EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 27.10.2011 
SEK(2011) 1294 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
 
Dokument sprevádzajúci 
NÁVRH NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o bezpečnosti vyh ľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori 
{KOM(2011) 688 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1292 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1293 v kone čnom znení}  
 
SK Page 1 of 8  SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU A POTREBA AKCIE 
Počas posledných troch desa ťročí došlo najmenej k jedenástim závažným haváriám na mori 1 
a niekoľkým menším haváriám2, ktoré sa mohli vystup ňovať. Havária Deepwater Horizon v 
apríli 2010 znova podnietila diskus iu o riadení rizík v oblasti činností ťažby ropy a zemného 
plynu na mori.  
Riziká zostávajú významné aj v EÚ napr iek zmierneniam následkov v niektorých členských 
štátoch prostredníctvom reforiem po havári ách Piper Alpha (1988) a Alexander Kielland 
(1980). V Európe sa v sú časnosti na základe analýzy frekvenc ie havárií a s nimi súvisiacich 
nákladov odhadujú ekonomické straty a škody z havárií na mori v EÚ priemerne na 205 až 
915 miliónov EUR3 (základný scenár posúdenia vplyvu). Si tuácia si vyžaduje akciu, ktorá by 
znížila riziká, zabezpe čila účinnú reakciu na závažné uda losti a poskytla rýchlu obnovu 
postihnutých oblastí a podnikania. Riziko udalosti je sú čin pravdepodobnosti a dôsledkov jej 
výskytu. 
Pravdepodobnos ť závažnej havárie nemožno podceni ť, najmä so zrete ľom na hlásený4 trvalý 
nedostatok zníženia ukazovate ľov závažných nehôd. Neustála prítomnos ť tzv. predchodcov5 
možných závažných nehôd („nehôd, ku ktorým ta kmer došlo“) nám pripomínajú potrebu 
lepších postupov na zníženie rizík.  
Možné dôsledky závažnej nehody v sektore sú extrémne. Zah ŕňajú mnohé smrte ľné prípady, 
veľké škody na životnom prostredí a sprie vodné škody na živote na pobreží a mori6. Aj 
menšie nehody môžu vážne zníži ť dôveru verejnos ti a trhu a bezpe čnostné opatrenia7 
zamerané na výrobu môžu ovplyvni ť bezpečnosť dodávok energie a hospodárstvo.  
Napriek podobným rizikám priemysel ťažby na mori pôsobí v súlade s rôznymi 
environmentálnymi, zdravotnými a bezpe čnostnými normami v každej jurisdikcii EÚ, zatia ľ 
čo právne predpisy EÚ iba čiastočne pokrývajú dôležité aspekty činností na mori8. To 
nevytvára vhodné, zrozumite ľné a pre celú EÚ koherentné regula čné prostredie s prioritou 
trvalého znižovania rizík závažných nehôd. Zlep šenia sú odôvodnené vo všetkých oblastiach, 
no riadenie rizík na mori mimo Severného mora  je menej rozvinuté, spoliehajúc sa viac na 
podrobné, predpísané požiadavky než na ú činnú kontrolu rizík. V oznámení Otázky 
bezpečnosti prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na  mori [KOM(2010) 560 v 
konečnom znení] sa vymedzili nedostatky a oblasti na opatrenia v rámci regula čného rámca 
EÚ a priemyselnej praxe. V tomto posúdení vp lyvu sa hodnotia alterna tívne možnosti politík 
a ich možné dôsledky.  
                                                 
1 Článok 2.1 posúdenia vplyvu. 
2 Napr. Brent B 2003, Gullfaks C 2010, Ganneth F 2011. 
3 Za predpokladu, že recidíva pri závažnej nehode je 35 rokov a priemerné ekonomické náklady sú vo výške 5 
miliárd EUR (iba náklady na vy čistenie) – 30 miliárd EUR (celkové ekonomické náklady), vychádzajú náklady 
na  140 – 850 miliónov EUR ro čne. K tomu treba prida ť odhadovaných 65 miliónov EUR na ro čné straty 
majetku spôsobené bežnejšími, menej závažnými zdokumentovanými nehodami. Tieto odhady sú založené na 
podrobných štatistikách pravdepodobnosti a nehodovosti analyzovaných v prílohe I. 
