(20)Kombinácia vysokých cien obytných nehnuteľností a dlhu domácností predstavuje riziko neusporiadanej nápravy. Švédsko v posledných rokoch zaviedlo niekoľko makroprudenciálnych opatrení na zníženie dlhu domácností v pomere k príjmom a hodnote nehnuteľnosti zaťaženej hypotékou. Avšak iné stimuly na požičiavanie si a zadlžovanie sa neboli odstránené. V dôsledku toho sa zdá, že politické opatrenia, ktoré sa doteraz prijali, mali obmedzený dosah na rast poskytovania hypotekárnych úverov. Ceny obytných nehnuteľností od polovice 90. rokov 20. storočia rástli a prevýšili rast príjmov domácností. Tento trend sa v priebehu roka 2021 zrýchlil, pričom nominálne ceny obytných nehnuteľností sa v treťom štvrťroku medziročne zvýšili o 11,3 %. Medzi hlavné dôvody patria daňové stimuly zvýhodňujúce vlastníctvo obytných nehnuteľností a hypotekárne zadlženie, akomodačné úverové podmienky a relatívne nízke splátky hypoték. Celkové daňové zaťaženie nehnuteľností je vo Švédsku pomerne nízke z dôvodu veľkorysých daňových odpočtov platieb hypotekárnych úrokov a nízkych periodických daní z nehnuteľností. Zatiaľ čo dane z kapitálových ziskov sa v rokoch 2020 a 2021 znížili s cieľom znížiť náklady existujúcich vlastníkov obytných nehnuteľností na kúpu a zmenu obytných nehnuteľností, tento pokles pravdepodobne mierne sťažil vstup na trh pre prvonákupcov, a to tým, že došlo k zvýšeniu cien obytných nehnuteľností. Napriek tomu, že v posledných rokoch došlo k výraznému nárastu novej výstavby a zvýšeniu počtu udelených stavebných povolení, očakáva sa, že v nasledujúcich rokoch bude naďalej nedostatok obytných nehnuteľností. Okrem toho sa existujúci bytový fond nevyužíva efektívne. Celkovo to ľuďom sťažuje zmenu zamestnania a pravdepodobne prispieva k medzigeneračnej nerovnosti. Na trhu s nájomným bývaním má z regulovaného nájomného, ktoré je nižšie než trhové nájomné, prospech len obmedzená skupina domácností. Neexistuje pritom žiadne prepojenie medzi nájomným a potrebami a príjmami domácnosti. Zvýšenie efektívnosti by sa dosiahlo, ak by sa nájomné riadilo trhovými cenami, ktoré by intenzívnejšie dopĺňala podpora nájomného založená na príjmoch a čistom majetku.

(12)Komisia vykonala v súvislosti so Švédskom hĺbkové preskúmanie podľa článku 5 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 a jeho výsledky uverejnila 23. mája 2022. Komisia dospela k záveru, že vo Švédsku existujú makroekonomické nerovnováhy. Zraniteľné miesta sa týkajú vysokých a rastúcich cien obytných nehnuteľností a vysokej zadlženosti domácností. Súkromný dlh sa v roku 2020 zvýšil na 216 % HDP, čo vyvoláva obavy preto, že veľký podiel dlhu je použitý na nákup nehnuteľností. Finančné inštitúcie sú vystavené trhu s nehnuteľnosťami prostredníctvom hypotekárnych úverov a úverov na nehnuteľnosti určené na podnikanie a pre stavebné firmy. Kvôli nedostatku bývania, nadmerne regulovanému trhu s nájomným bývaním, fiškálnym stimulom na využívanie hypotekárnych úverov a klesajúcim úrokovým sadzbám sa domácnosti čoraz viac zadlžujú, aby financovali nákup obytných nehnuteľností. V dôsledku toho sú zraniteľné voči potenciálnym zmenám úrokových sadzieb. Dlh domácností bol na konci roka 2020 na úrovni 188 % disponibilného príjmu a na úrovni 95 % HDP. Náprava by mohla mať nepriaznivý vplyv na hospodárstvo a bankový sektor. To by mohlo mať dominový efekt na krajiny s hospodárskymi a finančnými väzbami na švédske hospodárstvo a bankový sektor. V posledných rokoch sa prijali niektoré opatrenia na riešenie týchto nerovnováh, ale ich vplyv je obmedzený. Hlavné nedostatky v príslušných oblastiach politiky pretrvávajú najmä v súvislosti s daňovými stimulmi na dlhovo financované vlastníctvo obytných nehnuteľností, ponukou bývania a trhom s nájomným bývaním.

