[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 11.9.2008

KOM(2008)561 v konečnom znení

PRACOVNÝ DOKUMENT KOMISIE

SPRÁVA O POKROKU V OBLASTI EURÓPSKEJ VESMÍRNEJ POLITIKY

OBSAH

1. Úvod 3

2. Vesmírne aplikácie 3

2.1. Programy satelitnej rádiovej navigácie: GALILEO / EGNOS 3

2.2. Pozorovanie Zeme: GMES 5

2.3. Bezpečnosť a obrana 7

3. Základy vesmírnych technológií 8

3.1. Veda a technika 8

3.2. Prístup k vesmíru 9

3.3. Výskum slnečnej sústavy, medzinárodná vesmírna stanica a let človeka do vesmíru 9

4. Konkurencieschopné európske vesmírne odvetvie 10

5. Riadenie 11

5.1. Inštitucionálny a finančný rámec 11

5.2. Európsky vesmírny program 12

5.3. Medzinárodné vzťahy 12

6. Nové vznikajúce otázky 13

6.1. Kódex správania OSN pre vesmírne činnosti 13

6.2. Bezpečnosť vesmírnej infraštruktúry a získavanie informácií o situácii vo vesmíre 13

ANNEX Elements for a European Strategy for International Relations in Space 14

I. Background 14

II. Principles 15

III. Objectives 16

IV. Methodology 16

1. ÚVOD

Po prijatí rezolúcie vesmírnej rady v máji 2007 poskytuje táto správa prehľad o najdôležitejšom pokroku, ktorý sa podarilo dosiahnuť počas prvého roka uplatňovania európskej vesmírnej politiky vypracovanej spoločne Európskou komisiou a generálnym riaditeľom Európskej vesmírnej agentúry (ESA) (KOM(2007)212). Takisto predsedovia vlád a hlavy štátov EÚ schválili potrebu zriadiť európsku vesmírnu politiku. Členské štáty EÚ a ESA zdôraznili, že prvoradými prioritami by malo byť ďalšie implementovanie programov GALILEO a GMES, rozvoj stratégie pre medzinárodné vzťahy vo vesmírnom sektore a potreba rozvoja primeraných nástrojov a programov financovania pre aktivity Spoločenstva v oblasti vesmíru, ktoré by v prístupe zameranom na používateľa mala nasledovať zlepšená koordinácia a synergia medzi vojenskými a civilnými vesmírnymi programami a technológiami. V správe sa uvádzajú dôležité kroky vpred uskutočnené od mája 2007, ako aj ďalšie aktivity, ktoré sú prioritami pre nadchádzajúce obdobie.

2. VESMÍRNE APLIKÁCIE

2.1. Programy satelitnej rádiovej navigácie: GALILEO / EGNOS

GALILEO a EGNOS[1] sú európskou investíciou do základnej európskej infraštruktúry v oblasti kľúčových aplikácií, ako sú napríklad kontrola hraníc, riadenie a logistika dopravy, finančné operácie a dohľad nad dôležitými energetickými a komunikačnými infraštruktúrami. Koncom roka 2007 dospela Rada EÚ k záverom týkajúcim sa zmeny profilu a ďalšieho rozvoja európskych programov satelitnej rádiovej navigácie, vrátane aspektov riadenia a obstarávania založených na úplne verejnom financovaní inštalačnej fázy zo zdrojov EÚ .

Riadenie

Verejné riadenie programov sa zakladá na zásade presného rozdelenia povinností medzi Európsku komisiu, Úrad pre dohľad nad európskym GNSS (GSA) a ESA. Európska komisia ako správca európskych programov GNSS bude zodpovedná za celkové riadenie programov. ESA bude pôsobiť ako obstarávateľ pre plnú prevádzkovú schopnosť programu GALILEO a ako navrhovateľ programov. GSA bude v súlade s usmerneniami vydanými Komisiou vykonávať špecifické úlohy súvisiace s programami. S cieľom sledovať programy bude ďalej vytvorený nový medziinštitucionálny výbor programu GALILEO (GIP), v ktorom budú mať zastúpenie Rada, Európsky parlament a Komisia.

Implementácia programu

Dôležitý technický pokrok sa dosiahol vo fáze vývoja a validácie na obežnej dráhe programu GALILEO. GIOVE-B, druhý experimentálny satelit programu GALILEO, bol úspešne vypustený dňa 27. apríla 2008. Tento satelit bude spolupracovať s prvým experimentálnym satelitom programu GALILEO, GIOVE-A, a bude vybavený dôležitými novými technológiami, ktoré bude potrebné vo vesmíre odskúšať a ktoré sú pre výkony systémov GALILEO nevyhnutné, najmä pokiaľ ide o najpresnejšie atómové hodiny vôbec umiestnené na obežnú dráhu.

Doplnkové finančné prostriedky Spoločenstva[2] pridelené na implementáciu programov GALILEO a EGNOS predstavujú 3 405 miliónov eur na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Prvé štyri operačné satelity GALILEO budú vypustené v roku 2010 a dovtedy bude takisto zriadená príslušná pozemná kontrolná infraštruktúra.

V súlade s revidovaným európskym nariadením o GNSS[3] vyhlásila dňa 1. júla 2008 Komisia a ESA verejnú obstarávaciu súťaž na zvyšných 26 satelitov a pozemnú kontrolnú infraštruktúru. Plná prevádzková schopnosť programu GALILEO (30 satelitov + pozemné stanice) by sa mala dosiahnuť do roku 2013.

