SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 13.7.2010 
SEK(2010) 888 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
ZHRNUTIE POSÚ DENIA VPLYVU  
 
 
sprievodný materiál k dokumentu  
Návrh 
 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
 
o podmienkach vstupu a pobytu štátnych  príslušníkov tretích krajín na ú čely sezónnej 
práce 
{KOM(2010) 379 v kone čnom znení} 
{SEK(2010) 887} 
SK 2   SK 1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Hospodárstva EÚ čelia štrukturálnej potre be sezónnych pracovníkov. O čakáva sa, že 
bude stále ťažšie vyplni ť túto medzeru pracovníkmi, ktorí sú štátnymi príslušníkmi EÚ, 
väčšinou v dôsledku neatraktívnosti sezónnej práce pre domácich pracovníkov z krajín 
EÚ. Stále je ťažké predpoveda ť vplyv celosvetovej hospodárskej krízy. Pod ľa 
Medzinárodnej organizácie pre migráciu (In ternational Organization for Migration – 
IOM) sa však o čakáva, že v ur čitých sektoroch trhu práce v cie ľových krajinách bude 
naďalej pokra čovať dopyt po migrujúcich pracovníko ch, najmä v oblasti zdravotnej 
starostlivosti, prác a služieb v domácnosti a st arostlivosti (a v niek torých krajinách aj 
v poľnohospodárstve), v ktorých je dopyt po takýchto pracovníkoch štrukturálny“1. 
Existujú významné dôkazy o tom, že ur čití sezónni pracovníci z tretích krajín musia 
znášať pracovné podmienky nevyhovujúce normám a vykoris ťovanie, napríklad prácu 
bez pracovnej zmluvy, mzdy pod úrov ňou zákonného minima, chýbajúce sociálne 
zabezpečenie, neumožnený prístup k základný m hygienickým službám, nevyhovujúce 
ubytovanie a chýbajúci prístup k zdravotnej starostlivosti. 
Sektory hospodárstva, ktoré sa vyzna čujú výraznou prítomnos ťou sezónnych 
pracovníkov, najmä po ľnohospodárstvo, záhradníctvo a ce stovný ruch, sa opakovane 
označujú za odvetvia, ktoré majú najvä čšiu tendenciu využíva ť prácu prijímanú štátnymi 
príslušníkmi tretích kra jín s nelegálnym pobytom. 
Z hľadiska vysielajúcich krajín sa  potenciálni migranti v skuto čnosti vyrovnávajú 
s rôznymi pravidlami stanovenými rôznymi členskými štátmi EÚ, o ktorých nie sú vždy 
okamžite k dispozícii informácie. Osobitne to platí v oblasti sez ónnych prác a zlepšenie 
podmienok a vytvorenie spolo čného právneho rámca v tejto oblasti by bolo v záujme 
krajín s vysokou nezamestnanos ťou a výrazným migra čným tlakom, teda najmä 
v severnej a subsaharskej Afrike, a v menš ej miere vo východnej Eur ópe. Pomohlo by to 
zvýšiť prínos politík EÚ v oblasti legálnej  migrácie k rozvoju tretích krajín. 
1. 1. Rozsah a odvetvia sezónnej práce 
Rozsah a odvetvia sezónnej práce sú v rámci Európskej únie rozdieln e. Napríklad v roku 
2008 iba samotné Španielsko prijalo 24 838 sezónnych pracovníkov z krajín mimo EÚ2. 
Za kalendárny rok 2008, a to iba do febr uára 2008, Taliansko prijalo 11 273 žiadostí3 
(kvóta stanovená talianskym minister stvom vnútra pre sezónnu prácu vykonávanú 
štátnymi príslušníkmi tretích kra jín pre roky 2008, 2009 a 2010 bola 80 000)4. V roku 
                                                 
1 IOM Policy brief: The impact of the global economic crisis on migrants and migration (Vplyv 
celosvetovej hospodárskej krízy na migrantov a migráciu), marec 2009, s. 5 – 6. 