(8)Pokiaľ ide o fiškálne usmernenia poskytnuté 2. marca 2022, vo fiškálnych odporúčaniach na rok 2023 je zohľadnený zhoršený hospodársky výhľad, zvýšená neistota a ďalšie riziká horšieho než očakávaného vývoja, ako aj vyššia inflácia v porovnaní so zimnou prognózou. Na základe uvedených skutočností je v rámci fiškálnej reakcie nutné zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, ako aj prostredníctvom cielených a dočasných opatrení zachovať kúpnu silu najzraniteľnejších domácností s cieľom zmierniť vplyv zvýšenia cien energie a pomôcť obmedziť inflačné tlaky vyplývajúce z druhotných účinkov; fiškálna politika musí byť aj naďalej pružná, aby sa mohla prispôsobiť rýchlo sa meniacim okolnostiam, a musí byť diferencovaná v jednotlivých krajinách v závislosti od ich fiškálnej a hospodárskej situácie, a to aj z hľadiska vystavenia danej krajiny kríze a prílevu vysídlených osôb z Ukrajiny.

(7)Komisia 2. marca 2022 prijala oznámenie, ktoré obsahovalo všeobecné usmernenia v oblasti fiškálnej politiky na rok 2023 a ktorého cieľom bolo podporiť prípravu programov stability a konvergenčných programov členských štátov, a tým posilniť koordináciu politík. Komisia konštatovala, že na základe makroekonomického výhľadu prognózy zo zimy 2022 bude v roku 2023 zrejme vhodné prejsť z podporných súhrnných zámerov fiškálnej politiky z rokov 2020 – 2022 na všeobecne neutrálne súhrnné zámery fiškálnej politiky, pričom treba pohotovo reagovať na vyvíjajúcu sa hospodársku situáciu. Komisia oznámila, že fiškálne odporúčania pre jednotlivé členské štáty na rok 2023 by mali byť aj naďalej diferencované, pričom by sa v nich mali zohľadňovať možné cezhraničné účinky presahovania. Komisia vyzvala členské štáty, aby usmernenia zohľadnili vo svojich programoch stability a konvergenčných programoch. Komisia sa zaviazala, že bude pozorne monitorovať hospodársky vývoj a podľa potreby upraví svoje politické usmernenia, a to najneskôr v rámci jarného balíka semestra koncom mája 2022.

(24)Nad rámec hospodárskych a sociálnych výziev, ktoré sa riešia v pláne obnovy a odolnosti, Švédsko čelí viacerým ďalším výzvam súvisiacim s i) nadhodnotenými cenami obytných nehnuteľností spolu s pokračujúcim zvyšovaním dlhu domácností; ii) nerovnakými príležitosťami vo vzdelávaní pre žiakov zo znevýhodneného prostredia a s migrantským pôvodom a potrebou lepšej integrácie znevýhodnených skupín do trhu práce, ako aj s iii) potrebou ďalej znižovať závislosť od fosílnych palív, a to aj od fosílnych palív z Ruska.

(25)Napriek celkovým dobrým výsledkom majú nerovnosti vo švédskom vzdelávacom systéme vplyv na úroveň základných zručností žiakov zo znevýhodneného sociálno-ekonomického prostredia a žiakov s migrantským pôvodom. Rozdiel vo výsledkoch medzi žiakmi narodenými vo Švédsku a žiakmi narodenými v cudzine sa výrazne zvýšil v kontexte zdvojnásobenia počtu žiakov s migrantským pôvodom v rokoch 2009 až 2018. Hoci výsledky medzinárodných testov ukazujú, že základné zručnosti sa celkovo zlepšili, rozdiely v zručnostiach v čítaní medzi žiakmi s migrantským pôvodom a bez neho patria medzi najvyššie v EÚ. Okrem toho je miera predčasného ukončenia školskej dochádzky oveľa vyššia v prípade žiakov narodených v cudzine. Nerovnosti vo vzdelávaní sa zvyšujú a často súvisia s tým, že žiaci s migrantským pôvodom majú obmedzené možnosti výberu škôl. Rozdiely vo výsledkoch v oblasti vzdelávania majú veľký vplyv na šance žiakov v znevýhodnených situáciách rozvíjať príslušné zručnosti a nájsť si zamestnanie. Švédsko disponuje príležitosťami na zlepšenie štruktúry a riadenia vzdelávacieho systému vrátane procesu zápisu, ako aj na riešenie pretrvávajúceho nedostatku kvalifikovaných učiteľov v záujme podpory kvality a rovnosti vzdelávacieho systému. Švédsko čelí aj výzvam, pokiaľ ide o integráciu ľudí s nízkou kvalifikáciou, ktorí už presiahli vek školskej dochádzky, a ľudí narodených v cudzine do trhu práce. Celkovo táto situácia prispieva k tomu, že značný počet pracovníkov sa stále nezúčastňuje na trhu práce a má pretrvávajúce medzery v zručnostiach.

