[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 30.5.2007

SEK(2007) 723 v konečnom znení

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2006-2010

(predložená Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTI

Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií.

V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý program stability Rakúska bol predložený v novembri 1998. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 18. januára 1999 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada.

2. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU

Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu programu stability Rakúska predloženú 29 marca 2007 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení).

S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom programe stability, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o:

1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov;

2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii programu stability) a

3. hodnotení národného programu reforiem z septembra 2006 Komisiou.

2.1. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti

V poslednom desaťročí sa hospodársky výkon Rakúska vyznačoval trvalým rastom mierne nad priemerom štátov eurozóny a bez vážnych narušení. Reálny rast HDP, ktorého výraznou hnacou silou je vývoz, sa v období rokov 2001 – 2003 podstatne spomalil, čím odráža globálne hospodárske oslabenie a obzvlášť hospodárske oslabenie eurozóny. Rakúsko mohlo vďaka svojej geografickej polohe využívať významné výhody z narastajúcich prepojení so strednou a východnou Európou, obzvlášť z pristúpenia s ním susediacich krajín k EÚ. Krajina sa tešila jednej z najnižších mier nezamestnanosti a inflácie v eurozóne. Rakúsko vďaka svojej dlho existujúcej a vysoko centralizovanej politike tvorby miezd orientovanej na konsenzus dokázalo znížiť jednotkové náklady práce v priemere rýchlejšie ako členské krajiny eurozóny, čím vo veľkej miere posilnilo svoje konkurenčné postavenie.

Vo vzťahu k verejným financiám vyjadrilo Rakúsko v posledných desiatich rokoch podstatné konsolidačné snahy znížením vysokého deficitu rozpočtu verejných financií do polovice 90. rokov, čo viedlo k vyváženej pozícii v roku 2001, ktorá sa však v neskorších rokoch znova vrátila do nízkeho deficitu. Uskutočnila sa významná reforma verejnej správy, dôchodková reforma a reforma zdravotnej starostlivosti, ktorých cieľom bolo znížiť deficit verejných financií, v týchto oblastiach však stále ostáva priestor na zlepšenia.

2.2. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu

Rada 14. februára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii programu stability na obdobie rokov 2005 – 2008. Rada uvítala „ambicióznu štrukturálnu úpravu plánovanú počas programového obdobia“, ale vyzvala Rakúsko, aby „zabezpečilo dosiahnutie strednodobého cieľa programu do konca aktualizovaného obdobia tým, že bude ďalej konkretizovať a vykonávať potrebné opatrenia na podporu rozpočtovej konsolidácie plánovanej na posledné dva roky programu“.

2.3. Hodnotenie národného programu reforiem zo septembra 2006 Komisiou

Vykonávacia správa národného programu reforiem Rakúska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 25 septembra 2006. Národný program reforiem Rakúska určuje sedem strategických prioritných oblastí: udržateľnosť verejných financií, výskum a vývoj a inovácie, infraštruktúru, medzinárodnú konkurencieschopnosť, životné prostredie, trh práce a vzdelávanie a odbornú prípravu.

V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku [2] z decembra 2006) sa ukázalo, že Rakúsko dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem, hlavne v mikroekonomickej oblasti. V kontexte identifikovaných silných a slabých stránok sa Rakúsku odporúčalo prijať opatrenia v oblasti zamestnanosti, obzvlášť pokiaľ ide o celoživotné vzdelávanie, ďalej v oblasti daňového systému a kvalifikácie mladých ľudí. Navyše sa považovalo za dôležité, aby Rakúsko okrem iného dosiahlo cieľ vyrovnaného rozpočtu v roku 2008.

Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Prijateľnosť makroekonomických predpokladov programu sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jari 2007 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na základe všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. |

- Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

v súlade s tretím odsekom článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému programu stability Rakúska na roky 2006-2010

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami[5] a ich koordinácii, najmä na jeho článok 5 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO:

4. Rada [9. júla 2007] preskúmala aktualizovaný program stability Rakúska na obdobie rokov 2006 až 2010. Po všeobecných voľbách v októbri 2006 sa v januári 2007 sformovala nová vláda, ktorá parlamentu 29. marca 2007 predložila rozpočet na roky 2007/2008. V ten istý deň, dva a pol mesiaca po termíne stanovenom v kódexe pravidiel pre Rakúsko, ktorým bol 15. december, sa predložil aktualizovaný program stability.