Zároveň sa postupne zavádza do činnosti infraštruktúra programu EGNOS. EGNOS monitoruje a opravuje signály vysielané existujúcimi globálnymi satelitnými navigačnými systémami, aby boli vhodné pre dôležité bezpečnostné navigačné aplikácie. Prevod vlastníctiev programu EGNOS zo strany ESA na Európske spoločenstvo sa má uskutočniť na začiatku roka 2009.

Medzinárodná spolupráca

Európska komisia a ESA vytvorili medzinárodnú spoluprácu s cieľom zabezpečiť riadny prístup k zdrojom (frekvenciám, technológiám, umiestneniu pozemných staníc), ktoré sú nevyhnutné na vybudovanie infraštruktúr programov EGNOS a GALILEO.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( dokončenie fázy validácie na obežnej dráhe prostredníctvom prípravy a vypustenia prvých štyroch operačných satelitov GALILEO v roku 2010,

( implementácia záverov Rady z roku 2007 o zmene profilu programu GALILEO, vrátane opatrení týkajúcich sa riadenia a príslušných dohôd s ESA,

( dokončenie verejnej obstarávacej súťaže na zvyšných 26 operačných satelitov GALILEO a príslušnú pozemnú kontrolnú infraštruktúru,

( sprievodné regulačné opatrenia a politické opatrenia so zreteľom na také faktory ako je zodpovednosť voči tretej strane a kontrola vývozu, prístup k verejnej regulovanej službe a riadenie fázy využitia programu,

( ďalšia podpora aplikácií, ktoré naplno využívajú služby programu EGNOS a v budúcnosti programu GALILEO, vrátane inteligentných dopravných systémov. Po zverejnení Zelenej knihy o satelitných navigačných aplikáciách v decembri 2006 navrhne Komisia príslušný akčný plán a európsky rádio navigačný plán.

2.2. Pozorovanie Zeme: GMES

GMES – európska iniciatíva pre Globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti – sa buduje na postupnom prístupe a je zameraná na služby pozorovania Zeme s cieľom naplniť potreby európskych občanov v oblastiach životného prostredia, bezpečnosti, reakcie v núdzovej situácii a zmeny klímy.

Služby

GMES vyžaduje začlenenie údajov z kapacít na pozorovanie Zeme umiestnených vo vesmíre a in-situ do operačných európskych aplikačných služieb. Tri používateľské služby GMES v oblastiach reakcie v núdzovej situácii, pozemného a námorného monitorovania budú v predoperačnej fáze do konca roku 2008. Takisto sa začalo s prácami súvisiacimi so zistením požiadaviek používateľa na služby v oblasti bezpečnosti, s rozvojom dodatočnej služby Atmosphere Pilot Service, ako aj s možným prínosom GMES k riešeniu zmeny klímy.

Riešenie zmeny klímy a ďalších otázok súvisiacich so životným prostredím závisí od ďalšieho výskumu, ktorý by umožnil pochopiť tieto javy, a na vyhodnotení spoľahlivých údajov z rôznych zdrojov, najmä satelitov. Nepretržité a trvalé poskytovanie údajov vysokej kvality získaných zo satelitov, ktoré sa týkajú významných klimatických premenných, a ich analýza sú podporované príslušnými programami organizácií EUMETSAT a ESA. V procese prípravy je iniciatíva ESA týkajúca sa zmeny klímy so zreteľom na ministerskú radu ESA v novembri 2008, ktorej cieľom je konsolidácia a zachovanie archívu obsahujúceho údaje získané za posledných 30 rokov pozorovania Zeme, s cieľom podporiť procesy opätovnej analýzy stredísk pre výskum klímy.

Počas predoperačného štádia GMES v období 2008 – 2010 je koordinované poskytovanie údajov pre služby GMES zabezpečené prostredníctvom grantu ES pre ESA vo výške 48 miliónov eur. Organizácia EUMETSAT takisto rozhodla, že všetky údaje a produkty z jej operačných satelitov a archívov budú počas tohto obdobia voľne dostupné na účely služieb GMES.

Na zriadenie služieb GMES v období 2002 – 2009 bolo na projekty ESA týkajúce sa služieb GMES pridelených celkom 100 miliónov eur. Siedmy rámcový program týkajúci sa vesmíru vyčlenil na ďalší rozvoj a konsolidáciu služieb GMES 35 miliónov eur v roku 2007 a 70 miliónov eur v roku 2008.

Programový a inštitucionálny rámec

Vesmírna rada na svojom zasadnutí v máji 2007 usúdila, že po desiatich rokoch financovania výskumu a vývoja je potrebné rozhodným spôsobom posunúť iniciatívu GMES smerom k operačnej fáze, aby sa zabezpečila jej dlhotrvajúca dostupnosť.

Udržateľnosť GMES si vyžaduje primeraný rámec na riadenie a inštitucionálny rámec. Iniciatíva GMES je založená na niekoľkých prepojených zložkách (zložka služby, vesmírna zložka, zložka in-situ), ktoré poskytujú údaje a informácie pre používateľov a na ďalšie spracovanie v nadväzujúcej oblasti služieb. Komisia má v úmysle vo svojom oznámení Rade EÚ a Európskemu parlamentu na jeseň 2008 navrhnúť vhodné schémy riadenia a finančné schémy .

GMES in-situ infraštruktúra je vlastníctvom členských štátov a ich miestnych alebo regionálnych orgánov. Aby bola aj naďalej zabezpečená dostupnosť údajov, tieto orgány sa požiadajú o záväzky. S podporou Európskej environmentálnej agentúry (EEA) bola zriadená pracovná skupina pre pozorovanie in-situ zložená zo zástupcov členských štátov, ktorá sa bude venovať otázkam týkajúcim sa koordinácie európskej infraštruktúry a harmonizácie výmeny údajov.

