EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 30.11.2011 
SEK(2011) 1434 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
zahŕňajúce požiadavky hodnotenia ex-ante 
Sprievodný dokument 
Návrh zmeneného a doplneného nariadenia Európskeho parlamentu a Rady 
o Európskom inova čnom a technologickom inštitúte 
{KOM(2011) 817 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1433 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. Kontext  
Európsky inova čný a technologický inštitút (EIT ) bol zriadený v snahe vyplni ť medzeru 
v európskom priestore a s jasným cie ľom podporova ť inovácie prostredníct vom úplnej integrácie 
znalostného trojuholníka (výskum , inovácia a vzdelávanie). EI T je nová iniciatíva, ktorá 
výslovne spája celý inova čný cyklus od vzdelávania a vytvá rania poznatkov po nové trhové 
príležitosti a vznik podnikov. EIT ch arakterizujú dva hlavné prvky: nezávislá organizácia EIT 
(členmi správnej rady EIT nie sú zá stupcovia Komisie ani zástupcovia členských štátov), ktorá 
organizuje proces výberu znalostných a inova čných spolo čenstiev (ďalej len „ZIS“), koordinuje 
ich s pružným rámcom a šíri najlepšie modely ich riadenia a financovania; a nezávislé ZIS , 
ktoré si ur čujú svoju vnútornú organizáciu, štruktúru, svoje programy a pracovné postupy.  
EIT pôsobí ako agentúra, ktorá na rozdiel od programov neuskuto čňuje akcie, ale vykonáva 
svoje činnosti hlavne prostredníctvom ZIS, ktor é sú integrovanými dlhodobými partnerstvami 
zriadenými na obdobie 7 až 15 rokov, pri čom zahŕňajú rôzne finan čné rámce. ZIS majú právny 
štatút. Prvé tri ZIS boli vybra né v oblasti prispôsobenia sa zmene klímy a jej zmiernenia 
(ClimateKIC), budúcej informa čnej a komunika čnej spolo čnosti (ICT Labs) a udržate ľnej 
energie (InnoEnergy). Tieto ZIS sú podrobnejšie uvedené v prílohách.  
EIT má príspevok z rozpo čtu EÚ vo výške 309 mil. EUR na obdobie rokov 2008 – 2013. EIT 
v plnom rozsahu využil sumy, ktoré mu boli pr idelené v roku 2009 a 2010 (v prvom prípade 
5,6 mil. EUR a v druhom prípade 26 mil. EU R) a predpokladá sa, že v plne miere vy čerpá aj 
sumu vo výške 55 miliónov pridelenú v roku 2011. Je  to dôležitý medzník, ak sa vezme do 
úvahy ve ľký objem prevodov a zrušení opera čných rozpo čtových prostriedkov agentúr EÚ, 
obzvlášť v priebehu prvých rokov ich existencie  (pozri správu Dvora audítorov). 
Činnosť EIT sa odzrkad ľuje v stratégii EÚ 2020 a v hlavných iniciatívach, ako sú: 
• oznámenie Únia inovácií, 
• oznámenie o iniciatíve Mládež v pohybe, 
• modernizácia programu vysokoškolského vzdelávania, 
• oznámenie Komisie o príspevku regionálnej  politiky k inteligentnému rastu.  
2. Vymedzenie problému 
Inovácia sa dostala do popr edia politického programu EÚ z dobrého dôvodu. Celý rad 
problémov a prekážok aj na ďalej obmedzuje inova čnú kapacitu v Eur ópe a jej schopnos ť riešiť 
zložité spolo čenské výzvy udržate ľným spôsobom. Vyplývajú z t oho dôsledky pre nepretržitú 
konkurencieschopnos ť firiem, inštitúcie vysokoškolské ho vzdelávania a výskumné inštitúcie 
v celej EÚ a v kone čnom dôsledku aj pre zamestnanos ť a sociálny, environmentálny 
a ekonomický blahobyt ob čanov EÚ. EIT bol zriadený s cie ľom podpori ť riešenie týchto výziev. 
Na základe výziev programu Ho rizont 2020, prvého posúdenia vp lyvu EIT a postavenia EIT 
v rámci inova čného priestoru boli vymedzené tieto základné problémy:  
• slabé výsledky, pokia ľ ide o rozvoj, prilákanie a udr žanie talentovaných jednotlivcov, 
• roztrieštený inova čný systém, 
 
SK 3   SK • nedostato čné využívanie existujúcich silných stránok výskumu z h ľadiska realizácie 
ekonomickej alebo spolo čenskej hodnoty, 
• nízka úrove ň podnikate ľskej aktivity, obzvláš ť pri zakladaní potenciálne rýchlo 
rastúcich podnikov a podnecovaní záujmu  o výstupy v oblasti výskumu a inovácie. 
Výzva v oblasti talentov súvisí s tým, že Európa čelí vážnym problémom v súvislosti 
s prilákaním, udržaním a rozvojom kvalifikovaných ľudských zdrojov. Túto situáciu zhoršuje 
skutočnosť, že celosvetová konkurencia, pokia ľ ide o postgraduálnych študentov a výskumných 
pracovníkov narastá, pretože nové ekonomiky hrajú čoraz významnejšiu úlohu. 