2 Ad-Hoc Query on Seasonal Wo rkers and Intra-Corporate Transf erees Requested by Commission 
to EMN NCP ( ad hoc  informácie o sezónnych pracovníkoch a osobách preložených v rámci 
spoločnosti, ktoré si vyžiadala Komisia od národných kontaktných miest Európskej migra čnej 
siete), 17. marec 2010. 
3
 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/immi
grazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html 
4 Pozri poznámku pod čiarou č. 2.  
SK 3   SK 2009 Nemecko prijalo 4 248 sezónnych praco vníkov z krajín mimo EÚ, Francúzsko 
2 215 (príslušný po čet za rok 2008 bol 3 860), zatia ľ čo Švédsko 7 2525. 
Sezónni pracovníci z krajín mimo EÚ pracovali aj v nových členských štátoch. Napríklad 
Maďarsko v roku 2008 prijalo 919 št átnych príslušníkov tretíc h krajín a v roku 2009 ich 
prijalo 892. Údaje, ktoré poskytlo Po ľsko, sa týkajú do časnej práce, ktorú prijali štátni 
príslušníci tretích krají n, a v dôsledku toho je po čet značne vyšší – 181 030 za rok 2009. 
Hlavným odvetvím zamestnanosti je však po ľnohospodárstvo. V Slovinsku bolo 
v rokoch 2008 a 2009 prijatých viac ako 10 000 sezónnych prac ovníkov, ktorí boli 
štátnymi príslušníkmi krajín mimo EÚ. 
Aj keď sú tieto trendy krátkodobé a vzh ľadom na neúplnos ť údajov sa nedajú 
porovnáva ť, v posledných rokoch sa v členských štátoch, na príklad vo Francúzsku, 
Spojenom krá ľovstve a Slovinsku, zaznamenalo všeobecné zvýšenie po čtu zahrani čných 
sezónnych pracovníkov. 
Nedostatok aktuálnejších údajov neumož ňuje riadne posúdi ť vplyv sú časnej 
hospodárskej krízy na dopyt po sezónnych pr acovníkoch z krajín mimo EÚ. Napriek 
tomu porovnanie údajov za roky 2008 a 2009 nesved čí o znížení dopytu. Zatia ľ čo 
v niektorých členských štátoch bol po čet prijatých štátnych prís lušníkov tretích krajín 
v roku 2009 nižší (Rakúsko, Slovinsko, Ma ďarsko) alebo dokonca výrazne nižší 
(Francúzsko), sú však aj členské štáty, v ktorých sa zaznamenalo zvýšenie (Nemecko 
a Švédsko)6. 
Okrem toho je potrebné zdôrazni ť, že odvetvia sezónnej práce sú odvetvia, ktoré majú 
silnú tendenciu poskytova ť prácu pracovníkom s nelegálnym pobytom alebo inak 
nezaevidovaným pracovníkom, takže možno predpoklada ť, že celkový po čet sezónnych 
pracovníkov je ove ľa vyšší (výrazne nad 100 000 ro čne). 
V niektorých regiónoch v ur čitých členských štátoch má sezónna pracovná sila najatá 
z tretích krajín rozhodujúci význam. Konkrétne pokia ľ ide o po ľnohospodárstvo 
v Andalúzii, najmä v provincii Huelva, v roku 2008 bolo z krajín mimo EÚ prijatých 
na prácu 35 000 štátnych príslušníkov tretích krajín; Odhaduje sa, že 12 000 
poľnohospodárskych sezónnych pracovníkov z tretích krajín je zamestnaných v južnom 
Taliansku, najmä v Apúlii, a odhadom 5 000 marockých sezónnych pracovníkov 
vo francúzskom departemente Bouches-du-Rh ône. Predpokladá sa, že títo pracovníci 
z tretích krajín predstavujú približne 80 – 90 % celkového po čtu sezónnych pracovníkov. 
V odvetví cestovného ruchu sa niektoré obla sti Rakúska, najmä Tirolsko a Salzburg, 
výrazne spoliehajú na sezónnych pracovníkov z tretích krajín, aby zabezpe čili sezónne 
špičky: kvóta pre zimnú sezónu 2008/2009 bola stanovená na 8 000 pracovníkov. 