Pokrok v oblasti vesmírnej zložky

ESA je zodpovedná za koordináciu všetkých európskych príspevkov na vesmírnu zložku GMES v súlade s potrebami používateľa. Prostredníctvom programu ESA pre vesmírnu zložku GMES bude implementovať rozvoj rady satelitov („strážcov“) a súvisiaceho pozemného segmentu.

Príspevok Spoločenstva na program ESA pre vesmírnu zložku GMES sa implementuje prostredníctvom dohody medzi ES-ESA s počiatočným príspevkom vo výške 419 miliónov eur z celkovej sumy 1 320 miliónov eur určených na „segment 1“ vesmírnej zložky GMES. Očakáva sa so zmenou a doplnením tejto dohody, aby zahŕňala predpokladaný príspevok Spoločenstva vo výške ďalších 205 miliónov eur na „segment 2“ vesmírnej zložky GMES a táto zmena a doplnenie bude predložená na schválenie na ministerskej rade ESA v novembri.

Medzinárodná spolupráca

Oblasť meteorológie už ukázala, že na zabezpečenie prístupu k širokej škále údajov na globálnej úrovni potrebuje Európa nájsť tú správnu rovnováhu medzi autonómnou kapacitou na pozorovanie Zeme a spoluprácou s tretími krajinami, najmä pokiaľ ide o koordináciu infraštruktúry pre pozorovanie Zeme a výmenu údajov. Na mnohostrannej úrovni sa Európa už významne podieľa na procese GEOSS[4] a GMES je definovaný ako hlavný európsky príspevok k tomuto medzinárodnému úsiliu.

V decembri 2007 sa začal „lisabonský proces týkajúci sa GMES a Afriky“ ako odpoveď na žiadosti Africkej únie týkajúce sa zaradenia požiadaviek afrického používateľa do služieb GMES.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( zachovať pevné prepojenie medzi zavádzaním požiadaviek používateľa a zabezpečovaním ďalšieho rozvoja služieb a infraštruktúry nákladovo efektívnym spôsobom,

( posilniť koordináciu a spoločný záväzok všetkých zúčastnených strán, najmä pokiaľ ide o záväzok členských štátov v súvislosti s infraštruktúrou in-situ,

( získať záväzok členských štátov ESA a Európskeho spoločenstva k financovaniu „segmentu 2“ vesmírnej zložky GMES,

( ďalej rozvíjať budúci programový, finančný a inštitucionálny rámec (riadenie) pre GMES ako celok a pre jeho služby, vesmírnu zložku a zložku in-situ. Tento rámec poskytne základ pre jeho operačnú udržateľnosť.

2.3. Bezpečnosť a obrana

Európske vesmírne kapacity sa stali významnými informačnými nástrojmi pri riešení rôznych problémov súvisiacich so životným prostredím, hospodárstvom a bezpečnosťou na celosvetovej alebo regionálnej úrovni. Autonómny prístup k informáciám získaným z vesmíru je tak strategickou výhodou EÚ . EÚ bude musieť ďalej posilniť svoju schopnosť reagovať na tieto výzvy takisto v oblastiach bezpečnosti a obrany , a to zdokonalením koordinácie a rozvojom vlastných kapacít.

Význam európskych vesmírnych kapacít ako strategickej výhody bol zdôraznený v správe vysokého predstaviteľa a Európskej komisie z roku 2008 o vplyve zmeny klímy na medzinárodnú bezpečnosť . Vesmírne programy ako GMES a GALILEO majú zároveň mnohostranné využitie a môžu sa využívať na účely civilnej bezpečnosti , ako aj na účely vojenských používateľov .

V rámci existujúcich zásad EÚ a právomocí inštitúcií pracuje v súčasnosti Európska komisia a Generálny sekretariát Rady EÚ na identifikácii príslušných požiadaviek používateľov na služby GMES v oblasti bezpečnosti , pričom sú do tohto procesu zapojení potenciálni používatelia a tvorcovia politiky, ako aj poskytovatelia a tvorcovia údajov. Po pracovnom stretnutí organizovanom Inštitútom pre bezpečnostné štúdie v júni 2007 sa v Paríži určili tieto kľúčové oblasti za vhodné preskúmania: hraničný dozor[5], námorný dozor a podpora vonkajšej činnosti EÚ . Horizontálne činnosti v oblasti bezpečnosti informácií sa vykonávajú s cieľom pripraviť implementačný plán pre výmenu údajov v oblasti bezpečnosti.

V rámci výskumných programov Spoločenstva a projektov ESA týkajúcich sa služieb GMES spolu s účasťou satelitného centra EÚ sa už vykonáva alebo sa začalo niekoľko pokusov a pilotných projektov na vyriešenie komplexných kapacít a zručností požadovaných na poskytovanie údajov a služieb týkajúcich sa bezpečnosti. Príkladom je projekt LIMES pre námorný dozor[6], ktorý takisto zodpovedá požiadavkám námornej politiky EÚ.