V oznámení Európskej komisie Únia inovácií sa zdôraz ňuje potreba zvýši ť rentabilitu a rieši ť 
roztrieštenos ť. Systémy výskumu a inovácie na úrovni EÚ  a na vnútroštátnej úrovni si vyžadujú 
lepšie vzájomné prepojenie a skvalitnenie ich fungovania.  
Celý rad centier excelentnosti, ktoré vznikli, po skytuje vynikajúci potenciál v rámci európskej 
výskumnej a inova čnej štruktúry. Existuje  však priestor na zlepšenie využívania tejto 
excelentnosti .  
Európe chýba celková podnikate ľská kultúra , ktorá charakterizuje Spojené štáty alebo 
rozvíjajúce sa ázijské ekono miky. Hlavným dôvodom by mohli by ť rozdielne postoje k riziku, 
ktoré je k ľúčovým faktorom podnikania. V Európe sa tiež pojem podnikate ľského myslenia 
v prevažnej miere obmedzuje na obchodné školy a ekonomické kurzy.  
Nezávislé hodnotenie EIT potvrdilo koncepciu EIT a všeobecné ciele, ale poukázalo na niektoré 
problémy súvisiace s realizáciou EIT po jeho uvedení do prevádzky. Pri posudzovaní miery, do 
akej EIT dosiahol svoj celkový cie ľ zvýšenia inova čnej kapacity členských štátov, sa 
v hodnotení zistilo, že vplyv EIT na  vytváranie štruktúry inovácie v celej Európe je obmedzený 
v dôsledku faktorov, ako je chýbajú ce kritické množstvo, neefektívnos ť v administratíve 
a obmedzené úspory z rozsahu vyplývajúce z obmedzenej škály činností. Dôležité je zdôrazni ť, 
že všetky tieto problémy sa týkajú implementa čnej fázy EIT. 
3. Súčinnosť, doplnkovos ť a pridaná hodnota EÚ 
Vo svojom spolo čnom strategickom rámci pre výskum a inovácie (Horizont 2020) Komisia 
určila tri navzájom sa dopl ňujúce a prepojené piliere: „excelentnos ť vo vede“; „riešenie 
spoločenských výziev“; „dosiahnutie vedúcej pozície v oblasti priemyslu a rámce 
konkurencieschopnosti“. Podpora inova čného zmýš ľania vo vzdelávaní a podnikaní je obzvláš ť 
jedinečným rozmerom a hlavným prínosom EIT v rámc i týchto troch pilier ov programu Horizont 
2020. Ako sú časť programu Horizont 2020 bol EIT s oh ľadom na inova čné činnosti a integráciu 
znalostného trojuholníka zaradený do piliera „riešenie spolo čenských výziev“. Vzh ľadom na 
jeho integrovanú prierezovú povahu by sa však mala h ľadať súčinnosť aj s ostatnými piliermi, 
predovšetkým s pilierom „konkurencieschopnos ť“. Na úrovni ZIS sa vytvárajú prepojenia 
s ďalšími iniciatívami, ktoré sa prejavujú rôznymi spôsobmi, v závislosti od jednotlivých ZIS 
a jednotlivých výziev.  
Keďže program Horizont 2020 nezah ŕňa vzdelávacie činnosti mimo rámca EIT, EIT môže 
prostredníctvom inova čného podnikate ľského vzdelávania významne prispie ť k dosiahnutiu 
cieľov programu Horizont 2020 a zohra ť tak významnú preklenovaciu úlohu medzi rámcom pre 
výskum a inovácie a politikami a programami v oblasti vzdelávania. V tejto súvislosti sa bude 
 
SK 4   SK EIT podie ľať na výsledkoch európskeho priestoru vysokoškolského vzdelávania. Najmä v ďaka 
novým transdisciplinárnym a interdisciplinárnym titulom nesúcim ozna čenie EIT stojí EIT na 
čele úsilia o spoluprácu zameranú na  vzdelávanie v oblasti inovácie, čo má jasný presahujúci 
účinok na širší európsky progr am modernizácie inštitúcií vy sokoškolského vzdelávania. 
EIT môže okrem toho prispieva ť ku Kohéznemu rámcu tým, že sa zameria na prepojenia medzi 
miestnymi a globálnymi stránkami inovácie. Spolo čne využívané centrá umož ňujú cezhrani čnú 
spoluprácu v rámci a mimo sietí ZIS a sú dobre pripravené využíva ť rôzne schémy financovania 
z ich príslušných regiónov. EIT a ZIS majú prostredníctvom spolo čne využívaných centier silný 
územný vplyv a poskytujú dôležitý  prvok európskej pridanej hodno ty k rozvoju inteligentnej 
špecializácie a klastrov. 
Európsky charakter EIT poskytuje silný prvok pridanej hodnoty EÚ. EIT je v sú časnosti jediná 
iniciatíva EÚ, ktorá výslovne spája úplný inova čný cyklus od vzdelávania a vytvárania znalostí 
po nové trhové príležitosti a budovanie podnikov. Za čína sa to prejavova ť aj v potenciálnom 
zvyšovaní efektívnosti, ako nazna čilo externé hodnotenie EIT.1 Ďalšie iniciatívy EÚ tiež nemajú 
ten istý inštitucionálny rozmer.  
