EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 9. 2015 COM(2015) 472 final 2015/0226(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá sekuritizácie a vytvára sa európsky rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu a ktorým sa menia smernice 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EÚ a nariadenia (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 648/2012 (Text s významom pre EHP) {SWD(2015) 185 final}

{SWD(2015) 186 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Vybudovanie trhu s jednoduchými, transparentnými a štandardizovanými sekuritizáciami predstavuje základný stavebný kameň únie kapitálových trhov a prispieva k prioritnému cieľu Komisie podporovať vytváranie pracovných miest a k znovunastoleniu udržateľného rastu. Vysokokvalitný rámec pre sekuritizáciu na úrovni EÚ môže podporiť integráciu finančných trhov EÚ, pomôcť diverzifikovať zdroje financovania a uvoľniť kapitál, čo úverovým inštitúciám a veriteľom uľahčí poskytovať úvery domácnostiam a podnikom. Európska komisia si vo svojom pracovnom programe na rok 2015 vytýčila cielené opatrenia s 10 prioritami a ako súčasť priority zameranej na vybudovanie prepracovanejšieho a spravodlivejšieho vnútorného trhu s posilnenou priemyselnou základňou oznámila, že zavedie rámec EÚ pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu. Ako jedna z piatich oblastí, v ktorých je potrebné v krátkodobom horizonte konať, bolo v Investičnom pláne pre Európu, ktorý Komisia predstavila 26. novembra 2014, identifikované vytvorenie udržateľného trhu so sekuritizáciou bez toho, aby sa opakovali chyby urobené pred krízou. Sekuritizácia predstavuje transakcie, ktoré veriteľovi alebo inému originátorovi aktív – zvyčajne úverovej inštitúcii – umožňujú refinancovať skupinu úverov alebo aktív (napr. hypotéky, lízingy na motorové vozidlá, spotrebné úvery, kreditné karty) ich konverziou na cenné papiere. Veriteľ alebo originátor usporiada portfólio svojich úverov do rôznych rizikových kategórií, vytvorených presne podľa chuti investorov riskovať, resp. dosiahnuť zisk. Z peňažných tokov podkladových úverov sa vytvárajú výnosy investorov. Tieto trhy sa nezameriavajú na retailových investorov. Sekuritizácia je dôležitým prvkom riadne fungujúcich kapitálových trhov. Správne štruktúrovaná sekuritizácia môže byť významným prostriedkom diverzifikácie zdrojov financovania a efektívnejšieho rozdeľovania rizík vo finančnom systéme EÚ. Umožňuje lepšie rozloženie rizík finančného sektora a môže úverovým inštitúciám pomôcť uvoľniť súvahy, aby mohli poskytovať ďalšie úvery hospodárstvu. Celkovo môže zefektívniť finančný systém a zaistiť ďalšie investičné príležitosti. Sekuritizáciou sa môže vytvoriť premostenie medzi úverovými inštitúciami a kapitálovými trhmi, pričom nepriamu výhodu získajú podniky a občania (napríklad prostredníctvom lacnejších úverov, hypotekárneho financovania pre podniky a kreditných kariet) a príslušným veriteľom sa poskytne expozícia voči triedam aktív oddelená od kreditného rizika originátora. V nadväznosti na americkú „hypotekárnu krízu“ z rokov 2007 – 2008 verejné orgány podnikli viacero krokov na zvýšenie bezpečnosti a zjednodušenie sekuritizačných transakcií a zabezpečenie prijatia vhodných stimulov na riadenie rizika, a to aj prostredníctvom vyšších kapitálových požiadaviek, požiadaviek náležitej starostlivosti a podnikania, ako aj požiadaviek povinného ponechania si rizika s cieľom zabezpečiť, aby sa sekuritizované produkty nevytvárali len na účely ich predaja investorom, čo sa prevažne dialo tesne pred vypuknutím finančnej krízy z roku 2008 (tzv. model „vytvor a predaj“). Tieto reformy boli nevyhnutné na zaistenie finančnej stability. Jedným z výsledkov týchto reforiem je, že v súčasnosti sú všetky sekuritizácie v EÚ prísne regulované. Od začiatku finančnej krízy sú európske sekuritizačné trhy v útlme. Kontrastuje to s trhmi v USA, ktoré zaznamenali oživenie. A to aj napriek tomu, že sekuritizačné trhy v EÚ na rozdiel od USA odolali kríze pomerne dobre, keďže oproti USA boli realizované straty z nástrojov s pôvodom v EÚ veľmi malé. Napríklad sekuritizačné nástroje z USA s ratingom AAA podporované hypotekárnymi úvermi na kúpu nehnuteľnosti na bývanie (RMBS) zaznamenali mieru zlyhania 16 % (nižšej kvality) a 3 % (vyššej kvality). Miery zlyhania RMBS z EÚ oproti tomu nikdy neprekročili mieru 0,1 %. Rozdiel je dokonca väčší v prípade RMBS produktov s