So zreteľom na zlepšenú koordináciu medzi vesmírnymi činnosťami týkajúcimi sa civilnej oblasti, bezpečnosti a obrany zriadili útvary Európskej komisie a Generálny sekretariát Rady EÚ štruktúrovaný dialóg , do ktorého je zapojená takisto Európska obranná agentúra (EDA) a satelitné centrum EÚ. Cieľom je výmena informácií a optimalizácia synergií medzi činnosťami rôznych aktérov a programami v kontexte európskej bezpečnostnej a obrannej politiky a iných politík EÚ.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( viesť štruktúrovaný dialóg medzi príslušnými útvarmi a agentúrami EÚ s cieľom vytvoriť synergie medzi činnosťami a programami rôznych aktérov,

( pokračovať v určovaní požiadaviek používateľa na služby GMES v oblasti bezpečnosti so zapojením potenciálnych používateľov, tvorcov politík, poskytovateľov údajov a tvorcov systémov spolu s ďalšími skúškami a pilotnými projektmi v rámci príslušných programov.

3. ZÁKLADY VESMÍRNYCH TECHNOLÓGIÍ

3.1. Veda a technika

EÚ, ESA a jej členské štáty sa zhodli na potrebe ďalších významných investícií , s cieľom udržať si vedúcej pozície v oblasti vedy a techniky týkajúcej sa vesmíru . Je to zohľadnené v príslušných programoch, ako aj v siedmom rámcovom programe EÚ.

Posilnenie základov vedy a techniky týkajúcej sa vesmíru bolo obzvlášť zapracované do siedmeho rámcového programu EÚ. V priebehu minulého roka bola koordinácia medzi 7. rámcovým programom EÚ a technologickým programom ESA významne posilnená.

Európa má aj naďalej ambície, pokiaľ ide o inovácie, určovanie strategicky dôležitých technológií a záruky ich financovania a súčasné dôkladné monitorovanie transferu technológií tak z bezpečnostných, ako aj komerčných dôvodov. Európska komisia, ESA a EDA v tejto snahe úzko spolupracujú. Na 9. septembra 2008 je naplánované spoločné podujatie s cieľom zvýšiť politické povedomie, pokiaľ ide o definíciu harmonizovaného celoeurópskeho prístupu týkajúceho sa strategicky dôležitých technológií pre nezávislosť Európy vo vesmíre. V novembri 2008 navrhne ESA svojej ministerskej rade programový prvok týkajúci sa strategicky dôležitých vesmírnych technológií, strategickej nezávislosti Európy a konkurencieschopnosti priemyslu.

Na začiatku roku 2009 sa v rámci záväzného vedeckého programu ESA ukončí jeho prvý dvadsaťročný dlhodobý plán, ktorý sa začal v roku 1984 pod názvom „Horizont 2000“, a to vypustením dvoch zariadení, vesmírneho observatória „Herschel“ a vesmírnej lode „Planck“ z nosnej rakety Ariane-5. V rámci tohto plánu bolo vypustené veľké množstvo vedeckých satelitov a vesmírnych teleskopov ako napr. NEWTON a INTEGRAL[7].

Zostávajúce kľúčové otázky:

( dodržať záväzky a udržať investície do vedy a techniky týkajúcich sa vesmíru,

( stanoviť harmonizovaný celoeurópsky prístup týkajúci sa strategicky dôležitých technológií pre nezávislosť Európy v oblasti vesmírnych technológií. ESA na svojej ministerskej rade v roku 2008 predloží príslušný programový návrh.

3.2. Prístup k vesmíru

Na implementáciu európskej vesmírnej politiky je veľmi dôležitý nezávislý, spoľahlivý a nákladovo efektívny prístup k vesmíru.

Postupne sa prostredníctvom jediného prevádzkovateľa sprístupní vo Francúzskej Guyane flexibilná škála nosných rakiet, k Ariane 5 pribudne nosná raketa Vega, ktorú vyvinula ESA, a ruská nosná raketa Sojuz. Okrem toho sa z vesmírneho centra v Bajkonure na ruských nosných raketách vypustí niekoľko stredne veľkých európskych satelitov.

V rokoch 2006 – 2007 umiestnila spoločnosť Arianespace na obežnú dráhu celkom 22 telekomunikačných satelitov prostredníctvom jedenástich úspešných vypustení nosnej rakety Ariane 5, ktorá v roku 2007 niesla 80 % všetkých komerčných satelitov. V roku 2008 je naplánovaných sedem vypustení.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( zabezpečiť, aby Ariane aj naďalej zostala osvedčenou komerčnou vypúšťacou službou na trhu, čo je pre Európu pri súčasnom nevýhodnom výmennom kurze amerického dolára za euro hlavnou výzvou. V roku 2008 je potrebné sa tejto otázke venovať.

( ESA pripraví scenár pre novú generáciu nosných rakiet.

3.3. Výskum slnečnej sústavy, medzinárodná vesmírna stanica a let človeka do vesmíru

ESA a mnohé členské štáty hrajú kľúčovú úlohu pri určovaní medzinárodnej globálnej stratégie pre výskum vesmíru a pri príprave rámca pre medzinárodnú koordináciu krajín, ktoré podnikajú cesty do vesmíru, prostredníctvom medzinárodnej koordinačnej skupiny pre výskum vesmíru (ISECG). Mnoho významných európskych misií už začalo alebo sa pripravuje.

ESA misia Exo Mars sa významne vyvinula a stala sa z nej vysoko výkonná misia pre výskum Marsu[8]. S cieľom posilniť misiu a zvýšiť jej vedeckú hodnotu boli medzi ESA a NASA podpísané dohody o spolupráci. Zároveň bola takisto uzavretá dohoda s Federálnou vesmírnou agentúrou Ruska o spolupráci s ruskou misiou zameranou na návrat späť so vzorkou z Phobos, mesiaca planéty Mars.

