SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA  VYSOKÝ PREDSTAVITEĽ  
ÚNIE PRE  
ZAHRANIČNÉ VECI  
A BEZPEČNOSTNÚ POLITIKU  
V Štrasburgu 15. 2. 2022  
JOIN(2022) 4 final  
 
SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A  RADE  
Prístup EÚ k riadeniu vesmírnej prevádzky   
Príspevok EÚ k riešeniu globánej výzvy   
 
1 
 
 1 ÚVOD  
Vzhľadom na čoraz väčší objem vesmírneho odpadu  a exponenciálny nárast vesmírnej 
prevádzky je vesmír čoraz zahltenejší, čo ohrozuje životaschopnosť  a bezpečnosť vesmírnej 
infraštruktúry  a vesmírnych operácií. Takýto bezprecedentný počet objektov predstavuje 
skutočné konkrétne riziko, ktoré má každodenný vplyv na rutinné operácie na obežnej dráhe  
a predstavuje priame ohrozenie bezpečnos ti a ochrany pre prevádzku na obežnej dráhe  
a udržateľnosť činností vo vesmíre . Teraz stojíme na križovatke: ak nenájdeme spôsoby 
riadenia vesmírnej prevádzky, naše minulé  a súčasné činnosti vo vesmíre ohrozia bezpečnosť, 
ochranu  a udržateľnosť vesmírneho priestoru  a v dôsledku toho aj našu budúcu schopnosť 
spoliehať sa na vesmír ako na priestor umožňujúci existenciu  a vznik kľúčových služieb  
v prospech ľudstva . 
Na nízkej obežnej dráhe okolo Zeme (LEO) dochádza čoraz častejšie  k tesným priblíženiam, 
keďže p očet družíc sa zvyšuje  v dôsledku šírenia masívnych sústav.  V poslednom čase sa začal 
zvyšovať počet incidentov, ktoré mohli mať katastrofálne následky. Samotný počet 
sledovateľných  a nesledovateľných vesmírnych objektov  a rýchle tempo vesmírnych operácií 
exponenciálne zvyšujú riziko možných incidentov  v budúcnosti. Potenciálne dôsledky môžu 
spôsobiť, že určité obežné dráhy budú  v nasledujúcich desaťročiach nepoužiteľné, 
priamym dôsledkom čoho môže byť vážne ohrozenie alebo zlyhanie vesmírnych operácií.  
Vzhľadom na rastúcu závislosť od vesmírnych dát  a služieb takéto zlyhanie so sebou prináša 
vysokú úroveň strategického rizika  a môže narušiť kľúčové služby, ako sú komunikácie, civilná 
ochrana  a reakcia na núdzové situácie. Ak by sa napríklad prerušilo alebo vážne ohrozilo 
poskytovanie globálnych služieb  a údajov EÚ súvisiacich  s lokalizáciou, navigáciou, 
určovaním času (PNT)  a pozorovaním Zeme, malo by to priamy vplyv na bezpečnosť, ochranu, 
hospodárstvo  a blahobyt európskych občanov, čím by sa obmedzila naša  sloboda konania.  
V kontexte čoraz intenzívnejšej súťaže  o vesmírne prostredie prispeje riadenie vesmírnej 
prevádzky (STM)  k bezpečnostnej  a obrannej dimenzii  prítomnosti EÚ vo vesmíre. 
Vesmírne služby zohrávajú kľúčovú úlohu pri zaisťovaní obranných  a civilných spôsobilostí. 
Vzhľadom na svoju strategickú povahu sa vesmírne prostriedky preto stávajú terčom rôznych 
druhov hrozieb. Ich narušenie by vážne ovplyvnilo schopnosť EÚ  a jej členských štátov brániť 
sa. Okrem toho sa znížením rizika zrážky na obežnej dráhe zvýši odolnosť vesmírnej 
infraštruktúry vrátane družíc podporujúcich obranné  a bezpečnostné aplikácie. Budovanie 
autonómnych kapacít EÚ  v oblasti dohľadu nad kozmickým priestorom  a sledovania tohto 
priestoru na podporu STM, ktoré sú však zároveň inte roperabilné,  s našimi hlavnými partnermi, 
má preto mimoriadny význam. Globálne úsilie  v oblasti STM by tiež prispelo  k transparentnosti  
a budovaniu dôvery vo všeobecnosti  a pomohlo by zabrániť nedorozumeniam  a zmierniť 
napätie  v prípade incidentov.  
Keďže p rostredie obežnej dráhy je spoločným zdrojom pre celý svet, prevádzkovatelia  v oblasti 
vesmíru sú  v rôznej miere vzájomne závislí. Zriadenie STM si preto vyžaduje, aby sa zapojili 
všetci aktéri pôsobiaci  v oblasti vesmíru.  
EÚ je významným medzinárodným aktérom  v oblasti vesmíru  s vlastnou európskou politikou  
v oblasti kozmického priestoru  a vesmírnym programom, ktoré zahŕňajú aj zložky týkajúce sa 
lokalizácie, navigácie  a určovania času (PNT)  a pozorovania Zeme. EÚ má preto oprávnený 
záujem  a povinnosť a ktívne prispievať ku globálnej diskusii  a zaujať jednoznačný postoj pri 
formovaní potrebných opatrení na riadenie vesmírnej prevádzky. EÚ už podporuje 
 
2 
 
 multilaterálny prístup  s cieľom zabezpečiť zachovanie dlhodobej bezpečnosti  
a udržateľnosti činností vo v esmíre  s cieľom znížiť hrozby  a riziká pre všetky vesmírne 
systémy.  EÚ sa už desaťročia angažuje  v ochrane bezpečného, udržateľného, stabilného  
a chráneného vesmírneho priestoru  a naďalej sa angažuje  v mierovom využívaní vesmíru.  
Rada, Komisia  a vysoký pre dstaviteľ uznali potrebu prístupu presadzujúceho riadenie 
vesmírnej prevádzky na úrovni EÚ  s cieľom riešiť tieto globálne mnohostranné výzvy  v oblasti 
bezpečnosti, ochrany  a udržateľnosti vesmírnych operácií,  a to v sérii politických dokumentov 
na vysokej úrovni,  v ktorých sa vyzýva na prijatie opatrení1. 
Keďže neexistuje medzinárodný regulačný rámec, viaceré verejné  a súkromné iniciatívy sa 
snažia riešiť bezpečnosť vesmírnych operácií.  V pretekoch  o vytvorenie bezpečného prostredia 
vo vesmíre  s cieľom zaručiť bezpečnosť na mieste musí EÚ konať teraz, rýchlo, kolektívne  
a rozhodne . 
Cieľom tohto spoločného oznámenia je stanoviť konkrétny prístup EÚ  k STM  pre 
bezpečné, udržateľné  a chránené využívanie vesmíru, pričom sa zachovajú záujmy EÚ  
v plnom súlade  s príslušnými právomocami EÚ  a jej členských štátov.  
 