ratingom BBB, kde miera zlyhania amerických RMBS kulminovala na 62 % (nižšej kvality) a 46 % (vyššej kvality), zatiaľ čo miera zlyhania takýchto produktov z EÚ kulminovala na 0,2 %. Zatiaľ čo sekuritizačné trhy v USA sa vyznačujú charakteristikami rozdielnymi od charakteristík trhov v EÚ a jednotlivých národných trhov, z ktorých každý sa vyznačuje rôznym stupňom fragmentácie a efektívnosti, ich rýchlejšie oživenie sa aspoň čiastočne dosiahlo vďaka úlohe verejného sponzorstva. Takmer 80 % sekuritizačných nástrojov v USA ťaží z verejných záruk spoločností sponzorovaných vládou USA (napr. Fannie Mae a Freddy Mac). Banky, ktoré do týchto produktov investujú, v dôsledku toho ťažia z nižších kapitálových požiadaviek regulačného režimu USA. Tento návrh je založený na mechanizmoch zavedených v EÚ s cieľom odstrániť riziká, ktoré sú späté s vysoko zložitou, nepriehľadnou a rizikovou sekuritizáciou. Prirodzeným ďalším krokom k vybudovaniu udržateľného sekuritizačného trhu v EÚ pri podpore investícií a náležitého riadenia rizík v EÚ je zamerať sa na lepšie diferencovanie a rozvíjanie transparentnej, jednoduchej a štandardizovanej sekuritizácie. Cieľom tohto legislatívneho návrhu preto je: 1.reštartovať trhy na udržateľnejšom základe tak, aby jednoduchá, transparentná a štandardizovaná sekuritizácia mohla pôsobiť ako aktívny prostriedok financovania hospodárstva; 2.umožniť efektívnejšie a účinnejšie prenášanie rizika na široké spektrum inštitucionálnych investorov, ako aj bánk; 3.umožniť, aby sekuritizácia fungovala ako účinný mechanizmus financovania pre niektorých dlhodobých investorov, ako aj banky; 4.chrániť investorov a riadiť systémové riziká predchádzaním opätovnému výskytu chybných modelov typu „vytvor a predaj“. Pokiaľ ide o vybudovanie trhu pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu, prvým krokom je identifikovať vhodné nástroje založené na jasných kritériách prípustnosti. Druhým krokom je upraviť regulačný rámec, aby sa mohol použiť prístup citlivejší na riziká. Úmyslom návrhu nie je zrušiť mechanizmy zavedené v EÚ s cieľom odstrániť riziká, ktoré sú späté s vysoko zložitou, nepriehľadnou a rizikovou sekuritizáciou. Tento návrh však pomôže lepšie rozlišovať jednoduché, transparentné a štandardizované produkty. Týmto rámcom by sa mala zaistiť dôvera investorov a vysoký štandard pre EÚ, ako aj pomôcť subjektom posúdiť riziká súvisiace so sekuritizáciou (v rámci produktov i medzi jednotlivými produktmi). Nový rámec EÚ však nenahrádza potrebu, aby investori realizovali hĺbkové preskúmanie. Takisto neslúži na kontrolu kreditného rizika v sekuritizovaných úveroch – investori majú k dispozícii celú škálu investičných možností, ktoré vyhovujú ich prioritám v oblasti rizika, resp. dosahovania zisku. Koncepcia „jednoduchý, transparentný a štandardizovaný“ (STS) sa vzťahuje na postup, ktorým sa zabezpečí štruktúrovanosť sekuritizácie, a nie príslušná úverová kvalita dotknutých aktív. Neznamená to tým pádom, že niektoré sekuritizácie, ktoré nie sú sekuritizáciami STS, napríklad ktoré v sebe zahŕňajú menej jednoduché štruktúry, by sa nemohli vytvoriť z podkladových expozícií s vhodnými prvkami úverovej kvality. Európska rada vo svojich záveroch zo zasadnutia uskutočneného v dňoch 25. a 26. júna 2015 poznamenala, že sekuritizácia môže poskytnúť účinný mechanizmus na presun rizika z úverových inštitúcií na neúverové inštitúcie, čím sa zvýši kapacita úverových inštitúcií poskytovať úvery, ale takisto nasmerovať financovanie z neúverových inštitúcií do prevádzkového kapitálu spoločností. Európska rada vyzvala Komisiu, aby prednostne najneskôr do roka 2015 navrhla rámec pre sekuritizáciu STS, ktorý by vychádzal z viacerých prebiehajúcich iniciatívach na európskej a medzinárodnej úrovni. Európsky parlament vo svojom uznesení o únii kapitálových trhov európskeho hospodárstva z júla 2015 poznamenal, že by sa malo lepšie využiť rozvíjanie jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie, a uvítal iniciatívu na vytvorenie udržateľného a transparentného sekuritizačného trhu vypracovaním osobitného regulačného rámca s jednotným vymedzením vysokokvalitnej sekuritizácie spolu s účinnými metódami monitorovania, merania a riadenia rizika. V návrhu tohto nariadenia sa rozlišuje medzi ustanoveniami uplatniteľnými na sekuritizácie STS a ustanoveniami uplatniteľnými na sekuritizácie, ktoré sú jednoduché, transparentné a štandardizované a ktoré také nie sú.