Program medzinárodnej vesmírnej stanice (ISS) sa posúva do fázy „montáž dokončená“, ktorá by sa mala dosiahnuť do roku 2010, a v máji 2009 sa počíta so 6-člennou posádkou. Toto zariadenie ponúka jedinečné príležitosti pre základný a aplikovaný výskum. Európska účasť na úspešnom vypustení modulu Node2[9] v októbri 2007, laboratórneho modulu Columbus vo februári 2008, automatizovaného prepravného prostriedku (Automated Transfer Vehicle) (ATV-1) „Jules Verne“ v marci 2008, ako aj prítomnosť európskej posádky zabezpečujú, aby bola úloha Európy v tomto úsilí zreteľná. Tieto úspechy potvrdzujú schopnosť Európy významným spôsobom prispievať ku globálnemu výskumu vesmíru a v skutočnosti rozšíriť svoju úlohu nad rámec 8% účasti na ISS. Teraz nastal čas na využívanie výhod z dlhodobých investícií pre vedecký pokrok a prípravu na výskum slnečnej sústavy. Prieskum vo vesmíre si však vyžaduje veľmi významné zdroje a preto musí byť predmetom medzinárodného úsilia.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( dôležité zdroje nevyhnutné pre výskum vesmíru vyžadujú pevný záväzok zo strany Európy, aby určila svoj príspevok a zlúčila svoje zdroje s cieľom ponúknuť ucelený a účinný európsky príspevok k tejto globálnej iniciatíve,

( Európska komisia má v úmysle viesť politickú diskusiu s cieľom posúdiť potenciálny príspevok EÚ na toto úsilie.

4. KONKURENCIESCHOPNÉ EURÓPSKE VESMÍRNE ODVETVIE

Komerčný trh v oblasti vesmíru vytvoril významný hodnotný reťazec v oblasti odvodených služieb, no rovnako však poskytol aj socioekonomický a nepriamy prínos. Na vytvorenie kritického množstva stimulujúceho ďalšie verejné a súkromné investície sú však potrebné verejné záväzky . Európske iniciatívy GALILEO a GMES vytvoria významné príležitosti pre užívateľsky definované aplikácie a služby a prispejú k vzniku nových európskych nadväzujúcich trhov .

Meniace sa potreby európskych používateľov vyžadujú vybudovanie integrovaných vesmírnych systémov s hladkými prepojeniami medzi satelitnou a pozemskou telekomunikáciou, určovaním polohy a monitorovaním v oblastiach so strategickou, ekonomickou a/alebo spoločenskou hodnotou. Rozvoj služieb GMES a GALILEO a takisto ich prepojenie so satelitnými komunikáciami je podporované rámcovými programami ES pre výskum a vývoj. ESA pracuje na návrhu programu podpory integrovaných aplikácií (IAP) navrhnutého na systematickú podporu využívania integrovaných vesmírnych technológií v celej rade prevádzkových služieb.

Európska vesmírna politika zdôraznila potrebu priemyselnej politiky, ktorá by zohľadňovala špecifiká vesmírneho sektora. Regulačný rámec je kľúčovým prvkom každej priemyselnej politiky. Európska komisia začala proces konzultácií s priemyselným odvetvím s cieľom určiť jeho potreby, pokiaľ ide o regulačné a/alebo deregulačné opatrenia v oblasti vesmíru. Okrem iného poverila Európsky výbor pre normalizáciu (CEN) vykonaním posúdenia budúcich normalizačných potrieb vo vesmírnom sektore a vypracovaním návrhu normalizačného programu pre vesmír. Na úvod sa na základe štúdie uskutočniteľnosti predloženej v júni 2008 určili tie špecifické sektory, pre ktoré sa uskutoční podrobná analýza potrieb.

Vzhľadom na vypracovaný zoznam výsledkov v sektore satelitných komunikácií je ESA čoraz úspešnejšia pri zavádzaní spolupráce verejného a súkromného sektora do svojich programov rozvoja, vrátane ponúk na príslušné misie užitočného zaťaženia zo strany zúčastnených súkromných prevádzkovateľov satelitov.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( podporovať ďalšiu integráciu satelitných aj pozemných pozorovacích, navigačných a komunikačných služieb s cieľom posilniť európske nadväzujúce trhy aplikácií a služieb,

( ďalej rozvíjať priemyselnú politiku, ktorá by zohľadňovala špecifiká vesmírneho sektora a stimulovala inovácie a hospodársku súťaž a zároveň podporovala priemysel, aby zvládal vysoké cyklické variácie dopytu, investoval do technológií a zabezpečil zachovanie strategicky dôležitých technológií,

( dokončiť prebiehajúcu analýzu potrieb regulačných a/alebo deregulačných opatrení v oblasti vesmíru, ako aj budúcich normalizačných požiadaviek. Vypracovať normalizačný program.

5. RIADENIE

5.1. Inštitucionálny a finančný rámec

Rámcová dohoda medzi Európskym spoločenstvom a ESA vstúpila do platnosti v roku 2004 a jej platnosť bola v roku 2008 predĺžená do roku 2012 o ďalšie štyri roky. Efektivita tejto dohody sa bude sledovať.

Tento inštitucionálny rámec pre vesmír by mal naďalej zahŕňať aktivity, na ktorých by sa členské štáty v súlade s medzivládnymi opatreniami zúčastňovali dobrovoľne, pričom môžu navyše použiť zdroje z oblasti výskumu a v prípade potreby prevádzkové rozpočtové prostriedky Spoločenstva.