V mnohých členských štátoch sezónni pracovn íci z tretích krajín prijímajú 
nízkokvalifikované práce v špecifickýc h odvetviach, medzi ktoré patrí 
poľnohospodárstvo (napr. 60 % celkovej sezó nnej pracovnej sily v Taliansku, 20 % 
celkovej pracovnej sily v po ľnohospodárstve v Grécku) a cestovný ruch (napr. po čet 
vydaných pracovných povolení na prácu v hotelo ch a stravovacích službách dosiahol 
v Španielsku 13 % celkového po čtu pracovných povolení v ydaných v roku 2003), ktoré 
                                                 
5 Tamtiež. 
6 Pozri poznámku pod čiarou č. 2. 
SK 4   SK si obvykle vyžadujú nízkokvalifikovaných al ebo manuálnych pracovníkov a v ktorých 
existuje zna čný nedostatok pracovných síl. 
1.2. Zásada subsidiarity 
Akékoľvek navrhnuté opatrenie bude rešpektova ť právomoc členských štátov stanovi ť 
počet ekonomických migrantov h ľadajúcich prístup do EÚ, a to aj prostredníctvom 
vnútroštátnych kvót. Na príslušnom členskom štáte teda zostáva posúdi ť, či má 
hospodársku potrebu prija ť sezónnych pracovníkov z tretích krajín. 
Hoci pracovníci z tretích krajín vstupujú do konkrétneho členského štátu v rámci EÚ, 
rozhodnutie členského štátu o právach štátnych prís lušníkov tretích kr ajín by mohlo ma ť 
vplyv aj na ostatné členské štáty. Rozdielne zaobchádzan ie so štátnymi príslušníkmi 
tretích krajín v rôznych členských štátoch má v dôsledku toho nadnárodný rozmer, ktorý 
je mimo rámca pôsobnosti vnútrošt átnych právnych predpisov. 
Schengenská oblas ť bez vnútorných hraníc  si vyžaduje spolo čnú disciplínu, to znamená 
spoločné minimálne pravidlá na zníženie rizika prekro čenia povolenej d ĺžky pobytu 
a nelegálnych vstupov, ktoré môžu by ť dôsledkom nejasných a odlišných pravidiel pre 
prijímanie sezónnych pracovníkov. 
Vykorisťovanie a nevyhovujúce pracovné podmienky sezónnych pracovníkov, ktorí sú 
štátnymi príslušníkmi tretích krajín, sa musia odstráni ť poskytnutím ur čitých sociálno-
ekonomických práv v záväznom, a teda vymáhate ľnom nástroji na úrovni EÚ v súlade 
s výzvou zasadnutia Európskej rady v Tampere v roku 1999, aby sa štátnym 
príslušníkom tretích krajín poskytlo  spravodlivé zaobchádzanie a bezpe čné právne 
postavenie a v súlade so všeobecnými záväzkami EÚ týkajúcimi sa ľudských práv 
a základných slobôd. 
Nástroj EÚ o sezónnych pracovníkoch má dôležitý význam pre zlepšenie ú činnej 
spolupráce s tretími krajinam i tým, že umožní, aby EÚ u ľahčila legálnu migráciu 
nízkokvalifikovaných/nekvalifikovaných pracovníkov, a zárove ň posilní angažovanos ť 
tretích krajín v boji proti nelegálnemu pris ťahovalectvu. 
1. 3. Pridaná hodnota EÚ 
Členské štáty a zamestnávatelia sezónnych pracovníkov by mali prospe ch z flexibilného 
systému prijímania, ktorý by umožnil vyrovna ť sa s nedostatkom sezónnych 
pracovníkov. 
Sezónni pracovníci z tretích kraj ín by mali prospech zo spolo čného, transparentného 
a prístupného európskeho rámca, ktorý by im umožnil legálne sa presúva ť do členských 
štátov, ktoré potrebujú pracovné sily. Takéto možnosti legálnej migrácie môžu prispie ť aj 
k zníženiu nelegálneho pris ťahovalectva a nelegálneho zamestnávania. 
