V tej súvislosti predstavuje toto oznámenie usmernenia o najlepších postupoch pre členské štáty, ktoré majú v úmysle zriadiť národnú podpornú banku. Okrem toho sa v ňom stanovuje niekoľko kľúčových zásad spolupráce NPB so skupinou EIB a Komisiou, ako aj vzájomnej spolupráce v rámci investičného plánu, a to najmä prostredníctvom investičných platforiem. Takisto objasňuje spôsob, akým by sa mali vyúčtovať príspevky NPB do investičných platforiem, a postup súvisiaci s prvkom štátnej pomoci pri spolufinancovaní.

Dňa 26. novembra 2014 Komisia predložila svoj Investičný plán pre Európu, ktorý je koordinovaným a komplexným úsilím zmobilizovať v priebehu troch rokov najmenej 315 miliárd EUR v podobe dodatočných verejných a súkromných investícií do reálnej ekonomiky. Hoci je realizácia tohto plánu založená predovšetkým na spolupráci medzi Komisiou a EIB, na zvýšenie jeho vplyvu na investície, rast a zamestnanosť je potrebné efektívne zapojenie národných podporných bánk (ďalej aj „NPB“), a to z dôvodu ich osobitnej odbornosti a znalosti miestnych podmienok, podnikateľskej komunity a komunity investorov, ako aj vnútroštátnych politík a stratégií. Členské štáty, ktoré ešte nemajú NPB, by mohli zvážiť jej zriadenie. Okrem toho môžu kľúčovú úlohu pri spoločnom využívaní zdrojov EIB, NPB a súkromných investorov zohrávať aj investičné platformy. Toto oznámenie poskytuje usmernenia a jasný obraz o najlepšom postupe zriaďovania takýchto bánk a platforiem.

Reformy zavedené nedávnou modernizáciou štátnej pomoci zjednodušujú posudzovanie pomoci, ktorá je správne navrhnutá, cielená na identifikované zlyhania trhu a zohľadňuje ciele spoločného záujmu a je čo najmenej rušivá („dobrá pomoc“). V nedávnom rozhodnutí Komisie o štátnej pomoci NPB už preto ex ante hospodárska analýza zlyhaní trhu nebola potrebná pri takých činnostiach, ktoré sú v súlade s predpismi o pomoci de minimis , vzťahuje sa na ne nariadenie o skupinovej výnimke alebo tie, ktoré sú schválené v rámci opatrení o štátnej pomoci na základe osobitných usmernení o štátnej pomoci. Pri ostatných činnostiach ex ante štúdia o zlyhaniach trhu preukázala potrebu zásahu. NPB by s určitosťou mali dodržiavať aj príslušné pravidlá štátnej pomoci, ktoré sa vzťahujú na konečných príjemcov. Podniky v ťažkostiach by napríklad nemali byť subvencované, pokiaľ to nie je výslovne povolené, napr. v súlade s usmerneniami na záchranu a reštrukturalizáciu. Vo svojich rozhodnutiach Komisia kladne hodnotila nepriame zásahy NPB prostredníctvom finančných sprostredkovateľov s cieľom zníženia rizika vytlačenia a diskriminácie súkromných poskytovateľov finančných prostriedkov, zatiaľ čo výhody pomoci by sa mali dostať ku konečnému príjemcovi v plnej miere.

Národné podporné banky sú vo väčšine prípadov financované a podporované štátom, čo predstavuje konkurenčnú výhodu voči účastníkom trhu zo súkromného sektora. Zdroje NPB tak predstavujú štátne zdroje v zmysle článku 107 ods. 1 ZFEÚ a ich zásahy sa klasifikujú ako štátna pomoc v prípadoch, ak sú splnené všetky ostatné kritériá z článku 107 ods. 1. Ako už bolo spomenuté, základné ekonomické zdôvodnenie zriadenia NPB by malo spočívať v ich schopnosti poskytovať financovanie v oblastiach, v ktorých zlyhania trhu vedú k nedostatočnej ponuke financovania od súkromných subjektov, alebo v takých, kde by súkromný trh nezasiahol vôbec. Pravidlá štátnej pomoci EÚ sú založené na rovnakom princípe. Navrhnuté sú tak, aby zabezpečili, že zásahy NPB sú vhodne cielené na nápravu zlyhaní trhu, a tak prispievajú k hospodárskemu a finančnému rozvoju a zároveň nenarúšajú trhy, nevytláčajú súkromné subjekty a neoživujú podniky, ktoré by za iných okolností trh opustili.