EIT sa osobitne zameriava na poskytovanie prid anej hodnoty na úrovni EÚ prostredníctvom:  
• vytvárania nových inova čných modelov prostredníctvom dlhodobých integrovaných 
partnerstiev na svetovej úrovni,  
• prekonávania roztrieštenosti a spáj ania excelentnosti v celej EÚ,  
• podpory podnikania prostredníctvom inte grácie znalostného trojuholníka,  
• cezhraničnej podpory talentov,  
• pôsobenia v súlade s prístupom orientovaným na výsledky,  
• experimentálneho charakteru,  
• využívania súkromných investícií.  
4. Ciele 
Externé hodnotenie EIT potvrdilo koncepciu EIT a jeho cie ľ, ktorým je prispieva ť k zlepšovaniu 
inovačnej kapacity EÚ prostredníctvom zapojenia  partnerských organizácií do integrovaných 
činností v oblasti inovácie, výskumu a vzdeláva nia na najvyššej úrovni. Ambícia EIT sta ť sa 
modelom integrovaného európskeho priest oru pre inovácie, výskum a vzdelávanie 
prostredníctvom vytvárani a inovácií v oblastiach k ľúčového hospodárskeho alebo spolo čenského 
záujmu je aj na ďalej opodstatnená. Od zavedenia EI T sa význam podpory EÚ pre riešenie 
spoločenských výziev zvýšil. Vzh ľadom na úrove ň nedostato čného fungovania trhu a chýbajúce 
stimuly pre firmy, aby sa zapájali do inovácie zameranej na spolo čenské výzvy, existujú pádne 
dôvody pre štátne opatrenia. 
V úplnom súlade s ďalšími iniciatívami EÚ má EIT tieto všeobecné ciele:  
                                                 
1 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader . 
 
SK 5   SK • prispievať k posilňovaniu inova čnej kapacity členských štátov a EÚ prostredníctvom 
podpory vytvárania integrovaných partnerstiev a partnerstiev nachádzajúcich sa v jednej 
lokalite, ktoré spájajú činnosti v oblasti inovácie, výskumu a vzdelávania a pôsobia ako 
celosvetovo uznávané hlavné inic iatívy pre nové modely inovácie,  
• zavádzať opatrenia, ktoré riešia k ľúčové spolo čenské výzvy prostredníctvom vývoja 
nových výrobkov, postupov a služieb pod ľa najvyšších medzinárodných služieb, 
Niektoré konkrétnejšie ciele podporujú všeob ecné ciele uvedené v predchádzajúcom texte: 
• integrácia znalostného trojuholníka (výs kumu, inovácie a vzdelávania) s cie ľom 
vytvárať ekonomickú a spolo čenskú hodnotu a zvyšova ť návratnos ť z vyšších úrovní 
súčinnosti a spolupráce, 
• zvyšovanie prí ťažlivosti a komer čného významu postgraduá lneho vzdelávania; 
možnosti na prilákanie, rozvoj a udržanie príslušn ých kvalifikácií, 
• využívanie nedostato čne využívaného potenciálu silných stránok výskumu EÚ s cie ľom 
dosiahnuť vyššiu návratnos ť na trhoch výrobkov a práce,  
• rozvoj efektívnych prepojení v oblasti spolupráce medzi centrami excelentnosti 
s cieľom vytvára ť kritické množstvo pre vyspe lú inováciu a vzdelávanie, 
• presadzovanie vývoja inova čných výrobkov a postupov v oblas tiach, v ktorých je 
v dôsledku zlyhania trhu nedostato čná ponuka,  
• posilnenie kapacity pre podnikanie v celej EÚ s cie ľom vyvíja ť novú podnikate ľskú 
činnosť a lepšie využívanie potenciálnych hodnôt výstupov výskumu a vzdelávania, 
• posilnenie existujúcich a pot enciálnych výskumných, inova čných a vzdelávacích centier 
excelentnosti v EÚ v záujme vytvárania centier činnosti, ktoré sú schopné konkurencie 
na celosvetovej úrovni a majú  celosvetovú reputáciu, pokia ľ ide o excelentnos ť, 
• odstraňovanie rozdielov v inova čnej kapacite v rámci celej EÚ prostredníctvom 
rozvíjania a spolo čného využívania znalostí vyplývajúcich z uplat ňovania nových 
modelov inova čných postupov a riadenia. 
Pri dosahovaní svojich osobitných cie ľov sa EIT opiera o opera čné ciele, ktoré sa riadia potrebou 
dosiahnuť kritické množstvo ZIS prostredníctvom  konsolidácie a rozšírenia; zvýši ť 
administratívnu ú činnosť a kapacitu prostredníctvom pos kytovania podporných funkcií pre ZIS, 
potrebou opatrení zameraných na zjednoduš enie, cielených služieb a informa čnej stratégie 
vrátane internacionaliz ácie; a potrebou zlepši ť a rozšíri ť činnosti EIT vrátane šírenia na ú čely 
dosiahnutia úspor z rozsahu. 
5. Možnosti politiky 
Pred zahájením činnosti EIT v roku 2009 sa posudzovalo nieko ľko možností jeho rozvoja, ktoré 
sa podrobili posúdeniu vplyvu2. Nedošlo k žiadnym významným zmenám súvislostí, ktoré by 
                                                 
2 http://eit.europa.eu/f ileadmin/Content/Downloads/PDF/O fficial_documents/impact_en.pdf . 
