Správa Komisie Európskemu Parlamentu a Rade o odvetví ľanu a konope Návrh nariadenie Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1673/2000, pokiaľ ide o spracovateľskú pomoc pre ľan a konope pestované na vlákno, a nariadenie (ES) č. 1782/2003, pokiaľ ide o oprávnenie uplatniť režim jednotnej platby u konope /* KOM/2006/0125 v konečnom znení - CNS 2006/0043 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 16.3.2006 KOM(2006) 125 v konečnom znení 2006/0043 (CNS) SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o odvetví ľanu a konope Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1673/2000, pokiaľ ide o spracovateľskú pomoc pre ľan a konope pestované na vlákno, a nariadenie (ES) č. 1782/2003, pokiaľ ide o oprávnenie uplatniť režim jednotnej platby u konope (predložený Komisiou) SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o odvetví ľanu a konope Článkom 15 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1673/2000 o spoločnej organizácii trhu s ľanom a konope sa vyžaduje, aby Komisia predkladala správu a, v prípade potreby, návrhy Európskemu parlamentu a Rade. Správa „obsahuje odhad dosahu spracovateľskej pomoci, najmä na - postavenie výrobcov s ohľadom na zasiate oblasti a ceny, ktoré sú im platené, - trendy na trhu pre textilné vlákna a vývoj nových produktov, - spracovateľské odvetvie. Správa naznačí, vo svetle alternatívnej výroby, či je odvetvie schopné fungovať s ustanovenými usmerneniami. Preskúma tiež možnosť dať trvalé miesto po skončení hospodárskeho roku 2005/2006 spracovateľskej pomoci na tonu krátkeho ľanového vlákna a konopného vlákna a dodatočnú pomoc na hektár ľanu.“ Cieľom tejto správy je zodpovedať tieto otázky. V tejto súvislosti Komisia zohľadnila analýzu a výsledky hodnotiacej správy o odvetví ľanu a konope, ktoré sa ukončili v októbri 2005. Vývoj v odvetví ľanu a konope Posledná reforma spoločnej organizácie trhu s ľanom a konope pestovaných na vlákna sa uskutočnila v roku 2000. Zaviedla pomoc na spracovanie ľanovej a konopnej slamy určenej na výrobu vláken. Táto pomoc sa poskytuje spracovateľom, zatiaľ čo výrobcovia ľanovej a konopnej slamy využívajú pomoc zo všeobecnej schémy pomoci pre plodiny na ornej pôde. Zámerom bolo vyhnúť sa špekulatívnemu pestovaniu, ktoré sa pri predchádzajúcej schéme zvýšilo, a podporiť výrobu dlhých ľanových vláken poskytnutím vyššej sumy pomoci. Výsledky boli veľmi pozitívne: výroba podnietená dotáciami zanikla a výroba dlhých ľanových vláken sa výrazne zvýšila. Súčasný rozpočet SOT s ľanom a konope je približne 20 miliónov eur. Pomoc oprávneným prvotným spracovateľom je založená na množstve špecifických vláken skutočne získaných zo slamy, na ktorú sa vzťahuje predajná/kúpna zmluva. Výška pomoci sa poskytuje: 1. pre dlhé ľanové vlákna: - 160 eur na tonu v hospodárskych rokoch 2002/2003 až 2005/2006, - 200 eur na tonu od hospodárskeho roku 2006/2007; 2. pre krátke ľanové a konopné vlákna (ktoré neobsahujú viac ako 7,5 % nečistôt a pazderia): - 90 eur na tonu v hospodárskych rokoch 2001/2002 až 2005/2006. Za určitých podmienok môžu členské štáty poskytnúť pomoc aj pre krátke ľanové vlákna s obsahom nečistôt a pazderia v rozmedzí od 7,5 % do 15 % a pre konopné vlákna s obsahom nečistôt a pazderia od 7,5 % do 25 %. Spracovateľská pomoc sa poskytuje v rámci maximálneho garantovaného množstva (MGM) na hospodársky rok, čo je 80 823 ton pre dlhé ľanové vlákno a 146 296 ton pre krátke ľanové a konopné vlákna. Tieto množstvá sú prerozdelené medzi členské štáty ako národné garantované množstvá (NGM). Prevody podielov medzi dlhými ľanovými vláknami a krátkymi vláknami sa povoľujú pri uplatnení koeficientu ekvivalencie, ktorý zabezpečí, že operácia neovplyvní rozpočet. V snahe podporiť tradičnú výrobu dlhých ľanových vláken v určitých oblastiach Holandska, Belgicka a Francúzska sa oprávneným prvotným spracovateľom poskytuje dodatočná prechodná spracovateľská pomoc. Ľan Osiate plochy a produkcia Po poslednom rozšírení EÚ sa v Spoločenstve nachádza viac než 20 % celosvetovej plochy osiatej ľanom (okolo 500 000 ha podľa FAO). V roku 2004 sa plochy, na ktorých sa pestuje ľan, sústredili v piatich hlavných producentských krajinách: Francúzsko (65 %), Belgicko (15 %), Poľsko (7 %), Česká republika (4,4 %) a Holandsko (3,6 %). Od roku 2001 sa plocha osiata ľanom ustálila v EÚ-25 na približne 120 000 ha, takmer na úrovni pred začiatkom výroby podnietenej dotáciami (v roku 1999 dosiahli osiate plochy 233 000 ha). Plochy osiate ľanom sa podstatne zvýšili vo Francúzsku (až o 25 000 ha), najmä v Normandii a v Belgicku/v severnom Valónsku (nárast o 6 500 ha). V Holandsku sa plocha osiata ľanom rozšírila v obmedzenom rozsahu (o 500 ha). Dlhodobý trend v produkcii ľanovej slamy vykazuje výrazné zmeny. Produkcia v roku 2004 dosiahla 775 000 ton, z ktorých 86 % sa vypestovalo vo Francúzsku a v Belgicku. Podiel nových členských štátov zostáva nízky, na úrovni približne 10 % celkovej produkcie (80 000 ton v roku 2004). Napriek poklesu celkovej obrábanej plochy po reforme má produkcia slamy rastúci trend (až o 