Súlad s existujúcimi ustanoveniami v danej oblasti politiky Rámec pre sekuritizáciu v EÚ v súčasnosti určuje veľký počet právnych aktov EÚ. Medzi ne patrí nariadenie o kapitálových požiadavkách na banky, smernica Solventnosť II pre poisťovateľov a smernice PKIPCP a o správcoch alternatívnych investičných fondov (AIFMD) pre správcov aktív. Právne ustanovenia týkajúce sa najmä zverejňovania informácií a transparentnosti sú taktiež stanovené v nariadení o ratingových agentúrach (CRAIII) a smernici o prospekte. Prvky týkajúce sa prudenciálneho zaobchádzania so sekuritizáciou sa tiež nachádzajú v legislatívnych návrhoch Komisie, o ktorých sa v súčasnosti rokuje (štrukturálna reforma bánk a fondy peňažných trhov). Delegované akty takisto obsahujú súvisiace ustanovenia. EÚ už podnikla kroky k vytvoreniu diferencovaného regulačného zaobchádzania v dvoch delegovaných aktoch, ktoré sa týkajú prudenciálnych požiadaviek na poisťovateľov (v rámci smernice Solventnosť II) a likvidity úverových inštitúcií (prostredníctvom nariadenia o ukazovateli krytia likvidity). Tento prístup pomáha lepšie odlíšiť jednoduché, transparentné a štandardizované produkty od nepriehľadnejších a zložitejších produktov. Znížením prekážok procesu sekuritizácie a zvýšením likvidity a prehĺbením trhu sa môže zvýšiť príťažlivosť niektorých sekuritizácií. Táto diferenciácia však nenahrádza potrebu, aby sa investori správali podľa zásady náležitej starostlivosti. Prijatím týchto delegovaných aktov v roku 2014 sa podnikli predbežné kroky, ktoré je teraz potrebné doplniť ďalšími opatreniami, ktoré sa budú zakladať na škále iniciatív EÚ a medzinárodných iniciatív zameraných na zbližovanie regulačných noriem. Viacero medzinárodných a európskych verejných orgánov nedávno venovalo sekuritizácii značnú časť svojej politickej činnosti. Tento návrh vychádza z týchto iniciatív. Na globálnej úrovni Bazilejský výbor pre bankový dohľad (BCBS) a Medzinárodná organizácia komisií pre cenné papiere (IOSCO) spoločne riadia medziodvetvovú pracovnú skupinu zaoberajúcu sa prekážkami, ktorým čelí sekuritizácia. Jej hlavnou úlohou bolo vypracovať kritériá na identifikáciu jednoduchých, transparentných a porovnateľných sekuritizačných nástrojov. Skupina 23. júla 2015 vydala súbor globálnych kritérií. V decembri 2014 BCBS uverejnil revidované štandardy týkajúce sa zaobchádzania s kapitálom bánk investujúcich do sekuritizácie. Výbor takisto v nadchádzajúcich mesiacoch zváži, či a ako začlení kritéria pre jednoduchú a transparentnú sekuritizáciu, na ktorých pracuje pracovná skupina BCBS – IOSCO, do rámca kapitálových požiadaviek pre sekuritizácie. Na úrovni EÚ sa viacero verejných orgánov zaoberalo touto otázkou v reakcii na pomalé tempo oživenia sekuritizačných trhov. Napríklad Európska centrálna banka (ECB) a Bank of England otvorili v máji 2014 verejnú konzultáciu na tému ako dosiahnuť lepšie fungovanie sekuritizačného trhu v Európskej únii. V nadväznosti na žiadosť Komisie z januára 2014 Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) dokončil 7. júla 2015 odporúčanie pre Komisiu o rámci pre kvalifikovanú sekuritizáciu. Navrhuje v ňom kritéria na vymedzenie jednoduchých, štandardných a transparentných sekuritizačných transakcií vrátane osobitného súboru prvkov pre krátkodobé sekuritizácie, ako aj aktívami zabezpečený krátkodobý obchodovateľný cenný papier (ABCP). EBA takisto navrhol prudenciálne zaobchádzanie s nástrojmi dlhodobej sekuritizácie citlivejšími na riziká, ako aj v prípade aktívami zabezpečených krátkodobých obchodovateľných cenných papierov upraviť kapitálové požiadavky navrhnuté v Bazilejskom rámci pre sekuritizáciu z roku 2014 s cieľom uznať pomernú nižšiu rizikovosť sekuritizácie STS a zároveň zachovať regulatórny kapitál v hraniciach prudenciálneho príplatku. Napokon Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu preskúmal existujúci rámec EÚ, pokiaľ ide o požiadavky na zverejňovanie informácií a povinnosti týkajúce sa náležitej starostlivosti, predkladania informácií orgánom dohľadu a ponechávanie rizika. Spoločný výbor takisto preskúmal možné nezrovnalosti v aktuálnom rámci. Podrobná správa bola uverejnená 12. mája 2015. Súlad s ostatnými politikami Únie Tento návrh nariadenia o sekuritizáciách podporuje Investičný plán pre Európu, ktorý Komisia predložila v roku 2014 s cieľom odstrániť hlavné prekážky investíciám. Tento nový prístup by pomohol riešiť súčasný nedostatok financovania reálnej ekonomiky v EÚ. Táto iniciatíva je súčasťou akčného plánu o únii kapitálových trhov, ktorý Komisia práve prijala. Únia kapitálových trhov je jednou z priorít Komisie, ktorej cieľom je zabezpečiť, aby finančný systém podporoval vytváranie pracovných miest a rast a napomáhal riešiť demografické problémy, ktorým Európa čelí. Jej cieľom je lepšie previazať úspory s rastom a zabezpečiť viac možností a vyššie výnosy pre sporiteľov a investorov. Podnikom chce ponúknuť väčší výber možností financovania na rôznych stupňoch ich rozvoja a nasmerovať investície tam, kde ich možno využiť čo najproduktívnejším spôsobom, a zároveň rozšíriť príležitosti pre spoločnosti a infraštruktúrne projekty v Európe. Komisia uverejnila zelenú knihu o budovaní únie kapitálových trhov, ktorá bola predmetom konzultácií od 18. februára do 13. mája 2015. Informácie poskytnuté väčšinou respondentov potvrdili oblasti, v ktorých môže dôjsť k oživeniu kapitálových trhov Európy a ktoré boli identifikované v zelenej knihe. Zainteresované strany takisto schválili rozvíjanie rámca EÚ na podporu jednoduchej a transparentnej sekuritizácie a v rámci samostatnej konzultácie boli predložené podrobné stanoviská. Viaceré inštitúcie a orgány EÚ prijali okrem Investičného plánu pre Európu a iniciatív v oblasti finančnej regulácie aj iniciatívy na reštartovanie sekuritizačných trhov a na zvýšenie dôvery z hľadiska fungovania trhov. V spolupráci s Európskou investičnou bankou a Európskym investičným fondom sa Komisia zasadzuje za to, aby sa uľahčilo financovanie MSP, napríklad v rámci programu COSME a spoločných iniciatív Komisie a EIB využitím sekuritizačných nástrojov. V druhej polovici roka 2014 ECB spustila program nákupu cenných papierov krytých aktívami (ABSPP), ktorého cieľom je ešte viac zlepšiť prenos menovej politiky do reálu. Spolu s ostatnými menovými opatreniami [cielenými dlhodobejšími refinančnými operáciami (TLTRO), programom nákupu krytých dlhopisov (CBPP)] je cieľom programu nákupu vo verejnom sektore (PSPP) uľahčiť poskytovanie úverov v hospodárstve eurozóny. V operačných podrobnostiach programu, ktorý bol prijatý 2. októbra 2014, sa stanovuje, ktoré aktívami kryté cenné papiere môže ECB nakupovať. Kritériá predovšetkým odrážajú existujúci kolaterálový rámec ECB pre refinančné operácie. V širokej miere sú v súlade so súčasnými kritériami uvedenými v delegovaných aktoch Komisie a v tomto návrhu. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA Právny základ Tento návrh je založený na článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ktorá je právnym základom opatrení na aproximáciu ustanovení zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov, ktoré smerujú k vytváraniu a fungovaniu vnútorného trhu. Zákonodarca EÚ tento právny základ takisto použil na prijatie nariadenia o kapitálových požiadavkách [CRR, nariadenie (EÚ) č. 575/2013], nariadenia o ratingových agentúrach [CRAIII, nariadenie (EÚ) č. 1060/2009] a nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (o mimoburzových derivátoch, centrálnych protistranách a archívoch obchodných údajov), ktorých ustanovenia sú súčasťou tohto nariadenia alebo sú týmto nariadením zmenené. Týmto nariadením sa taktiež menia niektoré ustanovenia smernice Solventnosť II a zrušujú niektoré ustanovenia smernice o podnikoch kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (UCITS) a smernice o správcoch AIF (AIFM). Tieto smernice vychádzajú z článku 53 v spojení s článkom 62 zmluvy. Hoci právnym základom týchto ustanovení nie je článok 114 zmluvy ako v prípade tohto návrhu, článok 114 ZFEÚ by bol býval ich právnym základom vtedy, ak by dotknuté ustanovenia boli bývali prijaté samostatne od týchto smerníc. Ich hlavným cieľom je vytvorenie a fungovanie vnútorného trhu, a to najmä zabezpečením rovnakých podmienok na vnútornom trhu pre investorov a emitentov, ktorí pôsobia v oblasti sekuritizácie.

Subsidiarita (v prípade iných ako výlučných právomocí) Cieľom tohto návrhu je reštartovať udržateľný sekuritizačný trh, ktorý zlepší financovanie hospodárstva EÚ a zároveň zabezpečí finančnú stabilitu a ochranu investorov. V záujme dosiahnutia tohto cieľa je zámerom tohto návrhu zabezpečiť regulačnú platformu, na ktorej možno vybudovať dôveru investorov, vytvoriť ucelenejší a štandardizovanejší trh a zaviesť regulačný rámec citlivejší na riziká (prostredníctvom zmeny nariadenia o kapitálových požiadavkách a delegovaného aktu k Solventnosti II). Sekuritizačné produkty sú súčasťou otvorených a integrovaných trhov EÚ. Sekuritizácia spája finančné inštitúcie z rôznych členských štátov a tretích krajín: banky často poskytujú úvery, ktoré sú sekuritizované, pričom také finančné inštitúcie ako poisťovatelia a investičné fondy do týchto produktov investujú na celoeurópskej aj globálnej úrovni. Sekuritizačný trh má preto medzinárodný charakter. Samotné členské štáty nemôžu prijať dostatočné opatrenia na reštartovanie sekuritizačných trhov. EÚ sa zasadzuje prijať normy na medzinárodnej úrovni na identifikáciu jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej (STS) sekuritizácie. Takéto normy investorom pomôžu identifikovať tie kategórie sekuritizácií, ktorých podkladové riziká možno ľahšie a transparentnejšie analyzovať. Vykonávanie týchto medzinárodných noriem členskými štátmi by mohlo viesť k rozdielnym prístupom, čím by sa pre cezhraničných investorov vytvorila skutočná prekážka a podkopala dôvera investorov v normu STS. Okrem toho si rámec pre sekuritizáciu STS citlivejší na riziká vyžaduje, aby EÚ vymedzila, čo je sekuritizácia STS, pretože inak by pre rôzne druhy sekuritizácie mohli mať rôzne členské štáty k dispozícii rozličné režimy regulačného zaobchádzania s bankami citlivejšieho na riziká. Výsledkom toho by boli nerovnaké podmienky a regulačná arbitráž. Pokiaľ ide o chýbajúcu ucelenosť a štandardizáciu, v práve EÚ už bolo harmonizovaných viacero prvkov týkajúcich sa sekuritizácie, najmä vymedzenie pojmov, pravidlá zverejňovania informácií, náležitá starostlivosť, ponechanie rizika a prudenciálne zaobchádzanie s regulovanými subjektmi, ktoré do týchto produktov investujú. Uvedené ustanovenia boli vypracované v rámci rôznych právnych aktov (nariadenie o kapitálových požiadavkách, smernica Solventnosť II, smernica PKIPCP, nariadenie o ratingových agentúrach a smernica o správcoch alternatívnych investičných fondov), čo viedlo k určitému nesúladu v požiadavkách, ktoré sa vzťahujú na rôznych investorov. Zvýšenie ucelenosti a ďalšiu štandardizáciu týchto ustanovení možno dosiahnuť len na úrovni Únie. Toto opatrenie vysiela jasný a súrodý signál do celej EÚ, že niektoré sekuritizácie dosahovali dobré výsledky aj počas finančnej krízy a že môžu byť užitočnými investíciami pre niektoré typy profesionálnych investorov, v prípade ktorých by sa mali odstrániť regulačné prekážky (chýbajúce vhodné prudenciálne zaobchádzanie, neucelené zaobchádzanie naprieč finančnými sektormi). Opatrením na vnútroštátnej úrovni nemožno vytvoriť zaobchádzanie so sekuritizáciami citlivejšie na riziká, keďže prudenciálne zaobchádzanie je už stanovené v práve EÚ, ani sa nemôže zabezpečiť ucelenosť a štandardizácia uvedených ustanovení, ktoré sú v súčasnosti súčasťou rôznych právnych aktov EÚ, ako sú ustanovenia týkajúce sa zverejňovania, náležitej starostlivosti a ponechania rizika. Proporcionalita Zvolenou možnosťou politiky je zavedenie kritérií pre sekuritizácie STS, ktoré sa vzťahujú na dlhodobú a krátkodobú sekuritizáciu (vrátane ABCP). Zodpovednosť za zaistenie súladu s uvedenými kritériami spočíva najmä na originátoroch a sponzoroch, ktorí by mali zaistiť, aby sekuritizácia STS spĺňala kritériá STS oznámené orgánu ESMA. Pred investovaním do sekuritizácie STS by investori mali vykonať vhodnú náležitú starostlivosť, pričom by mali mať možnosť primerane sa spoľahnúť na oznámenie o STS a informácie zverejnené originátorom, sponzorom a účelovou jednotkou zaoberajúcou sa sekuritizáciou (SSPE). Regulačný dohľad, cezhraničná koordinácia dohľadu a mechanizmus sankcií posilňujú tento prístup. Rámec EÚ zabezpečí pravidlá v oblasti transparentnosti, náležitej starostlivosti a ponechania rizika. Účastníci trhu zároveň nie sú povinní emitovať sekuritizácie STS, ani do nich investovať: originátori môžu vytvoriť sekuritizácie, ktoré nie sú sekuritizáciami STS, alebo sekuritizácie, ktoré sú jednoduchšie, transparentnejšie a štandardizovanejšie, než vyžadujú kritériá STS. Cieľom návrhu kritérií STS bolo zosúladiť ich s kritériá uvedenými v delegovaných aktoch o ukazovateli krytia likvidity a Solventnosti II a kritériami BCBS/IOSCO a EBA. Pokiaľ ide o splnenie požiadaviek STS, najvhodnejším identifikovaným mechanizmom je zabezpečiť, aby zodpovednosť spočívala na originátoroch a investoroch, ktorí by podliehali kontrole zo strany orgánu dohľadu. Orgán dohľadu by mal byť schopný monitorovať vývoj na trhu a skontrolovať, či transakcia spĺňa požiadavky STS, a v prípade potreby ukladať sankcie. Finančná kríza na druhej strane ukázala, že investori sa v minulosti priveľmi spoliehali na tretie strany, napríklad na ratingové agentúry. Toto prehnané spoliehanie sa na tretie strany oslabilo náležitú starostlivosť investorov. Čiastočne to bolo výsledkom odkazovania na tretie strany v právnych predpisoch („mechanické spoliehanie sa“, „hardwiring“), čomu by sa malo preto predchádzať. Hoci tretie strany môžu na dobrovoľnom základe stále zohrávať dôležitú úlohu, náležitá starostlivosť zostáva v tomto návrhu povinnosťou originátorov a investorov. Regulačné zapojenie orgánov dohľadu vopred, v ktorom by sa uvádzalo, že sekuritizácia spĺňa požiadavky STS, by na druhej strane mohlo presunúť zodpovednosť na verejné orgány, čo by malo za následok riziká morálneho hazardovania, pričom túto zodpovednosť by na seba mali zobrať originátori, sponzori a SSPE. Napokon, sekuritizačný rámec EÚ je na príslušných miestach vypracovaný v súlade s existujúcimi vymedzeniami pojmov a ustanoveniami v právnych predpisoch Únie o zverejňovaní, náležitej starostlivosti a ponechaní rizika. Zabezpečí sa tým, že trh môže naďalej fungovať na základe platného právneho rámca v tých prípadoch, keď nebol rámec zmenený, aby sa tak zbytočne nezvyšovali náklady a nenarúšala regulácia. Naďalej bude zaisťovať ochranu investorov, finančnú stabilitu a v maximálne možnej miere zároveň prispievať k financovaniu hospodárstva EÚ. Na účely vytvorenia harmonizovaného rámca EÚ boli vykonané zmeny tam, kde to bolo potrebné. Samotná harmonizácia platného právneho rámca EÚ nemôže zaistiť štandardizáciu všetkých procesov a postupov na sekuritizačných trhoch. Z tohto dôvodu sa v návrhu účastníci trhu vyzývajú, aby pracovali na ďalšej štandardizácii trhových postupov. Verejná konzultácia napríklad odhalila, že je sľubná ďalšia štandardizácia dokumentácie sekuritizácií samotnými účastníkmi trhu, ako to napríklad uskutočňuje Holandská sekuritizačná asociácia (DSA). Tento prístup by sa mohol rozšíriť do ostatných členských štátov a na ostatné triedy aktív, aby sa dosiahla vyššia štandardizácia sekuritizačných postupov, a znížili sa tak náklady všetkých účastníkov trhu, ako aj uľahčili investície do sekuritizácií. Komisia vyzýva účastníkov trhu a ich profesijné združenia, aby začali pracovať na ďalšej štandardizácii. Komisia bude tento proces monitorovať a v prípade potreby poskytovať pomoc. Podrobnejšia diskusia o proporcionalite je uvedená v posúdení vplyvov, najmä v bode 4.4. Výber nástrojov Cieľom tohto návrhu je vytvorenie udržateľného trhu so sekuritizáciou STS. Na tieto účely návrh stanovuje kritériá, ktoré musia sekuritizácie spĺňať, zabezpečuje potrebný rámec dohľadu a spája platné ustanovenia právnych predpisov EÚ o sekuritizácii, ktoré sa týkajú ponechania rizika, zverejňovania a náležitej starostlivosti. Kritériá STS by mali byť v celej EÚ jednotné. Porovnateľné kritériá s obmedzenejším rozsahom pôsobnosti sú v súčasnosti súčasťou dvoch delegovaných aktov prijatých Komisiou (delegované akty o ukazovateli krytia likvidity a Solventnosť II). Okrem toho sú zásadné pravidlá o zverejňovaní, ponechaní rizika a náležitej starostlivosti ustanovené vo viacerých rôznych nariadenia EÚ (nariadení o kapitálových požiadavkách, delegovanom akte Solventnosť II, delegovanom nariadení o ratingových agentúrach a delegovanom nariadení o správcoch AIF). Článok 114 ods. 1 ZFEÚ poskytuje právny základ nariadenia, ktorým sa vytvárajú jednotné ustanovenia zamerané na zlepšenie fungovania vnútorného trhu. Kritériá na sekuritizáciu STS a harmonizácia platných ustanovení v právnych predpisoch EÚ o sekuritizácii, ktoré sa týkajú ponechania rizika, zverejňovania a náležitej starostlivosti, podporia správne a bezpečné fungovanie vnútorného trhu. Smernica by nepriniesla rovnaké výsledky, keďže vykonávanie smernice by mohlo viesť k prijatiu rozdielnych opatrení na vnútroštátnej úrovni, čo by malo za následok narušenie hospodárskej súťaže a regulatórnu arbitráž. Okrem toho väčšina ustanovení EÚ, ktoré boli v tejto oblasti už zavedené, bola prijatá vo forme nariadení. Vytvorenie tohto právneho rámca si vyžaduje prijatie niekoľkých právnych aktov. Po prvé, nariadenia o sekuritizáciách, ktoré vytvára jednotné vymedzenie pojmov a pravidiel vo všetkých finančných sektoroch a ktoré harmonizuje pravidlá o ponechaní