SK Úradný vestník Európskej únie C 141/7

STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY

zo 7. marca 2012

o posilnenej správe ekonomických záležitostí eurozóny

(CON/2012/18)

2012/C 141/03

Úvod a právny základ

Európska centrálna banka (ECB) prijala 21. decembra 2011 žiadosť Rady Európskej únie o stanovisko k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o spoločných ustanoveniach o monitorovaní a posudzovaní návrhov rozpočtových plánov a zabezpečení nápravy nadmerného deficitu členských štátov v eurozóne (1) (ďalej len „navrhované nariadenie o monitorovaní návrhov rozpočtových plánov“) a k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o posilnení hospodárskeho a rozpočtového dohľadu nad členskými štátmi, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti s ich finančnou stabilitou v eurozóne (2) alebo sú takýmito ťažkosťami ohrozené (ďalej len „navrhované nariadenie o posilnení postupov dohľadu“) (ďalej len „navrhované nariadenia“).

Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, keďže navrhované nariadenia sú dôležité pre základnú úlohu Európskeho systému centrálnych bánk, ktorou je udržiavať cenovú stabilitu, ako je uvedené v článku 127 ods. 1 a článku 282 ods. 2 zmluvy a článku 2 štatútu Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.

Všeobecné pripomienky

Ako sa uvádza v stanovisku CON/2011/13 (3), súčasná kríza jasne ukázala, že ambiciózna reforma rámca pre správu ekonomických záležitostí je v skutočnom a silnom záujme Európskej únie, členských štátov a najmä eurozóny. Posilnenie Paktu o stabilite a raste (PSR), ktorý je súčasťou legislatívneho balíka pozostávajúceho zo šiestich právnych aktoch (4), ktoré nadobudli účinnosť 13. decembra 2011, vytvorilo spoľahlivejší rámec Únie pre koordináciu a dohľad nad hospodárskou a fiškálnou politikou. Vzhľadom na to, že byť súčasťou monetárnej únie má ďalekosiahle dôsledky a vyžaduje oveľa užšiu koordináciu a dohľad na zaistenie stability a udržateľnosti eurozóny ako celku, summit eurozóny z 26. októbra 2011 zdôraznil svoj záväzok vykonať ďalšie opatrenia.

V súlade so svojím stanoviskom vyjadreným v kontexte prijatia vyššie uvedených právnych aktov, ktoré vyžaduje zásadnú zmenu eurozóny, ECB víta navrhované nariadenia a odporúča niektoré zmeny a doplnenia zamerané na: a) ďalšie posilnenie rozpočtovej disciplíny členských štátov eurozóny a b) ďalšie posilnenie dohľadu nad členskými štátmi eurozóny, ktoré majú závažné ťažkosti v súvislosti s ich finančnou stabilitou alebo sú takýmito ťažkosťami ohrozené, bez ohľadu na to, či dostávajú finančnú pomoc alebo môže byť nutné, aby takúto pomoc dostávali.

ECB považuje navrhované nariadenia za zlučiteľné s a doplňujúce novú Zmluvu o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii (ďalej len „TSCG“), na ktorej sa 30. januára 2012 dohodli účastníci zasadnutia Európskej rady.

Podmienkou pre pokrok ohľadom vyššie uvedenej zásadnej zmeny je, aby členské štáty včas a dôsledne dodržiavali povinnosti podľa TSCG a navrhovaných nariadení po ich prijatí.