4 http://www.ptil.no/news/rnnp-2010-major-challenges- in-important-areas-article7810-79.html. 
5 Úniky ropy a zemného plynu, bezpe čnostné zlyhania výrobného procesu a kontrolovanie vrtu; zlyhania z 
dôvodu zlej zmeny konštrukcie; oneskorená údržba. 
6 Napr. rybolov, turizmus, niekedy prístavy, po ľnohospodárstvo.  
7 Napr. Moratórium v Mexickom zálive z roku 2010, Taliansko v sú časnosti a v roku 1988 Ve ľká Británia 
(nehoda Ocean Odyssey) 
8 Článok 2.1 posúdenia vplyvu. 
 
SK Page 2 of 8  SK Pokiaľ ide o bezpe čnosť činnosti prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori, 
EÚ čelí trojnásobnému problému: 
1) Riziko závažnej nehody pri činnosti prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori vo vodách EÚ je 
značné a súčasné roztrieštené právne predpisy a regula čné priemyselné postupy neposkytujú všetky 
dosiahnute ľné zníženia rizík v rámci celej EÚ. 
2) Súčasný regula čný rámec a prevádzkové opatrenia neposkytujú najú činnejšiu reakciu na nehody kdeko ľvek 
vo vodách EÚ.  
3) Na základe sú časných režimov zodpovednosti nie je vždy možné jednozna čne určiť zodpovednú stranu (napr. 
spoločnosť s únikmi ropy) a nemusí by ť schopná alebo zodpovedná vykona ť náhrady na nápravu spôsobených 
škôd. 
V uvedenej tabu ľke sa poskytuje preh ľad základných rizikových faktorov  určených v našej 
analýze, po konzultáciách so zainteresovaným i stranami a medzinárodnom vyšetrovaní.  
Kategória faktoru Základné faktory 
Faktory, ktoré predstavujú značné a nedostato čne znížené riziká pri operáciách EÚ na mori  
Starnúca infraštruktúra a rozvinutejšie priemyselné prostredie  
Štrukturálny posun od priemyslu k diverzifikácii  Vývoj priemyselného odvetvia 
Posun k „hrani čným“ operáciám a novým technológiám  
Nedôsledné používanie najmodernejších postupov a technológií 
Zlyhanie súladu s pravidlami a normami Podniková prax jednotlivých 
podnikov 
Nedostato čné/nerovnomerné bezpe čnostné vzdelanie v podnikoch 
Nerovnomerná technická odbornos ť medzi regulátormi 
Neoptimálna transparentnos ť a využívanie informácií Faktory súvisiace s regula čným 
rámcom 
Roztrieštený regula čný rámec 
Faktory s neoptimálnou úrov ňou pripravenosti na stav núdze  
Rozpory núdzového plánovania medzi členskými štátmi  Stav rizikového plánovania  
Cezhraničný nesúlad odvetných aktív  
Nedostatok informácií o inventároch pre reakciu na prípad núdze Integrácia verejných a 
priemyselných plánov a 
majetku Rozpory v kvalite núdzových plánov podnikov 
Faktory s nedostato čnými uzneseniami o zodpovednosti  
Jasnosť a rozsah pôsobnosti právnych predpisov EÚ pre zodpovednos ť v 
oblasti životného prostredia  
Nedostatok finan čnej spôsobilosti a záruk  Jasnosť a zrozumite ľnosť 
ustanovení o zodpovednosti 
Nevhodné schémy náhrad za tradi čné škody 
Tabuľka č. 1  
2. ODÔVODNENIE AKCIE NA ÚROVNI EÚ  
Priemyselné odvetvie nesie hlavnú zodpovednos ť a má prostriedky na kont rolu rizík na mori. 