Opatrenie EÚ by bolo pre tretie krajiny si gnálom na spoluprácu v oblasti riadenia 
migrácie pracovnej sily. Je pravdepodobné, že záväzok v mene EÚ ako celku v oblasti 
ekonomickej migrácie v sektore vyžadujúcom nekvalifikovaných a nízkokvalifikovaných 
pracovníkov prispeje k podpore spolupráce s tretími krajinami, vrátane boja proti 
nelegálnej migrácii a podpory vzájomne pr ospešnej kyvadlovej migrácie (na základe 
SK 5   SK ktorej by migrujúci pracovníci mohli prís ť do členského štátu za ú čelom dočasnej práce, 
vrátiť sa späť do svojej krajiny a znovu prís ť do EÚ at ď.). 
2. C IELE  
2.1. Celkové ciele: 
1. Reagova ť na sezónne výkyvy v hospodárstve a kompenzova ť nedostatok pracovných 
síl, s ktorým zápasia špecifické priemy selné odvetvia/ekonomické sektory a regióny; 
2. Prispie ť k predchádzaniu vykoris ťovaniu a zlým pracovným podmienkam sezónnych 
pracovníkov z tretích kra jín a nelegálnemu pris ťahovalectvu; 
3. Prispie ť k rozvoju tretích krajín. 
2.2. Osobitné ciele: 
1. Zabezpe čiť flexibilné pravidlá na podporu do časnej legálnej migrácie sezónnych 
pracovníkov a podpori ť ich kyvadlovú migráciu; 
2. Zabezpe čiť rovnaké podmienky pre zamestnávate ľov sezónnych pracovníkov z tretích 
krajín, ktorí legálne vstupujú na trh práce EÚ; 
3. Zabezpe čiť bezpečné právne postavenie a ochranu pred vykoris ťovaním sezónnych 
pracovníkov z tretích krajín; 
4. Zintenzívni ť spoluprácu s tretími krajinami v obl asti riadenia sezónnej migrácie. 
3. P OLITICKÉ MOŽNOSTI  
V rámci všetkých preskúmaných možností by členské štáty mohli v súlade s článkom 79 
ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie vo ľne stanovi ť celkové po čty sezónnych 
pracovníkov, ktoré prijali. 
3.1. Možnos ť 1: Status quo 
Súčasný vývoj v členských štátoch a na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni by 
pokračoval v rámci existujúceho právne ho rámca. Zamestnávatelia budú ma ť podľa 
smernice o sankciách proti zamestnávate ľom určité povinnosti, konkrétne pokia ľ ide 
o poskytovanie informácií ur čeným orgánom a pokuty v prípade nelegálneho 
zamestnávania. Ú činok tejto možnosti by bol obmedzený. 
3.2. Možnos ť 2: Smernica o podmienkach vstupu a pobytu sezónnych 
pracovníkov a právach 
Stanovili by sa spolo čné pravidlá, vrátane vymedzenia s ezónnej práce, kritérií prijímania 
a maximálnej d ĺžky pobytu sezónneho pracovníka a ustanovenia o rovnakom 
zaobchádzaní ako so sezónnymi pracovníkmi, kt orí sú štátnymi príslušníkmi EÚ, pokia ľ 
ide o určité sociálno-ekonomické práva, a to v rôznom rozsahu ( čiastková možnos ť 2A: 
jasné stanovenie pracovných podmienok; čiastková možnos ť 2B: jasné 
SK 6   SK stanovenie pracovných podmie nok a rovnaké zaobchádzanie ako so štátnymi 
príslušníkmi EÚ, pokia ľ ide o ur čité sociálno-hospodárske práva, medzi ktoré patrí 
sloboda združovania, prá vo na sociálne zabezpe čenie atď.). Táto možnos ť by prispela 
k zavedeniu rovnakých podmienok pre zamestnávate ľov v EÚ a zabránila 
vykorisťovaniu. Sezónni pracovníci by sa však stále vyrovnávali s odlišnými a zložitými 
postupmi vz ťahujúcimi sa na vstup. 