192 000 ton v rokoch 1999 až 2004), čo potvrdzuje zánik špekulatívneho pestovania. Čo sa týka výroby vláken, v rokoch 2000 až 2004 vzrástol objem dlhých ľanových vláken v EÚ-15 z 93 500 ton na 136 500 ton (60 %) a krátkych ľanových vláken zo 41 000 ton na 60 000 ton (65 %)[1]. Krátke ľanové vlákna sú zvyčajne vedľajším produktom výroby dlhých ľanových vláken. Hodnotiaca správa poukázala na to, že v EÚ nie sú žiadne spracovateľské podniky zamerané výhradne na výrobu krátkych ľanových vláken, okrem niekoľkých zariadení s veľmi obmedzenou obchodnou činnosťou, napr.: - dve pilotné zariadenia vo Veľkej Británii; - dva podniky vyrábajúce buničinu pre špeciálny papier vo Francúzsku, ktoré nepatria do schémy pomoci (vzhľadom na podiely nečistôt); - jedno zariadenie v Nemecku s objemom výroby menej ako 150 ton ročne. V nových členských štátoch zostávajú trhovými odbytiskami pre ľanové vlákna textilný priemysel a tradičné využitie pri výrobe lán. Krátke ľanové vlákna sa nevyrábajú v špecializovaných podnikoch, ale sú vedľajším produktom výroby dlhých vláken. Ľan na výrobu krátkych ľanových vláken sa pestuje iba v Slovinsku (v roku 2004 sa vyprodukovalo približne 100 ton v porovnaní so 400 tonami v roku 2001). Kvalita dlhých ľanových vláken sa medzi členskými štátmi značne líši. Ceny Podľa hodnotiacej správy bola cena ľanovej slamy vo Francúzsku v rokoch 2001 a 2003 v priemere 248 eur/t, ale v roku 2002 vzrástla na 272 eur/t. Na trhu dlhých ľanových vláken sa ceny v súvislosti so zhodnotením eura voči americkému doláru znížili napriek silnému vývoznému dopytu. Cena dlhých ľanových vláken v období od 2000/2001 až 2003/2004 poklesla o 30 %, v roku 2004 sa ustálila na 1 600 eur/t. Pokiaľ ide o ceny krátkych ľanových vláken, v Belgicku, Francúzsku a v Holandsku sa v období od júla 2001 do júla 2004 výrazne znížili z 25 % na 30 %. Ceny sa však veľmi menia v závislosti od účelu hospodárskeho využitia vlákna: - výroba špeciálneho papiera: 170 eur/t, - textilné vlákna: 345 eur/t, - netkané materiály: 400 eur/t, - kompozitné materiály: 500 eur/t. V zásade možno povedať, že hrubá marža na hektár sa v období 1999 až 2003 zvýšila. Aj keď reforma v roku 2000 viedla k poklesu dotácií, pozitívne trendy na trhu a dobré výnosy toto zníženie kompenzovali. Pred reformou dostala väčšina producentov jednu štvrtinu pomoci na hektár plochy osiatej ľanom na vlákna a zostávajúcich 75 % sa vyplatilo spracovateľovi. V dôsledku reformy sa podiel dotácie pre pestovateľov zvýšil na viac ako 60 %. Príjmy producentov sa tak stali menej závislými od výkyvov cien. Trendy na trhu a spracovateľský priemysel Dlhé ľanové vlákna vyrobené v Európe sa využívajú najmä v textilnom priemysle. Zdá sa, že podiely odbytísk sa počas posledných niekoľkých rokov nezmenili – odevy (50 %), plátno pre domácnosť (20 %) a bytové doplnky (13 %), zostávajúca časť sa používa na výrobu výrobkov, ako sú laná a filtre (17 %). V uplynulom roku sa vyviezlo takmer 70 % dlhých ľanových vláken – najmä do Číny (50 %). Dopyt po dlhých ľanových vláknach podnietilo rozšírenie čínskeho pradiarenského priemyslu a vývozy do Číny v rokoch 1999 až 2003 vzrástli ročne v priemere o 20 %. Medzi ostatných obchodných partnerov patrilo Rusko a niektoré nové členské štáty (Poľsko, Česká republika a Litva). Zdá sa, že vysoký dopyt z Číny podnietil európskych (najmä francúzskych) výrobcov, aby uprednostnili množstvo na úkor kvality. Je ťažké vyjadriť v množstvách konečný účel využitia ľanových vláken po ďalšom spracovaní v nečlenských krajinách EÚ. Množstvo polospracovaných a spracovaných textilných výrobkov, ktoré obsahujú európske ľanové vlákna, sa reexportuje z Číny najmä do Európy a Spojených štátov. Dovozy odevov z ľanu z Číny do EÚ v rokoch 1999 až 2003 vzrástli ročne o 50 %. Vývozy spracovaných textilných výrobkov z EÚ do USA v rokoch 1999 a 2003 poklesli pri tkaninách o 10 % a pri odevoch o 25 %. Obrat odvetvia dlhých ľanových vláken sa v období 2000–2004 ustálil na približne 200 mil. eur (183,7 mil. eur v roku 2003) v dôsledku nárastu predaných množstiev sprevádzaného trvalým klesaním cien. V prípade krátkych ľanových vláken odoberá textilný priemysel okolo 40 % produkcie pre čisto ľanové tkaniny alebo viacvláknové materiály s bavlnenými alebo umelými vláknami. Hlavnou zmenou na tomto trhu od roku 1999 bol pokles európskeho pradiarenského priemyslu a nárast vývozu do Číny a Hongkongu. Od roku 1999 sa trh pre krátke vlákna prispôsobil novému technickému využitiu. Výroba vláken, ktoré sa využívajú na tento účel, vzrástla v rokoch 1999–2003 takmer štvornásobne, zo 4 800 na 18 500 ton, čo zodpovedá 9 %, respektíve 25 % všetkých krátkych vláken. Podiel odbytu papierenskeho priemyslu vrátane cigaretového papiera a technických papierov zostáva, čo sa týka objemu, nezmenený (25 000 ton ročne), ale jeho podiel v rámci celkovej výroby vláken klesol zo 45 % na 34 %. Rovnako utrpel škodu z rastúcej konkurencie drevných vláken. Napriek nízkym cenám zostáva papierenský priemysel atraktívnym odbytiskom pre krátke ľanové vlákna, keďže môže odoberať veľké množstvá a