 
SK 6   SK odôvodňovali opätovné zváženie tých možností, ktor é už boli zamietnuté, a preto sa v sú časnom 
posúdení vplyvu tieto zamiet nuté možnosti už neposudzujú3. Predložené možnosti namiesto toho 
vychádzajú zo skúseností nadobudnutých v pr vých dvoch rokoch fungovania EIT. Tieto 
možnosti sa riadia cie ľmi uvedenými v predchádzajúcom texte.  
Analyzovali sa tri možnosti: 
Možnosť 1. Ukončenie 
Jednou z možností by bolo, aby EIT ukon čil svoje činnosti. Jednalo by sa o kone čné riešenie, 
pričom sa predpokladá, že všetky činnosti EIT by boli zastavené. Akéko ľvek predĺženie činností 
ZIS by záviselo od ich schopnosti zabezpe čiť si finančné prostriedky ako náhradu za stratu 
finančných prostriedkov v dôsledku ukon čenia činnosti EIT. Považuje sa za nepravdepodobné, 
že by tieto tri ZIS boli schopné pokra čovať v činnostiach, pretože hodnotenie EIT preukázalo, že 
ešte stále nie sú po finan čnej stránke sebesta čné. Niektoré zvyškové činnosti by sa mohli 
zachovať a predpoklady v tomto zmysle sú zahrnut é do posúdenia. Žiadna iná existujúca 
iniciatíva na úrovni EÚ nemôže podporova ť dlhodobú integráciu excelentného výskumu, 
vzdelávania a inovácie s cie ľom riešiť osobitné spolo čenské výzvy. Úloha, ktorú má hra ť EIT pri 
šírení osved čených postupov v oblasti inovácie, by okrem toho zostala nesplnená. 
Možnosť 2. Zachovanie sú časného stavu  
V prípade, že by EIT pokra čoval s tromi existujúcimi ZIS,  umožnilo by mu to konsolidova ť 
svoje činnosti a zamera ť sa na obmedzený po čet prioritných oblastí. Pod ľa tohto základného 
scenára sa predpokladá, že existujúci model činnosti EIT a ZIS by pokra čoval podľa podobnej 
schémy a v podobnom rozsahu. Daná možnos ť by nezah ŕňala žiadne rozšírenie finan čných 
prostriedkov pre EIT a zachoval by sa sú časný rozpo čet. Akéko ľvek rozšírenie činnosti ZIS by 
bolo výsledkom ich schopnosti zabezpe čiť si ďalšie finan čné prostriedky.  
Činnosti EIT by pokra čovali na sú časnej (plánovanej) úrovni. Táto úrove ň zahŕňa činnosti 
súvisiace s podnikaním a seminármi pre ú častníkov ZIS. Pod ľa tejto možnosti by sa nové ZIS 
mohli zria ďovať len v prípade, keby ni ektoré z existujúcich ZIS prestalo dostáva ť finančné 
prostriedky z EIT. Týmto spôs obom by sa zachoval stály rozpo čet a udržala by sa prevádzka 
troch ZIS podporovaných EÚ. Vplyv EIT a ZIS v oblasti európskej inovácie by bol obmedzený 
v dôsledku chýbajúceho kritického množ stva, ktoré by umožnilo dosiahnu ť viditeľný vplyv (hoci 
neexistuje konsenzus, pokia ľ ide o to, čo predstavuje kritické množstvo, vä čšina respondentov sa 
domnieva, že vhodným po čtom do budúcnosti by bolo 6 – 10 ZIS).  
                                                 
3 Diskutovalo sa o piatich možnostiach: 1) centralizovaný EIT ako centrálne riadená inštitúcia, ktorá priamo 
vykonáva činnosti v oblasti výskumu, vzdelávania a inovácie a priamo zodpovedá za riadenie ZIS; 2) 
decentralizovaný EIT, kde EIT pôsobí ako financujúci or gán, ale ZIS sú samostatné a priamo vykonávajú 
činnosti v oblasti vzdelávania, výskumu a inovácie; 3) integrovaný EIT, t. j. možnos ť, ktorá je kombináciou 
možnosti 1 a možnosti 2, v rámci ktorej správna rada EIT stanovuje celkovú stratégiu, vyberá, hodnotí a monitoruje ZIS, ale ZIS si zachovávajú autonómiu, pokia ľ ide o organizáciu ich činností; 4) EIT ako 
financujúci orgán a orgán ude ľujúci značku, t. j. možnos ť, v rámci ktorej EIT pôsobí ako financujúci orgán 
a udeľuje značku EIT na základe excelentnosti; 5) status quo (možnos ť „bez EIT“). Po čas tohto prvého 
posúdenia vplyvu sa vylú čili dve možnosti, a to: a) jediná inštitúcia „na zelenej lúke“ a b) sie ť organizácií. 
Možnosť 3 sa ukázala ako uprednost ňovaná možnos ť. V posúdení vplyvu sa uvádza, že „táto možnos ť sa 
zameriava na nájdenie rovnováhy medzi možnos ťou 1 a 2, pri čom si zachováva prínosy obidvoch možností 
a vyhýba sa ich nevýhodám“ (s. 32). 