Zníženie rizika závažnej nehody si vyžaduje najmodernejšie postupy, z ktorých sa stane 
norma pre celú EÚ. Všetci prevádzkovatelia by mali ráta ť s preskúmaním ich postupov po 
havárii Deepwater Horizon, avšak reakcie sa rô znia: iba zopár ich oznámilo a/alebo zaviedlo 
osobitné opatrenia. Táto skuto čnosť zdôraznila potrebu ďalšej akcie verejných orgánov.  
V súlade so zásadou subsid iarity sa akcia na úrovni EÚ zvažuje len tam, kde 
možno dosiahnu ť ciele efektívnejšie ako členské štáty alebo ak akcie samotných členských 
štátov nemusia zabezpe čiť optimálne zlepšenie. Hoci Ve ľká Británia, 
Holandsko, Dánsko a Nórsko používajú regula čný prístup s kladením si cie ľov, mohli by 
zlepšiť svoje systémy na zložený štandard Severného mora. To by mohlo znamena ť väčší 
prínos pre Stredozemné, Čierne a Baltské more, kde majú niektoré krajiny menej skúseností s 
riadením rastúcich operácií na mori. 
 
SK Page 3 of 8  SK Bez medzinárodnej akcie alebo akci e na úrovni EÚ sa môže zhorši ť jeden z 
najproblematickejších faktorov, roztrieštenos ť režimov a vnútroštátnych politík v rámci EÚ.  
Zosúladenie vnútroštátnych postupov je ži aduce v oblasti prevencie, reakcie 
a zodpovednosti v rámci EÚ, kde závažná nehoda môže 
viesť k cezhrani čnej olejovej škvrne. Plán EÚ sa zdá by ť najlepším prostriedkom na 
dosiahnutie požadovaného stavu v ce lej EÚ. Mohlo by to tiež vyrieši ť problém zmysluplného 
porovnávania výkonnosti priemyselného odvetvia, spravodajských informácií a údajov o 
udalostiach. 
Primeranos ť bola zaistená posúdením ú činnosti, nákladov a prínosov akcií EÚ na 
dosiahnutie požadovaného výsledku.  
Preto sa akcia na úrovni EÚ navr huje len tam, kde je možné dosiahnu ť cieľ väčšej 
efektívnosti nákladov v porovnaní s členskými štátmi. Efektívnos ť nákladov sa požaduje tam, 
kde sú zahrnuté administratívne náklady (napr. transparentnos ť). Samoregulácia 
priemyselného odvetv ia (napr. reak čná technológia) a medzin árodné možnosti (napr. 
občianskoprávna zodpovednos ť) sa takisto náležite zoh ľadnili. 
Keďže je vä čšina faktorov problémov globálna, medzinárodné riešenia  by mali by ť 
paralelné. V každom prípade, diskusie  v OSPAR, NSOAF, IRF, G-20 a IMO nazna čujú, že 
rýchle napredovanie prostredníctvom daných fór je nepravdepodobné, ke ďže im chýba 
zastrešujúci orgán na dosiahnut ie pokroku a zaistenie zhody.  
3. HLAVNÉ CIELE POLITIKY  
So zreteľom na trojaký rozmer problém u, iniciatíva EÚ by mala dosiahnu ť dva všeobecné 
ciele:  
1. Predchádza ť výskytu závažných incidentov pri ťažbe ropy a zemného plynu na mori v EÚ 
(týka sa to najmä nebezpe čenstva závažných havárií). 