2 NEVYHNUTNOSŤ PRÍSTUPU PRESADZUJÚCEHO RIADENIE 
VESMÍRNEJ PREVÁDZKY NA ÚROVNI EÚ  
Vzhľadom na nedostatok medzinárodných noriem  a štandardov je nevyhnutné, aby EÚ 
pokračovala  v tvorbe politík  a v opatreniach  v oblasti STM, čo vyplýva  z niektorých 
primárnych otázok – o hraniciach tejto rýchlo sa vyvíjajúcej oblasti verejnej politiky,  
o hlavných hybných silách vyžadujúcich opatrenia  a o tom, ako by EÚ mohla reagovať na 
potreby tejto globálnej výzvy.  
2.1 Vym edzenie STM  
Prvým problémom, ktorý treba riešiť, je neexistujúci konsenzus  v otázke medzinárodne 
dohodnutého  a jasne vymedzeného  STM spolu  s jeho hlavnými cieľmi2. Hoci sa na 
medzinárodnej úrovni ešte nedosiahlo konsenzuálne vymedzenie tohto pojmu, ochrana  
vesmírnej infraštruktúry  a záruka bezpečného  a udržateľného využívania vesmíru  
z dlhodobého hľadiska nemôžu čakať vzhľadom na čoraz väčší počet aktérov  a objektov vo 
vesmíre . 
Na základe podrobnej štúdie vymedzení  a prístupov3 a s cieľom dosiahnuť pokrok na úrovni 
EÚ sa  v tomto oznámení vymedzuje STM ako prostriedky  a pravidlá prístupu do vesmíru, 
vykonávania činností vo vesmíre  a návratu  z neho bezpečným, udržateľným  a chráneným 
spôsobom . 
                                                 
1 Komisia 22 . februára  2021 prijala akčný plán pre synergie medzi civilným, obranným  a vesmírnym pr iemyslom,  v ktorom oznámila začatie 
intenzívnejšieho dialógu  a práce na vývoji hlavného projektu STM.  V záveroch Rady pre konkurencieschopnosť  z mája 2021  s názvom „New 
Space pre všetkých“ sa upozorňuje, že „je dôležité, aby sa pre Európu  v budúcnosti vypracoval prístup  k manažmentu vesmírnej prevádzky 
(STM)  a smerodajné globálne normy“. Proces Strategického kompasu,  o ktorom sa  v súčasnosti rokuje  v Rade, uznáva význam vývoja prístupu 
EÚ k STM ako užitočného príspevku  k cieľom spoločnej zahraničnej  a bezpečnostnej politiky EÚ.  
2 Na viacerých politických, akademických  a medzinárodných fórach boli navrhnuté rôzne definície. Zároveň sa zvýšila zložitosť vymedzenia 
STM  v dôsledku nových koncepcií, ako je bezpečnosť vesmírnej prevádzky (STS), koordinácia ves mírnej prevádzky (STC)  a nedávno 
koordinácia  a riadenie vesmírnej prevádzky (STCM).  
3 Pilotný projekt riadenia vesmírnej prevádzky – rastúci význam riadenia vesmírnej prevádzky (STM) . 
 
3 
 
 STM sa týka týchto prvkov:  
a) činností  v oblasti získavania informácií  o situácii vo vesmíre (SSA) vrátane dohľadu 
nad kozmickým priestorom  a sledovania tohto priestoru (SST), ako aj  
b) znižovania objemu  a sanácie orbitálneho odpadu;  
c) riadenia obežných dráh  a rádiového frekvenčného spektra;  
d) celého životného cyklu vesmírnych oper ácií vrátane fázy vynášania, operácií 
vesmírnych plavidiel na  obežnej dráhe  a operácií stiahnutia  z obežnej dráhy na konci 
životnosti;  
e) návratovej fázy vesmírneho plavidla do vzdušného priestoru (riadenej aj neriadenej).  
Toto pracovné vymedzenie zostáva dynamické  a mohlo by sa ďalej vyvíjať počas 
nadchádzajúcich diskusií  o STM na úrovni EÚ  a na medzinárodnej úrovni, pričom sa podrobne 
rozpracujú  a doplnia rôzne fázy uvedených činností.  
2.2 Naliehavá potreba konať  
Po 50 rokoch komerčného využívania vesmírnych systémov je potreba prístupu presadzujúceho 
riadenie vesmírnej prevádzky na úrovni EÚ naliehavejšia . Vyznačuje sa štyrmi následnými 
zmenami vo vesmírnom sektore. Tieto hybné sily  vrátane zahltenia  a širšieho spektra aktérov 
vo vesmírnom prostredí robia  z STM nevyhnutnosť  a povzbudzujú globálnu reakciu  a tvorbu 
politík.  
Po prvé, hospodárske aspekty vesmíru sa menia  s príchodom éry „nového vesmíru“4. 
Náklady na vysielanie družíc do vesmíru sa neustále znižujú, najmä  v dôsledku používania 
opätovne použiteľných  nosných rakiet  a vývoja nosných mikrorakiet. Zároveň vývoj malých 
družíc znižuje cenu vynášania nákladov do vesmíru. Prilákalo to rizikový kapitál, keďže 
potenciálna návratnosť investícií rastie . 
Dôsledkom meniaceho sa hospodárskeho prostredia činností vo  vesmíre je výrazný nárast 
počtu družíc na obežnej dráhe , najmä  z dôvodu vývoja tzv. masívnych sústav. Od začiatku 
vesmírnych pretekov sa na obežnú dráhu umiestnilo približne 11  800 družíc pri 6  000 štartoch,  
z ktorých je  v súčasnosti  v prevádzke 4  5505. Odhaduje sa, že  v nasledujúcich desiatich rokoch 
sa vypustí viac ako 20  000 ďalších družíc6. Tento rastúci počet družíc zvyšuje zložitosť 
vesmírnych operácií  a znemožňuje bezpečnú prevádzku vesmírneho plavidla bez zohľadnenia 
iných vesmírnych plavidiel.  
Po druhé, nárast počtu družíc  a činností vesmírnej prevádzky zvyšuje objem 
vyprodukovaného odpadu  a riziko zrážok  (pozri tabuľku 1). Už dnes obieha okolo Zeme 
približne 128 miliónov kusov úlomkov menších ako 1  cm a približne 900  000 úlomkov veľkosti 
od 1 do 1 0 cm. Súčasný počet veľkých úlomkov (definovaných ako 10  cm alebo väčších) je 
34 0007. 
                                                 
4 Vymedzenie nového vesmíru: súkromné spoločnosti, MSP  a startupy, ktoré  vyvíjajú nové vesmírne technológie  a aplikácie.  
5 Zdroj: Eurospace.  V rokoch 2017, 2018  a 2019 bolo každý rok vypustených viac ako 470 vesmírnych plavidiel, zatiaľ čo  v rokoch 2000 až 
2013 bolo  v priemere vypustených len 110 vesmírnych plavidiel ročne.  
6 Indikatívny zoznam: Space X Starlink, Amazon Kuiper, úspech misie One Web, Boeing V -band, Iceye, Kepler, Telesat LEO, Spire, Theia 
atď. 
7 Zdroj: ESA.  
 
4 
 
  
Tabuľka 1: Udalosti = riziko alebo vysoké riziko zrážky medzi dvoma vesmírnymi objektmi, ako sa zistilo 
prostredníctvom SST EÚ.  
Po tretie, vo vesmíre prebieha čoraz in tenzívnejšia konkurencia, čo ohrozuje bezpečnosť  
a odolnosť  vesmírnych prostriedkov EÚ  a členských štátov  a zdôrazňuje naliehavú potrebu 
medzinárodných diskusií  s cieľom dohodnúť sa na normách zodpovedného správania sa 
štátnych aj neštátnych subjektov vo vesmíre  a uplatňovať ich. Najmä LEO, oblasť vesmíru 
okolo Zeme, ktorá zahŕňa všetky obežné dráhy do 2  000 km a je domovom Medzinárodnej 
vesmírnej stanice  a tisícov ďalších družíc, sa rýchlo stáva nebezpečnou oblasťou  v dôsledku 
vesmírneho odpadu  a nefunkčn ých vesmírnych plavidiel obiehajúcich okolo Zeme veľmi 
vysokými rýchlosťami. Kaskáda, keď každá zrážka zvyšuje pravdepodobnosť ďalších zrážok, 
sa čoraz viac stáva skutočným rizikom pre možnosť prevádzky na LEO. 8 
Po štvrté, hoci  k týmto trom vzájomne prepo jeným situáciám dochádza,  v súčasnosti existujú 
len veľmi obmedzené globálne „pravidlá premávky“ týkajúce sa správania vo vesmíre . 
Napriek významným úspechom na úrovni Organizácie Spojených národov (OSN)9 vývoj 
komplexného prístupu na medzinárodnej úrovni čelí značným diplomatickým  a politickým 
prekážkam, ktoré zvyšujú naliehavosť konať.  
Vzhľadom na tento vývoj je potreba, aby EÚ konala  a rozvíjala prístup EÚ  k STM, 
naliehavá.  
                                                 