 
SK 7   SK Možnosť 3. Postupný rast a rozširovanie činností 
V rámci tejto možnosti by EI T inicioval vznik nieko ľkých nových ZIS, v dôsledku čoho by sa 
pokryl vä čší počet prioritných oblastí. Rozpo čet pre každé novovzniknut é ZIS by bol približne 
rovnaký ako rozpo čet, ktorý sa v sú časnosti uplat ňuje na existujúce ZIS. Na základe analýzy 
podkladovej štúdie k tomuto posúdeniu vplyvu o ús porách z rozsahu a na základe návrhov EIT 
pre budúcnos ť sa usudzuje, že celkový po čet ZIS by sa do roku 2020 nakoniec mohol zvýši ť na 
9. Toto zvýšenie umožní, aby EIT dosiahol svoj predpokladaný vply v na inováciu, výskum 
a vzdelávanie, pri čom sa vychádza z predpokladu, že každ é ZIS pozostáva z 5 až 6 centier 
excelentnosti (spolo čne využívané centrá) a že práv e tieto centrá sa môžu zú častňovať na 
viacerých ZIS, výsledkom čoho by bolo kritické množstvo pr ibližne 50 centier excelentnosti 
v celej EÚ. Ďalšie rozšírenie nad rámec 9 ZIS môže ohrozi ť zásadu excelentnosti na svetovej 
úrovni, ktorá je základom modelu EIT.  
Súčasné a plánované činnosti EIT by pokra čovali a rozširovali by sa s cie ľom konsolidova ť EIT 
ako plnoprávnu vzdelávaciu organizáciu. Zah ŕňalo by to vypracovani e stratégií šírenia 
a informa čných stratégií, ako aj progra m „internacionalizácie“ EIT, pokia ľ ide o jeho vz ťahy 
s tretími krajinami. Táto možnos ť okrem toho znamená, že EIT za čne s ďalšími činnosťami 
s cieľom rozšíri ť prínosy získané prostredníctvom ZIS na  záujemcov mimo okruhu tých, ktorí sú 
priamo zapojení do ZIS. EIT by prevádzkoval ďalšie činnosti, ktoré by slúž ili na prepojenie 
podnikov, výskumných ústavov, inštitúcií vysokoškolského vzdelávania a verejných orgánov v oblastiach, v ktorých je inova čná kapacita slabšia. EIT by sa usiloval presadzova ť rozvoj 
inovačnej kapacity v tých to oblastiach. Nezah ŕňalo by to oslabenie kr itéria „excelentnosti“ 
uplatňovaného na výber ZIS, ale predstavovalo by to preh ĺbenie úlohy EIT. 
6. Posúdenie vplyvov 
EIT má posilni ť inovačnú kapacitu EÚ a členských štátov s cie ľom zvýši ť 
konkurencieschopnos ť hospodárstva EÚ a rozvíja ť inovácie zamerané na spolo čenské výzvy. 
EIT má potenciál vyvola ť silné difúzne a inštitucionálne ú činky prostredníctvom stanovenia 
a šírenia modelov osved čených postupov riadenia a financovania zo strany ZIS a zárove ň dbať 
o to, aby sa znalosti pochádzajúce zo ZIS zhromaž ďovali, zhodnocovali a využívali v celej Únii 
a aj za jej hranicami.  
6.1. Najzávažnejšie hospodárske a sociálne vplyvy a vplyvy prostredia  
Hospodárske ú činky: 
Najsilnejšie ú činky sa zistili v oblasti výskumnej a inova čnej činnosti 
a zistil sa aj vplyv na investi čné toky. Decentralizovaný model, ktorý sa prijal v prípade EIT, 
podporuje cezhrani čné toky a prispieva k rozvoju je dnotného európskeho priestoru pre 
vzdelávanie výskum a inovácie.   
Spoločenské účinky:  Sociálne výhody narastajú v dôsledku rozvoja inovácií, ktoré sa 
zameriavajú na spolo čenské výzvy. Možnosti tiež podporia modernizáciu vysokoškolského 
vzdelávania, ktoré podnieti ďalšie sociálne výhody. 
Účinky na životné prostredie:  V krajnom prípade sú neutrálne a v najlepšom prípade môžu 
osobitné oblasti činnosti podpori ť rozvoj inovácií, ktoré poskyt nú pozitívne prínosy pre životné 
prostredie.  
6.2. Kvalitatívne posúdenie významných vplyvov 
 
SK 8   SK Inovácia a výskum.  Každá možnos ť bude podporova ť silnejšie úrovne výskumu a inovácie 
a zlepší ú činnosť inovačného úsilia. Bude sa to uskuto čňovať prostredníctvom poskytovania 
investícií do inova čnej činnosti. Možnos ť 3 okrem toho poskytne pozitívne prínosy tiež 
nepriamo prostredníctvom podpor y vytvárania a šírenia osved čených postupov v presadzovaní 
inovácie a v riadení inovácie. 
Vzdelávacie systémy. Možnosti 2 a 3 budú zlepšova ť kvalitu poskytovania vzdelania najmä so 
zreteľom na zapojenie podnikov a poskytovanie podnikate ľského vzdelania. Možnos ť 3 tiež 
prinesie ur čité pozitívne vplyvy prostredníctvom zvyšovania informovanosti o osved čených 
postupoch v tých častiach EÚ, ktoré sa priamo nezú častňujú na činnostiach EIT. 