2. Umožniť EÚ účinne riešiť núdzovú situáciu, ak zlyhajú preventívne opatrenia. 
Tie sú rozdelené na štyri konkrétne ciele  na konanie v plnom rozsahu v sektore, od prevencie 
po reakciu a nápravu:  
1. Zabezpečiť dôsledné uplat ňovanie osved čených postupov pre závažné riziká 
prevádzkových činností priemyslu ťažby ropy a zemného plynu na mori, ktoré môžu 
ovplyvniť vody alebo pobrežia EÚ; 
2. Zaviesť osvedčené regula čné postupy pre všetky eu rópske jurisdikcie s činnosťami 
prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori; 
3. Posilniť pripravenos ť EÚ a schopnos ť reagovať na núdzové situácie, ktoré môžu ma ť 
vplyv na ob čanov EÚ, hospodárstvo a životné prostredie; 
4. Zlepšiť a objasni ť súčasné ustanovenia v EÚ o zodpovednosti a odškodnení. 
 
4. MOŽNOSTI POLITIKY 
V závislosti od miery zmeny v pos tupoch na mori alebo žiaducic h ambícií pre politiku možno 
uvažovať o viacerých rôznych možnostiach politiky. Každá možnos ť politiky pozostáva z 
balíka opatrení, ktoré budú pôsobi ť na rizikové faktory ur čené v kapitole 1. Štyri možnosti 
politiky sú vytvorené v rámci doplnenia možnosti nerobi ť nič (možnosť 0): 
 
SK Page 4 of 8  SK Možnosť č. 1 („Severné more, základná“) je vstupná úrove ň pre zmysluplný zásah EÚ. 
Zavádza do právnych predpisov EÚ správu o závažných nebezpe čenstvách ako koncept, ktorý 
sa zakladá na dokumente o bezpe čnosti a ochrane zdravia vy žadovaný smernicou 92/91/ES, 
pričom ide ďalej, poukazujúc na uznávanú dobrú prax v nieko ľkých jurisdikciách v Severnom 
mori. 
Možnosť č. 1+ („Severné more +“) presahuje možnos ť 1 tým, že popri správe o závažných 
nebezpečenstvách zavádza aj nieko ľko nezáväzných právnych opatrení na základe všeobecne 
uznávaných osved čených postupoch dostupných v niektorých  jurisdikciách v Severnom mori 
týkajúcej sa napr.: dôkladného posúdeni a technickej spôsobilosti žiadate ľov o licencie na 
ťažbu ropy a zemného plynu na mori; spájania ná rodných plánov reakcie na núdzové situácie; 
rozvíjanie kompatibilných prostriedkov na reak ciu vo vlastníctve štátov alebo priemyselného 
odvetvia a ich sprístup ňovanie iným krajinám v prípade po treby; ako aj obj asnenia rozsahu 
pôsobnosti ustanovení týkajúcich sa životné ho prostredia, ktoré sú relevantné pre 
zodpovednos ť subjektov (napr. uplatnite ľnosť právnych predpisov o odpadoch), pokia ľ ide 
o nehody pri prieskume ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori. EÚ by takisto chcela 
navrhnúť podnikom na báze EÚ dobrovo ľné dohody o používaní norie m EÚ mimo vôd EÚ. 
Možnosť č. 2 („Osvedčené postupy EÚ“) vyvíja komplexne jší balík reforiem založený na 
základe všeobecne uznávaných celosvetovo osved čených postupov na kontrolu závažných 
rizík. Šlo by o mandát v rámci celej EÚ a hodnotenie environmentálnych rizík sa má za členiť 
do správy o závažných nebezpe čenstvách. Táto možnos ť by viedla k ďalšiemu zlepšeniu aj v 
oblasti Severného mora a vytvorila by predpoklady pre celý regula čný dialóg 
EÚ medzi príslušnými vnútroštátnymi orgánmi. 
Možnosť č. 3 („Agentúra EÚ“) ďalej posil ňuje vplyv možnosti č. 2 prostredníctvom 
vytvorenia agentúry EÚ na inštitucionalizáci u a tým aj upevnenie reforiem z možnosti č. 2. 
Vykonávali by sa inšpekcie a vyšetrovania, monitorovala by sa a posil ňovala konzistentnos ť 
výkonu a vyvíjala sa kapacita zásahu a poskyt ovala by sa pomoc pri budovaní kapacít v 
susedných krajinách mimo EÚ. 