I. Navrhované nariadenie o monitorovaní návrhov rozpočtových plánov

Toto navrhované nariadenie obsahuje ustanovenia, ktoré posilnia rozpočtový dohľad návrhov rozpočtových plánov zo strany Európskej komisie a ustanovuje postupy dôslednejšieho monitorovania na zabezpečenie nápravy nadmerných deficitov. ECB víta navrhované nariadenie, ktoré po svojom prijatí doplní posilnený PSR. Je ďalším krokom smerom k posilneniu správy ekonomických záležitostí Únie so zreteľom na členské štáty eurozóny a k zabezpečeniu riadneho fungovania hospodárskej a menovej únie. Navrhované nariadenie by najmä: a) vyžadovalo od členských štátov eurozóny, aby zaviedli numerické fiškálne pravidlá pre vyrovnanosť rozpočtu, ktorými sa do vnútroštátnych rozpočtových procesov prevedú ich strednodobé rozpočtové ciele a aby vytvorili nezávislú fiškálnu radu na vypracovanie nezávislých makroekonomických a/alebo rozpočtových prognóz pre každoročné strednodobé fiškálne plány a návrhy rozpočtových zákonov; b) posilnilo monitorovanie a posudzovanie návrhov rozpočtových plánov všetkých členských štátov eurozóny vrátane stanovenia spoločného rozpočtového harmonogramu, požadovania ďalších informácií a zavedenie toho, aby Komisia mala možnosť prijať stanovisko k návrhu rozpočtového plánu a vyžiadať si prepracovaný plán, ak sa zistí zvlášť závažné nedodržiavanie povinností PSR; c) pomohlo zabezpečiť včasnú nápravu nadmerných deficitov prostredníctvom dôslednejšieho monitorovania členských štátov, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom deficite a odporúčania Komisie prijať ďalšie opatrenia v prípade rizika nedodržiavania odporúčaní Rady; a d) zabezpečilo vysokú kvalitu účtov verejnej správy prostredníctvom nezávislého komplexného auditu, ktorý dopĺňa nedávno zavedené minimálne požiadavky týkajúce sa nezávislosti národných štatistických úradov a možnosť sankcií v prípade falšovania rozpočtových štatistík..

Zároveň existuje priestor na zlepšenie, aby malo navrhované nariadenie väčšiu silu a bolo účinnejšie. ECB má v tomto ohľade niekoľko pripomienok.

1. Na ďalšie posilnenie nariadenia by Komisia mala na účely zabezpečenia skorého pripojenia k stabilizačným programom (5) vyžadovať, aby členské štáty eurozóny nielen predkladali návrhy rozpočtových plánov (6), ale aj aktualizované strednodobé fiškálne plány. Tieto plány by mali zahŕňať aj vývoj verejného dlhu, implicitné a podmienené záväzky vlády a ostatné údaje dôležité pre posúdenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií (7). To Komisii umožní monitorovať a posudzovať návrhy rozpočtových plánov na nadchádzajúci rok, zohľadňujúc strednodobé vplyvy nových opatrení na rozpočty, ako aj akékoľvek špecifické riziká krajiny pre trvalú udržateľnosť verejných financií.

2. ECB navrhuje, aby Komisia vydala stanovisko, ak by návrh rozpočtového plánu smeroval k nedodržiavaniu povinností v oblasti rozpočtovej politiky ustanovených v Pakte o stabilite a raste a ak by bol štrukturálny schodok vyšší ako ten, ktorý sa predpokladá v stabilizačnom programe členského štátu; alebo ak by miera verejného dlhu bola vyššia ako 60 % hrubého domáceho produktu a ak by neklesala dostatočným tempom, ako to ustanovuje Pakt o stabilite a raste; alebo ak Komisia zistí riziko pre fiškálnu trvalú udržateľnosť. Komisia by preto mala zohľadniť každé stanovisko Rady k stabilizačnému programu. ECB zároveň odporúča výslovne uviesť (v článku 6 ods. 1), že Komisia posudzuje kvalitu procesu zhromažďovania podkladových údajov, ktoré by mohli viesť napríklad k stanovisku ku kvalite rozpočtových štatistík alebo k nedostatku nezávislosti makroekonomických a/alebo rozpočtových prognóz (8).