8 Kaskáda,  v ktorej každá zrážka vytvára vesmírny odpad.  
9 V roku 2018 COPUOS vypracoval 21 usmernení pre dlhodobú udržateľnosť činností vo vesmíre.  
131 135174207191218290260315362
5914
7 781091355
1273138173206246
129
97322
128
110100
2019 2. kv. 2019 3. kv. 2019 4. kv. 2020 1. kv. 2020 2. kv. 2020 3. kv. 2020 4. kv. 2021 1. kv. 2021 2. kv. 2021 3. kv.Počet udalostí (logaritmická stupnica)Historický vývoj udalostí
Nízka obežná dráha okolo Zeme (LEO) Stredná obežná dráha okolo Zeme (MEO)
Geostacionárna dráha (GEO)
 
5 
 
 2.3 Potreba konať kolektívne  
Keďže vesmír je globálny  a neobmedzujú ho štátne hranice , schopnosť jednej krajiny uložiť 
druhej krajine svoje právne povinnosti  v oblasti kozmického priestoru je obmedzená, hoci 
veľké krajiny  s vesmírnym programom by mohli riešiť problém STM prijatím vnútroštátnych 
usmernení, ako napríklad USA prijatím direktí vy o vesmírnej politike č. 3  v roku 201810. 
Ak chcú členské štáty  a EÚ chrániť svoje vesmírne prostriedky, je nevyhnutné pracovať na 
kolektívnom prístupe so zapojením všetkých zainteresovaných strán  z EÚ. Zvýši sa tým 
odolnosť EÚ tak, že sa zabráni technologickej závislosti, zabezpečí sa strategická autonómia 
prostredníctvom rozvoja kapacít EÚ  a zaručí sa spolupráca  s partnermi, najmä prostredníctvom 
rozdelenia zaťaženia.  
EÚ má dobré predpoklady na to, aby konala, dokázala identifikovať potreby, 
zhro mažďovať požiadavky, zlúčiť názory zainteresovaných strán, využívať technológie  
a koordinovať vonkajšiu angažovanosť.  Prístup EÚ  k STM bude vychádzať zo štyroch 
zložiek  vypracovaných súčasne: 1. posúdenia požiadaviek  a vplyvov STM na EÚ, 2. posilnenia 
operatívnych spôsobilostí EÚ na podporu STM, 3. posilnenia regulačných aspektov STM  a 4. 
propagácie prístupu EÚ  k STM na medzinárodnej úrovni.  
 
3 POSÚDENIE POŽIADAVIEK A VPLYVOV STM NA EÚ  
EÚ potrebuje jasne pochopiť požiadavky  a potenciálny vplyv vývoja  STM  na rôzne 
európske zainteresované strany. Okrem schopnosti zhromažďovať potreby  a stanovovať 
požiadavky to znamená mobilizáciu rôznych zainteresovaných strán  z radov civilných  
a vojenských komunít  a zabezpečenie konvergencie na spoločnej úrovni.  
Komisia  a vysoký predstaviteľ  v rámci svojich príslušných právomocí vytvoria proces 
konzultácií  a diskusie so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami  v EÚ s cieľom 
posúdiť potreby  a vplyv STM na rôzne oblasti politiky EÚ. Napríklad  v oblasti dopravy, najmä  
v leteckej doprave, kde je potrebné zabezpečiť súlad medzi riadením vesmíru  a manažmentom 
letovej prevádzky  s cieľom konkrétne zaistiť bezpečnosť, ochranu  a udržateľnú výkonnosť 
letectva  v dôsledku zvyšujúcej sa dopravy do vesmíru  a z vesmíru  a nekontrolovan ého odpadu, 
ktorý opätovne vstupuje do vzdušného priestoru.  V dôsledku toho by sa mala podporovať 
spolupráca medzi rôznymi aktérmi  a orgánmi. Na tento účel sa vytvorí inkluzívny  
a transparentný konzultačný mechanizmus  s cieľom zhromaždiť stanoviská 
zainter esovaných strán vrátane vesmírneho priemyslu EÚ. Pravidelný dialóg  o STM sa bude 
okrem iného zaoberať osobitnými potrebami európskeho vesmírneho ekosystému . 
Popri potvrdení zásady civilného STM pod civilnou kontrolou by sa  v prístupe EÚ  k STM mali 
zohľadni ť aj osobitné potreby obrany  a bezpečnosti  ako neoddeliteľnej súčasti spoločnej 
strategickej kultúry  v oblasti kozmického priestoru.  Obranné požiadavky  a obmedzenia pre 
STM by sa mohli týkať prevádzky vojenských družíc, vojenských nákladov alebo civilných 
družíc  a služieb, ktoré majú vojenských používateľov, ako je verejná regulovaná služba (PRS) 
systému Galileo. Vojenské zložky by tiež mohli mať požiadavky spojené  s konkrétnymi 
oblasťami prevádzky, ako sú misie  a operácie spoločnej bezpečnostnej  a obrannej  politiky.  
                                                 
10 https://trumpwhitehouse.archives.gov/presidential -actions/space -policy -directive -3-national -space -traffic -management -policy/ . 
 
6 
 
 Komisia  a vysoký predstaviteľ  s podporou Európskej obrannej agentúry (EDA)  s cieľom 
konsolidovať konkrétne vojenské potreby  a pôsobiť ako vojenské rozhranie pre STM 
zaznamenajú civilné aj vojenské potreby  a vykonajú analýzu vplyvu STM na rôzne o blasti 
politiky Únie.  
Opatrenie  1: 
Do polovice roku 2022 Komisia  a vysoký predstaviteľ zriadia konzultačný mechanizmus so 
všetkými príslušnými zainteresovanými stranami  v EÚ. V rámci neho sa do začiatku roku 2023 
zhromaždia civilné  a vojenské požiadavky na  prístup EÚ  k STM  a bude prebiehať pravidelný 
dialóg  o vývoji súvisiacom  s STM, ktorý sa bude týkať tak civilných, ako aj vojenských potrieb.  
V rámci tohto mechanizmu bude EDA spolupracovať  s členskými štátmi na konsolidácii 
vojenských potrieb . 
 
4 POSILNENIE  OPERATÍVNEJ SPÔSOBI LOSTI EÚ NA PODPORU STM  
Na vykonávanie činností STM je potrebné mať možnosť nepretržite pozorovať vesmírnu 
prevádzku. Dohľad nad kozmickým priestorom  a sledovanie tohto priestoru (SST) EÚ 
predstavuje operačný pilier  prístupu EÚ  k STM. Konzorcium EÚ pre SST11 poskytuje údaje, 
informácie  a služby týkajúce sa dohľadu nad vesmírnymi objektmi, ktoré obiehajú okolo Zeme,  
a ich sledovanie. Nahradí ho partnerstvo EÚ  v oblasti dohľadu nad kozmickým priestorom  
a sledovaním tohto priestoru  v súlade  s nariadením, ktorým sa zriaďuje Vesmírny program 
Únie („nariadenie  o vesmírnom programe“)12. Toto nové partnerstvo bude zahŕňať viac 
členských štátov, ktoré sú ochotné zapojiť sa,  a bude poskytovať dodatočné služby európskym  
a medzinárodným používateľom13. 
4.1 Smerom  k autonómnemu dohľadu EÚ nad kozmickým priestorom  
a sledovaniu vesmírnych objektov  
Práca konzorcia EÚ pre SST od roku 2014 pripravila pôdu pre vývoj účinnej  a spoľahlivej 
ochrany vesmírnych prostriedkov EÚ, najmä družíc Vesmírneho programu Únie, je j 
členských štátov  a iných prevádzkovateľov  v oblasti vesmíru , ktorí sa zaregistrovali  
v službe . 
V súčasnosti SST EÚ poskytuje služby na predchádzanie zrážkam14 pre viac ako 260 družíc 
rozmiestnených na nízkej obežnej dráhe okolo Zeme, strednej obežnej dráhe okolo Zeme  
a geostacionárnej dráhe  s využitím civilných  a vojenských prostriedkov členských štátov, ktoré 
zostávajú pod kontrolou členských štátov  a EÚ, ako sa stanovuje  v nariadení  o vesmírnom 
programe.  V rámci zložky Vesmírneho programu Únie týkajúcej sa získavania informácií  
                                                 