rizika, náležitej starostlivosti a zverejňovaní. V tom istom nariadení sa stanovujú kritériá na sekuritizáciu STS pre všetky finančné sektory, prípustné triedy aktív a štruktúry transakcií, ako aj príslušných účastníkov trhu vo všetkých sektoroch. Týmto nariadením by sa takisto mali zrušiť ustanovenia v sektorových právnych predpisoch, ktoré sa stanú nadbytočnými. Po druhé, takisto boli navrhnuté právne akty o zaobchádzaní so sekuritizáciou citlivejšom na riziká v prípade úverových inštitúcií. Súčasný prudenciálny rámec pre úverové inštitúcie je stanovený v nariadení o kapitálových požiadavkách a pre poisťovateľov v delegovanom akte Solventnosť II. Mal by sa preto prijať návrh na zmenu nariadenia o kapitálových požiadavkách, pričom delegovaný akt Solventnosť II by sa mal takisto zmeniť, keď bude prijatý právny rámec pre sekuritizáciu. Pokiaľ ide o načasovanie týchto nástrojov, rôzne právne akty predstavujú jeden vnútorne prepojený balík, keďže pre sekuritizáciu STS bude k dispozícii osobitne prispôsobené prudenciálne zaobchádzanie. Preto je dôležité, aby Komisia vypracovala komplexný balík obsahujúci všetky príslušné prvky. Je potrebné prijať viacero zmien delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35 (delegovaný akt Solventnosť II), aby sa zabezpečil regulačný rámec sekuritizácie v oblasti poistenia, ktorý je v súlade s obsahom predkladaného nariadenia. Po prvé, jeho vymedzenia pojmov týkajúce sa sekuritizácie by sa museli zosúladiť s vymedzeniami pojmov v predkladanom návrhu. Po druhé, vzhľadom na priamu uplatniteľnosť požiadaviek na ponechanie rizika a náležitú starostlivosť v predkladanom návrhu nariadenia sa po nadobudnutí účinnosti tohto návrhu môžu zrušiť podobné požiadavky uvedené v delegovanom nariadení Solventnosť II. Napokon vzhľadom na skutočnosť, že v rámci verejnej konzultácie o zelenej knihe o únii kapitálových trhov bola vyjadrená široká podpora tomu, aby aj nenadriadené tranže sekuritizácie STS mohli profitovať z upravenej kapitálovej požiadavky v zmysle aktu Solventnosť II pri zvýšenej citlivosti na riziko, Komisia vypracuje v tejto oblasti novú kalibráciu. Metodika by sa opierala o prístup založený na prezretí kapitálovej požiadavky na podkladové expozície, zvýšený o faktor „neneutrality“ na zachytenie rizika modelu danej sekuritizácie. Kapitálové požiadavky podkladových expozícií by boli založené na aktuálnych kalibráciách uvedených v delegovanom akte Komisie (EÚ) 2015/35 a faktor neneutrality by bol zosúladený s priemernými faktormi uvedenými v odporúčaní EBA zo 7. júla 2015. Výsledkom tejto metodiky by bolo výrazné zníženie kapitálovej požiadavky na nenadriadené tranže sekuritizácie STS. Metodika výpočtu kalibrácií nadriadených tranží sa takisto podrobí technickým zlepšeniam. Tieto zmeny kalibrácií sa dosiahnu formou zmeny delegovaného aktu Komisie (EÚ) 2015/35.

Komisia je splnomocnená, aby už v tomto okamihu prijala tieto zmeny delegovaného nariadenia Solventnosť II. Keďže však nové kalibrácie budú odkazovať na tento návrh a najmä na požiadavky STS, potrebné zmeny bude možné prijať len po prijatí tohto návrhu. Cieľom Komisie je zabezpečiť, aby sa nové kalibrácie v sektore poisťovníctva a bankovníctva uplatňovali od toho istého dátumu. Napokon, po tomto návrhu bude v neskoršej fáze nasledovať návrh na zmenu delegovaného aktu o ukazovateli krytia likvidity (LCR) s cieľom zosúladiť ho s týmto nariadením. Najmä kritériá prípustnosti pre sekuritizácie ako aktíva úrovne 2B podľa článku 13 delegovaného aktu budú zmenené tak, aby boli v súlade so všeobecnými kritériami STS podľa tohto nariadenia. Zmeny týchto delegovaných aktov sa v tejto fáze nenavrhujú. Riadia sa iným postupom a závisia od výsledku legislatívnych rokovaní o tomto balíku. 3.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami V období od 18. februára do 13. mája 2015 sa uskutočnila verejná konzultácia o možno rámci EÚ pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu. Doručených bolo 120 odpovedí. V celku konzultácia ukázala, že prioritou by malo byť vypracovať rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu pre celú EÚ (pozri zhrnutie odpovedí v prílohe 10 k posúdeniu vplyvov uvedené ďalej v texte). Respondenti vo všeobecnosti súhlasili s tým, že je potrebné uznať, že v porovnaní so sekuritizáciami v USA sekuritizácie z EÚ obstáli počas krízy oveľa lepšie a že súčasný regulačný rámec je potrebné upraviť. Pomohlo by to udržateľným spôsobom oživiť európsky sekuritizačný trh, zároveň by sa zabezpečil ďalší prostriedok financovania hospodárstva EÚ a súčasne by sa zaistila finančná stabilita. Zohľadnili sa vstupy zainteresovaných strán. Niekoľko účastníkov trhu by uprednostnilo zriadenie