nevyžaduje vysokokvalitné vlákna. Nové technické využitie krátkych ľanových vláken predstavuje 25 % výroby, z ktorej iba malá časť (2,5 %) je určená na výrobu netkaných materiálov, ako sú geotextilné plste, poľnohospodárske mulčovacie alebo izolačné panely. Výroba kompozitných materiálov pre automobilový priemysel je pri spotrebe 16 500 ton (23 % všetkých krátkych ľanových vláken) najrozvinutejším novým trhom (najmä v Nemecku). Ľanové vlákna určené na tento účel sa využívajú pri výrobe termoplastov vďaka ich nízkej hmotnosti a dobrej odolnosti voči nárazom. Tento trh sa považuje za sľubný, ak na jednej strane zostanú ceny ľanových vláken stabilné a na druhej strane výrazne neklesnú ceny exotických vláken (sisal, kenaf, juta atď.). Záruka pravidelných dodávok vláken predstavuje pre priemysel silný tlak, preto je konkurencia exotických vláken vážna. Nemecký automobilový priemysel sa rozhodol diverzifikovať svoje dodávky vláken, keď sa v roku 2001 znížila výroba ľanu v Európe v dôsledku nepriaznivých poveternostných podmienok. Na základe priemerných cien možno celkovú hodnotu trhu pre krátke ľanové vlákna odhadnúť na približne 25 mil. eur. Hlavným zdrojom príjmov zostáva využitie v textilnom priemysle (10 mil. eur) nasledované kompozitnými materiálmi pre automobilový priemysel (8,5 mil. eur). Papierenský priemysel vytvára iba 4,2 mil. eur. Netkané materiály dosahujú 0,7 mil. eur. Možnosť druhotného spracovania krátkych ľanových vláken sa od zavedenia reformy podstatne rozšírila v dôsledku lepšieho využívania existujúcej kapacity a vybudovania nových čistiacich zariadení. Konope Osiate plochy a produkcia Európska únia má pomerne významný podiel na svetovej produkcii konope s 15 000 ha (29 % z 52 000 ha osiatych na svete podľa FAO). Plochy osiate konope zostávajú od roku 2001 pomerne nezmenené, ale stále tvoria iba malý podiel plodín na ornej pôde. Tieto plochy sú omnoho menšie než boli v roku 1998, keď produkcia podnietená dotáciami dosiahla rekordných 40 000 ha. Pestovanie konope sa sústreďuje hlavne v šiestich členských štátoch, ktoré predstavujú 90 % plochy osiatej konope v EÚ-25 v roku 2004: Francúzsko (54 %), Nemecko (11 %), Spojené kráľovstvo (9 %), Poľsko (6 %), Taliansko (6 %) a Španielsko (4 %). Nové členské štáty vykazujú v EÚ-25 11 % plochy osiatej konope (Poľsko 6 %, Maďarsko 3 % a Česká republika 2 %). Treba však uviesť, že v 80. rokoch bola v Maďarsku plocha osiata konope veľmi veľká (viac ako 60 000 ha v roku 1987, o 55 % vyššia ako v celom EHS). Produkcia konopnej slamy v EÚ je veľmi premenlivá, čo súvisí so zmenami vo veľkosti obrábaných plôch, najmä vo Francúzsku. Od roku 2000 do roku 2004 dosahovala produkcia konopnej slamy v priemere okolo 86 000 ton (s maximálnou produkciou 101 000 ton v roku 2003, čo zodpovedalo najväčšej obrábanej ploche 18 000 ha). Výroba konopných vláken má stúpajúcu tendenciu. V roku 2000 vzrástla na 28 000 ton a v roku 2004[2] na približne 31 000 ton. Ceny Pred reformou v roku 2000 sa pomoc na hektár vyplácala pestovateľom v plnej výške. Reformou sa znížila celková pomoc, ako aj pomoc vyplácaná priamo pestovateľom. Nákupné ceny, ktoré platia spracovatelia producentom, sa však zvýšili: v Nemecku sa ceny za slamu po reforme takmer zdvojnásobili (z 80 eur na 145 eur za tonu); vo Veľkej Británii vzrástli o 22 % (z 90 britských libier za tonu v roku 2001 na 110 britských libier v roku 2004). Spracovatelia vo Francúzsku riešili nárast cien slamy v posledných troch rokoch predajom svojich vláken papierenskému priemyslu. V tejto krajine sa ceny slamy po reforme zvýšili zo 60 eur na 72 eur za tonu. Medzi cenami vláken využívaných v špeciálnom papierenskom priemysle (priemerne 371 eur/t v roku 2003) a vláknami na technické využitie (500 eur/t pri netkaných materiáloch a 600 eur/t pri kompozitných materiáloch na báze plastu) sú veľké rozdiely. V rokoch 1999 a 2003 ceny vláken pre papierenský priemysel prudko vzrástli o 27 %. To bolo spôsobené hlavne dohodou medzi spracovateľmi a papierenským priemyslom, ktorá mala kompenzovať zníženie pomoci Spoločenstva. Papierenský priemysel súhlasil s platením vyšších cien spracovateľom konopných vláken, napriek tomu sa však zdá, že v dlhodobom časovom horizonte by mohla konkurencia trikrát až štyrikrát lacnejších drevných vláken vážne ovplyvniť tento trh, vrátane trhu pre špeciálne papiere. Trendy na trhu a spracovateľský priemysel Po znížení využitia v papierenskom priemysle v rokoch 2001 a 2002 sa v roku 2003 toto odbytisko vrátilo k množstvu vláken využívaných v roku 1999: 86 % celkovej produkcie konopných vláken (20 700 ton). Kompozitné materiály pre automobilový priemysel vzrástli z 1 770 ton na 2 470 ton (približne 10 %), z ktorých 824 ton sa využilo na netkané materiály pre stavebníctvo a izolácie. Trh izolačných materiálov nedosiahol v dôsledku nepriaznivých cenových rozdielov a horších technických vlastností v porovnaní s konkurenčnými vláknami očakávaný rast. Objem zostáva vcelku stabilný. Obrat trhu konopných vláken sa približuje 10 mil. eur. Väčšinu obratu (7,7 mil. eur) tvorí papierenský