Sekundárne trhy a rámce pre platobnú neschopnosť už takisto predstavovali dôležitú súčasť akčného plánu Rady o nesplácaných úveroch z roku 2017 . Napriek významnému pokroku vo vykonávaní Európsky parlament a Rada ešte neprijali kľúčové opatrenia, najmä návrh Komisie na smernicu o správcoch úverov, nákupcoch úverov a vymáhaní kolaterálu . Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti môže okrem toho poskytnúť významnú podporu reformám zameraným na zníženie objemu nesplácaných úverov, najmä s cieľom zlepšiť rámec pre platobnú neschopnosť a súdny a administratívny rámec, ktoré podporujú účinné riešenie nesplácaných úverov. A napokon, banky by mali byť čo najviac motivované k tomu, aby uplatňovali proaktívny prístup k včasnej a konštruktívnej spolupráci so svojimi dlžníkmi. Komisia by ďalej podporovala členské štáty prostredníctvom Nástroja technickej podpory pri príprave ich vnútroštátnych rámcov a posilňovaní kapacít ich orgánov dohľadu, pokiaľ ide o riešenie zvyšujúcej sa úrovne nesplácaných úverov.

Kľúčovým ponaučením z poslednej hospodárskej krízy je čo najskoršie riešenie obnoveného hromadenia nesplácaných úverov v súvahách bánk. Komisia preto v septembri 2020 zorganizovala stretnutie za okrúhlym stolom s verejnými a súkromnými zainteresovanými stranami zamerané na riešenie nesplácaných úverov po pandémii COVID-19 s cieľom diskutovať o rôznych prvkoch, ktoré by mohli predstavovať účinnú stratégiu. Na základe výmen názorov počas tohto okrúhleho stola sa Komisia domnieva, že účinná stratégia by sa mala zamerať na kombináciu doplnkových politických opatrení s cieľom: i) ďalej rozvíjať sekundárne trhy s ohrozenými aktívami, ktoré by umožnili presun nesplácaných úverov zo súvah bánk a zároveň zabezpečili primeranú ochranu dlžníkov, a ii) reformovať rámce pre platobnú neschopnosť a vymáhanie dlhov, aby sa zabezpečila primeraná rovnováha záujmov medzi veriteľmi a dlžníkmi.

Tabuľka 1: Nesplácané úvery a rezervy podľa členských štátov

Zdroj: ECB. Výpočty Európskej komisie.

Keďže hospodárske prostredie zaznamenalo prudký pokles, bude nevyhnutné, aby členské štáty podľa potreby prijali ďalšie rozhodné politické opatrenia a riešili problémy vo vnútroštátnych rámcoch pre platobnú neschopnosť, aby banky boli schopné riadiť nadchádzajúci tok nových nesplácaných úverov. To by umožnilo riešiť nesplácané úvery čo najrozhodnejším spôsobom, čím by sa zase zabránilo opätovnému hromadeniu nesplácaných úverov v súvahách bánk. Preto bude naďalej dôležité, aby banky riadne uznávali a riadili nesplácané úvery. Čím skôr banky identifikujú a zabezpečia potenciálne nesplácané úvery, tým rýchlejší a plynulejší bude proces riešenia nesplácaných úverov a ich predaj, v dôsledku čoho sa predíde škodlivým vedľajším účinkom v budúcnosti. Banky by sa tiež mali nabádať k tomu, aby včas identifikovali ťažkosti dlžníkov a v prípade potreby aktívne spolupracovali so svojimi dlžníkmi na včasnej a vhodnej reštrukturalizácii. Najmä v prípade spoločností by sa od bánk malo očakávať, že budú rozvíjať kapacity na rýchle posúdenie zmien v ich schopnosti plniť dlhovú službu a rozlišovať medzi potrebami likvidity a platobnej schopnosti.

2.Rozvoj sekundárnych trhov pre ohrozené aktíva

Hlboký a likvidný sekundárny trh s ohrozenými aktívami by poskytol bankám možnosť znížiť svoje nesplácané úvery prostredníctvom ich predaja investorom, ktorí sú tretími stranami. Vďaka tomu by sa banky mohli zamerať na svoje hlavné činnosti, pretože v súvahách bánk by sa uvoľnil priestor na poskytovanie nových úverov, čo by im umožnilo financovať hospodársku obnovu. Mal by sa podporovať ľahší vstup na trh a účasť na trhu, najmä pre menších predajcov a nákupcov, ktorí môžu mať zásadný význam pre riešenie nesplácaných úverov na miestnej úrovni.

Dôležitým krokom je rýchle dosiahnutie dohody o návrhu Komisie týkajúcom sa smernice o správcoch úverov, nákupcoch úverov a vymáhaní kolaterálu prijatom v marci 2018. Cieľom tohto návrhu je otvoriť trhy a zároveň zabezpečiť, aby ochrana dlžníkov v rámci jednotného trhu nebola v prípade predaja úveru oslabená, pokiaľ ide o ochranu, ktorú ponúkla pôvodná veriteľská banka. Tým by sa zabezpečilo dodržiavanie povinností v oblasti ochrany spotrebiteľa bez ohľadu na to, ako sa riešia nesplácané úvery. Rada dosiahla mandát na rokovanie o návrhu, ale Európsky parlament ešte nie je pripravený začať medziinštitucionálne rokovania.