Každá možnos ť pozostáva zo súboru konkrétnych opatrení , niektoré sú spolo čné pre viacero 
možností, ďalšie sú špecifické pre danú možnos ť. Napríklad, ke ďže možnos ť č. 1+ sa zakladá 
na možnosti č. 1, zahŕňa opatrenia uvedené v možnosti č. 1 a dopĺňa ich ďalšími. Možnos ť č. 
2 obsahuje čiastočne doplňujúce opatrenia, s časti ponecháva opatrenia zahrnuté v 
predchádzajúcich možnostiach, ale vykonáva ich inými spôsobmi. To odzrkad ľuje 
skutočnosť, že opatrenia sa môžu vykonáva ť rôznymi spôsobmi, často ponúkajúc kompromis 
medzi účinnosťou a zložitos ťou/praktickos ťou. 
Opatrenia boli odvodené na základe výskumu a konzultácií so zú častnenými stranami. 
V tabuľke ďalej v texte sa uvádza úplný zoznam opatrení a ich prítomnos ť alebo 
neprítomnos ť v jednotlivých možnostiach; takisto uk azuje celkové vykonávacie prostriedky 
pre každé opatrenie s rôznymi možnos ťami. Výsledne je každá možnos ť politiky 
charakterizovaná na jedne j strane ako súbor opatren í ponechaný v možnosti a ako 
uprednost ňované vykonávacie prostriedky pre každé opatrenie v rámci možnosti.  
 
 
SK Page 5 of 8  SK Č. Opatrenie 
 Možnosť 
č. 0 Možnosť 
č. 1 Možnosť 
č. 1+ Možnosť 
č. 2 Možnosť 
č. 3 
1 Podrobné overenie technickej spôsobilosti potenciálneho 
prevádzkovate ľa 0 (= 
nevypra-
covaná) 0 U 
(usmer-
nenia) PP agentúra 
EÚ 
 
2 Zavedenie režimu pravidelných kontrol a sankcií 0 Právny 
predpis PP PP EÚ 
3 Predkladanie formálneho posúdenia bezpe čnosti na 
schválenie regula čným orgánom 0 PP PP PP EÚ 
4 Rozšírenie správy o závažných nebezpe čenstvách na 
zrozumite ľný model riadenia rizík 0 0 0 PP PP 
5 Rozšírenie postupov EÚ o zahrani čné prevádzky 0 0 U U EÚ 
6 Zavedenie príslušného orgánu 0 0 0 PP EÚ 
7 Zavedenie platforiem na regula čný dialóg 0 0 0 PP EÚ 
8 Komplexné využívanie informácií a transparentnos ť 0 0 0 PP PP 
9 Pripravenos ť na účinnú núdzovú reakciu v prípade 
závažných nehôd na mori 0 0 U PP EÚ 
10 Zabezpe čenie cezhrani čnej dostupnosti a kompatibility 
zásahových prostriedkov 0 0 U PP EÚ 
11 Objasnenie rozsahu zodpovednosti za životné prostredie 0 0 U PP PP 
Tabuľka č. 2 Porovnanie možností politík 
Okrem opatrení uvedených v tabu ľke č. 2 boli ur čené ďalšie tri opatrenia týkajúce sa i) 
bezpečnosti produktov, ii) záruk finan čnej spôsobilosti a iii) schém náhrad za tradi čné škody. 
Dané opatrenia majú pôsobi ť na faktory uvedené v tabu ľke č. 1, no nie sú dostato čne 
prepracované, aby mohli by ť zahrnuté do tohto posúdenia vplyvu, a preto sa uvádzajú v 
samostatnom posúdení. 
5. POSÚDENIE VPLYVU MOŽNOSTÍ  
V posúdení vplyvu sa hodnotila každá možnos ť so zrete ľom na mieru znižovania rizika, 
vplyvu na náklady na d održiavanie predpisov členských štátov EÚ, priemyselné odvetvie a 
Komisiu, ako aj širšie nemerate ľné dôsledky (sociálne, ekonomické a environmentálne).  
Možnosť č. 0 (žiadna akcia na úrovni EÚ) nepredstavuje žiadne ďalšie náklady ani vplyv na 
základnú cenu 205 až 915 mil. EUR7. Nemá konzistentný vplyv na problémové faktory v 
rámci členských štátov. Hoci sa o čakávajú ur čité zlepšenia vnútr oštátnych právnych 
predpisov a priemyselných postupov, ich ú činok môže znegova ť zvýšenie úrovne rizika kvôli 
zložitosti operácií na mo ri (zložitejšie a dia ľkové vŕtačky atď.). 
Možnosť č. 1 vyúsťuje do zvýšenia nákladov na dodržiav anie predpisov a to približne o 36 
mil. EUR za rok , čo sa týka hlavne priemyselného odvetvia. Možnos ť zabezpečuje dôsledné 
posúdenie rizík zo strany priemyselného odvetvia a regulátorov, vylepšený režim 
sankcií/pokút a čiastočné zlepšenie bezpe čnostnej kultúry priemyselného odvetvia. Výsledné 
zníženie rizika oproti základným ná kladom sa odhaduje na približne 7 až 30 mil. EUR za 
rok, priemerne 3% pokles  základného rizika. 
Možnosť č. 1 +  zavádza ďalšie prevádzkové náklady pre členské štáty vo výške približne 3 
mil. EUR  a ďalších 16 mil. EUR pre priemyselné odve tvie, takže kumulatívne náklady na 
dodržiavanie predpisov v priemy selnom odvetví budú približne 52 mil. EUR.  Zaisťuje 
obmedzené vylepšenie kontroly t echnickej spôsob ilosti; objas ňuje zodpovednos ť 
prevádzkovate ľov za zne čisťovanie a formalizuje cie ľ vytvorenia núdzovýc h aktív a plánov 
vhodných na cezhrani čnú spoluprácu členských štátov. Za čína zaisťovať určitý vplyv na EÚ, 
 
SK Page 6 of 8  SK aby sa zvýšili celosvetové št andardy. V prospech možnosti č. 1 + je  25 až 109 mil. EUR za 
rok, priemerne 12 % zníženie základného rizika.  
Možnosť č. 2 predstavuje dodato čné ročné plnenie/realizáciu nákladov priemyselného 
odvetvia vo výške 70 mil. EUR, teda kumulatí vne za priemyselné odvetvie celkovo približne 
122 mil. EUR; ďalej 9 – 15 mil. EUR na administratívne náklady, čo predstavuje 
kumulatívnu sumu vo výške približne 12 až 18 mil. EUR  pre členské štáty, plus jednorazové 
administratívne náklady vo výške približne 18 až 44 mil. EUR. Vz ťahuje sa na všetky 
vymedzené faktory problémov. Opatrenia te jto možnosti znížia základné riziko o 103 až 455 
mil. EUR za rok  – 50 % zníženie  základného rizika.  
Možnosť č. 3 obsahuje výhody možnosti č. 2, podporuje regula čnú súdržnos ť, ponúka 
technickú podporu novým alebo vyvíjajú cim sa národným režimom a posil ňuje koordináciu a 
transparentnos ť. Režimy založené na rizikách však  vyvolávajú obavy, že prostredníctvom 
kompromisu medzi regionálnymi alebo národn ými prioritami s inštitucionálnymi alebo 
priemernými cie ľmi by sa oslabili jej výhody. Ro čné prevádzkové náklady pre Komisiu by 
boli asi 34 mil. EUR za rok  s jednorazovými po čiatočnými nákladmi vo výške  18 až 44 mil. 
EUR plus 10 miliónov EUR na kúpu kapitálových  prostriedkov na odstránenie škôd. Náklady 
na adaptáciu priemyselného odvetvia a členských štátov a celkové výhody možnosti sú 
porovnate ľné s možnos ťou č. 2. 