11 Konzorcium EÚ pre SST zriadené rozhodnutím č. 541/2014/EÚ je subjekt poskytujúci sl užby SST EÚ. Pozostáva zo siedmich členských 
štátov – Francúzska, Nemecka, Talianska, Poľska, Portugalska, Rumunska  a Španielska.  
12 Nariadenie Európskeho parlamentu  a Rady (EÚ) 2021/696  z 28. apríla  2021, ktorým sa zriaďuje Vesmírny program Únie  a Agentúra  
Európskej únie pre vesmírny program  a ktorým sa zrušujú nariadenia (EÚ) č.  912/2010, (EÚ) č.  1285/2013  a (EÚ) č.  377/2014  a rozhodnutie 
č. 541/2014/EÚ (Ú.  v. EÚ L 170, 12.5.2021, s.  69 – 148).  
13 V nariadení  o vesmírnom programe sa na SST stanovuje rozpoče t vo výške 200 miliónov EUR.  
14 V článku 55 ods. 1 písm. a) nariadenia  o vesmírnom programe sa služba na predchádzanie zrážkam, ktorú poskytuje SST EÚ, vymedzuje 
takto: posúdenie rizika zrážky vesmírnych plavidiel medzi sebou alebo ich zrážky  s vesmírnym o dpadom  a možné vydávanie varovaní na 
predchádzanie zrážkam počas týchto fáz vesmírnych misií: vynášanie, počiatočná fáza na  obežnej dráhe, fáza zvyšovania obežnej dráhy, 
operácie na  obežnej dráhe  a fáza likvidácie vesmírneho objektu.  
 
7 
 
 o situácii vo vesmíre je SST EÚ kľúčovou operatívnou spôsobilosťou  pre budúci STM EÚ. 
Podporuje aj iné politiky EÚ, ktoré si vyžadujú nezávislé rozhodovanie15. 
S cieľom čeliť výzvam  v oblasti STM musí EÚ ďalej rozvíjať svoje spôsobilosti  v oblasti SST, 
aby dosiahla dostatočnú úroveň autonómie, pričom zohľadní prebiehajúcu  prácu, ktorú 
vykonávajú členské štáty,  a to aj v rámci Európskeho obranného fondu. To si vyžaduje:  
- zlepšenie výkonnosti služieb SST EÚ  a vývoj ďalších služieb SST  – musí sa posilniť 
výkonnosť operatívnych spôsobilostí, aby bolo možné zvládnuť budúce opera čné výzvy 
STM, treba vyvinúť nové služby  s cieľom pripraviť EÚ na operačné výzvy STM, ako 
aj 
- využívanie nových technológií  – nové technológie sa už uplatňujú  v súčasnosti. Ich 
využívanie sa však musí posilniť  v očakávaní nových výzev, ktoré STM nastolil,  
- zapojenie priemyselného ekosystému EÚ  – priemysel EÚ už prispieva  k SST EÚ. Jeho 
potenciál by sa však mohol ďalej využiť, pokiaľ ide  o MSP  a startupy, pričom by mohol 
stavať na základe verejných služieb, ktoré SST EÚ poskytuje.  
4.2 Zlepšenie  a rozšírenie služieb SST EÚ  
SST EÚ poskytuje služby založené najmä na katalógu vesmírnych objektov Spojených štátov, 
pričom tento katalóg čoraz viac dopĺňa  o vlastné údaje  a národné katalógy. Hlavnou pridanou 
hodnotou SST EÚ je plniť úlohu sprostredkovateľa  v prípade u dalostí veľkého záujmu, 
napríklad produkovanie aktuálnejších  a presnejších údajov využívaním prostriedkov SST EÚ  
a spracovaním údajov.  
Spojené štáty doteraz poskytovali údaje  o vesmírnych objektoch nad 10  cm a naďalej 
zdokonaľujú svoj katalóg.  S cieľom zvý šiť svoju odolnosť prostredníctvom rozmanitosti 
zdrojov, zabezpečiť svoju strategickú autonómiu  a podporiť spoluprácu  s partnermi, najmä 
prostredníctvom rozdelenia zaťaženia, musí EÚ zvýšiť výkonnosť svojich operatívnych 
spôsobilostí SST . Na tento účel mus í zabezpečiť, aby:  
 partnerstvo EÚ  v oblasti dohľadu nad kozmickým priestorom  a sledovaním tohto 
priestoru vykonávalo potrebné činnosti, aby bolo možné odhaliť všetky objekty  
s veľkosťou 10  cm a viac,  
Činnosti zamerané na vývoj nových prostriedkov  by mohli zahŕňať napríklad vývoj 
vesmírnych senzorov  v kontexte programu bezpečnej konektivity  a výkonnejších 
radarových systémov  a systémov teleskopov. Pri vývoji nových technológií  a senzorov 
sa musia čo najlepšie využívať civilné  a obranné synergie . 
 partnerstvo EÚ  v oblasti dohľadu nad kozmickým priestorom  a sledovaním tohto 
priestoru malo prístup  k väčšiemu počtu prostriedkov SST, ktoré sa nachádzajú mimo 
kontinentálnej Európy . 
Schopnosť efektívne sledovať vesmírne objekty priamo súvisí  s geografickou polohou 
prostriedkov (radarov, teleskopov  a laserov).  K dnešnému dňu sa prostriedky EÚ 
nachádzajú prevažne  v kontinentálnej Európe.  V maximálnom možnom rozsahu by 
sa malo rozšíriť pokrytie vzdušného priestoru  o prostriedky kontrolované EÚ, 
ktoré sa nachádz ajú mimo európskeho kontinentu.  
                                                 
15 Napríklad civilná oc hrana  v prípade rizikového návratu vesmírnych objektov  a SZBP/SBOP, ako sa pripomína  v Strategickom kompase.  
 
