úplný obraz o obchodných tokoch a vývoji na trhu po uložení opatrení. Komisia využíva interné databázy, ktoré informáciami napĺňajú colné orgány a štatistické úrady na úrovni EÚ aj na úrovni členských štátov, a v prípade potreby komerčné databázy. Zohľadňujú sa aj dodatočné informácie o trhu od výrobného odvetvia Únie spolu so zisteniami o nedodržiavaní opatrení, ktoré zdokumentoval úrad OLAF ako výsledok svojich vyšetrovaní alebo orgány členských štátov.

Komisia prijíma opatrenia proti takýmto praktikám, ktoré boli identifikované prostredníctvom monitorovania alebo na základe informácií získaných od zainteresovaných strán. Aby sa čo najskôr identifikovali možné problémy, používa sa stanovovanie priorít monitorovacích úloh založené na riziku. Pozornosť sa venuje tým opatreniam, v ktorých sa počas prešetrovania odhalilo zvýšené riziko vyhýbania sa plateniu cla, pričom do nariadení, ktorými sa ukladajú opatrenia, je začlenená osobitná doložka o monitorovaní. Cieľom tejto doložky je minimalizovať riziko obchádzania prostredníctvom presmerovania tovaru cez iné spoločnosti. V roku 2021 bola takáto doložka začlenená, okrem iných, do opatrení uplatňovaných na dovoz upravovaných hliníkových fólií a hliníkových výliskov z Číny, plochých výrobkov zo železa valcovaných za tepla z Turecka a brezových preglejok z Ruska.

Komisia v roku 2021 vynaložila dodatočné úsilie, a to aj prostredníctvom poradenského strediska pre MSP, aby zabezpečila, že MSP poznajú dané nástroje a využívajú výhody, ktoré z nich plynú. Zahŕňa to znížené požiadavky na informácie, ktoré sa majú poskytnúť v dotazníkoch, a podľa možnosti obdobia prešetrovania upravené podľa ich účtovného obdobia. Komisia v roku 2021 vypracovala aj online informačný balík, v ktorom sa zrozumiteľne vysvetľujú nástroje, pričom preň plánuje ďalšie inštruktážne videá. Osobné informačné stretnutia určené pre MSP v členských štátoch sa obnovia, hneď ako to umožnia podmienky súvisiace s pandémiou ochorenia COVID-19.

V antisubvenčných prípadoch sa pravidlo nižšieho cla už neuplatňuje, pokiaľ to nie je v rozpore so všeobecným záujmom EÚ, čím sa zabezpečuje, že EÚ môže bojovať proti nekalému subvencovanému dovozu dôraznejšie. Komisia v jednom antisubvenčnom prešetrovaní ukončenom v roku 2021 (upravované hliníkové fólie z Číny) na tomto základe uložila clá na úrovni plnej miery subvenčných rozpätí.

Komisia v niekoľkých prípadoch ukončených v roku 2021 do výpočtu cieľovej ziskovej ceny zahrnula náklady na dodržiavanie mnohostranných environmentálnych dohôd a dohovorov Medzinárodnej organizácie práce. Osobitný význam to má, pokiaľ ide o systém obchodovania s emisiami. Týkalo sa to prešetrovaní hliníkových výliskov, upravovaných hliníkových fólií a plochých výrobkov z hliníka z Číny, výrobkov z nehrdzavejúcej ocele valcovaných za studena z Indie a Indonézie, ako aj brezových preglejok z Ruska. Zvýšila sa tým cieľová cena pre tieto odvetvia, keďže jej súčasťou sú budúce náklady vyplývajúce z mnohostranných environmentálnych dohôd, ktorých je Únia zmluvnou stranou, ktoré výrobnému odvetviu Únie vzniknú počas trvania opatrení. V dvoch prípadoch, keď clo vychádzalo z rozpätí ujmy (upravované hliníkové fólie a ploché výrobky z hliníka), úpravy nákladov spojených so sociálnymi a environmentálnymi normami viedli k zvýšeniu úrovne uložených opatrení.

Úradník pre vypočutie na základe žiadosti dotknutých strán dvakrát predĺžil lehotu na vyjadrenie pripomienok. Úradník pre vypočutie útvarom Komisie odporučil sprístupniť určité informácie všetkým stranám v spise, ktorý nemá dôverný charakter. Hlavné otázky vznesené počas vypočutí sa týkali žiadostí o dodatočné poskytnutie informácií, anonymitu a dôvernosť. Dve strany požiadali v čase prijatia opatrení, ktoré sa mali uložiť, o ich pozastavenie. Neboli však splnené podmienky na pozastavenie. V inej veci strana odmietla poskytnúť do spisu dokumenty, ktoré Komisia potrebovala na overenie relevantných informácií, pričom tvrdila, že dané útvary mali namiesto toho vykonať kontrolu na mieste. Pandémia ochorenia COVID-19 to však neumožňovala. V iných veciach sa dospelo k dohode s útvarmi, že sa uvedené otázky preskúmajú alebo že sa poskytnú vysvetlenia.