6. UPREDNOST ŇOVANÉ MOŽNOSTI POLITÍK A PRÁVNY NÁSTROJ  
Uprednost ňuje sa možnos ť č. 2, teda komplexná reforma činnosti na mori v rámci celej EÚ 
prostredníctvom nového právneho pr edpisu, úrovne riadenia rizí k a pripravenosti na prípad 
núdze v morskom priemyselnom odvetví pod ľa osvedčených postupov. Okrem konzistencie 
zvyšuje táto možnos ť aj transparentnos ť priemyselného odvetvia a výkon regulátora. 
 Táto možnos ť je vo vä čšine prípadov rozhodujúcim spôsobom (50 %), ako zníži ť základné 
riziko prostredníctvom zvýšenej prevencie a zmiernenia následkov, ak  by aj napriek tomu 
došlo k nehode. Zníženie rizika v priemernom pe ňažnom vyjadrení (približne 279 mil. EUR 
ročne) možno priaznivo porovna ť s odhadovanými kumulovanými nákladmi na jeho 
zavedenie (12 až 18 mil. EUR ro čne na administratívne náklady pre 
členské štáty a 122 mil. 
EUR ročne v súlade s nákladmi na priemyselné odvetvie). Možnos ť č. 2 je administratívne a 
ekonomicky dostupnejšia, ke ďže dodato čné prevádzkové náklady pri možnosti č. 3 (približne 
34 mil. EUR ro čne) nezodpovedajú príslušném u zníženiu rizík. Možnos ť č. 1+ je vo ľba so 
skromným pozitívnym vplyvom (12 %) a skromnými možnos ťami posilnenia, zatia ľ čo 
výhody možnosti č. 1 nie sú posta čujúce na obhájenie nákla dov – hoci nízkych. Medzi 
zainteresovanými stranami zvyknú mimovládne organizácie a certifika čné spolo čnosti 
uprednost ňovať zmeny viac než regulátory a predovšetkým priemyselné odvetvie. 
 Na zavedenie možnosti č. 2 sa navrhuje nariadenie . Oproti smernici má výhody v ďaka svojej 
jasnosti, konzistentnosti a rýchlosti zaved enia prostredníctvo m priameho uplatnenia
9, ako aj 
preto, že hlavným cie ľom nariadenia je zabezpe čiť súlad uplat ňovania nariadení, ktorých 
zavedenie je v sú časnosti v členských štátoch roztrieštené. Ke ďže pôsobí priamo na 
priemyselné odvetvie, nariadenie by poskytlo  aj rovnocennejšie podm ienky. Takisto by malo 
zabezpečiť núdzové plánovanie na boj proti cezhrani čnému zne čisteniu. 
 
                                                 
9 V iných právnych aktoch pokrývajúcich priemyselné odvetvia s vysokým rizikom/vysokou hodnotou sa v 
minulosti uprednost ňovali smernice, napr . IPPC alebo smernica SEVESO II), pri čom odvetvia s menej vysokým 
rizikom, ako je civilné letectvo, často používajú pre svoj právny rámec nariadenie.  
 
SK Page 7 of 8  SK 7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE 
Hodnotenie vplyvu tohto nariad enia by sa malo vypracova ť do piatich rokov od nadobudnutia 
účinnosti tohto právneho predpisu. Ukazovatele bezpe čnosti a údaje o overovaní súladu by sa 
mali používa ť v danom kontexte (pozri kapitolu 8 posúdenia vplyvu). Návrhy na vylepšenie 
transparentnosti a podávania správ by mali u ľahčiť hodnotenie a monitorovanie a porovna ť 
riziká na mori v celej EÚ.  
Okrem toho Komisii umožnia monitorova ť odvetvie pravidelné st retnutia s príslušnými 
orgánmi. Pomôžu aj spolo čnému využívaniu poznatkov tradi čnými a novými regiónmi na 
mori v EÚ.