Prvýkrát má Únia k dispozícii osobitný nástroj na ochranu svojho rozpočtu pred porušením zásad právneho štátu, a to prostredníctvom nového nariadenia o všeobecnom režime podmienenosti na ochranu rozpočtu Únie .

Komisia podrobne informuje o všetkých týchto otázkach vo svojich integrovaných finančných správach a správach o zodpovednosti, v ktorých opisuje, ako sa vynaložili peniaze daňovníkov EÚ v roku 2020 a aké opatrenia sa prijali na zabezpečenie toho, aby sa rozpočet EÚ riadil v súlade s najprísnejšími normami. To poukazuje na spoločný záväzok inštitúcií EÚ a členských štátov vyťažiť maximum z každého eura investovaného z rozpočtu EÚ.

Zavedené systémy kontroly poskytujú Komisii veľmi podrobné informácie o fungovaní systémov, a to aj v rámci zdieľaného riadenia na úrovni vnútroštátnych a regionálnych orgánov, pričom umožňujú určiť oblasti, v ktorých je stále potrebné uskutočniť zlepšenia a v prípade potreby prijať opatrenia. Pri zohľadnení kvalitatívneho posúdenia Komisie týkajúceho sa účinného fungovania týchto systémov kontroly a viacročnej schopnosti vykonať nápravu, ktorá viedla k tomu, že suma vystavená riziku bola pri uzávierke (0,7 % v roku 2019) pod prahovou hodnotou významnosti 2 %, sa Komisia domnieva, že chyby nie sú rozšírené a prítomné v celom rozpočte EÚ.

Zatiaľ čo Európsky dvor audítorov vydáva výročné audítorské stanovisko, Komisia ako správca rozpočtu EÚ zaviedla viacročné kontrolné stratégie zamerané na predchádzanie chybám, ich odhaľovanie a nápravu, a to aj v nasledujúcich rokoch po roku platby. Komisia naďalej prijíma opatrenia na zníženie zložitosti a zabezpečenie toho, aby sa časom pri všetkých programoch lepšie predchádzalo chybám a aby sa odhalili. Úroveň chybovosti odhadovaná Komisiou za rok 2019 bola v rozsahu stanovenom Európskym dvorom audítorov. Vďaka úsiliu Komisie a jej implementujúcich partnerov sa finančné riadenie rozpočtu EÚ postupne zlepšilo a s výnimkou niektorých špecifických oblastí politiky úroveň chybovosti v posledných rokoch poklesla na rozpätie blížiace sa k prahovej hodnote významnosti 2 %.

oOchrana rozpočtu EÚ: Komisia sa zaoberá tvrdeniami alebo podozreniami týkajúcimi sa zneužitia alebo zlého riadenia finančných prostriedkov EÚ a prijíma všetky potrebné opatrenia na ochranu rozpočtu Únie, a to prípadne vrátane pozastavenia platieb, finančných opráv a ďalších opatrení, napríklad nového všeobecného režimu podmienenosti na ochranu rozpočtu EÚ.

Komisia v súčasnosti pripravuje usmernenia na jeho uplatňovanie. Komisia zároveň aktívne posudzuje informácie zo zdrojov uvedených v nariadení s cieľom zistiť možné porušenia zásad právneho štátu, ktoré by boli podľa jeho ustanovení relevantné. V prípade obáv sa bez zbytočného odkladu začnú diskusie s členskými štátmi.

Pokiaľ ide o vytvorenie účinného systému kontroly v súvislosti s údajnými prípadmi zaberania pôdy patriacimi do spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), v rámci zdieľaného riadenia sú to predovšetkým príslušné orgány členských štátov, ktoré musia riešiť sťažnosti od jednotlivých prijímateľov. Preto sa v nových nariadeniach o SPP spoluzákonodarcovia dohodli na ustanovení, na základe ktorého sa od členských štátov vyžaduje, aby vytvorili riadne systémy na vybavovanie sťažností týkajúcich sa implementácie fondov. Okrem toho by Komisia mohla po schválení plánu SPP riešiť akékoľvek porušenie základných práv alebo všeobecných zásad práva Únie prostredníctvom existujúceho projektu EU Pilot alebo konania o nesplnení povinnosti.

