DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

V novembri 2001 na Diplomatickej konferencii v juhoafrickom Kapskom Meste bol pod záštitou medzivládnej organizácie UNIDROIT (Medzinárodný ústav pre zjednotenie súkromného práva), do ktorej patria všetky členské štáty, prijatý Dohovor o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia (ďalej len „dohovor z Kapského Mesta“) a Protokol týkajúci sa záležitostí špecifických pre letecké zariadenia.

Systém z Kapského Mesta má flexibilnú štruktúru: tvorí ho rámcový dohovor, v ktorom sa stanovujú právne predpisy uplatniteľné na všetky kategórie mobilných zariadení a ktorý je doplnený osobitnými protokolmi obsahujúcimi špecifické pravidlá súvisiace s konkrétnymi typmi zariadení.

V dohovore sú uvedené pravidlá pre vznik medzinárodnej zábezpeky a jej účinky (záložná zmluva, dohoda o výhrade vlastníckeho práva alebo zmluva o prenájme) v súvislosti s určitými kategóriami mobilných zariadení uvedenými v protokoloch, ktoré sa vzťahujú na tieto kategórie: letecké zariadenia (draky lietadiel, letecké motory a helikoptéry), železničné koľajové vozidlá a vesmírne zariadenia.

Týmito protokolmi sa môže meniť dohovor, keď to vyžadujú osobitosti príslušného sektora. V tomto zmysle je dohovoru nadradený príslušný protokol, pokiaľ ide o jednotlivé kategórie mobilných zariadení. Povinnosti štátov vyplývajúce z dohovoru sa líšia v závislosti od protokolu, ku ktorému štáty pristúpia. Dohovor sa môže uplatňovať na určitú kategóriu mobilných zariadení iba vtedy, keď nadobudne platnosť príslušný protokol, a iba medzi zmluvnými stranami daného protokolu. Dohovor a príslušný protokol sa potom musia vykladať spolu ako jeden dokument.

Kategórie ťažby, poľnohospodárstva a stavebníctva sú oblasti hospodárskej činnosti všeobecného významu, predovšetkým v rozvojových krajinách. Preto bola v roku 2006 do pracovného programu organizácie UNIDROIT zahrnutá príprava štvrtého Protokolu k Dohovoru o medzinárodných zábezpekách na mobilné zariadenia týkajúceho sa záležitostí špecifických pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia (ďalej len „ťažobno-poľnohospodársko-stavebný protokol“). Existujú dva dôvody, prečo organizácia UNIDROIT navrhla vypracovanie štvrtého protokolu pre poľnohospodárske, stavebné a ťažobné zariadenia. Po prvé by to poskytlo podnikom pôsobiacim v sektore poľnohospodárstva, stavebníctva a ťažby schopnosť nadobudnúť zariadenia, ktoré by za iných okolností neboli schopné získať, čo by im následne umožnilo optimalizovať svoju činnosť. Po druhé by to výrobcom zariadení umožnilo vyvážať na trhy, ktoré by bez takéhoto protokolu zostali pre nich neprístupné.

Po prípravných prácach vrátane niekoľkých stretnutí študijnej skupiny a konzultácií so súkromným sektorom riadiaca rada organizácie UNIDROIT na svojom 95. zasadnutí (18. – 20. mája 2016) uznala, že návrh znenia vytvorený študijnou skupinou je dostatočne spracovaný na to, aby sa mohol stretnúť výbor vládnych expertov.

Dve zasadnutia výboru vládnych expertov sa konali v Ríme: prvé 20. – 24 marca 2017 a druhé 2. – 6. októbra 2017, na ktorom sa znenie protokolu považovalo za zrelé na to, aby bolo možné zvolať diplomatickú konferenciu na jeho prijatie. Komisia zastupovala EÚ, ktorá má v organizácii UNIDROIT štatút pozorovateľa, na základe koordinovanej pozície EÚ. Komisia následne 23. augusta 2017 predložila Rade odporúčanie na rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o uzavretí ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu. Odporúčanie a smerniceprijala Rada 9. marca 2018.

Na diplomatickej konferencii, ktorá sa uskutočnila v Pretórii 11. – 22. novembera 2019, organizácia UNIDROIT oficiálne prijala znenie ťažobno-poľnohospodársko-stavebného protokolu. Komisia zastupovala EÚ pri ustanoveniach protokolu, ktoré patria do výlučnej vonkajšej právomoci EÚ na základe smerníc na rokovania prijatých v roku 2018 a doplnkových smerníc na rokovania prijatých v roku 2019.