3. Komisia by si vo svojom stanovisku mala od členských štátov eurozóny vyžiadať prepracovaný návrh rozpočtového plánu v prípade nedodržiavania povinností v oblasti rozpočtovej politiky stanovených v Pakte o stabilite a raste. Okrem toho by si Komisia mala od členských štátov vyžiadať prepracovaný návrh rozpočtového plánu v prípade nedodržiavania návrhu rozpočtu s deficitom a/alebo dlhovým trendom ustanoveným v stabilizačnom programe členského štátu, zohľadňujúc akékoľvek stanovisko Rady k stabilizačnému programu alebo ak Komisia zistí riziká pre fiškálnu trvalú udržateľnosť (t.j. nemal by sa vyžadovať len v prípadoch „zvlášť závažného nedodržiavania“ povinností v oblasti rozpočtovej politiky na nadchádzajúci rok ustanovených v PSR, ale hneď potom, ako dôjde k nedodržiavaniu alebo ak sa zistia iné riziká pre fiškálnu trvalú udržateľnosť) (9).

4. V navrhovanom nariadení sa ustanovuje, že Komisia si vyžiada prepracovaný návrh rozpočtového plánu v prípade „zvlášť závažného nedodržiavania“ povinností v oblasti rozpočtovej politiky ustanovených v PSR. ECB navrhuje zmeniť a doplniť toto znenie na „nedodržiavanie“ s cieľom zabezpečiť včasné prepracovanie návrhu rozpočtového plánu.

Na posilnenie časti PSR venovanej náprave ECB takisto považuje za opodstatnené užšie sledovanie primeranosti nápravných opatrení – ak existujú pochybnosti o včasnej náprave nadmerného deficitu – prostredníctvom silnejšieho používania tlaku v Euroskupine, Rade a nakoniec v Európskej rade, ako aj častejším použitím sankcií (10) (týkajúcich sa dobrej povesti).

II. Navrhované nariadenie o postupoch posilnenia dohľadu

Toto navrhované nariadenie ustanovuje mechanizmus dohľadu, ktorý sa uplatňuje na členské štáty eurozóny, ktoré zažívajú tlaky na finančnom trhu alebo sú takýmito tlakmi ohrozené a/alebo dostávajú finančnú pomoc. Navrhované nariadenie je celkovo vítané, keďže kladie výslovný dôraz na prax dôraznejšieho monitorovania členských štátov, ktoré zažívajú tlaky na finančnom trhu alebo dostávajú finančnú pomoc. Takisto je vítaná účasť ECB a Európskych orgánov dohľadu. ECB má napriek tomu viacero pripomienok.

1. ECB víta skutočnosť, že aj keď členský štát nedostáva žiadny druh finančnej pomoci, Komisia môže rozhodnúť, že členský štát bude podliehať zvýšenému dohľadu, ak má vážne finančné ťažkosti (bolo by vhodnejšie používať spoločnú terminológiu v celom navrhovanom nariadení, ktoré v súčasnosti odkazuje na „závažné“ (t.j. článok 1) ako aj „vážne“ ťažkosti (t.j. článok 2)). Okrem toho by uvedenie príkladov toho, čo by mohlo predstavovať závažnú ťažkosť, uľahčilo porozumenie navrhovaného nariadenia, na rozdiel od smerovania k vyčerpávajúcemu vymedzeniu, ktoré by nebolo obozretné. Takéto vymedzenie by takisto zamedzilo uplatňovaniu navrhovaného nariadenia v situáciách spôsobených neskorším vývojom na trhu, ktorý by nebolo možné predpokladať v čae prijatia nariadenia (11).

2. Keďže zdroje ťažkostí členských štátov podliehajúcich zvýšenému dohľadu by ľahko mohli zahŕňať alebo vytvárať systémové riziká, činnosť v tejto oblasti by mohla využiť účasť Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB). Z tohto dôvodu by bolo užitočné, ak je to potrebné, informovať ESRB o výsledkoch zvýšeného dohľadu.

3. Ďalším kľúčovým prvkom navrhovaného nariadenia je, že Rada môže odporučiť, aby členský štát podliehajúci zvýšenému dohľadu, požiadal o finančnú pomoc a pripravil makroekonomický ozdravný program, ak sa zistí, že sa vyžaduje viac opatrení a finančná situácia členského štátu má výrazné nepriaznivé účinky na finančnú stabilitu eurozóny ako celku (12). Toto je dôležité ustanovenie, keďže silno nabáda členský štát, aby požiadal o finančnú pomoc a zamedzil zbytočným prieťahom, keďže by to mohlo mať škodlivé dôsledky na finančnú stabilitu eurozóny ako celok. Toto ustanovenie by mohlo byť posilnené prinútením Rady („Rada prijme“) prijať odporúčanie takéhoto druhu.