(26)Vzhľadom na mandát hláv štátov, resp. predsedov vlád EÚ, ktorý je stanovený vo vyhlásení z Versailles, je cieľom plánu REPowerEU čo najskôr ukončiť závislosť Európskej únie od dovozu fosílnych palív z Ruska. Na tento účel sa v dialógu s členskými štátmi určujú najvhodnejšie projekty, investície a reformy na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni EÚ. Cieľom týchto opatrení je znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív a prejsť na dovoz fosílnych palív z iných krajín, než je Rusko.

(27)Je nevyhnutné zintenzívniť úsilie o splnenie cieľov v oblasti obnoviteľných zdrojov energie stanovených v národnom energetickom a klimatickom pláne. Hoci má Švédsko najvyšší podiel obnoviteľných zdrojov energie na spotrebe energie v EÚ (51,1 % v roku 2020), patrí medzi členské štáty s najvyššou spotrebou energie na osobu. Veľká časť švédskych emisií skleníkových plynov navyše pochádza z odvetvia dopravy, najmä z cestnej dopravy. Toto odvetvie zostáva vo veľkej miere závislé od ropy, ktorá predstavuje 17,7 % celkového energetického mixu. Okrem toho sa v roku 2021 naďalej zväčšovali obmedzenia kapacity elektrickej energie a sústavy, najmä na juhu Švédska, čo obmedzilo rozširovanie obchodných činností a ich umiestňovanie v krajine. Túto otázku ešte zhoršuje nedostatočná prenosová kapacita medzi severom a juhom. Na dosiahnutie národného cieľa 100 % elektrickej energie z obnoviteľných zdrojov do roku 2040 a na dosiahnutie nulovej bilancie emisií uhlíka do roku 2045 sú potrebné ďalšie investície do energie z obnoviteľných zdrojov, kapacity sústav a sietí a prepojenia medzi regiónmi krajiny. Ďalšie zefektívnenie povoľovacích postupov by znížilo zaťaženie spojené so zavádzaním energie z obnoviteľných zdrojov, najmä veternej energie. Zníženie spotreby energie zvýšením energetickej efektívnosti je navyše nevyhnutné na zníženie emisií uhlíka a nákladov spotrebiteľov a podnikov na energiu. Zvýšenie investícií do obnoviteľných zdrojov energie a elektrifikácie, odstránenie problémových miest v infraštruktúre, zvýšenie energetickej efektívnosti a zníženie spotreby fosílnych palív v doprave prispeje k zníženiu celkovej závislosti od fosílnych palív, a to aj od fosílnych palív z Ruska. Podiel fosílnych palív (2,6 % v prípade plynu, 3,2 % v prípade uhlia a 17,7 % v prípade ropy v roku 2020) vo švédskom energetickom mixe je podstatne nižší ako priemer EÚ (24,4 % v prípade plynu, 10,8 % v prípade uhlia a 32,7 % v prípade ropy v roku 2020). Závislosť Švédska od ruských fosílnych palív však možno ešte znížiť. Platí to najmä o rope (20 % dovozu rafinovanej ropy a 8 % celkového dovozu ropy v roku 2020 pochádzalo z Ruska) a plyne (13 % celkového dovozu plynu v roku 2020 pochádzalo z Ruska). Hoci je závislosť od plynu a ropy značná, je pod priemerom EÚ, ktorý predstavuje 44 % závislosť od Ruska, pokiaľ ide o dovoz plynu, 23 % závislosť od Ruska, pokiaľ ide o dovoz ropy, a 35 % závislosť od Ruska, pokiaľ ide o dovoz rafinovanej ropy. Okrem toho by pokrok v projektoch prepojenia so susednými krajinami mohol vzhľadom na nedávne geopolitické udalosti zvýšiť bezpečnosť dodávok energie Švédska a schopnosť prispôsobiť sa regionálnym rozdielom. Treba poznamenať, že na to, aby Švédsko dosiahlo súlad s cieľmi balíka „Fit for 55“, bude potrebné ďalšie zvýšenie ambícií v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov, väčšieho využívania obnoviteľných zdrojov energie a zvyšovania energetickej efektívnosti.