8 
 
 Okrem toho sa rýchlo zvyšuje počet vypúšťaných družíc  a tempo vypúšťania, čo vedie  
k automatickému nárastu výstrah súvisiacich  s predchádzaním zrážkam  a návratmi vesmírnych 
objektov. Konzorcium EÚ pre SST poskytuje tri služb y: predchádzanie zrážkam, ktoré 
podporuje prevádzkovateľov vesmírnych plavidiel pri riadení konjunkcií ich družíc počas 
rutinných  a špeciálnych operácií, ako aj analýzu návratov  a rozpadu vesmírnych objektov. 
Nariadením  o vesmírnom programe sa zavádzajú dv e dodatočné služby: znižovanie objemu  
a sanácia16. 
Tieto nové dodatočné služby  a ďalší vývoj  s cieľom inovovať funkčnosť existujúcich služieb 
budú potrebné na riešenie nových výziev vo vesmíre, ako sú masívne sústavy. Na základe práce, 
ktorú už vykonalo konzorcium EÚ pre SST, by budúce partnerstvo EÚ pre SST malo rozvíjať 
dodatočné služby súvisiace  s prístupom EÚ  k STM. Tieto služby by mohli slúžiť na podporu 
operácií znižovania objemu odpadu  a dopĺňať sanáciu  a servisné operácie na obežnej 
dráhe  zvýšením  bezpečnosti kritických operácií, vytvorením platforiem na komunikáciu  
a koordináciu prevádzkovateľov družíc, ktorí sú zaregistrovaní ako používatelia SST EÚ,  
a poskytovaním podpory pri nepredvídaných udalostiach  a anomáliách na obežnej dráhe atď.  
4.3 Vývoj no vých technológií na riešenie požiadaviek STM  
Vývoj automatických služieb na predchádzanie zrážkam  a využívanie umelej inteligencie  
a kvantových technológií by sa mali urýchliť , aby bolo možné zvládnuť zvýšený počet 
vesmírnych objektov  a používateľov SST EÚ . Okrem toho si nárast počtu prevádzkovateľov 
vo všeobecnosti bude vyžadovať, aby EÚ zabezpečila zníženie miery falošných poplachov 
(počet falošných upozornení na zrážky)  s cieľom zamerať sa na najproblematickejšie 
konjunkcie. EÚ bude riešiť tieto technolo gické výzvy prostredníctvom výskumných  
a vývojových činností, ktoré sú kľúčové na podporu kvality poskytovaných služieb SST . 
Bude si to vyžadovať mobilizáciu dostupných možností financovania na úrovni Komisie  
a členských štátov  vrátane synergického financo vania alebo kombinovania finančných 
prostriedkov EÚ  a členských štátov. Tieto možnosti financovania by prípadne mohli byť 
doplnené  o finančné prostriedky Európskej vesmírnej agentúry (ESA) na podporu politiky EÚ 
za predpokladu, že budú ochránené bezpečnost né záujmy EÚ  a jej členských štátov.  
Okrem toho je potrebné zabezpečiť synergie medzi výskumnými činnosťami podporovanými  
v rámci programu Horizont Európa17 a činnosťami  v rámci Programu rozvoja európskeho 
obranného priemyslu  a Európskeho obranného fondu . 
4.4 Čo najlepšie využitie priemyselného ekosystému EÚ  
Priemysel EÚ je priamo zapojený do rozvoja súčasných operatívnych spôsobilostí SST: 
Spoločnosti  z EÚ sa zúčastňujú na výzvach na predkladanie ponúk, ktoré uverejňujú členovia 
konzorcia EÚ pre SST.  V dôsledk u toho sa až 75 % finančných prostriedkov, ktoré EÚ 
poskytuje konzorciu EÚ pre SST, zadáva formou subdodávok priemyslu EÚ18. Tým sa už 
                                                 
16 Cieľom znižovania objemu vesmírneho odpadu je znížiť tvorbu vesmírneho odpadu  v budúcnosti  a cieľom sanácie vesmírneho odpadu je 
vyvinúť metódy n a riadenie existujúceho vesmírneho odpadu.  
17 Pojem „Horizont Európa“  v tomto dokumente odkazuje na osobitný program na vykonávanie programu Horizont Európa  a Európsky 
inovačný  a technologický inštitút. Činnosti vykonávané  v rámci nich sa zameriavajú výlučn e na civilné aplikácie.  
18 Zvyšných 25  % spotrebúvajú zúčastnené vnútroštátne subjekty samotného konzorcia EÚ pre SST.  
 
9 
 
 okolo SST vytvoril európsky priemyselný ekosystém, ktorý by mal byť schopný prispieť  
k prístupu EÚ  k STM . 
Je potrebné zabe zpečiť, aby sa všetok potenciál, ktorý ponúka priemysel EÚ vrátane 
„nového vesmíru“, využil na základe verejných služieb, ktoré poskytuje SST EÚ . Dáta 
SST by mohli predstavovať skutočnú príležitosť pre priemysel EÚ.  V nariadení  o vesmírnom 
programe sa pred pokladá vypracovanie katalógu SST EÚ19 do konca roku 2024  
s použitím senzorov SST EÚ.  Katalóg20 bude vychádzať  z práce vykonanej  v posledných 
rokoch vytvorením platformy na výmenu dát SST EÚ (databázy SST EÚ21). Vývoj zlepšených 
operatívnych spôsobilostí SST  a ďalších prostriedkov umiestnených mimo kontinentálnej 
Európy ešte viac zlepší kvalitu budúceho katalógu EÚ. Niektoré časti tohto katalógu  
a súvisiacej platformy na výmenu údajov budú sprístupnené spoločnostiam  v EÚ na výskumné 
činnosti súvisiace  s vývoj om služieb STM  s pridanou hodnotou  v Európe  a na medzinárodnej 
úrovni . 
Okrem toho je potrebné zintenzívniť dialóg  s priemyslom EÚ súvisiacim  s SST. Cieľom je čo 
najlepšie využiť spôsobilosti  a inovácie EÚ  v oblasti SST . Malo by to mať formu opatrení 
inicio vaných partnerstvom EÚ pre SST  s cieľom využiť výhody inovačného potenciálu 
priemyslu EÚ. Špecifické opatrenia by mohli zahŕňať napríklad pravidelné Dni priemyslu , na 
ktorých majú spoločnosti možnosť prezentovať nové technológie  a inovácie, alebo osobitné 
hackatóny pre MSP  a startupy, výzvy, granty, ceny atď.  v rámci iniciatívy CASSINI22. 
Tieto opatrenia stimulujú inovácie  a zároveň obohacujú partnerstvo EÚ pre SST  o najnovší 
technologický pokrok.  
                                                 
19 Konzistentný záznam  a históriu vysledovateľných údajov (napr. informácie  o objektoch, údaje  o meraní, údaje  o obežnej dráhe, neistota), 
ktoré uchováva jedinečný systém.  
20 Katalóg SST EÚ by mal byť  k dispozícii do konca roku 2024.  
21 Databáza SST EÚ je platformou na výmenu, uchovávanie  a šírenie údajov  a informácií  v rámci SST EÚ (napr. informácie  o objektoch, údaje  
o meraní, údaje  o obežnej dráhe, žiadosti  o vykonanie úloh, vnútroštátne katalógy SST  a katalóg EÚ SST)  a je prepojená  s operačnými centrami 
členských štátov.  
22 https://ec.europa.eu/defence -industry -space/eu -space -policy/space -research -and-innovation/cassini -space -entrepreneurship -initiative_en .  
 
10 
 
 Opatrenie  2: Komisia  s podporou partnerstva EÚ pre SST  
a) zlepší výkonnosť existujúcich služieb:  
– do polovice roku 2023 (prípravná fáza) vypracuje analýzu architektúry budúcich potrieb STM 
vrátane identifikácie potrebných zdrojov pre efektívnejší  a výkonnejší systém SST EÚ schopný 
odhaliť všetky objekty nad 10  cm a 
– do roku 2025 (fáza vykonávania) začne  s nasadzovaním ďalších prostriedkov;  
b) bude vyvíjať nové služby:  
– do polovice roku 2023 navrhne nové služby na riešenie budúcich výziev nastolených  v rámci 
STM,  
– do roku 2025 validuje nové služby, ktoré začnú fungovať;  
c) podporí technológie:  
– do konca roku 2023 bude spolupracovať  s priemyslom EÚ  s cieľom vytvoriť osobitné fórum 
pre vzájomné obohacovanie  v oblasti technológií  a inovácií,  
– do konca roku 2023 vypracuje podrobný výskumný plán zameraný na nové technológie a  
– do konca roku 2025 posúdi proces jeho vykonávania . 
Opatrenie  3: Komisia iniciuje osobitné opatrenia  v rámci iniciatívy CASSINI  s cieľom naplno 
využiť inovačný potenciál startupov . 
Opatrenie  4: Komisia  v koordinácii  s partnerstvom EÚ pre SST  sprístupní priemyslu:  
– do roku 2023 časti platformy na výmenu údajov a  
– do roku 2025 časti budúceho katalógu SST EÚ.  
 
5 PODPORA REGULAČNÝCH ASPEKTOV STM  
Prístup EÚ  k STM rieši aj regulačné aspekty STM. Bude zahŕňať nezáväzné opatrenia (normy  
a usmernenia), ako aj záväzné povinnosti (právne predpisy) na úrovni EÚ.  
5.1 Monitorovanie vývoja noriem  a usmernení  o STM  
Prínosy noriem  pre európsky priemysel sú rozsiahle23. Cieľom noriem  o STM, ktoré 
vypracovali zainteresované strany  v oblasti vesmíru, je zab ezpečiť interoperabilitu  
a bezpečnosť, znížiť náklady  a uľahčiť manévrovanie vo vesmíre. Normy pomáhajú výrobcom 
znižovať náklady, predvídať technické požiadavky  a zvyšovať produktivitu, inovácie  
a efektívnosť . 
Vesmírny sektor je vysoko technický  a vyžaduj e si používanie noriem na každom stupni 
hodnotového reťazca. Normy  v oblasti vesmíru prijímajú vnútroštátne, európske  
a medzinárodné normalizačné organizácie. Ďalšie technické agentúry OSN zohrávajú dôležitú 
                                                 
23 Komisia 2 . februára  2022 prijala  stratégiu EÚ  v oblasti normalizácie: Stanoveni e globálnych noriem na podporu odolného, zeleného  
a digitálneho jednotného trhu EÚ [COM(2022) 31 final],  v ktorom sa zdôrazňuje prepojenie normalizácie  s presadzovaním hodnôt, vedúcim 
postavením priemyslu, meniacim sa geopolitickým prostredím  a úlohou EÚ a ko dôveryhodného aktéra pri vypracúvaní globálnych noriem.  
 
11 
 
 úlohu pri vytváraní celosvetových odvetvových no riem. Okrem tradičných normalizačných 
organizácií24 existuje  vo vesmírnom sektore25 niekoľko špecifických aktérov . Usmernenia 
týkajúce sa vesmíru sa vypracúvajú aj  v rámci OSN, najnovším príkladom sú usmernenia OSN 
pre dlhodobú udržateľnosť.26 Normy  a usmerne nia o STM majú priamy vplyv na bezpečné  
a udržateľné využívanie vesmíru . 
EÚ by mala podporovať spoločný prístup EÚ  k normám, pretože majú hmatateľný vplyv na 
formovanie budúceho globálneho systému STM.  V úzkej spolupráci  s členskými štátmi sa 
zriadi osobit né fórum  zamerané na zabezpečenie holistického prístupu EÚ  k STM na 
medzinárodných normalizačných fórach zaoberajúcich sa STM. Všetci ostatní aktéri  v EÚ, ako 
je partnerstvo EÚ pre SST, priemysel EÚ atď., budú mať možnosť zapojiť sa.  
5.2 Vypracovanie  a propagácia noriem  a usmernení  o STM  
EÚ by mala uľahčiť vypracovanie noriem  a usmernení  o STM zameraných na zaistenie 
bezpečného  a udržateľného využívania vesmíru . 
Z tohto dôvodu by EÚ mala stáť na čele vypracúvania usmernení  a noriem  o STM . EÚ by 
mala byť proaktívna  pri zabezpečovaní vypracúvania medzinárodných noriem  v prípadoch, 
keď je to uskutočniteľné  a potrebné,  a pri vypracúvaní vlastných noriem EÚ vždy, keď je to 
vhodné. Okrem toho by EÚ mala uprednostniť najvplyvnejšie normy  a usmernenia  
a podporova ť ich vykonávanie  prostredníctvom súboru nástrojov  a odporúčaní.  
Komisia má  v úmysle vypracovať súbor nástrojov  založený na určených normách  
a usmerneniach  o STM, ktorý by mohol pomôcť členským štátom pri udeľovaní licencií na 
poskytovanie služieb požadova ných prevádzkovateľmi družíc nad ich územím. Cieľom je 
zabezpečiť, aby sa identifikovali  a zmierňovali riziká súvisiace  s vesmírnou prevádzkou (najmä 
rušenie  a predchádzanie zrážkam). Tento prístup by bol podobný súboru nástrojov EÚ pre 
bezpečnosť 5G27. 
Komisia by popri úzkej spolupráci  s členskými štátmi  v oblasti normalizácie mohla podporiť 
výber noriem  a usmernení  o STM, ktoré by sa mali podporovať na úrovni EÚ.  Tieto normy by 
sa mohli týkať napríklad používania aktívnych zariadení na uľahčenie sledov ania družíc, 
varovania pred každým závažným incidentom alebo návratom vesmírneho objektu, ako aj 
vypracovania usmernení pre zvláštne prípady STM, ako sú neovládateľné družice alebo 
sústavy . 
5.3 Podpora noriem  a usmernení  o STM  
S cieľom podporiť využívanie usme rnení  a noriem odporúčaných na úrovni EÚ zo strany 
hospodárskych subjektov EÚ sa zavedú motivačné opatrenia . EÚ napríklad zváži:  
 používanie označenia „bezpečný vesmír“  podobného koncepcii environmentálnej 
značky. Dané spoločnosti  a prevádzkovatelia používa júci takéto označenie by mohli 
zvýšiť svoj podiel na trhu tým, že prilákajú klientov, ktorí sú citliví na bezpečné  
a udržateľné vesmírne operácie,  
                                                 
24 Vnútroštátne normalizačné organizácie, CEN/CENELEC  a Medzinárodná organizácia pre normalizáciu.  
25 Napríklad Európska spolupráca na normách  v oblasti vesmíru (ECSS), Poradný výbor pre vesmírne dát a a systémy (CCSDS)  
a Medziagentúrny výbor pre koordináciu vesmírneho odpadu (IADC).  
26 Usmernenia pre dlhodobú udržateľnosť vesmírnych činností, A/AC.105/2018/CRP.20, 27 . júna 2018.  
27 Súbor nástrojov EÚ pre bezpečnosť 5G | Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (europa.eu)  
 