5. V makroekonomickom scenári, z ktorého program vychádza, sa predpokladá pokles rastu reálneho HDP z 3,1 % v roku 2006 na priemernú úroveň 2,5 % počas zostávajúceho programového obdobia. Na základe informácií dostupných v súčasnosti sa zdá, že tento scenár sa opiera o skôr opatrné predpoklady rastu do roka 2008, keďže dostupné údaje poukazujú na trocha mohutnejší rast. Plán na posledné roky programového obdobia sa javí ako pravdepodobný, hoci tempá rastu sú nepatrne vyššie ako priemerné potenciálne tempo rastu vypočítané útvarmi Komisie. Odhadovaná miera inflácie v programe sa javí ako realistická.

6. Deficit verejných financií na rok 2006 dosiahol 1,1 % HDP oproti cieľovej hodnote 1,7 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii programu stability. Toto zlepšenie oproti cieľovým výsledkom vyplýva z lepšieho než očakávaného cyklického vývoja. Hoci pomer výdavkov k HDP v porovnaní s predchádzajúcim rokom mierne klesol, bol oproti cieľovej úrovni o viac ako jeden percentuálny bod vyšší. Rast HDP, ktorý bol vyšší, ako sa očakávalo, prispel k zníženiu pomeru výdavkov v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Pomer výdavkov však oproti cieľovej úrovni vzrástol o viac ako 0,5 percentuálneho bodu, čím naznačil, že plnenie rozpočtu bolo voľnejšie, ako sa plánovalo.

7. Hlavným cieľom rozpočtovej stratégie je dosiahnuť vyvážený rozpočet počas cyklu, využívanie výhod administratívnej reformy a posilňovanie výdavkov vo viacerých kategóriách. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa posledný bod premieta do odkladu rozpočtovej konsolidácie na neskoršie roky programového obdobia. V aktualizácii sa predpokladá zlepšenie pozície verejných financií z deficitu v hodnote 1,1 % HDP v roku 2006 na prebytok v hodnote 0,4 % v roku 2010. Podľa plánu sa konsolidácia, ktorá je odložená na posledné dva roky programového obdobia, bude opierať o výdavky, pričom hlavnými faktormi budú obmedzenie sociálnych výdavkov a postupné ukončenie niektorých špecifických výdavkov. V porovnaní s predchádzajúcim programom súčasná aktualizácia ďalej odkladá plánovanú fiškálnu úpravu na podklade vo všeobecnosti priaznivejšieho makroekonomického scenára.

8. Odklad rozpočtových úprav sa odráža aj v štrukturálnom salde (t.j. cyklicky upravenom salde bez jednorazových a iných dočasných opatrení) vypočítanom podľa spoločne dohodnutej metodiky, ktoré sa zlepšuje len veľmi postupne z deficitu približne 1 % HDP v roku 2006 a mení sa na mierny prebytok až na konci programového obdobia. Podľa programu profil úprav ovplyvnil nákup vojenského vybavenia v rokoch 2007 až 2009, ktorý sa, na rozdiel od predpovede útvarov Komisie z jari, považuje za jednorazové opatrenie zvyšujúce deficit. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii programu stability je strednodobým cieľom uvedeným v programe dosiahnuť vyváženú rozpočtovú pozíciu zo štrukturálneho hľadiska. Na rozdiel od predchádzajúcej úpravy, kde sa stanovilo dosiahnutie cieľa už v roku 2008, sa však v programe zakotvuje snaha takmer dosiahnuť strednodobý cieľ do roku 2009 a mierne ho prekročiť v roku 2010. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit sú približne 1,5 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ vytvorenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a primerane odráža pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast.

9. Zdá sa, že riziká rozpočtových prognóz v programe sú na obdobie rokov 2007 a 2008 vo všeobecnosti vyvážené, ale v rokoch 2009 a 2010 by rozpočtové výsledky mohli byť horšie, než sa plánuje v programe, aj napriek hodnoverným makroekonomickým predpokladom. V skutočnosti sa predpovedá, že v priebehu posledných dvoch rokov pomer výdavkov k HDP značne klesne. Ukončenie špecifických výdavkov, konkrétne výdavkov na vojenské vybavenie, a úspory výdavkov na dávky v nezamestnanosti a dôchodky ako výsledok dôchodkovej reformy v roku 2004, by mali prispieť k poklesu v pomere výdavkov v priebehu posledných rokov. Na druhej strane počas programového obdobia pribudnú ďalšie výdavky na vzdelávanie, výskum a vývoj a infraštruktúru, pričom očakávané zvyšovanie efektívnosti vo verejnej správe zostáva neisté. Nakoniec sa v programe naznačuje možnosť ďalšieho zníženia daní financovaného plánovanými úsporami výdavkov.