V roku 2021 úradník pre vypočutie dostal 25 žiadostí o intervenciu a uskutočnil 15 vypočutí. Keď jednotlivé strany predložili útvarom Komisie zodpovedným za prešetrovanie žiadosť o intervenciu spolu so žiadosťou o vypočutie, úradník pre vypočutie trval na prístupe, podľa ktorého by sa zainteresované strany najskôr mali so svojimi záležitosťami obracať na útvary Komisie. Úradník pre vypočutie by intervenoval len v prípade, keby nebolo možné dospieť k riešeniu. Zainteresovaným stranám sa tým umožnilo v mnohých prípadoch nájsť riešenie priamo s prešetrovacími tímami. Úradník pre vypočutie dostal aj žiadosť o konfrontačné vypočutie, ktoré sa napokon uskutočnilo za prítomnosti zodpovedných útvarov.

Najviac opatrení, a to 62, sa vzťahuje na výrobky z ocele, po ktorých nasledujú chemické výrobky so 48 opatreniami, poľnohospodárske výrobky s 22, textílie s 12 a papier s 10 opatreniami.

·identifikácia medzier v existujúcich nástrojoch na presadzovanie a oblastí, v ktorých je potrebné dodatočné úsilie na vývoj nových nástrojov na riešenie takýchto praktík, ako aj diskusia o spolupráci pri využívaní existujúcich nástrojov,

·identifikácia oblastí, v ktorých je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie a vypracovať pravidlá s cieľom riešiť takéto praktiky.

5Ochrana obchodu pri podpore iných politík EÚ

V dokumente s názvom „Preskúmanie obchodnej politiky – otvorená, udržateľná a asertívna obchodná politika“, ktorý bol uverejnený v roku 2021, sa zdôrazňuje potreba zosúladiť a využívať všetky obchodné nástroje na podporu politiky EÚ. Nástroje na ochranu obchodu zohrávajú v tejto súvislosti dôležitú úlohu. Hoci ich hlavným cieľom je ochrana výrobcov z EÚ voči nekalému obchodu pri dovoze, pomáhajú tým posilňovať záväzok EÚ k otvoreniu trhov a voľnému a spravodlivému obchodu, pričom prispievajú k cieľu otvorenej strategickej autonómie EÚ. Neoddeliteľnou súčasťou ochrany obchodu sú koncepcie konkurencieschopnosti, spravodlivosti a obchodu založeného na pravidlách, ktoré patria medzi kľúčové prvky, z ktorých vychádzajú ciele obchodnej politiky EÚ.

Tým, že nástroje na ochranu obchodu zabezpečujú pre výrobcov z EÚ rovnaké podmienky a spravodlivú hospodársku súťaž, prispievajú k rastu, stabilite pracovných miest, výnosom a investíciám. Je nevyhnutné, aby bolo výrobné odvetvie EÚ schopné investovať okrem iného do výskumu a vývoja s cieľom posilniť svoju životaschopnosť a schopnosť plniť ciele stanovené v širších politických iniciatívach, ako je Zelená dohoda a digitálna agenda.

Konkrétne v súvislosti so Zelenou dohodou sa uloženými opatreniami na výrobky alebo vstupy, ako sú tkaniny zo sklenených vlákien (používané pri výrobe lopatiek veterných turbín) z Číny a Egypta a solárne sklo (používané pri výrobe solárnych panelov) z Číny, pred nekalými obchodnými praktikami chránia konkrétne dôležité zložky hodnotového reťazca energie z udržateľných zdrojov vyrobené v EÚ. V roku 2021 sa uložili antidumpingové opatrenia na stožiare pre veterné turbíny z Číny, ktoré sú takisto dôležitým výrobkom z hľadiska cieľov EÚ v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov a znižovania emisií CO2. Komisia zdôraznila, že nejde o kladenie prekážok pri dosahovaní cieľov v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov, ako tvrdili niektoré zo zainteresovaných strán, naopak, že bez investícií do modernej výroby a výskumu a vývoja by európske výrobné odvetvie prišlo o svoje miesto v globálnej súťaži o vedúce technologické postavenie v oblasti veternej energie. Opatreniami sa podporia výrobcovia stožiarov pre veterné turbíny v Únii a vytvorí sa rast, stabilné pracovné miesta, výnosy a investície. Používatelia by naopak mali mať prospech zo širokej základne konkurencieschopných, spoľahlivých a finančne zdravých výrobcov oceľových stožiarov pre veterné turbíny v Únii. Bez odstránenia nekalej hospodárskej súťaže zo strany čínskeho dovozu by to nebolo možné. Komisia dospela k záveru, že tieto opatrenia by prispeli k zavádzaniu veternej energie v celej Únii, pretože sa nimi zabezpečia rovnaké podmienky, za ktorých by mohli všetky hospodárske subjekty vrátane čínskych výrobcov spravodlivo súťažiť.