(28)Hoci zrýchlenie prechodu ku klimatickej neutralite a odklonu od fosílnych palív bude mať v niektorých odvetviach za následok značné náklady na reštrukturalizáciu, Švédsko môže v rámci politiky súdržnosti využiť Mechanizmus spravodlivej transformácie, aby zmiernilo sociálno-ekonomický dosah tohto prechodu v najviac zasiahnutých regiónoch. Švédsko môže okrem toho využiť Európsky sociálny fond plus na zlepšenie pracovných príležitostí a posilnenie sociálnej súdržnosti.

(29)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program na rok 2022 a jej stanovisko je zohľadnené v odporúčaní 1, ktoré je uvedené ďalej.

(30)Rada na základe hĺbkového preskúmania, ktoré uskutočnila Komisia, a tohto posúdenia preskúmala národný program reforiem na rok 2022 a konvergenčný program na rok 2022. Jej odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú zohľadnené v ďalej uvedených odporúčaniach 1 a 2. Politiky uvedené v odporúčaniach 1 a 2 pomáhajú okrem iného riešiť nerovnováhy spojené so slabo fungujúcim trhom s bývaním a nadhodnotenými cenami obytných nehnuteľností spolu s pokračujúcim zvyšovaním dlhu domácností,

TÝMTO ODPORÚČA, aby Švédsko v rokoch 2022 a 2023 prijalo opatrenia s týmto cieľom:

1.v roku 2023 zabezpečiť, aby bol rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov v súlade s celkovo neutrálnymi zámermi politiky, pričom sa zohľadní pokračujúca dočasná a cielená podpora pre domácnosti a firmy, ktoré sú najviac ohrozené zvýšením cien energie, a pre ľudí, ktorí utekajú z Ukrajiny; byť pripravené prispôsobiť súčasné výdavky vyvíjajúcej sa situácii; zvýšiť verejné investície do zelenej a digitálnej transformácie a energetickej bezpečnosti, a to aj využitím Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, RePowerEU a iných fondov EÚ; v období po roku 2023 vykonávať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií; znížiť riziká súvisiace s vysokým dlhom domácností a nerovnováhou na trhu s bývaním znížením daňovej odpočítateľnosti platieb hypotekárnych úrokov alebo zvýšením periodických daní z nehnuteľností; stimulovať investície do bytovej výstavby s cieľom zmierniť najnaliehavejšie nedostatky, a to najmä odstránením štrukturálnych prekážok výstavby a zabezpečením ponuky stavebných pozemkov; zlepšiť efektívnosť trhu s bývaním, a to aj zavedením reforiem na trhu s nájomným bývaním;

2.pokračovať vo vykonávaní svojho plánu obnovy a odolnosti v súlade s míľnikmi a cieľmi uvedenými vo vykonávacom rozhodnutí Rady zo 4. mája 2022; urýchlene dokončiť rokovania s Komisiou o programových dokumentoch politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby sa mohli začať uplatňovať;

3.znížiť vplyv sociálno-ekonomického prostredia a migrantského pôvodu na výsledky žiakov v oblasti vzdelávania, a to poskytovaním rovnakých príležitostí, pokiaľ ide o prístup ku školám, a riešením nedostatku kvalifikovaných učiteľov; rozvíjať zručnosti znevýhodnených skupín vrátane ľudí s migrantským pôvodom, a to prispôsobením zdrojov a metód ich potrebám s cieľom pomôcť im začleniť sa do trhu práce;

4.znížiť celkovú závislosť od fosílnych palív urýchlením zavádzania obnoviteľných zdrojov energie a zvýšením doplnkových investícií do sieťovej infraštruktúry, posilnením vnútroštátnych sústav v rámci krajiny s cieľom zabezpečiť dostatočnú kapacitu siete, zlepšením energetickej efektívnosti a ďalším zefektívnením povoľovacích postupov pre projekty v oblasti energie z obnoviteľných zdrojov.

V Bruseli