priemysel. Odvetvie kompozitných materiálov vytvára 1,2 mil. eur a netkané materiály 0,4 mil. eur. Pri zohľadnení vývoja trhu neovplyvnilo zníženie výšky pomoci konkurencieschopnosť cien konopných vláken oproti hlavným konkurenčným produktom (krátke ľanové a drevné vlákna). Možno to objasniť tromi hlavnými dôvodmi: - stabilita marží vďaka predajom vedľajších produktov, ktoré predstavujú približne 50 % príjmov spracovateľov; - konopné vlákna (ako krátke ľanové vlákna) sa prispôsobujú určitému špecifickému dopytu, napríklad tabakový priemysel vyžaduje stálu skladbu svojich dodávok papiera; - dobre organizovaný papierenský priemysel: niektorí spracovatelia konope uzavreli výhradné predajné zmluvy s výrobcami papiera. Nárast výrobnej kapacity konopných vláken bol mierny, viedol k nasýteniu hlavných výrobných zariadení (najmä vo Francúzsku), ktoré teraz plánujú ďalšie investície s cieľom prispôsobiť sa rozšíreniu nových trhov (technické vlákna). Súčasná výrobná kapacita konopných vláken dosahuje 35 000 ton; v budúcnosti by sa mohla zvýšiť dokonca o 23 000 ton. Hlavné kapacity pre trepanie konopnej slamy sa nachádzajú viac menej na desiatich miestach vo Francúzsku, v Spojenom kráľovstve, Nemecku a v Holandsku. Kapacita trepania konope v EÚ-15 dosiahla v období 2004/2005 približne 107 000 ton slamy. Závery týkajúce sa vývoja odvetvia Takmer 90 % z celkového obratu 216,5 mil. eur pri ľanových a konopných vláknach v roku 2003 pochádzalo z „textilného” odbytiska. „Špeciálny a technický papier” predstavoval 8 %, „kompozitné materiály” 4 % a „netkané materiály” 1 %. 1. Textílie: Textilné odbytisko od zavedenia reformy podstatne vzrástlo v súvislosti s dopytom z Číny. Spracovateľská pomoc mala menší vplyv na naväzujúce odvetvia európskeho textilného priemyslu (pradenie a vývoz). Má väčší prínos na počiatku – pri poľnohospodárskych odvetviach: pomocou sa udržiava hrubá marža na hektár, ktorá zabezpečuje atraktívnosť ľanových a konopných plodín. 2. Papier: Trh pre špeciálne a technické papiere je hlavným odbytiskom pre európske konopné vlákna a nie je ani zanedbateľným odbytiskom pre krátke ľanové vlákna. Treba zdôrazniť, že na rozdiel od dlhých ľanových vláken, ktoré sa väčšinou dodávajú mimo EÚ, zásobujú konopné a krátke ľanové vlákna európsky priemysel, ktorý sa často nachádza v blízkosti oblastí výroby vláken. 3. Kompozitné materiály: Toto odbytisko, aj keď má obmedzený význam a objem, zaznamenalo od roku 2000 značný nárast, najmä pri krátkych ľanových vláknach. Je dôležité poznamenať, že spracovateľská pomoc bola nezanedbateľným prínosom pre tieto nové spôsoby využitia, pretože podporila výdaje na výskum, vývoj a rozvoj podnikania. Zrušenie súčasnej schémy pomoci by v tejto situácii mohlo ohroziť samotnú existenciu tohto odbytiska. 4. Netkané materiály: Toto je menšie odbytisko pre konopné a krátke ľanové vlákna. Hlavný trh tvorí výroba izolačných panelov. Jeho rast je obmedzený, pretože výrobky zhotovené na báze prírodných vláken sú drahšie a nižšej technickej kvality ako konkurenčné vlákna. Spracovateľská pomoc pre dlhé vlákna prispela spoločne s priaznivou situáciou na trhu, ktorú vytvoril dopyt z Číny, k veľkému rozmachu produkcie ľanu. Tento nárast je spojený s rozšírením spracovateľskej kapacity existujúcich podnikov a pomoc umožnila investície do zariadení, výskumu a reklamy. Pokiaľ ide o konope, pozitívny vplyv pomoci na finančnú rovnováhu podnikov umožnil rast nákupnej ceny konopnej slamy, ako aj investície do výskumu, vývoja a nových odbytísk. Pomoc tiež priniesla stabilizáciu (alebo malé zlepšenie) dodávok následným odvetviam, tak papierenskému priemyslu, ako aj novým odbytiskám (pomoc predstavuje stabilizačný faktor, ktorý zabezpečuje odvetviam trvalé dodávky). Hodnotenie spracovateľskej pomoci Dostupné údaje o výsledkoch reformy z roku 2000 v členských štátoch EÚ-15 sú obmedzené vzhľadom na skutočnosť, že spracovanie slamy na vlákno trvá 22 mesiacov a konečné údaje možno získať až po viac než dvoch rokoch od začiatku príslušného hospodárskeho roku. Okrem toho, hospodársky rok 2001/2002 sa nemôže považovať za reprezentatívny, lebo produkciu vážne poznačili nepriaznivé poveternostné podmienky. Niektoré nové členské štáty ešte nedostali žiadnu spracovateľskú pomoc. Spracovatelia v týchto krajinách však investujú s cieľom prispôsobiť svoje podniky právnym predpisom EÚ. Za týchto okolností možno dospieť iba k obmedzeným záverom o účinnosti systému spracovateľskej pomoci. Ťažko posúdiť, či by sa pomoc pre krátke vlákna a dodatočná pomoc na hektár ľanu mali predĺžiť aj po hospodárskom roku 2005/2006 alebo nie. Niektoré závery však možno vyvodiť na základe dostupných údajov a informácií prevádzkovateľov. Význam pomoci pre naväzujúce odvetvia Spracovateľská pomoc umožnila rozvoj odvetvia vláken a viedla k stabilizácii hlavných odbytísk. Pokiaľ ide o ľan , trhové odbytiská pre dlhé vlákna v rokoch 2001–2004 podstatne vzrástli. Tento trend by však mohlo nabrať iný smer v prípade poklesu dopytu z Číny a/alebo cien, nepriaznivého výmenného kurzu atď. V súčasnej priaznivej