Smernica nadobudla účinnosť 1. januára 2013, ale posledná vnútroštátna právna úprava bola prijatá až v roku 2015. Spoločné normy pre priestory na umiestnenie zvierat a starostlivosť o ne takisto nadobudli účinnosť až v januári 2017. V čase tohto preskúmania Európska komisia ešte vykonávala kontroly zhody vnútroštátnych právnych predpisov so smernicou a viedla niekoľko vyšetrovaní a konaní vo veci porušenia povinnosti, ktoré mohli viesť k istým zmenám vo vnútroštátnych právnych predpisoch.

Faktické informácie o praktickom vykonávaní smernice zo strany členských štátov sa majú predložiť až v roku 2018. Vnútroštátne štatistické údaje boli po prvý raz uverejnené v roku 2015, ale trendy používania zvierat na úrovni EÚ nebudú známe skôr ako v roku 2019. Informácie o vykonaní spätného posúdenia projektov budú k dispozícii od roku 2019. Úplné hodnotenie smernice na základe programu REFIT sa uskutoční po roku 2019, keď budú k dispozícii lepšie informácie a smernica sa bude vykonávať dostatočne dlhý čas na to, aby bolo možné posúdiť akékoľvek zmeny v životných podmienkach zvierat a ich používania.

Vzhľadom na všetky tieto dôvody je dátum stanovený v smernici, do ktorého sa malo ukončiť toto preskúmanie, priskorý. V správe sa preto uvádzajú len predbežné náznaky pokroku, problémových oblastí a osvedčených postupov.

Metodika konzultácií, analýza výsledkov a odporúčania na zlepšenie vykonávania a uplatňovania smernice sa nachádzajú v sprievodnom dokumente útvarov Komisie (SWD).

3. Zistené hlavné problémy

Rámec smernice sa vo všeobecnosti považuje za dobrý základ pre reguláciu používania zvierat na vedecké účely.

Predbežne je možné konštatovať, že smernica má rôzny dosah v rôznych členských štátoch. To je do veľkej miery ovplyvnené tým, aké vnútroštátne právne predpisy boli v platnosti pred prijatím smernice. V členských štátoch so zavedenými vyspelými procesmi hodnotenia a schvaľovania projektov si transpozícia smernice do vnútroštátnych právnych predpisov vyžiadala pomerne málo úprav. V tých členských štátoch, ktoré nemali žiadne predchádzajúce požiadavky alebo formálne štruktúry na hodnotenie projektov, je vykonávanie smernice náročnejšie.

Sú tu však isté predbežné náznaky, že vykonávanie smernice prinesie určité plánované zmeny a výsledky. Zainteresované strany napríklad považujú vytvorenie orgánov pre dobré životné podmienky zvierat za účinnú požiadavku, ktorá už pozitívne prispieva k zlepšeniu postupov používania zvierat a starostlivosti o ne. Medzi ďalšie nahlásené pozitívne účinky patria sprísnené normy týkajúce sa starostlivosti o zvieratá, priestorov na ich umiestnenie a výskumných postupov, lepšie povedomie o zásadách nahradenia, obmedzenia a zjemnenia, podpora kultúry starostlivosti, narastajúce uznanie prepojenia medzi dobrými životnými podmienkami zvierat a dobrou vedou vo výskumnej komunite a zvýšenie transparentnosti.

K oblastiam, ktoré si podľa názoru zainteresovaných strán vyžadujú ďalšiu pozornosť a pokrok, patrí efektívnosť a jednotnosť procesov hodnotenia a schvaľovania projektov, ako aj prístup k informáciám o používaní zvierat a kvalita a transparentnosť takýchto informácií.

V ďalej uvedených oddieloch sa opisujú hlavné zistenia v súvislosti s tromi hlavnými cieľmi smernice.

Oddiel 1 – Harmonizácia právnych predpisov v rámci EÚ

Približne jedna tretina respondentov spomedzi používateľov sa domnievala, že vďaka smernici sa začali harmonizovať niektoré dôležité aspekty, v dôsledku čoho sa už vytvárajú rovnaké podmienky, najmä pokiaľ ide o harmonizáciu postupov súvisiacich so starostlivosťou o zvieratá a s ich umiestňovaním.

V niektorých členských štátoch však požiadavky na hodnotenie a schvaľovanie projektov viedli k obavám zo vzniku ďalšej byrokracie, nákladov a prieťahov. V smerniciach EÚ sa na rozdiel od nariadení nešpecifikujú operačné postupy. Panujú obavy, že rozdiely v štruktúrach a finančných zdrojoch, najmä pri hodnotení a schvaľovaní projektov, môžu brzdiť dosahovanie cieľov v oblasti harmonizácie.

Hodnotenie a schvaľovanie projektov

Jednotnosť a efektívnosť v procesoch hodnotenia a schvaľovania projektov a výsledky týchto procesov v jednotlivých členských štátoch, ako aj rozdiely medzi nimi majú zásadný význam pri zabezpečovaní rovnakých podmienok pre vedeckú komunitu, ako aj želaných dobrých životných podmienok zvierat a vedeckých prínosov. Mnohé členské štáty mali už pred prijatím smernice zavedené podobné procesy, a preto nehlásili žiadne významné zmeny alebo zlepšenia. Mnohí vedci však zatiaľ nepredložili žiadosť o schválenie projektu podľa nového systému a ešte stále používajú schválenia vydané na základe predchádzajúcich právnych predpisov. Na existujúce schválenia sa do januára 2018 vzťahujú prechodné opatrenia.

Členské štáty vyvinuli rozličné štruktúry na splnenie požiadaviek smernice. V niektorých z nich vybavuje všetky žiadosti jediný vnútroštátny orgán. V iných členských štátoch existujú regionálne výbory alebo výbory pôsobiace v rámci zariadení používateľov, ktoré sú často prepojené s orgánmi pre dobré životné podmienky zvierat.

Napriek rozdielom v štruktúrach považovala približne polovica používateľov procesy hodnotenia a schvaľovania projektov za účinné a efektívne. Niektoré zainteresované strany vyjadrili obavy z dôsledkov týchto rôznych štruktúr, a to najmä z hľadiska snáh o dosiahnutie nestrannosti a proporcionality. Niektorí používatelia vyjadrili frustráciu a zmätok v súvislosti s byrokraciou a duplicitou, s ktorou sa stretávajú pri podávaní žiadostí o schválenie projektu v niektorých členských štátoch.

Medzi ostatné zmienené problémy patrí:

·nejednotný prístup zo strany členských štátov k tomu, ako sa kategorizujú a vybavujú projekty rôzneho rozsahu, povahy a zložitosti,

·neskoré oznamovanie rozhodnutí o schválení projektov po uplynutí 40-dňovej alebo 55-dňovej lehoty napriek tomu, že v niektorých členských štátoch sa za žiadosť o schválenie projektu hradí poplatok,