3.3. Možnos ť 3: Smernica stanovujúca spolo čné postupy prijímania  
Okrem možnosti 2 by sa zaviedlo jednotné povole nie na prácu aj na pobyt pre sezónnych 
pracovníkov z tretích krají n, ktoré by sa vydávalo v rámci zjednoteného postupu. 
Stanovili by sa ustanovenia pre zje dnodušený opätovný vstup sezónneho pracovníka 
v nasledujúcich sezónach ( čiastková možnos ť 3A: zavedenie viacsezónneho povolenia; 
čiastková možnos ť 3B: zavedenie zjednodušeného post upu na opätovný vstup). Postupy 
najímania pracovníkov by boli ú činnejšie a zamestnávate ľom z EÚ by boli k dispozícii 
predvídate ľnejšie počty pracovných síl. Nezabezpe čili by sa však rovnaké podmienky pre 
všetkých zamestnávate ľov v EÚ a sezónni pracovníci by na ďalej čelili riziku 
vykorisťovania. 
3.4. Možnos ť 4: Smernica o opatreniach na zabezpe čenie skuto čného návratu 
Medzi tieto opatrenia by patrilo obmedzenie d ĺžky pobytu a jednozna čná povinnos ť 
vrátiť sa po skon čení obdobia. Uvažuje sa aj o jednozna čnej povinnosti informova ť 
konzulárne úrady po návrate. Do ur čitej miery by sa zabránilo prekro čeniu dĺžky pobytu 
sezónnych pracovníkov. Vplyvy na fungovanie v nútorného trhu EÚ by boli minimálne. 
Sezónni pracovníci by stále podliehali rozdielnym a zložitým postupom vz ťahujúcim sa 
na vstup. 
3.5. Možnos ť 5: Komunikácia, koordinácia a spolupráca medzi členskými 
štátmi 
Nezavádzajú sa žiadne nové právne  predpisy, ale stanovujú sa dopl ňujúce a podporné 
činnosti zamerané na aproximáciu postupov členských štátov. Vplyvy by boli 
obmedzené, pretože tieto opatrenia by nebo li záväzné; potenciálni sezónni pracovníci by 
naďalej podliehali množstvu odlišných pravidiel vz ťahujúcich sa na prijímanie 
a odlišným právam po čas svojho pobytu. 
 
SK 7   SK 4. P OROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Tabuľka 1: Vplyvy  
PM 2 PM 3 Kritériá 
posúdenia  PM 1: Status 
quo 
PM 2A  PM 2B  PM 3A  PM 3B  PM 4 PM 5 
 
Význam  
• Celkový cie ľ 1  0 √ √√ √√√ √√ 0√ 0/√ 
• Celkový cie ľ 2  0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/√ 
• Celkový cie ľ 3  0 √ √√ √√√√ √√√ √ 0 
 
Uskutočniteľnosť 
Ťažkosti/riziká 
pri transpozícii  neuvádza sa  -√ -√√ -√√√√ -√√√ -√√√ 0 
Zníženie 
administratívneho 
zaťaženia neuvádza sa  -√ -√√ -√ 0 - √√√ -√√√ 
Finančné 
a administratívne náklady neuvádza sa  -√√ -√√√ -√ -√ -√√√√ -√√√ 
 
SK 8   SK PM 2 PM 3 Kritériá 
posúdenia  PM 1: Status 
quo 
PM 2A  PM 2B  PM 3A  PM 3B  PM 4 PM 5 
 
Očakávané vplyvy  
Hospodárske 
vplyvy na úrovni EÚ 0 √√ √√√ √√√√ √√√ √ 0 
Vplyvy na MSP 
 0 - √√ -√√√ √√√√ √√√ √ 0 
Sociálne vplyvy 
na úrovni EÚ  0 √√ √√√ √√√√ √√√ √√ 0/√ 
Vplyvy na tretie 
krajiny 
 0 √ √√ √√√√ √√ √√ 0/√ 
Vplyvy 
na sezónnych 
pracovníkov 
z tretích krajín  0 √√ √√√ √√ √√ -√√√ 0/√ 
Vplyvy 
na sezónnych pracovníkov, ktorí 
sú štátnymi 
príslušníkmi EÚ 0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
SK 9   SK Tabuľka 2: Uprednost ňovaná možnos ť 
Uprednost ňovanou možnos ťou je spojenie rôznych aspektov politických možností 2B, 3A/B 
a 4. 
Hlavné oblasti 
opatrenia EÚ  Ustanovenia uprednost ňovaných politických možností  Posudzované politické možnosti 
a čiastkové možnosti  
Podmienky 
prijímania  • Spoločné vymedzenie sezónnych pracovníkov;  
• Spoločné kritériá prijímania , napríklad potreba vykona ť test trhu práce; 
potreba pracovnej zmluvy alebo záväznej ponuky práce; 
• Vymedzenie maximálneho trvania povolenia ; 
• Jednotné povolenie na prácu aj na pobyt  na území členského štátu; 
• Prijatie povolené na základe víza , v ktorom sa uvádza „sezónny pracovník“ 
na krátke obdobie pobytu (do 3 mesiacov);  
Vymedzenie maximálnej lehoty na spracovanie žiadostí o jednotné 
povolenie . Politická možnos ť 2B 
 
Opätovný vstup 
v nasledujúcich rokoch • Viacsezónne povolenie  s vymedzeným maximálnym trvaním (napríklad 
do troch rokov); alebo zjednodušený postup na opätovný vstup (volite ľné 
pre členské štáty) ; 
• Dodržanie  všetkých pravidiel  sezónnymi pracovníkmi z tretích krajín 
v minulosti  ako podmienka pre opätovný vstup;  Čiastková možnos ť 3 A/B 
Práva a výhody 
poskytnuté 
sezónnym 
pracovníkom z tretích krajín • Komplexný súbor práv v oblasti pracovných podmienok ; 
• Rovnaké zaobchádzanie ako so štátnymi príslušníkmi EÚ , pokiaľ ide 
o práva na sociálne zabezpe čenie, napríklad choroby z povolania, úrazy 
v práci, nemocenské dávky, dávky v prípade invalidity, rodinné prídavky, príspevky v prípade smrti;   
• Právo na zmenu zamestnávate ľa (napríklad, v prípade vykoris ťovania/zlých 
pracovných podmienok, v prípade krátky ch po sebe idúcich zberov úrody) 
a v rámci trvania povoleného pobytu.  Čiastková možnos ť 2 B 
Ustanovenia 
zabezpečujúce 
návrat 
sezónnych 
pracovníkov z tretích krajín  • Výslovná povinnos ť návratu  po skončení každej sezóny; 
• Maximálne trvanie  povolenia na pobyt na sezónu; 
• Možnosti zjednodušeného opätovného vstupu  v nasledujúcich rokoch, ktoré 
sú k dispozícii iba sezónnym pracovníkom, ktorí sú štátnymi príslušníkmi 
tretích krajín a ktorí splnili  všetky podmienky po čas svojho 
predchádzajúceho pobytu ako sezónni pracovníci.  Možnosti 4, 3 A/B  
4.1. Hlavné prínosy  
Uprednost ňovanou možnos ťou by sa dosiahli lepšie výsled ky, ako niektorou z politických 
možností ako jedinou alebo akýmko ľvek iným spojením možností. Spolo čné normy pre 
prijímanie so zjednodušenými postupmi vz ťahujúcimi sa na vstup by poskytli členským 
štátom flexibilný nástroj na prijímanie  sezónnych pracovníkov, ktorých potrebujú. 
Uprednost ňovaná možnos ť si vyžaduje, aby členské štáty bu ď zaviedli viacsezónne 
povolenia, alebo ustanovili zjednodušený postu p. Malo by to pozitívny vplyv na potreby trhu 
práce, ke ďže ponuka sezónnych pracovníkov by sa mohla ľahšie zaru čiť a poskytla by 
štátnym príslušníkom tretích krajín vyhliadky na legálnu, kyvadlovú migráciu. 
Rovnakým zaobchádzaním v širšom spek tre oblastí by sa znížilo riziko vykoris ťujúcich 
pracovných podmienok a z výšili prevody finan čných prostriedkov migrantov. Nieko ľko 
ustanovení by malo pomôc ť zabezpečiť návrat sezónnych pracovní kov, ktorí sú štátnymi 
príslušníkmi tretích krajín, a tým zníži ť riziko prekro čenia dĺžky pobytu a nelegálnej práce. 
Zaviedli sa ochranné opatrenia na vyriešen ie problému laxného presadzovania práva. Orgány 
budú teda musie ť pred vstupom sezónneho pracovníka vykonáva ť kontrolu (napríklad, 
existencia pracovnej zmluvy s uvedením mz dy rovnajúcej sa mzde domácich sezónnych 
pracovníkov). Pod ľa smernice o sankciách pre zamestnávate ľov sa v ur čitých rizikových 
odvetviach budú vykonáva ť kontroly pracovnej sily, v prípade ktorých sa o čakáva, že budú 
mať pozitívny ved ľajší vplyv na odvetvia  sezónnej práce. 
 
SK 10   SK 4.2. Administratívne náklady 
Počet sezónnych pracovníkov – štátnych príslu šníkov tretích krajín – ktorí majú by ť prijatí do 
EÚ, aby v budúcnosti uspokojili dopyt po pracovne j sile, sa odhaduje na 230 000 za rok. 
Odhaduje sa, že prinajmenšom polovica z nic h, teda 115 000, je oprávnená na viacsezónne 
povolenie/u ľahčený opätovný vstup. Hodinová mzda za mestnancov z krajín EÚ sa odhaduje 
na 23 EUR. Preskúmanie žiadosti si pod ľa prepočtov vyžaduje 6 hodín; informovanie 
o viacsezónnych povoleniach 0,5 hodiny a vypracovanie výro čnej správy 10 hodín. 
Preferovaná možnos ť by viedla k týmto ďalším administratívnym nákladom orgánov 
členského štátu (za rok): prenos informácií regionálnych/miestnych cudzineckých úradov 
určených orgánu členského štátu, ktorý spra vuje databázu viacsezónnych 
povolení/zjednodušených postupov opätovné ho vstupu (57 500 EUR), a povinnos ť predložiť 
Komisii a ostatným členským štátom výro čnú štatistiku o po čte povolení na pobyt alebo víz 
vydaných sezónnym pracovníkom – štátnym príslušn íkom tretích krajín (5 980 EUR), teda 
spolu 63 480 EUR. Možno o čakávať, že počiatočné náklady sa postupne znížia, ke ď si 
správne orgány členských štátov navyknú používa ť tento program. 
4.3. Proporcionalita a pridaná hodnota EÚ  
Navrhnutie záväzných pravidiel prijímania  a podmienok na pobyt sezónnych pracovníkov, 
ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krají n, je primerané k problému, ktorý sa má vyrieši ť. 
Navrhnutou smernicou sa zavádza je dnotný postup platný v celej EÚ, pri čom sa rešpektujú 
právomoci členských štátov v oblasti pris ťahovalectva. Okrem toho je to jediný spôsob, ako 
zabezpečiť jasný právny rámec pre migruj úcich pracovníkov, ktorí sú, žia ľ, skupinou 
vystavenou vykoris ťovaniu. Výber smernice ako prá vneho nástroja ponecháva členským 
štátom flexibilitu pri sú časnom zabezpe čení rovnakého výsledku. Komisia už od roku 2001 
zdôrazňuje, že sú potrebné záväzné spolo čné normy. Ich vykonávanie a uplat ňovanie sa môže 
účinne monitorova ť, najmä pokia ľ ide o aproximáciu práv, ktoré požívajú migranti s legálnym 
pobytom v porovnaní so štátnymi príslušníkmi EÚ, v súlade s ak čnou výzvou vyjadrenou na 
zasadnutí Európskej rady v Tampere v roku 1999 „ poskytnúť štátnym príslušníkom tretích 
krajín s legálnym pobytom práva a povinnosti porovnate ľné s právami a povinnos ťami 
štátnych príslušníkov EÚ “. 