Európska komisia vyhlásila výzvu na predloženie ponuky na odbornú štúdiu, ktorá by analyzovala rámcové podmienky ovplyvňujúce európsky vesmírny sektor. Táto analýza sa bude zameriavať najmä na finančné nástroje a programy, ktoré sú potrebné pre dlhodobé aktivity Európy vo vesmíre a kľúčové regulačné otázky ovplyvňujúce európsky vesmírny sektor.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( užšia a účinnejšia spolupráca medzi EÚ a ESA založená na rámcovej dohode a zároveň skúmanie potreby a mechanizmov so zreteľom na budúce úpravy,

( preskúmať budúci programový, finančný a inštitucionálny rámec (riadenie) pre európske vesmírne aktivity,

( riešiť potrebu zabezpečenia trvalo udržateľných služieb prostredníctvom operačného financovania Spoločenstva v oblasti vesmírnych aplikácií.

5.2. Európsky vesmírny program

Prvé prvky európskeho vesmírneho programu, ktorý by mal zahŕňať všetky dôležité európske a vnútroštátne programové aktivity, boli predložené Európskou komisiou a ESA v súvislosti s európskou vesmírnou politikou v apríli 2007.

Európsky vesmírny program predstavuje implementovanie európskej vesmírnej politiky v praxi, ktorej úspech závisí od európskeho koordinovaného prístupu k vesmírnym aktivitám. Európsky vesmírny program sa bude v roku 2009 ďalej rozvíjať prostredníctvom skupiny na vysokej úrovni pre vesmírnu politiku a bude vychádzať z odporúčaní pracovnej skupiny ad hoc zloženej zo zástupcov členských štátov.

5.3. Medzinárodné vzťahy

Spolu s hlavným pôvodným cieľom zlepšiť transparentnosť a koordináciu medzi zúčastnenými stranami ESP vypracoval spoločný sekretariát ES-ESA v spolupráci s členskými štátmi a organizáciou EUMETSAT „Prvky európskej stratégie pre medzinárodné vzťahy vo vesmíre“ (v prílohe) .

V tomto dokumente sa zdôrazňuje potreba a túžba európskych zúčastnených strán zapojených do vesmírnych aktivít hovoriť na medzinárodnej scéne jedným hlasom. Cieľom dokumentu je stanoviť spoločné zásady a zároveň poskytnúť zúčastneným stranám ESP nástroj, ktorý im umožní deliť sa o informácie o ich aktivitách a príslušných prioritách a vymieňať si tieto informácie , ako aj koordinovať ich aktivity. V dokumente sa stanovuje, že medzinárodná spolupráca v oblasti vesmíru musí byť v súlade s prioritami vonkajšej politiky EÚ , napr. prostredníctvom využívania potenciálnych vesmírnych systémov v prospech trvalo udržateľného rozvoja najmä v Afrike. Medzinárodná spolupráca musí ďalej prispievať k implementácii európskych vesmírnych programov v praxi.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( ďalej rozvíjať transparentnosť, výmenu informácií a koordináciu v oblasti aktivít medzinárodnej spolupráce týkajúcej sa vesmíru medzi EÚ, ESA, ich členskými štátmi a organizáciou EUMETSAT v súlade s „prvkami stratégie pre medzinárodné vzťahy“,

( pokračovať v práci týkajúcej sa budúceho vypracovania kompletnej stratégie pre medzinárodné vzťahy v oblasti európskej vesmírnej politiky vrátane špecifických stratégií pre GMES a GALILEO,

( ďalej posilňovať súdržnosť medzi ESP, medzinárodnou spoluprácou vo vesmíre a vonkajšími politikami EÚ.

6. NOVÉ VZNIKAJÚCE OTÁZKY

6.1. Kódex správania OSN pre vesmírne činnosti

So zreteľom na globálnu povahu vesmírnych aktivít a v záujme trvalej udržateľnosti vesmírnych aktivít a infraštruktúry pracuje EÚ na návrhu kódexu správania/usmernení týkajúcich sa kozmických aktivít, ktoré posúdia príslušné orgány OSN a ktoré sa zakladajú na zásadách voľného prístupu k vesmíru za účelom mierového prieskumu a využitia; zachovania bezpečnosti a integrity satelitov na obežnej dráhe a práva štátov na legitímnu sebaobranu.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( podporovať snahy EÚ s cieľom posilniť základňu pre trvalú udržateľnosť vesmírnych aktivít a objektov v rámci OSN.

6.2. Bezpečnosť vesmírnej infraštruktúry a získavanie informácií o situácii vo vesmíre

Akékoľvek narušenie dostupnosti a fungovania vesmírnych systémov by dnes mohlo mať významné následky na bezpečnosť a hospodárske činnosti. Je preto nevyhnutné rozumieť stavu vesmírnych objektov, samotnému vesmírnemu prostrediu a možným hrozbám a rizikám pre vesmírne systémy a monitorovať ich, čomu sa všeobecne hovorí získavanie informácií o situácii vo vesmíre (SSA). Európa doposiaľ nemá vlastnú nezávislú kapacitu a pri sledovaní vesmírnych objektov je čiastočne závislá od údajov USA.

ESA preto v súčasnosti pripravuje programový návrh s cieľom vytvoriť európsku kapacitu pre SSA. Usmernenie týkajúce sa potrieb a požiadaviek na takýto systém poskytla skupina používateľov zastupujúca spoločenstvá používateľov (civilné a vojenské spoločenstvá, spoločenstvo operátorov, poisťovacie spoločnosti, vedecká obec a iné inštitúcie). EDA vytvorila projektový tím, ktorého úlohou je do roku 2009 určiť požiadavky na SSA týkajúce sa európskej bezpečnostnej a obrannej politiky.

Súčasný návrh ESA stanovuje taký systém, ktorý by bol založený na združení existujúcich európskych pozemných zložiek a na spolupráci dostupných vesmírnych segmentov doplnených o zavedenie novej pozemnej infraštruktúry, strediská pre spracovanie údajov a služby vesmírnych prekurzorov. ESA so svojimi členskými štátmi diskutuje o výsledkoch štúdie týkajúcej sa „riadenia SSA a politiky v oblasti údajov“. S cieľom nájsť všeobecne prijateľné riešenie, Generálny sekretariát Rady EÚ, Európska komisia a členské štáty EÚ budú do tejto diskusie zapojení, ako aj pokiaľ ide o dopad na medzinárodnej úrovni.

Zostávajúce kľúčové otázky:

( ESA a Európska komisia budú aj naďalej hľadať potenciálne hrozby pre fungovanie vesmírnych systémov a spôsob ako ich monitorovať, čo by mohlo viesť k vytvoreniu európskej kapacity pre získavanie informácií o situácií vo vesmíre na základe programového návrhu ESA.

ANNEXElements for a European Strategy for International Relations in Space

I. BACKGROUND

Europe must remain a leader in space systems and an indispensable international partner providing first class contributions to global initiatives and exerting leadership in selected domains in accordance with European interests and values.

The European Space Policy has identified that, in order for Europe to respond to global challenges and to play a global role, the strategic mission of space activities in Europe must be to seek:

- to develop and exploit space applications serving Europe's public policy objectives and the needs of European enterprises and citizens, including in the field of environment, development and global climate change;

- to meet Europe's security and defence needs as regards space;

- to ensure a strong and competitive space industry which fosters innovation, growth and the development and delivery of sustainable, high quality, cost-effective services;

- to contribute to the knowledge-based society by investing strongly in space-based science, and playing a significant role in the international exploration endeavour; and

- to secure unrestricted access to new and critical technologies, systems and capabilities in order to ensure independent European space applications.

The impact assessment done by the European Commission [10] for the European Space Policy concluded that cooperation with key international partners is indispensable to the delivery of many of these objectives. Further refinement of the International Strategy will make use of the analyses performed annually by ESA on the global space sector and on the European space sector in the global context.

Optimal results in such cooperation can be achieved through an improved coordination of international cooperation activities across Europe and the sharing of resources in the best way.

International cooperation, embedded in the EU’s external relations, can also serve as a market-opener for the promotion of European technology and services in the space field and in this way reinforce this strategic industrial sector. In addition, it can support the promotion of the values as they have developed for Europe through projects focused on environmental protection, climate change, sustainable development, education, access to knowledge/data for support of the infrastructure of developing countries, and humanitarian actions.

The May 2007 Space Council Resolution on the European Space Policy, invited ‘…the European Commission, the ESA Director General and the Member States to develop and pursue a joint strategy and establish a coordination mechanism on international relations. This strategy should be consistent with Member State activities and is aimed at strengthening Europe’s role in the global space field and at benefiting from international cooperation, notably with respect to issues listed in Annex 3 [to the Resolution].’

The present European Strategy for International Relations in Space shall provide for a tool to enable stakeholders under the European Space Policy to coordinate actions and share information and resources and to define their relevant priorities in terms of actions and international partners and their respective roles.

II. PRINCIPLES

( International cooperation on space is not a goal in itself. The fundamental principle underlying cooperation is that it must serve the interests of Europe while enabling it to contribute to global initiatives . It must contribute to the implementation of European Policy objectives, for example in the areas of environment, transport and agriculture, in coherence with European values.

( It must equally contribute to the practical implementation of European space programmes , through the optimisation of the available technical and financial resources.

( It needs to be coherent with and support the implementation of the EU external and trade policy priorities through greater systematic integration of space based applications and services into European foreign policies, whether at EU level, or nationally in coordination.

( It must seek to enhance the European space industry competitiveness in order to give the EU autonomous and independent decision making and policy implementation capabilities. Depending on the specific objective, and given the availability of European resources and capacities, a right balance has to be found in each case between cooperation and the sharing of resources among international partners, on the one side, and the creation and enhancement of autonomous European capacities , on the other side, through the development of European space based and space related assets and infrastructure, including technologies.

( Europe can cooperate in a substantial way with a limited number of parties. While dialogue and exchange of information could involve all partners with a substantial interest in space, practical international cooperation at a European level has to follow priorities set on the basis of the principle of mutual benefit and driven by political, programmatic and budgetary considerations.

( In pursuing international cooperation objectives and activities, European stakeholders are committed to fully comply with UN Treaties and Conventions, specifically those designed to address activities in outer space.

III. OBJECTIVES

The priority objectives of the European Strategy for International Relations in Space are to:

( Create synergies and complementarities between European services (notably GMES and GALILEO ), their international dimension , and key strategic policy objectives and demands of the European Union. Ensure EU autonomous capacity as well as interoperability, cooperation and exchange with global, regional and national services run by relevant international partners.

( Reinforce the contribution of Europe to global initiatives , such as through the development of GMES as European contribution to worldwide efforts in establishing a Global Earth Observation System of Systems (GEOSS), as well as through the Global Exploration Strategy (GES) Group. Make full use of the potential of European space systems for the relevant EU policies on addressing Global challenges , notably sustainable development, humanitarian aid and climate change .