Vnútorný trh a hospodárska sú ťaž. Prostredníctvom ZIS môže ma ť EIT potenciálny pozitívny 
vplyv na pohyb pracovníkov, tok kapitálu a lepšie možnosti výberu pre spotrebite ľov. Tieto 
vplyvy budú silnejšie v rámci možnosti 3 ako v rámci možnosti 2 v dôsledku vä čšieho spektra 
činností v prípade tejto možnosti. Možnos ť 1 bude ma ť určitý pozitívny zvyškový vplyv, ale nie 
je pravdepodobné, že významne  ovplyvní trhové podmienky. 
Konkurencieschopnos ť, obchod a investície.  Vďaka ZIS bude ú činok EIT na produktivitu 
pravdepodobne pozitívny v prípade všetkýc h možností. Miera vplyvu bude najvä čšia v rámci 
možnosti 3 a najmenej významná v rámci mož nosti 1. Je pravdepodobné, že aj možnosti 2 a 3 
zvýšia celosvetovú konkurencieschopnos ť zúčastnených podnikov a inštitúcií. Činnosť EIT bude 
podnecova ť cezhraničné investi čné toky prostredníctvom premiest ňovania ekonomickej činnosti.  
Spotrebitelia a domácnosti.  Možnosti 2 a 3 budú ma ť pravdepodobne pozitívny, aj ke ď mierny 
vplyv na spotrebite ľov a domácnosti prostredníctvom poskyt ovania nových tovarov a služieb.  
Osobitné sektory a regióny.  Vzhľadom na multidisciplinárne a prierezové prístupy prijaté 
v rámci ZIS budú s EIT môc ť spolupracova ť mnohé sektory. Region álne vplyvy EIT budú 
pravdepodobne významnejšie. Regióny a členské štáty, v ktorých sídlia spolo čne využívané 
centrá, budú ma ť možnosti pozitívnych prínos ov prostredníctvom aglomera čných úspor 
a využitia pozitívnych vonkajších vplyvov. Platí to  len v prípade možností 2 a 3. Okrem toho, 
možnosť 3 v snahe o rozšírenie vplyvu EIT na vytváranie nových modelov riadenia inovácií 
v celej EÚ disponuje potenciálo m na vytváranie pozitívnych pr ínosov vo všetkých regiónoch 
EÚ.  
Tretie krajiny/medzinárodné vz ťahy. Možnosti 2 a 3 sa považujú  za možnosti, ktoré majú 
potenciál na ovplyvnenie investi čných tokov medzi EÚ a tretím i krajinami prostredníctvom 
vytvárania prostredia, ktoré viac pomáha týmto i nvestíciám. Obidve možnosti môžu tiež pôsobi ť 
tak, aby prilákali toky študentov a výs kumných pracovníkov z tretích krajín.  
Makroekonomické prostredie.  Všetky možnosti majú pozitívny vplyv na hospodársky rast. 
Dochádza k tomu prostredníctvom ú činkov na strane dopytu a pozitívnych zlepšení na strane 
ponuky. Miera vplyvu bude najvä čšia v rámci možnosti 3 a najmenej významná v rámci 
možnosti 1.  
Zamestnanos ť a trhy práce . Všetky možnosti u ľahčujú tvorbu pracovných miest a podporujú 
podnikanie. Miera vplyvu bude najvä čšia v rámci možnosti 3 a najmenej významná v rámci 
možnosti 1. Možnosti 2 a 3 budú podporova ť aj fungovanie trhov práce v EÚ prostredníctvom 
podpory do časnej mobility pracovných síl s cie ľom zapoji ť sa do činností v oblasti výmeny 
znalostí.  
 
SK 9   SK Vplyvy na životné prostredie.  Možnosti 2 a 3 budú ma ť pozitívny vplyv na klímu, dopravu 
a využívanie energie, kvalitu ovzdušia, obnovite ľné a neobnovite ľné zdroje a environmentálne 
dôsledky pre podniky a spotrebite ľov.  
6.3. Rozpočtové predpoklady a posúdeni e efektívnosti nákladov  
S cieľom posúdi ť vplyvy rôznych možností sa vypracovali predpoklady týkajúce sa možných 
príjmov a výdavkov EIT a ZIS. Celkové úrovne vplyvov sa budú odlišova ť v závislosti od 
rozpočtov, ktoré sú k dispozícii, a od druhu výdavkov. Rozpo čtové odhady vychádzajú zo 
životného cyklu ZIS4 a zo zásady, že ZIS budú financova né v priemere do výšky 25 % ich 
celkových výdavkov za celý životný cyklus  (15 rokov). Predpoklady sú tieto :  
Možnosť 1: Prostriedkami z rozpo čtu EÚ nebude financované an i ústredie EIT, ani ZIS. 
Predpokladá sa, že vlastný príjem a výdavky ZIS v období rokov 2014 – 2020 dosiahnu približne 
úroveň jednej tretiny ich celkovej činnosti v roku 2013. Výdavky sú preto najvyššie v prvých 
rokoch a do roku 2020 majú tendenciu klesnú ť na nulu. Zo strany ústr edia EIT sa nepredpokladá 
žiadny príjem alebo výdavky. 