Smernica ponecháva členským štátom ve ľkú flexibilitu vo vykonávaní. Uprednost ňovaná 
možnosť by predstavovala pomerne malú zmenu oproti sú časnému stavu, a to rovnako pokia ľ 
ide o váhu právnych predpisov, ako aj za ťaženie, ktoré znášajú legitímni zamestnávatelia. 
Niektoré členské štáty mohli zvýši ť toto zaťaženie, vyplývajúce z potreby stanovi ť presné (či 
presnejšie) pravidlá, tie  sú však odôvodnené, pokia ľ ide o ciele a vzh ľadom na ich o čakávanú 
potrebu tejto kategórie pracovníko v z tretích krajín v budúcnosti.  Zostáva na členských 
štátoch, aby stanovili prípustné po čty sezónnych pracovníkov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi 
tretích krajín. 
Toto spojenie politických mo žností má potenciál vytvori ť túto pridanú hodnotu EÚ: 
– zjednodušené postupy prijímania a podmienky na pobyt pre sezónnych pracovníkov, ktorí 
sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, pris pejú ku kompenzácii nedostatku pracovných síl, 
ktorý sa musí rieši ť v osobitných priemyselných/hospodá rskych odvetviach a regiónoch, 
kde je nedostatok pracovných síl a kde sa o čakáva jeho zvýšenie, 
– lepšiu ochranu sezónnych pracovník ov z tretích krajín pred vykoris ťovaním, 
 
SK 11   SK – znížené riziko prekro čenia dĺžky pobytu a nelegálneho zamestnania v ďaka spolo čnej 
disciplíne v oblasti prijímania a pobytu sezónnych pracovníkov, a zárove ň 
– stimul pre ďalší rozvoj tretích krajín  a vonkajších aspektov migra čnej politiky EÚ. 
So sezónnymi pracovníkmi, ktorí sú štátnymi príslušníkmi tretích krajín, by sa 
nezaobchádzalo preferen čným spôsobom v porovnaní so št átnymi príslušníkmi EÚ, na 
ktorých sa vz ťahujú prechodné obdobia na vo ľný pohyb pracovníkov. Rovnaké 
zaobchádzanie v ur čitých sociálno-ekonomických oblastiach by sa poskytlo až potom, čo 
sezónny pracovník, ktorý je štátnym príslu šníkom tretej krajiny, bol prijatý do členského štátu 
za účelom práce.  
5. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
V súlade s oznámením Komi sie „Európa výsledkov – uplat ňovanie práva Spolo čenstva“7 
Komisia navrhuje vytvorenie e xpertnej skupiny zo zástupcov členských štátov a Komisie 
(„kontaktný výbor“), ktorí sa budú stretáva ť s cieľom diskutova ť o otázkach týkajúcich sa 
transpozície navrhovanej smernice v súlade s postupom, ktorý uplat ňujú kontaktné výbory, 
ktoré sa pravidelne stretávajú, aby posúd ili napríklad implementáciu smerníc 2009/50/ES 
a 2009/52/ES. Navrhovaná expertná skupina by zabezpe čila zlepšený tok informácií medzi 
EÚ a národnými orgánmi o spôsobe, ako sa  smernica implementuje, a pomohla by ú činnejšie 
predvídať a riešiť prípadné problémy. 
Od členských štátov by sa vyžadovalo, aby poskytovali Komisii a ostatným členským štátom 
štatistické informácie o po čtoch sezónnych pracovníkov – štátnyc h príslušníkov tr etích krajín 
– ktorým boli poskytnuté, obnoven é alebo zrušené povolenia po čas predchádzajúceho 
kalendárneho roka a v ktorých by bo la uvedená ich štátna príslušnos ť, vek a pohlavie, d ĺžka 
platnosti povolenia a ho spodárske odvetvie. 
Opatrenia v oblasti monitorovania a hodnoten ia budú vypracované aj vo forme hodnotiacej 
správy Komisie po troch rokoch po lehote na transpozíciu smernice na základe správ 
členských štátov. 
                                                 
7 KOM(2007) 502.