DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Po rozhodnutiach o liberalizácii vízového režimu pre krajiny západného Balkánu Komisia v roku 2011 v nariadení Rady (ES) č. 539/2001 navrhla vytvorenie „ochrannej vízovej doložky“, ktorou by sa v urgentných prípadoch na základe dôsledne vymedzených kritérií na krátky čas umožnilo dočasné pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov tretej krajiny v záujme riešenia prípadných ťažkostí jedného alebo viacerých členských štátov v prípade náhleho a výrazného zvýšenia neregulárnej migrácie, neodôvodnených žiadostí o azyl alebo zamietnutých readmisných žiadostí členského štátu predložených príslušnej tretej krajine.

Európsky parlament a Rada prijali 11. decembra 2013 nariadenie (EÚ) č. 1289/2013, ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 539/2001 zavedením tzv. mechanizmu pozastavenia a úpravou platného recipročného mechanizmu.

Tento mechanizmus pozastavenia v súlade s článkom 1a nariadenia (ES) č. 539/2001 umožňuje ako krajné riešenie v núdzových situáciách dočasné pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov tretej krajiny. Aktivovať ho môže ktorýkoľvek členský štát, keď Komisii oznámi, že v priebehu šiestich mesiacov oproti rovnakému obdobiu v predchádzajúcom roku alebo oproti posledným šiestim mesiacom pred začatím uplatňovania oslobodenia štátnych príslušníkov danej tretej krajiny od vízovej povinnosti čelí okolnostiam vyvolávajúcim núdzovú situáciu, ktorú tento členský štát nedokáže sám napraviť.

Medzi tieto okolnosti patrí konkrétne výrazné a náhle zvýšenie počtu:

–štátnych príslušníkov danej tretej krajiny, o ktorých sa zistilo, že nezákonne prekročili povolenú dĺžku pobytu v danom členskom štáte,

–neodôvodnených žiadostí o azyl od štátnych príslušníkov danej tretej krajiny, ak toto zvýšenie vedie k osobitnému tlaku na azylový systém daného členského štátu,

–zamietnutých žiadostí o readmisiu, ktoré členský štát predložil danej tretej krajine vo vzťahu k jej štátnym príslušníkom.

Pri oznamovaní Komisii musí príslušný členský štát uviesť dôvody aktivácie mechanizmu, poskytnúť relevantné informácie a štatistické údaje a opísať predbežné opatrenia, ktoré prijal s cieľom napraviť situáciu. Komisia potom informuje Radu a Európsky parlament a preskúma situáciu a rozsah problému (počet dotknutých členských štátov, vplyv na celkovú migračnú situáciu v Únii).

Komisia môže rozhodnúť o potrebe prijať opatrenia, pričom zohľadní dôsledky pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti pre vonkajšie vzťahy Únie a jej členských štátov s dotknutou treťou krajinou a v úzkej spolupráci s touto treťou krajinou sa snaží nájsť alternatívne dlhodobé riešenia. V takom prípade má Komisia od doručenia uvedeného oznámenia tri mesiace na prijatie vykonávacieho aktu, ktorým sa dočasne pozastaví oslobodenie štátnych príslušníkov dotknutej tretej krajiny od vízovej povinnosti na obdobie šiestich mesiacov.

Pred uplynutím tohto šesťmesačného obdobia musí Komisia predložiť Európskemu parlamentu a Rade správu. K správe môže byť pripojený legislatívny návrh na zmenu nariadenia (ES) č. 539/2001 s cieľom presunúť dotknutú tretiu krajinu do zoznamu krajín, pre ktoré sa vyžadujú víza (príloha I), čím sa na jej občanov začne vzťahovať trvalá vízová povinnosť. V takom prípade možno dočasné pozastavenie oslobodenia od vízovej povinnosti predĺžiť najviac o 12 mesiacov.

Vzhľadom na aktuálnu migračnú situáciu v Európskej únii a úspešné ukončenie viacerých dialógov o liberalizácii vízového režimu so susednými krajinami (Gruzínsko, Ukrajina, Kosovo, Turecko) niektoré členské štáty vyjadrili pochybnosti, či je existujúci mechanizmus pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti dostatočne flexibilný na reakciu v určitých naliehavých situáciách. Tvrdili najmä to, že:

–prípustné dôvody pozastavenia sú príliš obmedzené a nezahŕňajú napríklad situáciu, keď niektorá tretia krajina nespolupracuje pri readmisii občanov inej tretej krajiny, ktorí cez danú tretiu krajinu prešli, pričom readmisná dohoda uzatvorená medzi Úniou alebo členským štátom a príslušnou treťou krajinou takúto povinnosť readmisie ukladá,

–možnosť aktivovať mechanizmus pozastavenia oznámením, ktorú majú podľa nariadenia len členské štáty, by sa mala rozšíriť aj na Komisiu,

–referenčné obdobia a lehoty sú pridlhé a v núdzovej situácii neumožňujú pohotovú reakciu.

Vzhľadom na najnovšie návrhy Komisie na liberalizáciu vízového režimu s Gruzínskom, Ukrajinou, Tureckom a Kosovom, ako aj nedávne diskusie s členskými štátmi sa Komisia rozhodla predložiť návrh na zmenu nariadenia (ES) č. 539/2001 v záujme revízie aktuálneho mechanizmu pozastavenia.

Hlavným cieľom je posilniť mechanizmus pozastavenia tak, že sa členským štátom uľahčí oznamovanie okolností vedúcich k prípadnému pozastaveniu a Komisii sa umožní aktivovať mechanizmus aj z vlastnej iniciatívy. Používanie mechanizmu by sa malo uľahčiť predovšetkým skrátením referenčných období a lehôt, čím sa umožní rýchlejší postup, a rozšírením možných dôvodov na pozastavenie, medzi ktoré by malo patriť výrazné zvýšenie počtu zamietnutých žiadostí o readmisiu štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí prešli cez príslušnú tretiu krajinu, ak sa v readmisnej dohode uzatvorenej medzi Úniou alebo členským štátom a danou treťou krajinou stanovuje takáto readmisná povinnosť. Komisia by zároveň mala byť schopná aktivovať mechanizmus v prípade, že daná tretia krajina v oblasti readmisie nespolupracuje, najmä ak medzi príslušnou treťou krajinou a Úniou bola uzatvorená readmisná dohoda.