situácii je ťažké odhadnúť úlohu samotnej pomoci, lebo trh je veľmi výnosný. V prípade konope je hlavným odbytiskom odvetvie výroby špeciálneho papiera. Nové technické využitie (kompozitné materiály) ešte nedosiahlo rozvoj vo veľkom rozsahu. Zrušenie pomoci by v tejto situácii mohlo ohroziť ďalší rozvoj tohto odbytiska. Ostatné odbytiská, ako je odbytisko pre izolačné panely, sa rovnako nerozvinuli podľa očakávaní, pretože ich ceny boli málo konkurenčné v porovnaní s konkurujúcimi vláknami, ako je sklené vlákno a ostatné syntetické vlákna. Pomoc pre krátke vlákna Zavedenie súčasnej SOT by znamenalo zrušenie spracovateľskej pomoci pre krátke vlákna od hospodárskeho roku 2006/2007. V prípade krátkych ľanových vláken nie je možné špecifikovať vplyv spracovateľskej pomoci, keďže takmer všetky vyrobené množstvá sú vedľajším výrobkom trepania dlhých vláken a rozloha plochy osiatej ľanom určeným výhradne na výrobu krátkych vláken zostáva nepatrná. Pre producentov konope by zrušenie pomoci znamenalo úmerné zníženie cien. V takom prípade by sa marža producentov konope podstatne znížila a bola by oveľa nižšia ako marža získaná pri pestovaní iných alternatívnych plodín na ornej pôde. Treba poznamenať, že pestovanie konope je pracovne náročnejšie než pestovanie iných poľných plodín. Mohlo by sa očakávať podstatné zmenšenie plochy osiatej konope a následný pokles dodávok konopnej slamy prvotnému spracovateľskému priemyslu. V tabuľke sa porovnáva marža na hektár pri rôznych plodinách vo Francúzsku a Nemecku a ukazuje sa tu strata konkurencieschopnosti pri pestovaní konope bez prevodu odhadovaných 80 % spracovateľskej pomoci pestovateľovi: Francúzsko | Nemecko | Konope | Pšenica | Repkové semeno | Konope | Jačmeň | Kukurica | Marža (eur/ha) | 554 | 442 | 490 | 486 | 553 | 499 | Priemerný výnos (t vlákna/ha) | 1,95 | – | – | 1,67 | – | – | Prevedená pomoc (eur) – 80 % | 140 | – | – | 120 | – | – | Marža bez pomoci (eur/ha) | 414 | 442 | 490 | 366 | 553 | 499 | Poznámka: Údaje sú iba názorné a neumožňujú priame porovnanie medzi krajinami z dôvodu odlišných spôsobov kalkulácie. | Hospodársky dosah zrušenia pomoci pre odvetvie krátkych ľanových vláken by sa zmiernil plánovaným nárastom pomoci pre dlhé vlákna. Iba špecializované spracovateľské zariadenia, ktoré predstavujú malú časť odvetvia, by boli priamo postihnuté znížením príjmov. V prípade konope by však mohlo zrušenie pomoci ovplyvniť finančnú rovnováhu spracovateľov, pre ktorých pomoc predstavuje podstatnú časť ich čistého zisku. Prežitie spracovateľov, ktorí sa zameriavajú iba na vlákna určené pre nové technické využitie, by mohlo byť ohrozené, zatiaľ čo „zmiešané” zariadenia vyrábajúce vlákna pre špeciálny papier a nové odbytiská by sa vrátili k tradičnej činnosti (papierenský priemysel). Okrem toho by tradičné odbytisko (papier) mohlo byť v strednodobom časovom horizonte ohrozené lacnejšími náhradnými výrobkami alebo premiestnením výroby. Preto sa odporúča predĺženie pomoci pre výrobu krátkych ľanových a konopných vláken na nasledujúce dva hospodárske roky s cieľom umožniť priemyslu konsolidáciu nových trhov pre tieto vlákna. Okrem toho toto predĺženie poskytne viac času na dôkladné zhodnotenie pôsobenia SOT v nových členských štátoch. Dodatočná pomoc Ak sa zruší pomoc 120 eur na ha pre regióny v Holandsku a Belgicku, bude hrubá marža pre ľan nižšia ako marža pre pšenicu a jačmeň. Keďže pestovanie tejto plodiny je pracovne náročnejšie než pestovanie obilnín, táto plodina stratí konkurencieschopnosť a možno očakávať rozsiahly pokles plochy osiatej ľanom v regiónoch s poldrami. Podobné porovnanie oblastí vo Francúzsku a Belgicku, pri ktorých prichádza do úvahy pomoc vo výške 50 eur na ha, nevedie k rovnakým záverom. Naopak, zrušenie dodatočnej pomoci nebude mať taký dramatický vplyv na úroveň príjmov výrobcov. Pokiaľ ide o budúcnosť výroby, vládne určitá neistota – najmä v rokoch so zlými poveternostnými podmienkami. Je dôležité uviesť výrazné ročné zmeny v príjme pri produkcii ľanu v porovnaní s väčšinou ostatných plodín. Pomocou sa umožnilo zmiernenie vplyvov premiestnenia do iných regiónov s nižšími cenami pôdy a vhodnejšími poľnohospodárskymi štruktúrami. Ekonomické analýzy ukázali, že pomoc 120 eur na hektár pre ľan vypestovaný v Holandsku a na belgických poldroch bola osožná na udržanie alebo dokonca mierne zväčšenie plôch osiatych ľanom. V týchto štúdiách sa však neuvádza, aká úroveň pomoci by bola pre tieto oblasti vhodná. Navrhuje sa udržanie súčasnej úrovne pomoci dva roky. Obsah nečistôt Pokiaľ ide o obsah nečistôt, toto opatrenie sa datuje do druhej polovice 90. rokov, ktoré bolo obdobím vyznačujúcim sa najväčšími špekuláciami. Cieľom bolo zaviesť povinnosť nákladného čistenia vláken, a tak odradiť od výroby vláken veľmi nízkej kvality, ktoré sa takto ani nemali dostať na trh. V prípade krátkych vláken pre výrobu papiera je však vysoký obsah nečistôt v skutočnosti pre ďalšie spracovanie potrebný. Náklady na čistenie sú na úrovni pridanej hodnoty výrobkov alebo ju dokonca prekračujú. V prípade textilného priemyslu