4. Pokiaľ ide o rozlíšenie medzi preventívnou pomocou so zvýšeným dohľadom a finančnou pomocou s veľmi posilneným monitorovaním, je dôležité zdôrazniť, že požiadavky na ozdravenie musia byť ambiciózne v prípade každej pomoci. Členské štáty by mali byť nabádané k tomu, aby sa nevyhýbali ambicióznejšiemu ozdravnému programu požiadaním o preventívnu pomoc namiesto priamej finančnej pomoci.

5. ECB osobitne víta, že navrhované nariadenie ukladá členským štátom povinnosť uskutočniť konzultácie s Radou, Komisiou a ECB pred obrátením sa na medzinárodných veriteľov so žiadosťou o finančnú pomoc. (13) ECB poznamenáva, že povinnosti členských štátov eurozóny, ktoré majú záujem získať finančnú pomoc, by sa mali spájať s viac ako len s výmenou informácií. Okrem toho by takéto členské štáty mali diskutovať o možnostiach, ktoré sú k dispozícii na základe existujúcich finančných nástrojov Únie alebo eurozóny a nástrojov medzinárodných finančných inštitúcií a veriteľov. Navrhovaný postup pri posilnenom dohľade by sa mohol ďalej posilniť viacerými spôsobmi. Osobitná povaha finančnej pomoci udelenej na preventívnom základe je uznaná (14), keďže členské štáty, ktorým bola takáto pomoc udelená, sú oslobodené od zvýšeného dohľadu, pokiaľ sa nečerpá z úverovej linky, za predpokladu, že prístup k takejto preventívnej pomoci nie je podmienený prijatím nových politických opatrení. Nepretržité monitorovanie kritérií oprávnenosti zo strany Komisie ustanovených v nástrojoch finančnej pomoci Únie a medzivládnych nástrojoch finančnej pomoci by sa však takisto malo uplatňovať na členské štáty, ktorým sa poskytol prístup k finančnej pomoci na preventívnom základe, aj keď táto pomoc nie je podmienená prijatím nových politických opatrení. V každom prípade, ak členský štát usúdi, že je potrebné požiadať o preventívnu finančnú pomoc, dôslednejšie monitorovanie sa zdá byť opodstatnené.

6. ECB poznamenáva, že navrhované nariadenie bezpodmienečne oslobodzuje členské štáty, ktoré sú príjemcami finančnej pomoci udelenej na preventívnom základe a úverov na rekapitalizáciu finančných inštitúcií od posudzovania trvalej udržateľnosti verejného dlhu a od povinnosti pripraviť makroekonomický ozdravný program (15). ECB odporúča ponechať otvorenú možnosť posúdenia trvalej udržateľnosti verejného dlhu takisto so zreteľom na členské štáty podľa preventívneho programu. Toto je ešte viac opodstatnené, ak členský štát dostáva úver na rekapitalizáciu finančných inštitúcií vzhľadom na úzke prepojenie medzi fiškálnou trvalou udržateľnosťou a nestabilitou finančného sektora a vplyv úveru na celkovú úroveň zadĺženia členského štátu. Oslobodenie od prípravy makroekonomického ozdravného programu by nemalo vylučovať poskytnutie technickej pomoci a účasť parlamentov (16).

7. Zabrániť účinkom presahovania je kľúčovým cieľom zvýšeného dohľadu členských štátov eurozóny, ktoré prežívajú finančné otrasy, a preto je takisto dôležité oprávniť Radu začať a uplatňovať postupy zvýšeného dohľadu tak, že požiada Komisiu o začatie zvýšeného dohľadu, vyžiada si dodatočné informácie o situácii finančných inštitúcií, uskutoční dodatočné záťažové testy alebo požiada o doplňujúci postup (17).