Komisia monitoruje obvinenia zo zaberania pôdy a žiada členské štáty, aby v prípade potreby prijali opatrenia (napríklad zlepšenie katastra nehnuteľností na Slovensku). Pokiaľ však ide o činnosti trestnej povahy, hlavnú právomoc majú naďalej policajné sily a vnútroštátni prokurátori. V prípade obvinenia z podvodu sa príslušné informácie zasielajú Európskemu úradu pre boj proti podvodom (OLAF), aby prijal v súlade so svojím mandátom následné opatrenia. Od 1. júna 2021 je možné zapojiť aj Európsku prokuratúru (EPPO).

Napokon, pokiaľ ide o dodržiavanie zásad právneho štátu v oblasti vonkajšej pomoci, Komisia sa jednoznačne zaviazala dodržiavať základné hodnoty ľudských práv, demokracie a právneho štátu, ktoré sú podstatnými prvkami všetkých dohôd o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a tretími krajinami. Spolupráca s väčšinou krajín zahŕňa podporu viacerých kľúčových sektorov, akými sú finanční vyšetrovatelia a vyšetrovatelia trestných činov, prokurátori, právnici a advokáti, ombudsmani, trestné súdy, najvyššie súdy, dvory audítorov, ako aj výraznú podporu demokratickej správy vecí verejných.

EÚ vo viacerých krajinách podporuje výkon spravodlivosti v snahe o zvýšenie efektívnosti a inkluzívnosti (Stredoafrická republika, Mali, Niger a Mauritánia). EÚ prispela aj k posilneniu celého reťazca od policajných a žandárskych vyšetrovateľov až po prokurátorov a sudcov v boji proti trestným činom (Konžská demokratická republika, Guinea-Bissau). Napokon EÚ podporuje aj organizácie občianskej spoločnosti pri ich úlohe strážcu, ktorý podporuje transparentnosť a zodpovednosť, ako aj pri ich úlohe sociálneho aktéra, ktorý je schopný poskytnúť právnu pomoc osobám zbaveným občianskych práv alebo zraniteľným osobám (Konžská demokratická republika, Stredoafrická republika, Fidži).

4.Informácie o prijímateľoch finančných prostriedkov EÚ a zriadení interoperabilného informačného systému monitorovania a podávania správ

Dôležitý pokrok sa dosiahol v legislatívnych rámcoch pre všeobecné nariadenie (VN), spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP), Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti (RRF), pokiaľ ide o druh informácií, ktoré majú členské štáty zhromažďovať a uchovávať o prijímateľoch finančných prostriedkov EÚ vrátane konečných užívateľov výhod právnych subjektov, ktorí sú prijímateľmi, a konečných prijímateľov finančných prostriedkov EÚ. Takéto údaje by mali pomôcť posilniť procesy kontroly a auditu, najmä pokiaľ ide o podvody a konflikty záujmov.

Komisia ďalej predložila návrhy na povinné používanie jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika (na účely kontroly a auditu) pre VN, SPP, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, pobrexitovú adaptačnú rezervu a EGF. Spoluzákonodarca však tento návrh pre VN, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, pobrexitovú adaptačnú rezervu a EGF nepostúpil ďalej a používanie tohto nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika členskými štátmi preto zostáva dobrovoľné. V prípade SPP je konečnou politickou dohodou spoluzákonodarcov dobrovoľné používanie nástroja s doložkou o preskúmaní v roku 2025 s možnými legislatívnymi návrhmi, ktoré budú založené na správe Komisie o posúdení používania jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a jeho interoperability. Komisia sprístupní nástroj členským štátom od 1. januára 2023 s cieľom pomôcť im pri zabezpečovaní účinnej ochrany finančných záujmov Únie. Okrem toho by členské štáty v prípade všetkých finančných prostriedkov SPP zhromažďovali informácie o skupinách, ku ktorým patria prijímatelia (a takisto by ich zverejňovali z dôvodu transparentnosti).

Komisia bude aj naďalej sprístupňovať členským štátom nástroj na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika na účely kontroly a auditu a ak členské štáty nebudú mať právnu povinnosť tento nástroj používať, bude ich na to dôrazne vyzývať.

Komisia uvažuje o tom, ako ďalej zvyšovať kvalitu a interoperabilitu údajov o prijímateľoch a konečných prijímateľoch finančných prostriedkov EÚ, a to aj s použitím jednotného nástroja na hĺbkovú analýzu údajov a hodnotenie rizika. Domnieva sa, že všetky ustanovenia v tejto súvislosti by sa mali najskôr posúdiť v kontexte nadchádzajúcej revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách ako súhrnného nariadenia o plnení a kontrole rozpočtu EÚ.