sa vyžaduje nízky obsah nečistôt. Keďže sú však predajné ceny vyššie, spracovatelia majú záujem na čistení vláken. Pri technických vláknach sa pre niektoré odbytiská vyžaduje nízky obsah nečistôt. Preto v skutočnosti väčšina členských štátov využíva odchýlku od maximálneho povoleného obsahu nečistôt. Podľa systému je nevyhnutné vypočítať zníženie pomoci na základe obsahu nečistôt, čo predstavuje administratívnu príťaž, ale je to jediný spôsob, ako zaručiť spravodlivé rozdelenie pomoci. Keďže sa odbytiská pre krátke vlákna rozvíjajú a ešte nie sú veľmi stabilné, odporúča sa predĺžiť súčasné ustanovenia vrátane zníženia pomoci úmerne k obsahu nečistôt. Zhrnutie a závery Táto správa bola vyhotovená na žiadosť Rady zhodnotiť vplyv pomoci určenej pre odvetvie spracovania ľanovej a konopnej slamy na vlákna, ktorá bola zavedená poslednou reformou spoločnej organizácie trhu v tomto odvetví, a ktorá nadobudla platnosť 1. júla 2001. Na základe vypracovanej analýzy by malo byť navrhnuté predĺženie súčasnej schémy pomoci na určité obdobie. To by poskytlo čas na získanie ďalších skúseností, ktoré sú obzvlášť potrebné v prípade nových členských štátov. Pomoc určená pre krátke vlákna a dodatočná pomoc na pestovanie ľanu v niektorých tradičných pestovateľských oblastiach by sa preto mala za súčasných podmienok predĺžiť. ODÔVODNENIE Článkom 15 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1673/2000 o spoločnej organizácii trhu s ľanom a konope pestovanými na vlákno sa stanovuje, že: „V roku 2005 predloží Komisia správu Európskemu parlamentu a Rade o spracovateľskej pomoci, ak je to potrebné, doloženú návrhmi. Správa obsahuje odhad dosahu spracovateľskej pomoci, najmä na: - postavenie výrobcov s ohľadom na zasiate oblasti a ceny, ktoré sú im platené, - trendy na trhu pre textilné vlákna a vývoj nových produktov, - spracovateľské odvetvie. Správa naznačí, vo svetle alternatívnej výroby, či je odvetvie schopné fungovať s ustanovenými usmerneniami. Preskúma tiež možnosť dať trvalé miesto po skončení hospodárskeho roka 2005/2006 spracovateľskej pomoci na tonu krátkeho ľanového vlákna a konopného vlákna a dodatočnú pomoc na hektár ľanu uvedenú v článku 4.“ Celkové hodnotenie súčasnej organizácie odvetvia ľanu a konope[3] sa zdá byť pozitívne a vedie k záveru, že súčasná spoločná organizácia trhu funguje dobre. Najvýznamnejším dôsledkom zavedenia spracovateľskej pomoci pre vlákna bola eliminácia špekulatívneho pestovania. Reforma, ktorá bola realizovaná v roku 2000, viedla k podstatnému zníženiu výdavkov Spoločenstva a k stabilizácii rozpočtu na asi 20 miliónoch eur. Okrem toho viedla reforma k zvýšeniu počtu hospodársky perspektívnych odbytísk a vo všeobecnosti zaručila alebo v niektorých prípadoch zlepšila príjmy výrobcov za uvedené obdobie. Spracovateľská pomoc podporila produkciu konopných a ľanových vláken v EÚ, materiálov, ktoré majú priaznivý vplyv na životné prostredie (zachovanie biodiverzity). Okrem toho spracovateľská pomoc poskytnutá v rámci SOT pomohla zachovať a vytvoriť pracovné miesta v tradičných oblastiach takejto výroby a aj v iných oblastiach a podporila investície do výskumu a vývoja zameraného na zlepšenie výrobných postupov a vývoj nových produktov s obsahom rastlinných vláken. Je ťažké posúdiť celkový dosah reformy realizovanej v roku 2000 a presnú úlohu spracovateľskej pomoci poskytovanej na výrobu v členských štátoch EÚ-15. Iba údaje pre hospodárske roky 2002/2003 a 2003/2004 sú konečné a môžu byť považované za údaje s výpovednou hodnotou, keďže úrodu v hospodárskom roku 2001/2002 niekoľkokrát zasiahlo zlé počasie. Medzi novými členskými štátmi, ktoré pristúpili k Európskej Únii 1. mája 2004, je šesť producentov ľanových vláken a traja producenti konopných vláken. Údaje, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii, nedovoľujú urobiť podrobnú analýzu výrobných trendov a zaviesť systém v týchto nových členských štátoch. Za týchto okolností sa navrhuje dvojročné predĺženie systému, ktorý sa uplatňoval v hospodárskom roku 2005/2006. Do hospodárskeho roku 2007/2008 zostane preto výška pomoci určenej pre ľanové vlákno na súčasnej úrovni 160 eur za tonu a pomoc určená pre krátke ľanové a konopné vlákno na 90 eur za tonu. Pokiaľ ide o národné garantované množstvá, zostávajú v platnosti súčasné množstvá. Pokiaľ ide o maximálny povolený obsah nečistôt a odrezkov, väčšina členských štátov využíva výnimku z dodržovania ich maximálneho povoleného obsahu 7,5 % a takisto určité druhy konečného spracovania vyžadujú vysoký podiel nečistôt. Mal by teda zostať zachovaný súčasný systém, aby členské štáty mohli poskytovať pomoc pre krátke ľanové vlákno s obsahom nečistôt a odrezkov maximálne 15 % a pre konopné vlákno s obsahom nečistôt a odrezkov maximálne 25 %. Dodatočná pomoc poskytovaná prvotným spracovateľom dlhého ľanového vlákna v niektorých tradičných výrobných oblastiach Holandska, Belgicka a Francúzska zostane nezmenená, čo je 120 eur na hektár v zóne I a 50 eur na hektár v zóne II, tak ako bolo stanovené v nariadení (ES) č. 1673/2000. Predĺženie uplatňovania