V súvislosti s digitálnou agendou EÚ zohrávajú dôležitú úlohu antidumpingové opatrenia uložené v roku 2021 na dovoz optických vlákien z Číny. Optické káble sa používajú pri budovaní rýchlych širokopásmových sietí. Takéto siete sú kľúčové v tom zmysle, že občanom, podnikom a subjektom verejného sektora v celej EÚ umožňujú prácu z domu, domáce vzdelávanie, prevádzkovanie podniku alebo poskytovanie služieb. Vzhľadom na to, že jednou z priorít Európskej únie je zavedenie širokopásmovej infraštruktúry založenej na špičkových technológiách v celej EÚ, sú optické káble kľúčové pre digitálne desaťročie EÚ a jej technologickú suverenitu. Niektoré zo zainteresovaných strán argumentovali, že antidumpingové opatrenia povedú k nárastu celkovej ceny projektov na zavádzanie sietí. Komisia však zistila, že náklady na káble z optických vlákien predstavujú len malý podiel z celkových nákladov na projekty na zavádzanie sietí a nemali by na ne výrazný vplyv. Bez opatrení na riešenie nekalých obchodných praktík čínskych vývozcov by bola ohrozená budúcnosť výrobného odvetvia EÚ, keďže by čelilo ďalšiemu finančnému úpadku z hľadiska ziskovosti a investícií. Vzhľadom na dôležitú úlohu tohto odvetvia v iniciatíve digitálna agenda EÚ je mimoriadne dôležité zabezpečiť, aby zostalo životaschopným a neoslaboval ho nekalý dovoz a nekalá hospodárska súťaž.

Zároveň treba pripomenúť, že uložením opodstatnených opatrení sa nebráni tomu, aby dovoz z tretích krajín spravodlivo súťažil na trhu Únie. Hoci bez opatrení používatelia, dovozcovia, koneční spotrebitelia a verejné rozpočty nesporne môžu v krátkodobom horizonte ťažiť z lacnejších výrobkov, dumpingový dovoz nutne vytláča výrobcov z Únie z trhu Únie. Z dlhodobého hľadiska to vedie k strate hodnotných zdrojov dodávok a potenciálne k zvýšeniu dovozných cien, ak by neexistovala konkurencia zo strany výrobcov z Únie. Tým sa zase narúša priemyselná základňa EÚ, na ktorej sú postavené jej ďalšie politiky.

Obnovením spravodlivej hospodárskej súťaže preto opatrenia na ochranu obchodu pomáhajú udržiavať konkurencieschopnú, spoľahlivú a finančne zdravú výrobu v Únii. Vyváženým prístupom EÚ k nástrojom, ktorý zahŕňa za mnohých okolností uplatenie pravidla nižšieho cla, ako aj vykonanie testu záujmu Únie pred uložením opatrení, sa zároveň zabezpečuje, aby mali používatelia naďalej prospech zo širokej základne dodávateľov.

Záver

Rok 2021 bol v kontexte návratu EÚ do normálnej činnosti po skončení pandémie COVID-19 poznamenaný v celosvetovom obchode pretrvávajúcimi výzvami. EÚ pokračovala prostredníctvom dôsledného uplatňovania nástrojov na ochranu obchodu v ochrane hospodárstva EÚ pred nekalým obchodom. Prispelo to nielen k celkovým cieľom obchodnej politiky EÚ, ale nepriamo to podporilo aj širšie politické iniciatívy, ako je Zelená dohoda a digitálna agenda. Zlepšené monitorovanie a presadzovanie opatrení viedlo k ďalšiemu posilneniu dôležitej úlohy, ktorú ochrana obchodu naďalej zohráva pri budovaní odolnejšej európskej podnikovej sféry.