( Define a coherent European data policy in view of cooperation with international partners on the use of space based applications and services and relevant data exchange, to maximise the public interest.

( Contribute to innovation through international cooperation in space science , space related research, space based applications and space exploration , including enabling Europe to participate in ambitious programmes the cost of which is too great for any one space power. Seek to create synergies and coherence between different technology and research programs.

IV. METHODOLOGY

Coordination mechanism

( The European Commission, ESA, EUMETSAT and Member States will exchange information and consult each other on ongoing and planned major international cooperation activities related to space. The High-level Space Policy Group (HSPG) is to give general guidance on the coordination of international relations.

( The EC-ESA Joint Secretariat will provide for the necessary practical coordination, annual update, and access to the provided information, including through the setting-up of an e-information-network for international relations[11] . All stakeholders will inform partners through the Joint Secretariat / e-network about their major cooperation activities (e.g. conclusion or revision of important cooperation agreements or projects). Member States will receive regular progress reports at HSPG or Space Policy Expert Group meetings.

( In full coherence with the general targets set by this strategy, the European Commission and ESA will undertake a regular analysis in order to define their individual programmatic needs for concrete international cooperation actions, based also on relevant existing and planned specific strategy and programme documents.

( The coordination mechanism will rely on the existing structures for international relations within EU and ESA, notably the relevant geographical or thematic EU Council groups and the ESA International Relations Committee (IRC) with their established responsibilities. Established competencies of the EU Council and Presidency in representing and coordinating EU positions in international relations in general, together with the European Commission, will be fully respected.

( Europe will be in a better position to achieve its jointly formulated objectives when coordinating actions and speaking with one voice on the international scene. The coordination of dialogue and cooperation on space with international partners will be based on an agreed set of priorities in terms of partners and activities, and the respective roles. The EU will take the lead in the overall representation of applications programmes for its policies (in particular GALILEO / EGNOS, GMES and joint EU-Africa Partnership on Science, Information Society and Space[12]), while the European Space Agency will take the lead in the overall representation of Europe on programmes in the areas of science, exploration, launchers, technology and human spaceflight, each in consultation with the other and with Member States and, as appropriate, other relevant European partners such as EUMETSAT.

Coordination in a multilateral context

( EU and ESA Member States will increase their coordination in the framework of international organisations and multilateral space cooperation , including the relevant UN bodies. Together with the ESA Executive and the European Commission, they aim at an improved and consistent coordination of their positions prior to international meetings. The ESA Executive and the European Commission will propose those topics for which a common European position could be envisaged. Key thematic areas for such coordination could include:

- The peaceful use of outer space.

- The mitigation of space debris, the protection of space infrastructure and potential hazards from space.

- nuclear power sources

- disaster management

- GNSS

- International space law

Prior to UNCOPUOS meetings, ESA and the European Commission will organise a coordination session with participating ESA and EU Member States to decide on such common positions.

( Where appropriate, the European Commission and the EU Council Secretariat will consult ESA on EU initiatives on space related issues within the UN framework, notably the General Assembly and its First Committee (Disarmament and International Security).

Coordinated Space Dialogue with international partners

( The European Commission and the European Space Agency will jointly represent Europe in a structured space dialogue and cooperation with the strategic partners, U.S. and Russia . They will ensure a shared co-leadership on the different topics, in line with their political, programmatic and financial responsibilities. They will be accompanied by EUMETSAT where appropriate. Dialogues with other international partners could be envisaged, following a proper assessment of needs and benefits, notably in terms of the development of a mutually beneficial cooperation, and the identification of other potential strategic partners.

( The European Commission and ESA will coordinate their dialogue and cooperation activities on space with other established and emerging space powers , and provide regular information to each other, and to the HSPG. Particular attention should be paid to countries covered by the European Neighbourhood Policy.

( The implementation of the joint EU-Africa Partnership on Science, Information Society and Space will require the establishment of a Space Applications Working Group to be set up by the EC and the African Union Commission, with ESA and EUMETSAT participation. Priority actions and projects will be based on requirements laid down by African stakeholders, through the African Union Commission. The first such priority identified in the Lisbon Declaration of December 2007 is the preparation of an Action Plan on GMES and Africa. EU and ESA Member states will be invited to play an active role, including through their national policy instruments.

[1] Európska geostacionárna navigačná prekrývacia služba.

[2] Finančné opatrenia pre fázu vývoja a validácie na obežnej dráhe sa vykonávajú z finančných prostriedkov TEN-T.

[3] 683/2008; Ú. v. EÚ L 196 z 24.7.2008.

[4] Globálny systém systémov pozorovania Zeme.

[5] Reakcia takisto na vytvorenie Európskeho systému hraničného dozoru (EUROSUR).

[6] Integrované monitorovanie pevniny a mora na účely životného prostredia a bezpečnosti.

[7] Zamerané najmä na získavanie dôkazov o telesách zodpovedných za produkciu antihmoty a prvé odhalenie dlho hľadanej „kozmickej siete“.

[8] Prvá misia v rámci výskumného programu Aurora agentúry ESA.

[9] Tento modul bol prepojovacím bodom medzi americkým laboratóriom Destiny, laboratóriom Columbus agentúry ESA a japonským laboratóriom Kibo, a z tohto dôvodu bol pomenovaný „Harmony“.

[10] COM (2007) 506 / supported by an external expert study.

[11] Consisting of a network of e-mail contact points coordinated by the Joint Secretariat.

[12] endorsed by the December 2007 EU-Africa Summit in Lisbon in the framework of the EU-Africa Joint Strategy and Action Plan