súčasného systému umožní realizáciu hlbšej analýzy na základe medzičasom získaných skúseností a takisto poskytne dostatok času na dokončenie vyhodnotenia celkového dosahu, ktorý poslúži pri zvažovaní možnosti zjednodušenia tohto režimu pomoci prostredníctvom jeho integrácie do všeobecného rámca nariadenia Rady (ES) č. 1782/2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov. Pri revízii režimu pre pestovanie ľanu a konope na vlákno je vhodné zmeniť a doplniť aj nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003, aby sa umožnilo pestovanie konope aj na iné účely, ako je výroba vláken. V súlade s článkom 52 uvedeného nariadenia vzniká oprávnenie na uplatnenie režimu jednotnej platby v prípade pôdy osiatej konope vtedy, ak obsah tetrahydrokannabinolu v odrode konope nepresahuje 0,2 % a surový materiál sa použije na spracovanie na textilné vlákno. Druhá podmienka, ktorá vyplývala z predchádzajúceho vzťahu medzi režimom pre plodiny na ornej pôde a pomocou pre odvetvie výroby vláken, sa už viac pri režime jednotnej platby nevyžaduje. Navyše, táto podmienka vlastne zakazuje používanie konope na iné priemyselné účely, ako je napr. získavanie energie. 2006/0043 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1673/2000, pokiaľ ide o spracovateľskú pomoc pre ľan a konope pestované na vlákno, a nariadenie (ES) č. 1782/2003, pokiaľ ide o oprávnenie uplatniť režim jednotnej platby u konope RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na tretí pododsek článku 37 ods. 2, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[4], keďže: 5. Článkom 15 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1673/2000 z 27. júla 2000 o spoločnej organizácii trhu s ľanom a konope pestovanými na vlákno[5] sa stanovuje, že Komisia predloží správu o spracovateľskej pomoci Európskemu parlamentu a Rade, ku ktorej v prípade potreby priloží návrhy. Z tejto správy vyplýva, že je vhodné, aby do hospodárskeho roku 2007/2008 vrátane zostal v platnosti súčasný systém. 6. Spracovateľská pomoc určená pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno s obsahom nečistôt a odrezkov nie vyšším než 7,5 % sa bude poskytovať do hospodárskeho roku 2005/2006. Vzhľadom na priaznivé trendy na trhu pre tento druh vláken, na ktorý sa vzťahuje súčasný režim pomoci, a s cieľom prispieť k upevneniu pozície inovatívnych výrobkov a ich odbytísk, by sa poskytovanie tejto pomoci malo predĺžiť do konca hospodárskeho roku 2007/2008. 7. Nariadenie (ES) č. 1673/2000 počíta so zvýšením úrovne spracovateľskej pomoci pre dlhé ľanové vlákno od hospodárskeho roku 2006/2007. Keďže sa pokračuje v poskytovaní spracovateľskej pomoci pre krátke ľanové vlákno do hospodárskeho roku 2007/2008, mala by spracovateľská pomoc určená pre dlhé ľanové vlákno zostať do hospodárskeho roku 2007/2008 na súčasnej úrovni. 8. Z dôvodu podpory výroby vysokokvalitných krátkych ľanových a konopných vláken sa pomoc poskytuje pre vlákna s obsahom nečistôt a odrezkov nie vyšším než 7,5 %. Členské štáty však môžu uplatniť výnimku z tohto obmedzenia a poskytnúť spracovateľskú pomoc pre krátke ľanové vlákno s percentuálnym obsahom nečistôt a odrezkov medzi 7,5 % a 15 % a pre konopné vlákno s percentuálnym obsahom nečistôt a odrezkov medzi 7,5 % a 25 %. Keďže táto možnosť je k dispozícii iba do hospodárskeho roku 2005/2006, je potrebné poskytnúť členským štátom možnosť uplatniť výnimku z tohto obmedzenia aj počas nasledujúcich dvoch hospodárskych rokov. 9. Aby sa aj naďalej zabezpečila primeraná úroveň výroby v každom členskom štáte, je potrebné predĺžiť obdobie uplatňovania národných garantovaných množstiev. 10. Dodatočná pomoc podporila pokračovanie v tradičnej výrobe ľanu v niektorých regiónoch Holandska, Belgicka a Francúzska. Aby sa aj naďalej umožnilo postupné prispôsobovanie štruktúr poľnohospodárskych podnikov novým trhovým podmienkam, je potrebné rozšíriť prechodnú pomoc do hospodárskeho roku 2007/2008. 11. Komisia by mala v dostatočnom predstihu pred začatím hospodárskeho roku 2008/2009 predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade, aby bolo možné zhodnotiť, či je potrebné adaptovať súčasný systém, alebo pokračovať v jeho uplatňovaní. 12. V nariadení Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001[6] sa stanovuje, že iba konope pestované na vlákno je oprávnené na uplatnenie režimu jednotnej platby, ktorý sa zavádza v hlave III nariadenia. Je vhodné, aby pestovanie konope na iné priemyselné využitie získalo takisto toto oprávnenie. 13. Nariadenia (ES) č. 1673/2000 a (ES) č. 1782/2003 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Nariadenie (ES) č. 1673/2000 sa mení a dopĺňa takto: 1) V článku 2 sa odsek 3 nahrádza takto: „3. Čiastka spracovateľskej pomoci sa na tonu vlákna stanoví takto: a) pre dlhé ľanové vlákno: - 100 eur pre hospodársky rok 2001/2002, - 160 eur pre hospodárske roky 2002/2003 až 2007/2008, - 200 eur od hospodárskeho roku 2008/2009; b) pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno, ktoré neobsahuje viac ako 7,5 % nečistôt a odrezkov: 90 eur pre hospodárske roky 2001/2003 až 2007/2008. Avšak pre hospodárske roky 2001/2002 až 2007/2008 sa členské štáty môžu tiež rozhodnúť poskytnúť pomoc s odkazom na tradičné miesta odbytu: - pre krátke ľanové vlákno obsahujúce percentuálnu sadzbu nečistôt a odrezkov v rozmedzí od 7,5 % do 15 %, - pre konopné vlákno obsahujúce percentuálnu sadzbu nečistôt a odrezkov v rozmedzí od 7,5 % a 25 %. V prípadoch uvedených v druhom pododseku poskytnú členské štáty pomoc vzhľadom na množstvo, ktoré nie je vyššie ako to, ktoré sa vyrobí na základe 7,5 % nečistôt a odrezkov.