Možnosť 2: Príjmy a výdavky EÚ v prípade 3 ZIS v rokoch 2014 – 2020 dosiahnu spolu 1,8 
mld. EUR. Tento údaj je zalo žený na predpokladoch rozpo čtu potrebného na konsolidáciu 
existujúcich ZIS a rozpo čtu pre EIT ur čeného na informa čné činnosti a šírenie, prierezovú 
podporu ZIS a na administratívne výdavky EI T. V období rokov 2014 – 2020 pokryje príspevok 
EIT určený pre 3 ZIS posledné roky ich „f ázy rozvoja“ a „fázy plnej funk čnosti“. Výdavky 
z vlastných zdrojov ZIS dosiahnu približn e 4 mld. EUR. Príjmy a výdavky ústredia EIT 
dosiahnu v tom istom období približne 55 mil. EUR.  
Možnosť 3: Príjmy a výdavky EÚ v prípade 9 ZIS v rokoch 2014 – 2020 dosiahnu spolu 
2,8 mld. EUR. Tento údaj je zal ožený na predpokladoch rozpo čtu potrebného na konsolidáciu 
existujúcich ZIS, na postupné budovani e nových ZIS (tri nové ZIS do roku 2015 a ďalšie tri do 
roku 2018) a rozpo čtu pre EIT ur čeného na informa čné činnosti a šírenie znal ostí, prierezovú 
podporu ZIS a na administratívne výdavky EIT. V rozpo čte sa odzrkad ľujú rôzne etapy rozvoja 
9 ZIS. Výdavky budú najvyššie v posledných rokoch, pretože ZIS sú  profilované tak, aby sa 
uvádzali do prevádzky postupne. Výdavky z vl astných zdrojov ZIS dosiahnu približne 6,1 mld. 
EUR. Príjmy a výdavky ústredia EIT dosiahnu v to m istom období približne 100 mil. EUR . 
7. Porovnanie možností 
Na základe posúdenia vplyvov (interným konzu ltantom GR a externým konzultantom) sa 
vypracovali závery so zrete ľom na silné a slabé stránky jednotlivých možností a ich schopnos ť 
dosiahnuť ciele uvedené v predchádzajúcom texte.  Rôzne možnosti sa tiež porovnávali so 
                                                 
4 Životný cyklus ZIS zah ŕňa tieto fázy: 
a) „prípravná“ fáza v trvaní 2 rokov: je to čas potrebný na to, aby sa ZIS zorganizovalo, ustanovilo potrebné 
finančné a právne štruktúry a prijalo k ľúčových zamestnancov. Realizácia skuto čných činností ZIS za čne 
hlavne v druhom roku implementácie. 
b) fáza „rozvoja“ v trvaní 3 rokov: predpokladá sa, že ZIS už bolo zriadené a za čína vykonáva ť svoje hlavné 
činnosti, avšak ešte vždy sa dynamicky rozširuje z h ľadiska rozsahu činností a po čtu partnerov. Malo by to 
viesť k podstatnému zvýšeniu rozpo čtov ZIS. 
c) fáza „plnej funk čnosti“ v trvaní 6 rokov: ZIS má stabilnú štruktúru s presne vymedzeným rozsahom činností . 
d) fáza „udržate ľnosti“ v trvaní 4 rokov: činnosti ZIS sú podobné ako vo fáze plnej funk čnosti, ale príspevok EIT sa 
bude postupne znižova ť, čo bude pre ZIS znamena ť, že si musí nájs ť iné zdroje príjmov. 
 
SK 10   SK zreteľom na ich efektívnos ť, účinnosť a súdržnos ť. Nakoniec sa skúmali niektoré možné riziká 
spojené s rôznymi možnos ťami. Výsledky sú nasledovné:  
Možnosť 1 nepredpokladá dosiahnutie cie ľov EIT v porovnaní s východiskovým stavom. Jej 
hlavným prínosom je, že nezah ŕňa žiadne výdavky EÚ, pri čom ešte vždy využíva výhody 
minulých investícií do ZIS. Tieto výhody zaniknú v období viacro čného finan čného rámca. 
V prípade, že by existovali významné dôkazy o zlyha ní zo strany vlády v súvi slosti s EIT, ako sú 
napríklad um ŕtvené investície, vytlá čanie investícií alebo chybné  investície, potom by možnos ť 1 
poskytovala ďalšie výhody. V rámci externého hodnotenia EIT sa však nenašli žiadne dôkazy 
o takých zlyhaniach.  
Administratívne náklady tejto možnosti sa budú podstatne znižova ť, pretože sa predpokladá, že 
činnosti EIT skon čia. Náklady administratívnych výdavkov, ktoré pokrývajú potrebné 
personálne, administratívne výdavky a výdavky na infraštruktúru a prevádzku až do ukon čenia 
činností EIT, nepresiahnu 1 % rozpo čtu EIT. 
Možnosti 2 a 3  najviac sp ĺňajú ciele EIT. Vplyv možnosti 3 je vä čší ako vplyv možnosti 2 
vzhľadom na jej vä čší rozsah. Rozsah možnosti 3 poskytuje ďalšiu výhodu v tom, že je menej 
ovplyvnená potenciálnymi sl abými stránkami uprednost ňovania existujúcich sietí. Táto slabá 
stránka je relatívne vä čšia v prípade možnosti 2. Nákladová efektívnos ť možnosti 2  je vyššia ako 
v prípade možnosti 1, pretože EIT si zachová rozsah činnosti. Náklady na implementáciu sa 
budú takisto úmerne znižova ť, pretože sa rozdelia medzi skuto čný počet ZIS. Administratívne 
náklady možnosti sa podstatne nezvýšia. Ná klady administratívnych výdavkov, ktoré pokrývajú 
potrebné personálne, administratívne výda vky a výdavky na infraštruktúru a prevádzku, 
nepresiahnu 2 % rozpo čtu EIT. 
Možnosť 3 má pozitívny vplyv na zlepšovanie medzinárodného profilu EIT a čo je 
najpodstatnejšie, na zdie ľanie znalostí vytvorených v rámci EIT s externými aktérmi a činiteľmi. 
Možnosť 3 poskytuje najmä prostriedky na zmie rnenie niektorých územných nerovnováh 
spojených s možnos ťou 2. Nákladová efektívnos ť možnosti 3 je vyššia ako v prípade možnosti 2, 
pretože EIT dosahuje ú činnejší rozsah činnosti. Náklady na implementáciu sa budú takisto 
úmerne znižova ť, pretože sa rozdelia medzi vä čší počet ZIS. Náklady administratívnych 
výdavkov, ktoré pokrývajú potrebné personálne,  administratívne výdavky a výdavky na 
infraštruktúru a prevádzku, nepresiahnu 2,16 % rozpo čtu EIT. 
Možnosť 3 má dve slabé stránky. Po prvé , samotný jej rozsah môže ma ť za následok, že bude 
dochádza ť k narušeniu trhu. Toto nebude plati ť v prípade možnosti 1 a je to menej 
pravdepodobné v prípade možnosti 2. Po druhé, posil ňuje existujúce centrá excelentnosti 
a existuje riziko, že dôjde k posilneniu pr etrvávajúcich nerovností v relatívnej výkonnosti 
v oblasti inovácií medzi regiónmi EÚ. Usudzuje sa však, že EIT bude schopný zmierni ť tieto 
účinky prijatím vhodných opatrení. 
Na základe dostupných dôkazov je uprednost ňovanou možnos ťou možnos ť 3. 
8. Monitorovanie a hodnotenie 
V rámci hodnotenia EIT5 sa vydalo nieko ľko dôrazných odporú čaní týkajúcich sa 
monitorovania a hodnotenia EIT, na ktoré Komisia nadviaže vo svojom ak čnom pláne 
hodnotení. V odporú čaniach sa zdôraznil význam zavedenia ú činných postupov 
                                                 
5 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#educationHeader . 
 
SK 11   SK monitorovania v spojení so ZIS, a by EIT pôsobil ako podne tný partner vo vz ťahu k ZIS 
a aby si osvojil kultúru „otvorenosti“. EIT by sa mal usilova ť o vytvorenie kultúry 
priebežného hodnotenia celého EIT. V tomto úsilí by sa mal zameriava ť na hodnotenie 
inovačných postupov, ktoré sa za vádzajú v rámci ZIS a na  stanovenie návratnosti 
dosiahnutej z vynaložených invest ícií. EIT by mal spolupracova ť so ZIS na 
nepretržitom zlepšovaní výkonnosti a mal by sa snaži ť sprístupni ť doterajšie 
ponaučenia, aby pomohol zlepši ť výkonnos ť kdekoľvek v EÚ.  
Vzhľadom na svoju zodpovednos ť je Komisia plne odhodlaná podpori ť EIT pri zavádzaní 
bezpečného a spo ľahlivého systému monitorovania or ientovaného na výsledky a zárove ň 
v plnom rozsahu rešpektova ť zmluvné vz ťahy medzi EIT a ZIS. Pritom je dôležité navrhnú ť 
a zaviesť systém monitorovania spolu s EIT, v ktorom sa zoh ľadnia najmenej štyri k ľúčové 
faktory: 
• na úrovni európskej politiky: potreba ro zhrania medzi EIT a celkovým systémom 
monitorovania programu Horizont 2020 a m onitorovaním iniciatívy Inovácia v Únii,  
• na úrovni inštitútu EIT: súbor ukazovate ľov hodnotiacich pokrok vlastných procesov 
a činností EIT, ako je šírenie znalostí, informa čné činnosti, rozvoj ľudských zdrojov. 
Tieto ukazovatele by mali zodpoveda ť cieľom účinnej a efektívnej inštitúcie, 
• na prierezovej úrovni ZIS: spolo čný súbor ukazovate ľov SMART uplatnite ľných na 
všetky ZIS, napríklad prostredníctvom ďalšieho rozvoja hodnotiacej tabu ľky EIT, ktorú 
spravuje a uplat ňuje EIT. Ukazovatele SMART by mali zodpoveda ť cieľom EIT, 
• na úrovni jednotlivých ZIS: ZIS majú rôzne modely činnosti a rôzne trhy, a preto aj 
odlišné odvetvové k ľúčovú ukazovatele výkonnosti ( key performance indicators , KPI). 
Pri hodnotení pokroku dosiahnutého pri plnení cie ľov stanovených v ro čnom pláne 
činnosti by mal EIT bra ť do úvahy vlastné k ľúčové ukazovatele výkonnosti ZIS. 
Vlastné k ľúčové ukazovatele výkonnosti ZIS by mali zodpoveda ť cieľom ZIS.