S cieľom zabrániť obnovenému hromadeniu nesplácaných úverov v súvahách bánk počas dlhšieho obdobia Komisia navrhla aj cielené zlepšenia sekuritizačného rámca pre problémové expozície bánk. Komisia víta dohodu, ktorú spoluzákonodarcovia dosiahli v decembri 2020. Tieto zlepšenia poskytnú kľúčovú podporu pri riešení dôsledkov krízy spôsobenej pandémiou COVID-19. Odstránenie existujúcich regulačných prekážok a zmena sekuritizačného rámca s cieľom zohľadniť osobitné charakteristiky sekuritizácií problémových expozícií pri súčasnom zachovaní vysokých prudenciálnych noriem umožní bankám širšie využívať tento nástroj na uvoľnenie ich súvah od problémových expozícií.

2.1.Zlepšenie kvality údajov a porovnateľnosti údajov

Ďalšie zlepšenie kvality a porovnateľnosti údajov o nesplácaných úveroch by bolo kľúčovým opatrením pri pestovaní sekundárnych trhov pre takéto nesplácané úvery. Vzory údajov, ktoré EBA vypracoval v roku 2017, poskytujú dobrý východiskový bod pre spoločný súbor údajov o transakciách s nesplácanými úvermi v EÚ, čo uľahčuje hĺbkovú finančnú analýzu a oceňovanie transakcií s nesplácanými úvermi. Tieto vzory sa zameriavajú na zníženie informačnej asymetrie na trhoch EÚ s nesplácanými úvermi a mohli by byť základom pre spoločný štandard údajov týkajúci sa transakcií, ktorý by umožnil porovnávať nesplácané úvery, a to aj naprieč jurisdikciami.

Účastníci trhu však tieto vzory ešte vo veľkej miere nevyužívajú, a to z dôvodu ich dobrovoľného charakteru a zložitosti, a preto treba preskúmať spôsoby, ako rozšíriť ich používanie. Komisia by sa preto mala zamerať na to, aby začiatkom roka 2021 poverila EBA preskúmaním vzorov na základe konzultácií s účastníkmi trhu, na strane nákupcu aj na strane predajcu, ktoré sa majú uskutočniť v priebehu roka 2021. Cieľom preskúmania by malo byť lepšie rozlíšenie medzi kritickými a nekritickými údajmi na základe praktických skúseností z minulých transakcií s nesplácanými úvermi, ako aj riešenie potrieb kupujúcich, pričom by sa mali zohľadniť existujúce údaje a náklady na spracovanie údajov pre predajcov. Jasne to vyplynulo z diskusií so zainteresovanými stranami počas okrúhleho stola Komisie zameraného na nesplácané úvery v septembri 2020. Celkové načasovanie tejto iniciatívy by záviselo od prijatia navrhovanej smernice o správcoch úverov a nákupcoch úverov, ktorá by umožnila zmeniť revidovaný, primeranejší a jednoduchší vzor údajov EBA na vykonávacie technické predpisy.

S cieľom rozšíriť používanie vzoru účastníkmi trhu, a tým zlepšiť porovnateľnosť a kvalitu údajov, by sa vzor mohol stať povinným, spočiatku len pre nové nesplácané úvery, t. j. pre úvery, ktoré sa po určitom konečnom dátume stanú nesplácanými. Štandard údajov by bol povinný, ale v dátových poliach, ktoré sa musia vyplniť, by mohla existovať určitá flexibilita. V tejto súvislosti by mal EBA po konzultáciách so zainteresovanými stranami poskytnúť usmernenia o tom, ktoré informácie sa považujú za kritické. Okrem toho by banky nemali byť penalizované, ak nemajú k dispozícii nepodstatné údaje. Sekundárny trh s nesplácanými úvermi by sa preto najlepšie podporil tým, že by sa používanie vzoru stalo povinným, ale poskytovatelia údajov by mohli podľa potreby využívať možnosť bez údajov, a to v prípade konkrétnych nepodstatných dátových polí.

2.2.Dátová infraštruktúra

V záujme zvýšenia transparentnosti trhu na podrobnej úrovni sa Komisia domnieva, že by bolo prínosné, keby sa zriadilo ústredné dátové centrum na úrovni EÚ. Takéto centrum by fungovalo ako archív údajov podporujúci trh s nesplácanými úvermi. Prevádzkovalo by komplexnú elektronickú databázu (pravidelne aktualizovanú), posudzovalo by informácie a poskytovalo by prístup účastníkom trhu, najmä predajcom úverov, nákupcom úverov, správcom úverov, predajcom nesplácaných úverov a súkromným platformám nesplácaných úverov. Centrum by poskytovalo platformu pre spoluprácu a koordináciu s celoeurópskym rozsahom pôsobnosti. Centrum by mohlo pomôcť vytvoriť spoločný štandard údajov (zvýšením používania vzoru údajov EBA ako štandardu na vykonávanie transakcií s nesplácanými úvermi), zabezpečiť kontroly kvality údajov a automatizovanú validáciu a pomôcť predajcom pri príprave ich údajov na vykazovanie.