12 
 
  prispôsobenie kritérií na vyhodnotenie ponúk  s cieľom podporiť používanie 
odporúčaných usmernení  a noriem  v rámci relevantných nástrojov EÚ (Horizont 
Európa, nariadenie  o vesmírnom programe, Program InvestEU, Európsky obranný fond  
a iné iniciatívy súvisiace  s vesmírom atď.),  
 vytvorenie zoznamu spoločností  a prevádzkovateľov , ktorí vykonávajú usmernenia 
alebo normy  o STM . 
Akýkoľvek stimulačný nástroj by si vyžadoval vytvorenie mechanizmu na dohľad nad 
vykonávaním odporúčaných usmernení  a noriem . EÚ v úzkej spolupráci  s členskými štátmi 
zváži vytvorenie certifikačného mechanizmu pre STM , aby bolo možné overiť, č i spoločnosti 
vykonávajú odporúčané usmernenia  a normy . 
5.4 Smerom  k povinnostiam STM  
Z krátkodobého hľadiska by sa malo uvažovať  o určitých obmedzených povinnostiach, 
ktoré by pre priemysel predstavovali obmedzené náklady. Prudký nárast dopravy do 
vesmíru  a z vesmíru, počet družíc na rôznych obežných dráhach  a potreba vyhnúť sa tvorbe 
odpadu pri ďalších zrážkach nútia  k uloženiu určitých povinností každému prevádzkovateľovi 
družíc.  V právnom návrhu by sa preto malo stanoviť, že všetci prevádzkovatelia družíc, ktorí 
poskytujú služby  v rámci EÚ, by sa mali zaregistrovať  v službe na predchádzanie zrážkam , 
ktorá ponúka aspoň podobnú úroveň výkonnosti ako súčasné služby, ktoré ponúka SST EÚ . 
Okrem toho by subjekty zodpovedné za služby na predchádzanie zrážkam mali mať k dispozícii 
komunikačné mechanizmy  a kontakty (t. j. adresár prevádzkovateľov) na riadenie udalostí 
konjunkcií  s inými poskytovateľmi služieb  s cieľom zabezpečiť včasné reakcie  a koordinované 
manévre na predchádzanie zrážkam.  
V strednodobom horizonte  by sa mal po konzultácii  s členskými štátmi vypracovať 
komplexnejší regulačný prístup  k STM  s cieľom určiť oblasti relevantné pre právne predpisy  
a zároveň zachovať konkurencieschopnosť priemyslu EÚ  v súlade  s príslušnými právomocami 
EÚ a jej členských štá tov. 
Niektoré členské štáty prijali vnútroštátne právne predpisy týkajúce sa STM. Iné zvažujú 
možnosť prijať vnútroštátne opatrenia. Roztrieštený prístup  k vesmíru na úrovni EÚ nielen 
bráni vzniku dobre fungujúceho vnútorného trhu dôležitého pre rozvoj tov aru a služieb EÚ 
súvisiacich  s využívaním vesmíru, ale môže mať aj negatívny vplyv na iné politiky Únie, ako 
je klíma, životné prostredie  a doprava,  a najmä na politiky  v leteckej doprave,  v rámci ktorých 
pokračuje úsilie  o zníženie fragmentácie európskeho  vzdušného priestoru. Zdá sa, že je 
potrebný jednotný prístup na úrovni EÚ. Na tento účel  a na základe potrieb zainteresovaných 
strán  v EÚ a identifikovaných pravidiel  a noriem  a po náležitom zapojení členských štátov do 
konzultačného procesu by EÚ mala pr edložiť legislatívny návrh týkajúci sa pravidiel STM . 
Cieľom tohto legislatívneho návrhu by malo byť vytvorenie spoločných rovnakých podmienok 
na úrovni EÚ, ktoré by zabezpečili, aby neboli znevýhodnení najpoctivejší prevádzkovatelia. 
Malo by sa  v ňom takisto zaručiť, že prevádzkovatelia  v EÚ nebudú zasiahnutí narušením 
hospodárskej súťaže zo strany prevádzkovateľov usadených mimo EÚ, ktorých pozitívne 
ovplyvňujú menej prísne normy, napríklad zavedením rovnakého zaobchádzania ako  
s prevádzkovateľmi  z EÚ a akýmkoľvek prevádzkovateľom družíc, ktorý má  v úmysle 
poskytovať služby  v rámci EÚ.  
 
13 
 
 Pokiaľ ide  o podstatu, potenciálny návrh by sa mohol obmedziť na stanovenie základných 
požiadaviek STM, pričom by sa zohľadnili existujúce požiadavky na manažment letove j 
prevádzky na úrovni EÚ. Následne by európske normalizačné organizácie mohli vypracovať 
príslušné technické požiadavky na STM vo forme harmonizovaných noriem alebo usmernení, 
ktoré by výrobcom  a prevádzkovateľom umožnili preukázať súlad  s týmito základným i 
požiadavkami . 
Opatrenie  5: Komisia  a vysoký predstaviteľ  v závislosti od príslušných právomocí EÚ  
a v úzkej spolupráci  s členskými štátmi:  
– do konca roku 2023 zriadia potrebné fórum na zabezpečenie toho, aby boli  v EÚ k dispozícii 
účinné informácie  a koordinácia  v súvislosti  s normami  a usmerneniami vypracovanými na 
medzinárodnej úrovni . 
Toto fórum  s podporou partnerstva EÚ pre SST, priemyslu EÚ  a ESA:  
 a) vypracuje nové európske  a medzinárodné normy;  
 b) bude podporovať vybrané normy  a usmernenia na úrovni EÚ a  
 c) vytvorí súbor nástrojov na pomoc členským štátom pri žiadostiach prevádzkovateľov 
družíc  o udelenie licencie.  
Opatrenie  6: Komisia  v úzkej spolupráci  s členskými štátmi:  
– do konca roku 2023 identifikuje možné motivačné opatrenia  a certifik ačný mechanizmus na 
vykonávanie noriem  a usmernení  o STM a  
– do konca roku 2024 zriadi certifikačný mechanizmus  a zavedie motivačné opatrenia.  
Opatrenie  7: Komisia  v úzkej spolupráci  s členskými štátmi:  
– do konca roku 2023 navrhne počiatočný obmedzený súb or povinností,  
– do polovice roku 2024 identifikuje možné oblasti pre právne predpisy týkajúce sa STM EÚ a  
– do konca roku 2024 predloží návrh právneho predpisu  o STM EÚ.  
 
6 CELOSVETOVÁ PODPORA PRÍSTUPU EÚ  K STM  
Cieľom prístupu EÚ  k STM je prispieť ku globálnemu úsiliu  spájaním existujúcich 
regionálnych spôsobilostí  a nástrojov  s celkovou ambíciou dosiahnuť globálnu spoluprácu. 
Predstavuje to „externý kanál“ prístupu EÚ  k STM, ktorým sa budú aktívne podporovať 
pragmatické  a konkrétne riešenia smerujúce ku globálnejšiemu STM. Tým by sa naplnili 
základné zásady  a hodnoty EÚ týkajúce sa vesmíru  a zároveň by sa zachovali jej diplomatické, 
hospodárske  a politické záujmy, ako aj záujmy jej členských štátov . 
6.1 Podpora multilaterálneho STM  
Cieľom prístupu EÚ  k STM  je prispieť ku globálnemu STM, ktoré sa má riadiť na 
medzinárodnej úrovni. EÚ už:  
 
14 
 
  podporuje zachovanie bezpečného, chráneného  a udržateľného vesmírneho 
prostredia  a mierové využívanie vesmíru na spravodlivom  a vzájomne prijateľnom 
základe,  
 zdôrazňuje význ am opatrení  v oblasti transparentnosti  a budovania dôvery  a 
 presadzuje zodpovedné správanie vo vesmíre  v rámci Organizácie Spojených 
národov.  
Na základe týchto zásad bude prístup EÚ  k STM  v rámci OSN uprednostňovať 
mnohostranný prístup STM . V rámci prístupu EÚ  k STM sa Únia bude usilovať podporovať 
diskusiu  o STM na príslušných fórach OSN, najmä vo Výbore OSN pre mierové využívanie 
vesmíru (COPUOS), ale aj na Konferencii  o odzbrojení  s cieľom predložiť túto tému na 
diskusiu na Valnom zhromaždení OSN.  EÚ identifikuje príslušné orgány OSN, ktoré by mohli 
takéto činnosti podporiť alebo  k nim prispieť,  a bude  s nimi spolupracovať. Napríklad 
Medzinárodná telekomunikačná únia je už zapojená do riadenia obežných dráh  a registrácie 
frekvencií  a bežne vykonáva  normalizačné činnosti  v rôznych oblastiach. Medzinárodná 
organizácia civilného letectva je zapojená aj do vypracúvania noriem  v oblastiach,  v ktorých 
vesmírne operácie ovplyvňujú civilné letectvo.  
Prijatie príslušných zmlúv  a dohovorov Organizácie Spojený ch národov  o vesmíre zo strany 
EÚ, čo členské štáty opakovane požadovali, by pomohlo zvýšiť dôveryhodnosť EÚ, pokiaľ ide  
o podporu udržateľného využívania  a zodpovedného správania sa vo vesmíre, ako aj posilniť 
jej postavenie  a legitimitu na medzinárodnej úrovni. Medzinárodné pravidlá uplatniteľné na 
činnosti vo vesmíre sú zahrnuté  v piatich medzinárodných dohovoroch, ktoré sa bežne označujú 
ako „päť zmlúv Organizácie Spojených národov  o vesmíre“  a v ktorých sa  v súčasnosti 
neuznáva účasť medzinárodných org anizácií. Dohoda  o pomoci kozmonautom, Dohovor  
o medzinárodnej zodpovednosti za škody spôsobené kozmickými objektmi  a Dohovor  
o registrácii umožňujú túto účasť, hoci nie na rovnakej úrovni ako zmluvné štáty. Vzhľadom 
na súbežnú právomoc, ktorú má Únia  v oblasti vesmíru spolu so svojimi členskými štátmi, by 
sa mali prijať opatrenia na preskúmanie účasti EÚ na Dohode  o pomoci kozmonautom, 
Dohovore  o medzinárodnej zodpovednosti za škody spôsobené kozmickými objektmi  
a Dohovore  o registrácii pri súčasnom zabezp ečení konkrétnych záujmov Únie súvisiacich  
s vykonávaním vesmírneho programu.  
6.2 Smerom  k regionálnym príspevkom STM ku globálnemu úsiliu  
Budúci režim STM by sa  v ideálnom prípade organizoval globálne.  V súčasnosti môže len 
veľmi málo krajín na svete nezávisle zaviesť globálne fungujúci systém SST schopný 
spracovávať služby potrebné na vykonávanie STM, ako sa opisuje  v kapitole 4, alebo definovať 
regulačné aspekty STM opísané  v kapitole 5  a dohliadať na ne. Vytváranie partnerstiev  
a spoločné znášanie z áťaže súvisiacej  s STM prostredníctvom doplnkových spôsobilostí  
a noriem je preto praktickým riešením  v záujme všetkých.  
Okrem toho sa STM spolieha na určitú úroveň dôvery medzi krajinami  s vesmírnym 
programom  a vyžaduje redundantné systémy. Prístup založe ný na regionálnych príspevkoch 
je pragmatickým spôsobom zdola nahor , ako vybudovať túto dôveru  a zabezpečiť potrebnú 
redundanciu. Keď budú rôzne regionálne prvky STM dostatočne zrelé  a dostatočne 
konvergentné  a dosiahne sa dostatočný konsenzus  o rôznych pr avidlách  a normách opísaných  
 