“ 2) V článku 3 odsek 2 sa druhý pododsek nahrádza nasledovným textom: „Národné garantované množstvá krátkeho ľanového vlákna a konopného vlákna sa prestanú uplatňovať od hospodárskeho roku 2008/2009.“ 3) V prvom pododseku článku 4 sa údaj „2005/2006“ nahradí údajom „2007/2008“. 4) Článok 12 sa vypúšťa. 5) V článku 15 sa vkladá tento odsek: „3. Komisia poskytne Európskemu parlamentu a Rade správu, ku ktorej v prípade potreby priloží návrhy, a to v dostatočnom predstihu, aby bolo možné zaviesť navrhnuté opatrenia v hospodárskom roku 2008/2009. Správa zhodnotí dosah spracovateľskej pomoci na výrobcov, spracovateľský priemysel a trh pre textilné vlákna. Preskúma možnosť predĺženia poskytovania spracovateľskej pomoci pre krátke ľanové vlákno a konopné vlákno a dodatočnej pomoci na obdobie po hospodárskom roku 2007/2008, ako aj možnosť integrácie tohto režimu pomoci do všeobecného rámca podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý stanovuje nariadenie (ES) č. 1782/2003.“ Článok 2 V nariadení (ES) č. 1782/2003 sa článok 52 nahrádza takto: „Článok 52 Produkcia konope 1. V prípade produkcie konope je obsah tetrahydrokannabinolu v použitých odrodách najviac 0,2 %. Členské štáty zriadia systém umožňujúci overiť obsah tetrahydrokannabinolu v plodinách pestovaných najmenej na 30 % plôch osiatych konope. Ak však, členský štát zavedie systém predchádzajúceho schválenia pre uvedené pestovanie, je minimum 20%. 2. V súlade s postupom v článku 144 ods. 2 je poskytnutie platby závislé na použití certifikovaných osív určitých odrôd.“ Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu Predseda FINANČNÝ VÝKAZ | 1. | ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 05 02 07 01 | PRIDELENÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY: 24 miliónov EUR | 2. | NÁZOV OPATRENIA: Zmena a doplnenie nariadenia č. 1673/2000 – Pomoc na spracovanie dlhých a krátkych vláken ľanu a konope | 3. | PRÁVNY ZÁKLAD: Článok 37 Zmluvy | 4. | CIELE OPATRENIA: Predĺženie v súčasnosti platného režimu o dva roky | 5. | FINANČNÉ DÔSLEDKY | 12-MESAČNÉ OBDOBIE (mil. EUR) | BEŽNÝ ROZPOČTOVÝ ROK 2006 (mil. EUR) | NASLEDUJÚCI ROZPOČTOVÝ ROK 2007 (mil. EUR) | 5.0 | VÝDAVKY – ÚČTOVANÉ Z ROZPOČTU ES (NÁHRADY/INTERVENCIE) – VÝDAVKY NÁRODNÝCH ORGÁNOV – INÉ | 4,84 | 0 | 2,9 | 5.1 | PRÍJMY – VLASTNÉ ZDROJE ES (POPLATKY/CLO) – NÁRODNÉ | – | – | – | 2008 | 2009 | 5.0.1 | ODHADOVANÉ VÝDAVKY | 4,84 mil. EUR | 1,94 mil. EUR | 5.1.1 | ODHADOVANÉ PRÍJMY | – | – | 5.2 | SPÔSOB VÝPOČTU: Celkové výdavky za túto položku v roku 2005 predstavujú 20,045 mil. EUR. Celkové výdavky za túto položku v roku 2004 predstavovali 17,893 mil. EUR. Výdavky – súčasný režim Hospodársky rok 2002/2003: 18,8 mil. EUR, ktoré sa rozdelia takto : Dlhé vlákna: 100 000t x 160 EUR = 16 mil. EUR Krátke vlákna/ konope: 14 444 ton x 90 EUR = 1,3 mil. EUR Dodatočná pomoc: 1,5 mil. EUR Hospodársky rok 2003/2004: 20,19 mil. EUR Dlhé vlákna : 101 125t x 160 EUR = 16,18 mil. EUR Krátke vlákna/konope: 21 767 ton x 90 EUR = 1,959 mil. EUR Dodatočná pomoc: 2 mil. EUR Odhady [pic] | 6.0 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ Z PRIDELENÝCH ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV ZAČLENENÝCH DO PRÍSLUŠNÝCH KAPITOL BEŽNÉHO ROZPOČTU? | ÁNO NIE | 6.1 | MOŽNO PROJEKT FINANCOVAŤ PRESUNOM MEDZI JEDNOTLIVÝMI KAPITOLAMI BEŽNÉHO ROZPOČTU ? | ÁNO NIE | 6.2 | BUDE POTREBNÝ DOPLŇUJÚCI ROZPOČET ? | ÁNO NIE | 6.3 | BUDE POTREBNÉ ZAČLENIŤ PRIDELENÉ ROZPOČTOVÉ PROSTRIEDKY DO BUDÚCICH ROZPOČTOV? | ÁNO NIE | POZNÁMKY: Pokiaľ bude súčasný trend pokračovať, odhadovaný dosah predstavuje 4,84 mil EUR. Treba však poznamenať, že pokiaľ sa dosiahnu maximálne garantované množstvá (MGM) dlhých a krátkych vláken, dosah bude predstavovať 11,94 miliónov a celkové výdavky 28,10 miliónov EUR. | [1] Množstvá vyrobených vláken sa nemusia nutne zhodovať s tými, na ktoré sa poskytuje spracovateľská pomoc. [2] Množstvá vyrobených vláken sa nemusia nutne zhodovať s tými, na ktoré sa poskytuje spracovateľská pomoc. [3] Pozri hodnotiacu správu z októbra 2005: “Evaluation de l’organisation commune de marché dans le secteur du lin et du chanvre». http://europa.eu.int/comm/agriculture/eval/index_fr.htm. [4] Ú. v. EÚ …, …, s. … [5] Ú. v. ES L 193, 29.7.2000, str. 16. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 393/2004 (Ú. v. EÚ L 65, 3.3.2004, s. 4.). [6] Ú. v. ES L 270, 21.10.2003, str. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 2183/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 30.12.2005, s. 56.).