Na tieto účely by mal byť každý zásah do novovzniknutej NPB, nová oblasť zásahu či nový finančný nástroj odôvodnený a podporený nezávislým ex ante hodnotením zlyhania trhu, ktoré má NPB riešiť a jeho relatívnej účinnosti a efektívnosti, ako aj vzájomných trhových interakcií medzi existujúcimi spôsobmi financovania (súkromnými aj verejnými) a finančnými nástrojmi, ktoré by mali byť prijaté podpornou bankou. Osobitná pozornosť sa môže venovať aj potrebe zjednodušiť činnosť, predchádzať prekrývaniu s inými možnosťami financovania a riadiť rozhrania s existujúcimi systémami podpory. Nezávislé hodnotenie ex post pomáha pri overovaní ex ante posudzovaní pridanej hodnoty iniciatívy. Ukazuje sa, že ak NPB fungujú na trhoch, kde už služby poskytujú komerčné banky, udržaniu rovnakých podmienok na finančných trhoch pomáha, keď NPB ponúka svoje produkty nepriamo prostredníctvom sektora komerčných bánk. Takáto úzka spolupráca so súkromným sektorom umožňuje NPB nielen zosúladiť svoju škálu produktov s existujúcimi medzerami na trhu, ale aj vyslať pozitívny signál o prijateľnosti takých typov projektov pre banky, ktoré sú mimo tradičných investičných politík bánk, a tým urýchliť súkromné financovanie vo vlastných oblastiach činnosti bez toho, aby vytláčala činnosť súkromného sektora. Tým sa zabezpečí, že komerčné banky pri následnom požičiavaní prenesú všetky výhody na konečných príjemcov v reálnej ekonomike.

Stanovy NPB zvyčajne jasne nariaďujú, že banka sústredí svoju činnosť na tie odvetvia, v ktorých sú zlyhania trhu rozsiahle a ktorým z tohto dôvodu komerčné banky či iní súkromní poskytovatelia finančných prostriedkov neposkytujú služby v dostatočnej miere. Navyše by sa mali v súvislosti so spoločnosťami, do ktorých sa investuje, zabezpečiť rovnaké podmienky, a to najmä na trhoch, kde štátne podniky konkurujú podnikom súkromného sektora, aby sa zabránilo narušeniu trhu.

Medzi EIB a NPB by sa mohli pri financovaní dosiahnuť výraznejšie synergie v súvislosti so znižovaním administratívneho zaťaženia a zvýšením normalizácie. To by mohlo viesť napríklad k vzájomnému uznávaniu postupov náležitej starostlivosti.

Niekoľko multilaterálnych platforiem, ako napríklad fond infraštruktúry Marguerite, Európsky fond pre energetickú efektívnosť (EEEF) a Európsky fond pre juhovýchodnú Európu (EFSE), sa už využíva a mohli by sa ďalej rozvíjať. Každý z týchto fondov má niekoľko základných investorov vrátane EIB a NPB, napríklad CDC, KfW, CDP, ICO a PKO Bank Polski SA. Do rozličnej miery ich dopĺňajú súkromní spoluinvestori na úrovni fondov aj individuálnych projektov podporovaných platformou. Platformy teda združujú investície od rôznych sponzorov na účely investovania do diverzifikovaného portfólia projektov v cieľových oblastiach fondu. Hoci uvedené príklady investičných platforiem majú právnu subjektivitu, možno ich realizovať aj zmluvne prostredníctvom dohôd o spolufinancovaní a rozdelení rizika medzi účastníkmi.

Medzi príklady finančných nástrojov, ktoré kombinujú rozpočtové prostriedky EÚ s úvermi z podporných bánk, patria programy podpory MSP ako napríklad COSME a InnovFin Horizontu 2020, finančné nástroje v rámci Nástroja na prepájanie Európy, Erasmus+ a iné. Tieto nástroje plnia svoje ciele pákového efektu verejných fondov, ktoré do nich investujú. NPB by v budúcnosti mohli zohrávať výraznejšiu úlohu pri ich využívaní.

V rámci viacročného finančného rámca 2014 – 2020 (VFR) môžu podporné inštitúcie dopĺňať vnútroštátne a regionálne administratívy pri prideľovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov (ďalej len „EŠIF“) vrátane finančných nástrojov, akými sú finančné nástroje s rozdelením rizika, (čiastočné) záruky za úvery, vlastný kapitál a mezanínové financovanie. Využívanie EŠIF fondov pri poskytovaní úverov či rizikového kapitálu namiesto grantov má dve hlavné výhody: Po prvé, môže priniesť pákový efekt, t. j. každé euro z EŠIF môže vygenerovať viac prostriedkov z pôžičky alebo kapitálového financovania a po druhé, požiadavka finančnej životaschopnosti zaisťuje, že obmedzené zdroje sa využijú efektívne. Komisia pripravila súbor vopred definovaných bežne dostupných finančných nástrojov, ktoré umožnia širšie a štandardnejšie využitie EŠIF. Riadiace orgány sa vyzývajú k tomu, aby využívali takéto nástroje pri operačných programoch, pričom by sa mali opierať o rozširujúcu sa úlohu národných podporných bánk.

Okrem toho Komisia pracuje na konkrétnych technických riešeniach prepojenia financovania z EFSI s EŠIF. Po prvé by EFSI mohol popri potenciálnej podpore zo strany EŠIF podporiť finančné nástroje zriadené na národnej či regionálnej úrovni. Po druhé by EŠIF mohol priamo podporovať rozvoj a realizáciu projektov (v súlade s príslušnými programovými pravidlami EŠIF a kritériami oprávnenosti) . Programy EŠIF by prípadne mohli prispieť do investičných platforiem. Zdroje by mohli byť riadené spoločne s predpokladom, že budú kryť rozličné zložky tak, aby spĺňali právne predpisy EŠIF a nariadenie 1303/2013. V takom prípade by sa predpokladalo, že EIB/EIF s podporou EFSI prispejú do investičných platforiem, zatiaľ čo program EŠIF by prispel prostredníctvom finančného nástroja.

V nariadení o rozpočtových pravidlách EÚ sa stanovilo, že podľa právneho základu v rámci centrálne riadených finančných nástrojov NPB prevezmú úlohu povereného subjektu (podobne ako EIB a EIF). Takáto činnosť sa však môže vykonávať len vtedy, keď sa NPB podporia národným regulačným rámcom, ktorý umožní internacionalizáciu a cezhraničné operácie. Na to, aby sa NPB mohli naďalej zameriavať na riešenie zlyhaní trhu, by mali fungovať v konzorciách a zapájať sa do medzinárodných operácií spolufinancovania. Práve preto existuje priestor na rozšírenie úlohy NPB pri realizácii centrálne riadených programov EÚ a EŠIF.

4. Záver

Spoločným úsilím, ktoré by ťažilo zo vzájomného dopĺňania sa EIB, NPB a súkromných investorov, by sa mohol dosiahnuť cieľ investičného plánu zmobilizovať minimálne 315 mld. EUR v rámci dodatočných súkromných a verejných investícií do reálnej ekonomiky v priebehu nasledujúcich troch rokov. Toto oznámenie je dôkazom snahy o výraznejšie zapojenie NPB do investičného plánu vo všetkých členských krajinách. Členské štáty, ktoré ešte nemajú NPB by mohli zvážiť jej zriadenie podľa vyššie uvedených zásad. Investičné platformy môžu navyše tiež zohrávať kľúčovú úlohu pri spoločnom využívaní zdrojov EIB, NPB a súkromných investorov. Národné podporné banky by mohli na základe tejto praxe posilniť svoje schopnosti, čo by následne zlepšilo ich schopnosť spolupráce. Spoločná pracovná skupina pod vedením EIB a za účasti Komisie už predložila cenné návrhy týkajúce sa spoločných investičných platforiem, výmeny znalostí a poradenských služieb. Časom by sa táto prehĺbená spolupráca mohla rozvinúť do integrovaného systému verejných investičných bánk, ktoré by mohli uplatniť overené a osvedčené postupy v členských štátoch. Hodnotenie EFSI v rokoch 2017/2018 ponúkne možnosť preskúmať vývoj spolupráce medzi NPB a EIB a medzi jednotlivými NPB.



Predbežný harmonogram

4. júla 2015: nariadenie o EFSI nadobudne účinnosť

Do 1. októbra 2015: NPB sa poskytnú prvé záruky EFSI

1. októbra 2015: zriadenie prvých investičných platforiem

30. júna 2018: dokončenie investičného programu EFSI

Od júna 2018: hodnotenie EFSI vrátane úlohy a spolupráce medzi NPB