10. Vzhľadom na hodnotenie rizika nemusí rozpočtová stratégia v programe postačovať na zabezpečenie dosiahnutia strednodobého cieľa do roku 2010, ako sa predpokladá v programe. V predpovedi útvarov Komisie sa na roky 2007 a 2008 odhaduje zvýšenie štrukturálneho deficitu. Zdá sa však, že počas programového obdobia poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu na úrovni 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch. Tempo postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu stanovené v programe je nedostatočné a malo by sa posilniť, hlavne v rokoch 2007 a 2008, aby sa dostalo do súladu s paktom stability a rastu, v ktorom sa uvádza, že v prípade členských štátov eurozóny a ERM II by malo ročné zlepšenie štrukturálneho salda dosiahnuť štandardnú hodnotu 0,5 % HDP a že úprava by mala byť vyššia v priaznivom hospodárskom období a mohla by byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období. Obzvlášť na obdobie rokov 2007 až 2009, v ktorých sa očakáva priaznivé obdobie pre Rakúsko, sa plánuje len obmedzené zlepšenie štrukturálneho salda. Tento záver sa potvrdzuje, aj keď sa nákup vojenského vybavenia považuje za jednorazového opatrenia zvyšujúce deficit, tak ako je to v programe.

11. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh v roku 2006 klesol na 62,2 % HDP, čo je ešte stále nad referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v Zmluve. V programe sa plánuje pokles pomeru dlhu pod referenčnú hodnotu do roku 2008 a jeho ďalší pokles na hodnotu 56,8 % HDP do konca posledného roku programového obdobia. Vzhľadom na hodnotenie rizika sa javí, že pomer dlhu sa dostatočne znižuje smerom k referenčnej hodnote v počiatočnej časti programového obdobia a podľa plánu túto hodnotu dosiahne do roku 2007.

12. Dlhodobý vplyv starnutia rakúskeho obyvateľstva na rozpočet je hlboko pod priemerom EÚ, pričom sa predpokladá, že výdavky na dôchodky vyjadrené ako podiel na HDP z dlhodobého hľadiska klesnú v dôsledku podstatného obmedzenia výdavkov očakávaného na základe dôchodkovej reformy z roku 2004. Počiatočná rozpočtová pozícia s primárnym štrukturálnym prebytkom prispieva k zmierneniu dlhodobého vplyvu starnutia obyvateľstva na rozpočet. Zvyšovanie primárnych prebytkov počas strednodobého obdobia, ako bolo oznámené v programe, ako aj zvyšovanie miery zamestnanosti starších pracovníkov by prispelo k obmedzeniu rizika udržateľnosti verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Rakúsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko.

13. Program stability neobsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho neposkytuje žiadne systematické informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne nezohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Zdá sa, že opatrenia v oblasti verejných financií citované v programe stability sú v súlade s opatreniami stanovenými v národnom programe reforiem. V oboch programoch sa predkladajú najmä očakávané úspory z administratívnej reformy a posilnenie výdavkov na výskum a vývoj.

14. Rozpočtová stratégia v programe je čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008.

15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[6].

Celkový záver je taký, že v kontexte perspektívy veľkého rastu program predpokladá pomalý pokrok smerom k strednodobým cieľom prostredníctvom relatívne oneskorenej úpravy, ktorá je založená hlavne na obmedzení neúplne špecifikovaných výdavkov. Dosiahnutie rozpočtových cieľov po roku 2008 je ohrozené rizikami a strednodobý cieľ sa do konca programového obdobia nemusí podariť dosiahnuť. Verejný dlh by sa v roku 2007 približoval k referenčnej hodnote 60 % HDP a v nasledujúcich rokoch by sa ďalej znižoval.

Vzhľadom na uvedené hodnotenie sa Rakúsko vyzýva, aby využilo dobré hospodárske podmienky a deficit v roku 2006, ktorý je nižší, ako sa plánovalo, na posunutie úpravy zameranej na dosiahnutie strednodobého cieľa na skorší termín a na jej posilnenie, obzvlášť prostredníctvom nekompromisnej implementácie obmedzenia výdavkov a použitím každého neočakávaného daňového príjmu na konsolidáciu.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |

Reálny HDP (zmena v %) | PS mar 2007 | 2.0 | 3.1 | 2.7 | 2.3 | 2.5 | 2.6 |

KOM máj 2007 | 2.0 | 3.1 | 2.9 | 2.5 | neuv. | neuv. |

PS nov. 2005 | 1.7 | 1.8 | 2.4 | 2.5 | neuv. | neuv. |

Inflácia HISP (%) | PS mar 2007 | 2.1 | 1.5 | 1.6 | 1.7 | 1.7 | 1.8 |

KOM máj 2007 | 2.1 | 1.7 | 1.8 | 1.7 | neuv. | neuv. |

PS nov. 2005 | 2.3 | 2.1 | 1.7 | 1.5 | neuv. | neuv. |

Produkčná medzera (% potenciálneho HDP) | PS mar 20071 | -1.1 | -0.3 | 0.1 | -0.1 | 0.1 | 0.3 |

KOM máj 20075 | -1.1 | -0.2 | 0.5 | 0.8 | neuv. | neuv. |

PS nov. 20051 | -0.7 | -1.1 | -0.9 | -0.5 | neuv. | neuv. |

Saldo verejných financií (% HDP) | PS mar 2007 | -1.6 | -1.1 | -0.9 | -0.7 | -0.2 | 0.4 |

KOM máj 2007 | -1.6 | -1.1 | -0.9 | -0.8 | neuv. | neuv. |

PS nov. 2005 | -1.9 | -1.7 | -0.8 | 0.0 | neuv. | neuv. |

Primárne saldo6 (% HDP) | PS mar 2007 | 1.3 | 1.9 | 2.0 | 2.1 | 2.6 | 3.1 |

KOM máj 2007 | 1.3 | 1.6 | 1.8 | 1.7 | neuv. | neuv. |

PS nov. 2005 | 1.1 | 1.2 | 2.0 | 2.7 | neuv. | neuv. |

Cyklicky upravené saldo (% HDP) | PS mar 20071 | -1.1 | -1.0 | -0.9 | -0.7 | -0.2 | 0.2 |

KOM máj 2007 | -1.1 | -1.0 | -1.1 | -1.2 | neuv. | neuv. |

PS nov. 2005 | -1.6 | -1.2 | -0.4 | 0.2 | neuv. | neuv. |

Štrukturálne saldo2 (% HDP) | PS mar 20073 | -1.1 | -1.0 | -0.8 | -0.4 | -0.2 | 0.2 |

KOM máj 20074 | -1.1 | -1.0 | -1.1 | -1.2 | neuv. | neuv. |

PS nov. 2005 | -1.6 | -1.2 | -0.4 | 0.2 | neuv. | neuv. |

Hrubý verejný dlh (% HDP) | PS mar 2007 | 63.5 | 62.2 | 61.2 | 59.9 | 58.5 | 56.8 |

KOM máj 2007 | 63.5 | 62.2 | 60.6 | 59.2 | neuv. | neuv. |

PS nov. 2005 | 63.4 | 63.1 | 61.6 | 59.5 | neuv. | neuv. |

Poznámky: |

1Výpočty útvarov Komisie na základe informácií v programe s potenciálnym rastom odhadovaným na 2,3 %, 2,3 %, 2,4 %, 2,4 % a 2,3 % v tomto poradí v období rokov 2006-2010. |

2Cyklicky upravené saldo (ako v predchádzajúcich riadkoch) bez jednorazových a iných dočasných opatrení. |

3Jednorazové a iné dočasné opatrenia zvyšujúce deficit uvedené v programe (nákup vojenských lietadiel o 0,2 % HDP v roku 2007, 0,4 % v roku 2008 a 0,1 % v roku 2009). |

4V porovnaní s programom (pozri poznámku 3), predpoveď útvarov Komisie z jari 2007 nepovažuje nákup vojenských lietadiel za jednorazový výdavok, keďže sa rozpočítava na niekoľko rokov a podstatne nezvyšuje celkové verejné výdavky. |

5Založené na odhadovanom potenciálnom raste 2,3 %, 2,0 %, 2,2 % a 2,2 % v tomto poradí v rokoch 2005 -2008. |

6Údaje o primárnom salde v programe a v predpovediach útvarov Komisie nie sú priamo porovnateľné z dôvodu rozdielneho ponímania FISIM. Údaje v programe zodpovedajú definíciám požadovaným v kódexe pravidiel. Na to, aby boli údaje Komisie týkajúce sa primárneho salda porovnateľné s údajmi v programe, je potrebné upraviť ich o približne 0,1-0,2 % HDP. |

Zdroj: |

Program stability (PS); hospodárske predpovede útvarov Komisie z jari 2007 (KOM); výpočty útvarov Komisie. |

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://ec.europa.eu/economiy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006.

[4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005.

[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Neuvádzajú sa však nepovinné údaje o zamestnanosti a počte odpracovaných hodín, ako aj o mzdách vo verejnom sektore.