8. V navrhovanom nariadení sa vyžaduje od členského štátu podliehajúceho ozdravnému programu, ktorý má nedostatočné administratívne kapacity alebo významné problémy pri vykonávaní svojho ozdravného programu, aby požiadal Komisiu o technickú pomoc (18). Potrebu takej pomoci takisto vyvoláva veľká záťaž, ktorú predstavuje makroekonomický ozdravný program pre dotknutý členský štát, a preto by bolo užitočné, ak by aj ostatné inštitúcie Únie a členské štáty mali možnosť poskytovať takúto pomoc a prispievať svojimi odbornými znalosťami.

9. Navyše by bolo užitočné vytvoriť pozíciu poradcu, natrvalo usadeného v dotknutom členskom štáte, ktorý by radil orgánom tohto členského štátu pri vykonávaní ozdravného programu a zabezpečoval koordináciu s inštitúciami Únie a členskými štátmi zúčastnenými na technickej pomoci.

10. ECB chápe, že ak sa členský štát bude spoliehať len na finančnú pomoc poskytnutú Európskym mechanizmom pre finančnú stabilitu, Európskym nástrojom finančnej stability a Európskym nástrojom pre stabilitu namiesto finančnej pomoci poskytovanej akýmikoľvek tretími krajinami alebo finančnými inštitúciami, makroekonomický ozdravný program bude de facto odrážať podmienky hospodárskej politiky dohodnuté medzi všetkými stranami v kontexte udeľovania prístupu k takejto finančnej pomoci. Z dôvodov právnej zrozumiteľnosti ECB odporúča, aby sa to výslovne uviedlo v článku 6 navrhovaného nariadenia.

III. Vzťah s TSCG

Prijatie TSCG má za následok zmenu a doplnenie navrhovaného nariadenia o monitorovaní návrhov rozpočtových plánov. ECB okrem iného navrhuje, aby sa toto nariadenie v maximálnej miere týkalo: a) ustanovení o numerických fiškálnych pravidlách, vrátane časového plánu na rýchlu konvergenciu na strednodobý cieľ, zahŕňajúc možnosť dočasných odchýlok v dôsledku výnimočných okolností; b) hlavných prvkov mechanizmu automatickej nápravy; c) požiadavky, aby členské štáty, na ktoré sa vzťahuje postup pri nadmernom schodku, zaviedli programy rozpočtového a hospodárskeho partnerstva; a d) a predbežné vykazovanie plánov emisie verejného dlhu.

Ak by takéto zmeny a doplnenia neboli doplnené do navrhovaného nariadenia, ECB by výrazne podporila predloženie ďalších legislatívnych návrhov. Zároveň poznamenáva, že zámer Komisie predkladať legislatívne návrhy vo vyššie uvedených veciach c) a d) spolu s návrhmi na koordináciu zásadných plánov reformy hospodárskej politiky členských štátov, bol začlenený do ôsmeho bodu odôvodnenia TSGG. ECB jednoznačne podporuje tento prístup.

Pokiaľ ide o zavedenie nového radu strednodobých cieľov, ako sa uvádza v deviatom bode odôvodnenia TSGG, ECB poznamenáva, že ak tento rad nie je doplnený do navrhovaného nariadenia, Komisia by mohla predložiť legislatívny návrh na jeho doplnenie. ECB by takýto návrh privítala.

Čo sa týka mechanizmu automatickej nápravy, okrem spomenutia jeho hlavných prvkov v navrhovanom nariadení v súlade s návrhom ECB, Komisia poskytne všetky ostatné potrebné prvky v súlade s článkom 3 ods. 1 písm. e) a článkom 3.2 TSGG.

Ak sa v dôsledku TSCG prijmú ďalšie zmeny a doplnenia k navrhovaným nariadeniam alebo ak sa pristúpi k ďalším legislatívnym iniciatívam prostredníctvom právneho rámca Únie a ustanovení udeľujúcich Rade dodatočné úlohy, malo by sa v prípade potreby použiť pravidlo opačnej kvalifikovanej väčšiny pri hlasovaní. Rozhodnutie týkajúce sa nedodržiavania požiadaviek politiky ustanovených v programe podľa článku 6 ods. 5 navrhovaného nariadenia o posilnení postupov pri dohľade je akútnym prípadom, pri ktorom sa odporúča uplatniť pravidlo opačnej kvalifikovanej väčšiny pri hlasovaní.