Pokiaľ ide o rozdelenie finančných prostriedkov SPP, Komisia opakovane navrhuje obmedzenie priamych platieb a ich znižovanie spolu s komplementárnou redistributívnou podporou príjmu a uplatňovaním koncepcie skutočného/aktívneho poľnohospodára s cieľom zabezpečiť spravodlivejšie rozdeľovanie priamych platieb. Spoluzákonodarcovia sa dohodli na možnom obmedzení priamych platieb, ako aj na povinných redistributívnych platbách pre najmenej 10 % prostriedkov na priame platby členských štátov, pokiaľ nemôžu preukázať, že dosiahnu lepšie zacielenie priamych platieb inými prostriedkami. Spoluzákonodarcovia sa dohodli aj na koncepcii aktívneho poľnohospodára v rámci SPP.

5.Systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia (EDES)

EDES je stále nový systém a neustále sa vyvíja. Spočiatku sa od roku 2016 EDES vzťahoval iba na priame riadenie a veľmi okrajovo na nepriame riadenie. V rámci poslednej revízie nariadenia o rozpočtových pravidlách sa EDES rozšíril na celé nepriame riadenie a rozšíril sa jeho rozsah pôsobnosti.

Počet vylúčení je potrebné zohľadniť aj v súvislosti s úrovňou ochrany subjektov a osôb, ktorá je vysoká, a to najmä v súlade s Chartou základných práv EÚ a zásadou zákonnosti a primeranosti trestných činov a trestov. Spoluzákonodarca sa ďalej rozhodol uložiť obmedzujúce podmienky týkajúce sa možnosti zverejňovať správne sankcie vyhradením tejto možnosti pre najvážnejšie prípady, aby sa posilnil odstrašujúci účinok sankcií a zároveň sa dodržiavala ochrana osobných údajov, dôvernosť vyšetrovaní alebo vnútroštátnych súdnych konaní a zásada proporcionality.

EDES celkovo dosahuje kladnú rovnováhu medzi potrebou ochrany finančných záujmov EÚ a potrebou zabezpečiť právo na obhajobu požadovaním minimálneho množstva podložených dôkazov (preukázaných skutočností) skontrolovaných prostredníctvom uplatnenia práva na vypočutie a rešpektuje dôsledky zásady právneho štátu.

Panelu EDES boli doteraz postúpené prípady týkajúce sa viac ako 90 subjektov. Celkovo boli udelené sankcie 42 subjektom a na 13 sa stále vzťahuje vylúčenie.

Pokiaľ ide o vylepšenia systému vylúčenia, Komisia v súvislosti s pripravovanou revíziou nariadenia o rozpočtových pravidlách a vzhľadom na prvých päť rokov fungovania systému preskúma možnosť rozšírenia jeho rozsahu pôsobnosti a podľa možností vylepšenie postupu.

6.Usmernenie na zabránenie konfliktu záujmov

Komisia prijíma opatrenia aj v tejto oblasti. Článok 61 nariadenia o rozpočtových pravidlách, v znení zmien z roku 2018, sa uplatňuje rovnako na všetky finančné prostriedky EÚ na všetkých úrovniach, keď je ohrozený nestranný a objektívny výkon funkcií účastníka finančnej operácie alebo inej osoby, ktorá je zapojená do plnenia rozpočtu, z rodinných alebo citových dôvodov, z dôvodov politickej alebo národnej príslušnosti, ekonomického záujmu alebo akéhokoľvek iného priameho alebo nepriameho osobného záujmu.

Komisia sa zaviazala, že bude sprevádzať a usmerňovať členské štáty pri uplatňovaní nových pravidiel týkajúcich sa konfliktu záujmov. Komisia v apríli 2021 zverejnila usmernenie týkajúce sa predchádzania konfliktom záujmov a ich riešenia. Toto usmernenie je určené členským štátom aj inštitúciám EÚ. Podporuje jednotný výklad pravidiel stanovených v nariadení o rozpočtových pravidlách vo všetkých spôsoboch riadenia a obsahuje praktické príklady a opatrenia, ktoré by sa mohli prijať na predchádzanie situáciám konfliktu záujmov a ich riešenie. Dokument bol pred dokončením poskytnutý Európskemu parlamentu v auguste 2020 a predložený orgánom členských štátov, s ktorými bol konzultovaný. Komisia tento dokument predložila a bude predkladať v kontexte cielených akcií podpory smerom k členským štátom prostredníctvom orgánov členských štátov a príslušných sietí odborníkov počas roku 2021 a neskôr.