15 
 
 v kapitole 4, regionálne zložky STM by potom mohli byť súčasťou globálneho STM, pričom je 
ešte potrebné určiť primerané riadenie . 
Vývoj prístupu EÚ  k STM  v rámci Únie je len prvým krokom všeobecnejšieho procesu. Cieľom 
bude roz šíriť prístup EÚ  k STM  z Únie  a jej členských štátov na celoeurópsky prístup  a na 
tomto základe iniciovať proces na medzinárodnej úrovni  v OSN aj na bilaterálnej úrovni. Preto 
je dôležité vo vzťahu  k externým partnerom presadzovať koncepciu mnohostranného prístupu  
s regionálnymi príspevkami . 
6.3 Prednostná diskusia so Spojenými štátmi  
Spojené štáty sú najpokročilejším aktérom  v oblasti STM  a za posledných 20 rokov investovali 
do spôsobilostí  v oblasti SST miliardy USD.  V dôsledku toho majú najvýkonnejšie spôsob ilosti  
v oblasti SST na svete  a poskytujú svoje údaje celému svetu. Prostredníctvom direktívy  
o vesmírnej politike č. 3 začali vyvíjať osobitný prístup  v oblasti STM.  
Hoci EÚ musí najprv vypracovať svoj vlastný prístup  k STM, musí tak urobiť  v úzkej 
spolupráci  s USA. Na samite EÚ – USA  v júni 2021 sa obe strany dohodli na výmene 
príslušných prístupov  k STM . V tejto súvislosti  a vzhľadom na narastajúce aktivity 
Spojených štátov  v oblasti STM Komisia  a vysoký predstaviteľ preskúmajú spôsoby, ako 
zabezpe čiť užšiu spoluprácu  a vzájomnú interoperabilitu  a komplementárnosť STM  s USA.  
6.4 Dialógy  s inými tretími krajinami  
EÚ sa bude angažovať  v aktívnej diplomacii týkajúcej sa STM . Diskusie  s medzinárodnými 
partnermi by sa mali zamerať na občianske veci (napr. op erácie, normalizácia atď.), ale mali by 
tiež zdôrazniť súvisiace bezpečnostné  a obranné aspekty STM. Malo by to zahŕňať najmä 
podporu prístupu EÚ  k STM, pokiaľ ide  o relevantné prespektívy, ako je prevádzková 
bezpečnosť  a dlhodobá udržateľnosť  orbitálneho prostredia,  a to aj podporou záujmu  
o služby EÚ  dostupné širšiemu svetovému spoločenstvu (napr. SST EÚ).  
Opatrenie  8: Komisia  a vysoký predstaviteľ budú  v závislosti od príslušných právomocí EÚ  
v spolupráci  s členskými štátmi spolupracovať  s OSN  s cieľom určiť alebo pomôcť vytvoriť 
osobitné orgány pre STM na účely zavedenia konkrétnych riešení  v oblasti STM na 
celosvetovej úrovni.  
Opatrenie  9: Do polovice roku 2022 Komisia preskúma možné spôsoby, ako by sa EÚ mohla 
zúčastňovať na Dohode OSN  o pomoci kozmon autom, na Dohovore  o medzinárodnej 
zodpovednosti za škody spôsobené kozmickými objektmi  a na Dohovore  o registrácii, pričom 
by chránila záujmy Únie. Na tento účel bude Komisia analyzovať možné opatrenia potrebné na 
vykonávanie záväzkov zakotvených  v týchto  dohovoroch  a pracovať na nich . 
 
16 
 
 Opatrenie  10: Komisia  a vysoký predstaviteľ  v závislosti od príslušných právomocí EÚ  
a v úzkej spolupráci  s členskými štátmi budú:  
– podporovať regionálny prístup  k STM  s partnermi  z tretích krajín  a relevantných 
regionálnyc h fór  s cieľom pripraviť budúce zriadenie globálneho systému STM založeného na 
regionálnych príspevkoch,  
– ďalej spolupracovať so Spojenými štátmi  s cieľom zabezpečiť užšiu spoluprácu  a vzájomnú 
interoperabilitu  v záležitostiach týkajúcich sa STM,  
– sa systematicky zaoberať STM  v dialógoch  o vesmíre  s tretími krajinami.  
  
 
17 
 
 7 ZÁVER  
Cieľom tohto spoločného oznámenia ako príspevku EÚ  k celosvetovej výzve verejnej politiky 
je iniciovať dobre sformulovaný, koherentný  a koordinovaný prístup EÚ  k STM pre EÚ  a jej 
členské štáty  a podporiť pozíciu EÚ  v oblasti riadenia vesmírnej prevádzky na medzinárodných  
a multilaterálnych fórach . 
EÚ musí konať teraz – rýchlo, kolektívne  a rozhodne, aby zaistila bezpečné, chránené  
a udržateľné využívanie vesmíru.  V spoločnom oznáme ní sa navrhuje dynamický  a vyvíjajúci 
sa prístup EÚ  s niekoľkými konkrétnymi opatreniami týkajúcimi sa STM  s cieľom zachovať 
záujmy EÚ  a členských štátov  v plnom súlade  s právomocami EÚ  a jej členských štátov.  
Tieto opatrenia zahŕňajú posúdenie civilných  a obranných požiadaviek na STM pre EÚ, 
posilnenie operatívnych spôsobilostí EÚ na podporu STM, pokiaľ ide  o služby  a technológie, 
posilnenie regulačných aspektov STM, ktoré vyvrcholia príslušnými právnymi predpismi  
a presadzovaním prístupu EÚ  k STM na celom  svete . 
Toto úsilie zvýši odolnosť vesmírnej infraštruktúry EÚ  a členských štátov, na ktorej sú závislé 
naše spoločnosti  a hospodárstva, poskytne väčšiu istotu prevádzkovateľom, podporí 
konkurencieschopnosť európskeho priemyslu  a spolu  s našimi partnermi k onkrétne prispeje ku 
globálnemu úsiliu  o udržanie vesmírnych služieb  a aplikácií  v nadchádzajúcich desaťročiach .