V každom prípade, ak ustanovenia TSCG nie sú dostatočne bližšie určené, t.j. ustanovenie o lepšej koordinácii plánovania emisií verejného dlhu, tiež so zreteľom na nedávne skúsenosti počas krízy štátnych dlhov v eurozóne, by navrhované nariadenie malo obsahovať konkrétnejšie ustanovenia. Tieto ustanovenia by mali vychádzať z už zavedenej koordinácie zo strany vnútroštátnych úradov pre správu dlhu v rámci podvýboru pre trhy EÚ so štátnymi dlhopismi Ekonomického a finančného výboru a jasne prekračovať hranice súčasnej koordinácie ad hoc a výmeny informácií.

Pokiaľ ide o lehoty ustanovené v TSCG a v navrhovanom nariadení o monitorovaní návrhov rozpočtových plánov, postup rýchlej ratifikácie TSCG a súvisiacej zmeny a doplnenia ústav alebo ekvivalentných právnych aktov zabezpečí, aby lehota na dodržanie s fiškálnymi pravidlami ustanovená v navrhovanom nariadení, t.j. šesť mesiacov od jeho nadobudnutia účinnosti, mohla byť skutočne dodržaná (19).

Pozmeňujúce návrhy

V prípadoch, kde ECB odporúča zmenu a doplnenie navrhovaného nariadenia, sú v prílohe uvedené konkrétne pozmeňujúce návrhy spolu s vysvetlením.

Vo Frankfurte nad Mohanom 7. marca 2012 Prezident ECB Mario DRAGHI

(1) KOM(2011) 821 v konečnom znení.

(2) KOM(2011) 819 v konečnom znení.

(3) Stanovisko CON/2011/13 zo 16. februára 2011 k reforme správy ekonomických záležitostí v Európskej únii.

(4) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1173/2011 zo 16. novembra 2011 o účinnom presadzovaní rozpočtového dohľadu v eurozóne (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 1); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1174/2011 zo 16. novembra 2011 o opatreniach na presadzovanie vykonávania nápravy nadmernej makroekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 8); Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1175/2011 zo 16. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 12); nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25); nariadenie Rady (EÚ) č. 1177/2011 z 8. novembra 2011, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1467/97 o urýchľovaní a objasňovaní vykonania postupu pri nadmernom schodku (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 33); a smernica Rady 2011/85/EÚ z 8. novembra 2011 o požiadavkách na rozpočtové rámce členských štátov (Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 41).

(5) Pozri článok 2, ktorý odkazuje na nariadenie (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii (Ú. v. EÚ L 209, 2.8.1997, s. 1).

(6) Pozri článok 5 ods. 1.

(7) Pozri článok 5 ods. 3 a navrhovanú zmenu a doplnenie 3 v prílohe k tomuto stanovisku.

(8) Pozri navrhovanú zmenu a doplnenie 5 v prílohe k tomuto stanovisku.

(9) Pozri navrhovanú zmenu a doplnenie 4 v prílohe k tomuto stanovisku.

(10) Pozri navrhované zmeny a doplnenia 6 a 9 v prílohe k tomuto stanovisku.

(11) Pozri navrhovanú zmenu a doplnenie 4 v prílohe k tomuto stanovisku.

(12) Pozri navrhovanú zmenu a doplnenie 8 v prílohe k tomuto stanoviska.

(13) Pozri článok 4.

(14) Pozri článok 2 ods. 3.

(15) Pozri článok 13 navrhovaného nariadenia.

(16) Pozri článok 6 ods. 6 – 6 ods. 8 narhovaného nariadenia a navrhovanú zmenu a doplnenie 10 v prílohe tohto stanoviska.

(17) Pozri navrhovanú zmenu a doplnenie 7 v prílohe tohto stanoviska.

(18) Pozri článok 6 ods. 6.

(19) Pozri článok 12 ods. 3 navrhovaného nariadenia.