Na základe verejnej konzultácie, ktorá by sa mala naplánovať na prvý polrok 2021, by Komisia preskúmala niekoľko alternatív na zriadenie dátového centra na európskej úrovni a určila by najlepší spôsob napredovania. Jednou z možností by mohlo byť napríklad zriadenie dátového centra rozšírením pôsobnosti existujúceho európskeho dátového skladu (European DataWarehouse).

Dátové centrum na európskej úrovni by zbieralo a uchovávalo anonymizované údaje o uskutočnených transakciách s nesplácanými úvermi a poskytovalo by účastníkom trhu takéto poobchodné údaje o transakciách, ako aj predajné ceny. Vďaka tomu by účastníci trhu mohli systematicky porovnávať transakcie a získavať prehľad o skutočnom oceňovaní aktív a trhovej likvidite. Dátové centrum by mohlo poskytovať aj informácie o investoroch, ich preferenciách a profiloch, ako aj všeobecné informácie o súdnych procesoch.

Okrem informácií o samotných transakciách by poobchodné informácie poskytnuté nákupcami nesplácaných úverov o peňažnom toku súvisiacom s riešením problémových expozícií v prípade aktív, ktoré kúpili, mohli poskytnúť zásadný prehľad o trhu s nesplácanými úvermi. Údaje o výkonnosti predstavujú kľúčové informácie, ktorých uverejnenie na trhu investorom v súčasnosti chýba. Najmä informácie o návratnosti a peňažných tokoch nákladov by podporili rozhodovací proces investorov, ktorí majú záujem o podobné aktíva, pomohli by im s určovaním cien, ktoré sú ochotní zaplatiť, a prispeli by k zníženiu neistoty. Nákupcovia nesplácaných úverov by pri predkladaní týchto ex post informácií boli motivovaní najmä perspektívou, že by získali prístup k druhej strane, čo by im poskytlo prehľad o výkonnosti pri riešení porovnateľných aktív. Vďaka tomu by mali referenčnú hodnotu a zlepšili by sa ich odhady spravodlivých cien/ponúk v budúcich transakciách.

Zabezpečenie väčšej transparentnosti týmto spôsobom by bolo kľúčom k podpore určovania cien, a tým aj k zefektívneniu trhov. Pomohlo by to znížiť často vysoké rozpätie medzi nákupnou a predajnou cenou, ktoré naďalej zostáva významnou prekážkou brániacou mnohým transakciám. Banky, správcovia úverov, správcovské spoločnosti a prípadne nákupcovia úverov by si s dátovým centrom vymieňali informácie o transakciách a poobchodnej výkonnosti aktív. Títo poskytovatelia údajov by zasa získali prístup k súboru anonymizovaných údajov a k analytickým službám, ktoré ponúka dátové centrum. Je to dôležité, pretože zainteresované strany majú tendenciu poskytovať/zdieľať údaje, aby mohli získať prístup k druhej strane. Ak by sa takéto poobchodné údaje mohli konsolidovať na jednom mieste, zmiernil by sa tým tento problém pre sekundárny trh. Podrobné údaje o miere návratnosti a načasovaní riešenia podľa triedy aktív, právneho postupu a jurisdikcie by určite pomohli investorom rozšíriť ich činnosti v celej EÚ. Existujúce iniciatívy v oblasti zhromažďovania údajov jasne poukazujú na potrebu dodatočných údajov o riešení problémových expozícií. V tejto súvislosti by preto dátové centrum mohlo poskytnúť kľúčovú trhovú službu, ktorou by sa zabezpečila zvýšená transparentnosť a informácie sekundárneho trhu o nesplácaných úveroch. Táto iniciatíva by musela byť v súlade so všeobecným nariadením EÚ o ochrane údajov a musela by zaručiť, aby sa informácie poskytované tretím stranám použili len na podporu sekundárneho trhu s nesplácanými úvermi, a nie na zber údajov o súvahách bánk na iné účely (napr. procesy fúzií a akvizícií).

2.3.Využitie existujúcich zdrojov údajov

Účastníci trhu môžu byť aktívnejší a efektívnejší, ak dostanú väčšie množstvo kvalitnejších údajov. Ak sú anonymizované údaje dostatočne podrobné, môžu sa použiť na odvodenie užitočných súhrnov popri súhrnných informáciách, ktoré banky už poskytli na základe tretieho piliera s použitím štandardov vypracovaných EBA. S cieľom optimalizovať zdroje by sa vykazovanie mohlo užitočne začleniť do existujúceho modelu údajových bodov EBA a vyvíjať v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi.