Odporúčanie

ODPORÚČANIE RADY

ktoré sa týka národného programu reforiem Českej republiky na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady ku konvergenčnému programu Českej republiky na rok 2012 – 2016

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], a najmä na jeho článok 9 ods. 2,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie[2],

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu[3],

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

keďže:

(1) Európska rada schválila 26. marca 2010 návrh Komisie o iniciovaní novej stratégie pre rast a zamestnanosť nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej koordinácii hospodárskych politík, ktorá sa zameria na kľúčové oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v oblasti udržateľného rastu a konkurencieschopnosti.

(2) Rada prijala 13. júla 2010 na základe návrhov Komisie odporúčanie o hlavných usmerneniach pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení pre politiky zamestnanosti členských štátov[4], ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby tieto integrované usmernenia zohľadnili vo svojej vnútroštátnej hospodárskej politike a politike zamestnanosti.

(3) Hlavy štátov alebo predsedovia vlád sa 29. júna 2012 dohodli na Pakte pre rast a zamestnanosť, ktorý poskytol ucelený rámec pre opatrenia na vnútroštátnej úrovni, na úrovni EÚ aj na úrovni eurozóny, a to s využitím všetkých dostupných stimulov, nástrojov a politík. Rozhodli o opatreniach, ktoré sa prijmú na úrovni členských štátov, a najmä vyjadrili plný záväzok dosiahnuť ciele stratégie Európa 2020 a vykonať odporúčania pre jednotlivé krajiny.

(4) Rada 6. júla 2012 prijala odporúčanie týkajúce sa národného programu reforiem Českej republiky na rok 2012 a predložila svoje stanovisko k aktualizovanému konvergenčnému programu Českej republiky na roky 2011 – 2015.

(5) Komisia 28. novembra 2012 prijala ročný prieskum rastu[5], čo znamenalo začiatok európskeho semestra koordinácie hospodárskych politík na rok 2013. Komisia zároveň 28. novembra 2012 na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 prijala správu o mechanizme varovania[6], v ktorej neurčila Českú republiku za jeden z členských štátov, v súvislosti s ktorým sa vykoná hĺbkové preskúmanie.

(6) Európska rada 14. marca 2013 schválila priority na zabezpečenie finančnej stability, fiškálnej konsolidácie, ako aj opatrenia na posilnenie rastu. Zdôraznila potrebu presadzovania diferencovanej fiškálnej konsolidácie, ktorá bude podporovať rast, obnovenia bežných úverových podmienok pre hospodárstvo, podporovania rastu a konkurencieschopnosti, riešenia nezamestnanosti a sociálnych dôsledkov krízy, ako aj potrebu modernizácie verejnej správy.

(7) Česká republika 26. apríla 2013 predložila svoj konvergenčný program na rok 2013, ktorý sa týka obdobia rokov 2013 – 2016, a 17. apríla 2013 predložila svoj národný program reforiem na rok 2013. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva programy posudzovali súčasne.

(8) Vychádzajúc z posúdenia konvergenčného programu na rok 2013 podľa nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 Rada zastáva názor, že Česká republika znížila celkový deficit o 1,4 % HDP od roku 2009 do roku 2012, a to v dôsledku podstatného konsolidačného úsilia, a že na základe súčasných očakávaní je na dobrej ceste k odstráneniu nadmerného deficitu. Makroekonomický scenár, na ktorom sú založené rozpočtové prognózy programu, je realistický. Podľa konvergenčného programu sa očakáva, že rast reálneho HDP v roku 2013 dosiahne 0 % a v roku 2014 dosiahne 1,2 %, pričom v prognóze útvarov Komisie z jari 2013 to bolo –0,4 % na rok 2013 a 1,6 % na rok 2014. Cieľom rozpočtovej stratégie načrtnutej v programe je udržať deficit verejných financií pod úrovňou referenčnej hodnoty 3 % HDP. Cieľ týkajúci sa deficitu verejných financií vo výške 2,9 % HDP v roku 2013 je v súlade s lehotou na odstránenie nadmerného deficitu stanovenou v odporúčaní Rady z 2. decembra 2009. V prognóze útvarov Komisie z jari 2013 sa predpokladá deficit verejných financií vo výške 2,9 % v roku 2013 a vo výške 3 % HDP v roku 2014. Existuje riziko horšieho rozpočtového výsledku v roku 2013, než sa očakávalo, čo vyplýva z dodatočných náprav v náhradách fondov EÚ. Pokiaľ ide o pozitívnu stránku, jednorazové príjmy týkajúce sa plánovanej aukcie nových telekomunikačných frekvenčných pásiem by mohli v roku 2013 viesť k lepšiemu rozpočtovému výsledku, než sa očakávalo. Konvergenčným programom sa potvrdzuje predchádzajúci strednodobý cieľ deficitu vo výške 1 % HDP, v ktorom sa primerane odrážajú požiadavky Paktu stability a rastu. (Prepočítaný) štrukturálny rozpočtový deficit sa podľa predpokladov zvýši o 0,3 % HDP v roku 2014, 0,2 % HDP v roku 2015 a 0,5 % HDP v roku 2016; preto sa v programe neplánuje žiadna úprava smerom k strednodobému cieľu, čo nie je v súlade s Paktom stability a rastu. Tempo rastu výdavkov verejnej správy je v súlade s referenčnou hodnotou týkajúcou sa výdavkov v Pakte stability a rastu v roku 2014, odchyľuje sa však o 0,3 % HDP v roku 2015 a o 0,5 % HDP v roku 2016. Podľa konvergenčného programu sa predpokladá, že pomer dlhu k HDP bude naďalej rásť počas programového obdobia, hoci pomalým tempom, a v roku 2016 dosiahne 51,9 % HDP.

(9) Rýchlemu a trvalému oživeniu v Českej republike bránia opakované škrty verejných investičných výdavkov. Zabezpečenie výdavkov podporujúcich rast s vysokým multiplikačným účinkom vrátane projektov spolufinancovaných z fondov EÚ by nielen pomohlo pri upevňovaní oživenia, ale prispelo by aj k vyriešeniu dlhodobých problémov. Významné účinky na rast by mohli vyplynúť z prioritizácie výdavkov na opatrenia zamerané na zvýšenie zamestnanosti, výskum a inovácie, vzdelávanie, zariadenia starostlivosti o deti a infraštruktúrne projekty. Kľúčové je zároveň zabezpečenie zákonnosti, pravidelnosti a efektívnosti takýchto výdavkov.

(10) V roku 2012 sa v oblasti daňovej reformy dosiahol obmedzený pokrok. Aj keď došlo k zvýšeniu dane z prevodu nehnuteľností, neprijali sa žiadne opatrenia na zvýšenie veľmi nízkej úrovne periodických daní z nehnuteľností. Plány na zavedenie dane z CO2 a zrušenie výnimiek zo spotrebných daní zo zemného plynu na vykurovanie sa nerealizovali. Sadzba implicitnej dane za energiu je pod priemerom EÚ a cestné dane zostávajú na veľmi nízkej úrovni. Štrukturálne problémy sú aj naďalej v oblasti zdanenia práce, pričom ovplyvňujú najmä pracovníkov s nízkym zárobkom a zamestnancov na čiastočný pracovný úväzok. Prijali sa len okrajové opatrenia s cieľom znížiť rozdiely v zdaňovaní zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb. Česká republika má takisto priestor na ďalšie zlepšenie efektívnosti daňovej správy. Pokiaľ ide o dane z príjmu fyzických a právnických osôb, vláda plánuje v roku 2015 zaviesť jednotné miesto pre výber daní, prostredníctvom ktorého by sa mohla účinne zracionalizovať daňová správa, čo by pomohlo zjednodušiť súčasný zložitý systém. Nevýhodou reformy je však to, že sa nebudú harmonizovať daňové základy v prípade dane z príjmu fyzických osôb, zdravotných a sociálnych príspevkov, v dôsledku čoho zostane nevyužitá rozsiahla časť potenciálnych výhod reformy.

(11) Česká republika má medzeru udržateľnosti vo výške 5,0 % HDP, čo je nad priemerom EÚ. Táto medzera je do veľkej miery odzrkadlením predpokladaných dlhodobých nákladov na starnutie obyvateľstva, ktoré rastú hlavne v dôsledku očakávaného zvyšovania dôchodkových výdavkov a výdavkov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť. Dôležitým zdrojom neudržateľného zvýšenia dôchodkových výdavkov je pomalé tempo zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku, najmä pre mužov. Zaistením rýchlejšieho zvyšovania zákonného veku odchodu do dôchodku v porovnaní so súčasnými právnymi predpismi a jeho prepojením so strednou dĺžkou života by sa výrazne posilnila udržateľnosť systému. Keby sa navyše vzorec valorizácie dôchodkov založený na cenách uplatňoval dlhodobo, vytvorili by sa značné úspory a zároveň by sa zachovala kúpna sila dôchodcov.

(12) Na rozdiel od odporúčania pre jednotlivé krajiny na rok 2012 zaviedla vláda v roku 2013 mechanizmus predčasného odchodu do dôchodku, ktorý ponúka možnosť čerpať dôchodok až päť rokov pred dosiahnutím zákonného veku odchodu do dôchodku. V prípade predčasného odchodu do dôchodku sa dôchodky budú vyplácať z (tretieho) piliera dôchodkových úspor. Tento pilier však dostáva významnú štátnu subvenciu prostredníctvom priameho spolufinancovania a daňovej odpočítateľnosti príspevkov. Bez ohľadu na to, či bude kritériám oprávnenosti na získanie prístupu do mechanizmu účinne vyhovovať iba obmedzený počet osôb, ako očakáva vláda, opatrenia umožňujú príjemcom využívať prostriedky v minulosti naakumulovaných verejných subvencií na účel, ktorý je v rozpore s politikami na podporu dlhšieho pracovného života.

(13) Očakávané zvýšenie výdavkov na zdravotnú a dlhodobú starostlivosť takisto poskytuje značný príspevok k nákladom na starnutie obyvateľstva a rozsiahlej medzere udržateľnosti. V Českej republike sa v posledných rokoch vykonávali reformy zamerané na zlepšenie efektívnosti zdravotného systému prostredníctvom obmedzenia nákladov a prostredníctvom riešení viac orientovaných na trh. Problémy však stále existujú. V porovnaní s ostatnými členskými štátmi má zdravotný systém v Českej republike sklon nadmerne sa sústreďovať na nemocničnú starostlivosť, v dôsledku čoho vznikajú neefektívnosti. Existuje priestor na zlepšenie poskytovania starostlivosti klinicky najvhodnejším a nákladovo najefektívnejším spôsobom, napríklad vykonávanie jednodenných chirurgických zákrokov a skrátenie neprimeranej dĺžky pobytu v nemocniciach na poskytovanie akútnej starostlivosti.

(14) Z najnovších prognóz OECD vyplýva, že vďaka úplnej konvergencii zamestnanosti žien a mužov by sa zastavil predpokladaný pokles celkovej pracovnej sily a HDP na osobu by sa do roku 2030 zvýšil až o 16,5 %. Vláda predložila 22. mája 2013 návrh zákona s cieľom zaviesť súkromné „detské skupiny“ vedené profesionálnymi opatrovateľkami a podporované daňovými úľavami pre poskytovateľov starostlivosti a zúčastnené rodiny. To je krok správnym smerom, ale iba čiastočné riešenie problému. Napriek pokračujúcemu nedostatku zariadení starostlivosti o deti, najmä mladšie než tri roky, neexistujú plány na zvýšenie rozpočtovej podpory pre verejné predškolské zariadenia starostlivosti o deti. Zamestnateľnosť a účasť na trhu práce znevýhodnených osôb zostávajú takisto problematické: Existuje priestor na zvýšenie efektívnosti a účinnosti verejných služieb zamestnanosti.

(15) V odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2012, ktoré sa týka verejnej správy, sa osobitne uvádza potreba zvýšiť efektívnosť verejnej správy a posilniť boj proti korupcii. Pri prijímaní prioritných právnych aktov v rámci českej protikorupčnej stratégie na roky 2011 – 2012 sa však dosiahol len obmedzený pokrok. Po novej protikorupčnej stratégii na roky 2013 – 2014, ktorú vláda prijala v januári 2013, musí nevyhnutne nasledovať prijímanie stále neprijatých prioritných zákonov, ako je zákon o štátnych úradníkoch. V týchto nových právnych predpisoch bude potrebné adekvátne oddeliť politických nominantov od nepolitických, zaručiť nezávislosť štátnym úradníkom a vytvoriť dobre fungujúci kariérny systém s cieľom znížiť vysokú fluktuáciu zamestnancov. Česká republika dosiahla výrazný pokrok pri vykonávaní zákona o verejnom obstarávaní, ktorý nadobudol účinnosť v apríli 2012. Miestne orgány však informujú o problémoch s vykonávaním zákona. Pokiaľ ide o využívanie fondov EÚ, väčšina opatrení zahrnutých v akčnom pláne na posilnenie systémov riadenia a kontroly sa zaviedla na konci roku 2012. České orgány však musia zaistiť neustále monitorovanie akčného plánu.

(16) Na úrovni povinnej školskej dochádzky dosahujú českí žiaci vo všeobecnosti priemerné výsledky v medzinárodných porovnaniach. V matematike a prírodných vedách sa však výsledky rapídne zhoršujú. České orgány na to zareagovali súborom opatrení, ktoré zahŕňajú vypracovanie minimálnych vzdelávacích noriem, ktoré sa budú používať na celoštátne testovanie žiakov. Mal by sa však vypracovať integrovanejší systém, ktorý by zaistil, aby žiaci, učitelia a školy, ktoré dosiahnu v testoch slabé výsledky, dostali systematickú podporu, aby sa ďalej zvýšila úroveň ambície reformy. Hlavnou výzvou, ktorej čelí český systém vyššieho vzdelávania, je zaistiť, aby bol stále vyšší počet študentov vybavený zručnosťami potrebnými na presadenie sa na trhu práce. O reforme zákona o vyššom vzdelávaní sa diskutuje v súvislosti so zavedením diferencovaných finančných opatrení a zlepšením akreditácie. Ide o relevantné a ambiciózne návrhy, aj keď ich skutočný vplyv bude závisieť od konečnej podoby reformy. Orgány takisto plánujú prijať revidované normy hodnotenia na financovanie výskumných ústavov. Zvýšenie podielu ukazovateľov kvality vrátane zlepšenia spolupráce s podnikateľským sektorom by českému systému výskumu a inovácie pomohlo dosiahnuť vyššiu úroveň excelentnosti.

(17) Česká republika patrí medzi členské štáty EÚ s najvyšším počtom regulovaných povolaní. Verejná konzultácia o preskúmaní regulačného rámca pre povolania sa uskutočnila v roku 2012 a výsledky sa majú predložiť v roku 2013. Ide o významný krok s cieľom znížiť alebo odstrániť prekážky v prípade tých povolaní, pri ktorých sa potvrdilo, že regulácia nie je potrebná alebo sa považuje za nadmernú (vrátane dĺžky trvania povinnej odbornej stáže) a v prípade ktorých by ľahší prístup mohol zabezpečiť ďalšiu zamestnanosť a rast. Napriek zlepšeniam v posledných rokoch patrí energetická náročnosť v Českej republike k najvyšším v EÚ, a to najmä v budovách a odvetví energetiky.

(18) Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej politiky Českej republiky. Posúdila konvergenčný program a národný program reforiem. Zohľadnila nielen ich význam, pokiaľ ide o udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku Českej republiky, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu ekonomických záležitostí Európskej únie tým, že poskytne vstupy na úrovni EÚ pre budúce vnútroštátne rozhodnutia. Jej odporúčania v rámci európskeho semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporúčaní 1 až 7.

(19) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Českej republiky a jej stanovisko[7] je premietnuté najmä do nižšie uvedeného odporúčania 1,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Česká republika prijala v období rokov 2013 – 2014 opatrenia s cieľom:

1. Plniť rozpočet na rok 2013 podľa plánu, aby sa odstránil nadmerný deficit v roku 2013 udržateľným spôsobom a vyvinúť úsilie o štrukturálnu úpravu uvedené v odporúčaní Rady v rámci postupu pri nadmernom deficite. Na rok 2014 a na nasledujúce roky posilniť a prísne vykonávať rozpočtovú stratégiu podporovanú dostatočne špecifikovanými opatreniami, zabezpečiť primerané fiškálne úsilie s cieľom dosiahnuť dostatočný pokrok smerom k strednodobému cieľu. Prioritizovať výdavky podporujúce rast a takisto včas uskutočniť zostávajúce projekty spolufinancované z fondov EÚ v súčasnom finančnom rámci.

2. Znížiť vysokú úroveň zdanenia práce presunutím zdanenia do oblastí, ktoré majú menej škodlivý vplyv na rast, ako sú periodické dane z bývania a cestné dane. Ďalej znížiť rozdiely v zdaňovaní zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb. Zlepšiť daňovú disciplínu a znížiť náklady na dodržiavanie predpisov zavedením jednotného miesta pre výber daní a harmonizáciou daňových základov pre daň z príjmu fyzických osôb, ako aj zdravotné a sociálne príspevky.

3. Zrýchliť zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku v porovnaní so súčasnými právnymi predpismi, zaviesť priame prepojenie medzi zákonným vekom odchodu do dôchodku a strednou dĺžkou života a revidovať mechanizmus valorizácie dôchodkov. Doplniť zvyšovanie zákonného veku odchodu do dôchodku o opatrenia na podporu zamestnateľnosti starších pracovníkov a znížiť možnosti predčasného odchodu do dôchodku. Predovšetkým zrušiť verejnú subvenciu pre mechanizmus predčasného odchodu do dôchodku. Prijať opatrenia na významné zlepšenie nákladovej účinnosti výdavkov, najmä v prípade nemocničnej starostlivosti.

4. Prijať opatrenia za posilnenie efektívnosti a účinnosti verejných služieb zamestnanosti. Výrazne zvýšiť dostupnosť začleňujúcich zariadení starostlivosti o deti s dôrazom na deti do troch rokov, a začlenenie rómskych detí, najmä prijatím a uplatňovaním zákona o súkromných zariadeniach starostlivosti o deti a posilnením kapacít verejných zariadení starostlivosti o deti.

5. Zaistiť uplatňovanie protikorupčnej stratégie na roky 2013 – 2014. Prijať zákon o štátnych úradníkoch, ktorý by mal zaistiť stabilnú, efektívnu a profesionálnu štátnu administratívnu službu. Zlepšiť riadenie fondov EÚ so zreteľom na programové obdobie 2014 – 2020. Posilniť kapacitu na vykonávanie verejných súťaží na miestnej a regionálnej úrovni.

6. Zaviesť komplexný rámec hodnotenia povinnej školskej dochádzky a prijať cielené opatrenia na podporu škôl, ktoré dosahujú slabé výsledky v oblasti vzdelávania. Prijať opatrenia na zlepšenie akreditácie a financovania vyššieho vzdelávania. Zvýšiť podiel financovania výskumných ústavov na základe ich výsledkov.

7. S využitím prebiehajúceho preskúmania pokročiť s reformou regulovaných povolaní znížením alebo odstránením prekážok vstupu do týchto povolaní a vyhradzovania činností v neodôvodnených prípadoch. Prijať ďalšie opatrenia na zlepšenie energetickej efektívnosti budov a priemyselných odvetví.

V Bruseli

Za Radu

predseda

[1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.

[2] COM(2013) 353 final.

[3] P7_TA(2013)0052 a P7_TA(2013)0053.

[4] Rozhodnutie Rady 2013/208/EÚ z 22. apríla 2013.

[5] COM(2012) 750 final.

[6] COM(2012) 751 final.

[7] Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.