súkromných orgánov, aby pôsobili ako „vydavatelia certifikátov“ alebo „kontrolné orgány“ v oblasti sekuritizácií STS. Dôvodili tým, že povinné využívanie externých subjektov by mohlo prispieť k prekonaniu stigmy, s ktorou sú v súčasnosti sekuritizácie spájané, a k vybudovaniu dôvery v sekuritizácie STS u investorov. Poskytovaním pomoci pri kontrolovaní, či sekuritizácia spĺňa požiadavky STS, môže fakultatívne zapojenie tretích strán s odbornými znalosťami v oblasti sekuritizácií STS pomôcť investorom i originátorom pri formovaní ich názoru. Ako však už zdôraznila väčšina orgánov dohľadu v rámci verejnej konzultácie, podstatné je, aby investori naďalej vykonávali vlastné posúdenia, keďže práve oni sú nakoniec zodpovední za svoje investičné rozhodnutia. Komisia je takisto presvedčená, že prínosnejšie prudenciálne zaobchádzanie v bankovníctve a poisťovníctve poskytne investorom dostatočné stimuly na investovanie do sekuritizácií STS. Získavanie a využívanie expertízy Svojou účasťou na diskusiách a výmenou názorov, ktorou informovala spoločnú pracovnú skupinu BCBS – IOSCO o sekuritizačných trhoch, a zapojením do činnosti BCBS o prehodnotení zaobchádzania s kapitálom Komisia získala cenné poznatky. Komisia takisto sledovala činnosť týkajúcu sa kľúčových aspektov sekuritizácie, ktorú vykonáva Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu (ESA), ako aj jej členovia samostatne (EBA, ESMA, EIOPA). V rámci troch verejných konzultácií, ktoré v roku 2014 uskutočnili ECB-BoE, BCBS-IOSCO, resp. EBA, boli zhromaždené cenné informácie o názoroch zainteresovaných strán na sekuritizačné trhy. Komisia vychádzala z týchto informácií v rámci svojej vlastnej konzultácie, v ktorej sa zamerala na zhromaždenie ďalších podrobností o kľúčových otázkach. Komisia uskutočnila stretnutia s verejnými orgánmi, centrálnymi bankami, zástupcami súkromného sektora a MMF. V celku tieto konzultácie na medzinárodnej úrovni potvrdzujú názory, ktoré zazneli v rámci vlastnej konzultácie Komisie, a poskytujú dodatočnú spätnú väzbu k relatívnym výhodám niektorých z navrhovaných možností politiky. Posúdenie vplyvu Pri príprave tohto návrhu bolo vypracované posúdenie vplyvu, ktoré bolo prediskutované s medzirezortnou riadiacou skupinou. Správa o posúdení vplyvu bola 17. júna 2015 predložená výboru pre kontrolu regulácie. Zasadnutie výboru sa uskutočnilo 15. júla 2015. Výbor vyjadril pozitívne stanovisko a vyzval k zavedeniu zmien a ďalším vstupom v týchto oblastiach: súčasný stav sekuritizačného trhu v rôznych členských štátoch a pravdepodobné účinky iniciatívy na tejto úrovni; opis spojitosti medzi identifikovanými problémami a cieľmi iniciatívy, ako aj cieľmi, ktoré možno v skutočnosti dosiahnuť; a prehľad výhod a nevýhod v analýze vplyvov jednotlivých možností politiky. Konečná verzia, ktorá je k dispozícii na webovom sídle, sa zaoberá práve týmito otázkami a sú jej súčasťou.Vhodnosť právnych predpisov a ich zjednodušenie V tomto návrhu sa zjednodušujú a harmonizujú platné právne ustanovenia, ktoré sa vzťahujú na sekuritizácie. Nie je jednoduché poskytnúť spoľahlivé odhady dodatočného financovania, ktoré by mohlo zvýšenie na sekuritizačných trhoch zabezpečiť, keďže to závisí od množstva faktorov, ako sú makroekonomické podmienky a menová politika, súhrnný dopyt po úveroch alebo vývoj v oblasti alternatívnych spôsobov financovania. Všetky uvedené faktory sa pravdepodobne časom menia, čo má vplyv na konečný výsledok. Napríklad, ak by sa sekuritizačný trh vrátil na predkrízovú priemernú úroveň emitovaných sekuritizácií a úverové inštitúcie by nové emitované sekuritizácie použili na poskytovanie nových úverov, úverové inštitúcie by boli schopné poskytnúť dodatočný objem úverov súkromnému sektoru v rozpätí od 100 do 150 miliárd EUR. Predstavovalo by to zvýšenie úverov podnikom a domácnostiam v EÚ o 1,6 %. Tieto finančné nástroje nie sú vhodné pre retailových investorov vzhľadom na úroveň rizík a podstatnú zložitosť. Možnosti politiky zaradené do toho návrhu by mali mať niekoľko pozitívnych účinkov na financovanie MSP (pozri prílohu 6 k správe o posúdení vplyvov). Predovšetkým by mali financovaniu MSP pomôcť dvomi konkrétnymi spôsobmi: poskytovanie úverov MSP prostredníctvom MSP ABS a poskytovanie krátkodobých úverov prostredníctvom jednoduchých a transparentných conduit-spoločností ABCP. Po druhé, táto iniciatíva by mala bankám poskytnúť nástroj na prenášanie rizika mimo ich súvah. Na druhej strane to znamená, že by banky mali uvoľniť viac kapitálu, ktorý by sa následne dal použiť na poskytovanie nových úverov vrátane úverov pre MSP. Napokon by iniciatíva mala znížiť prevádzkové náklady na sekuritizácie zavedením jednotného a uceleného sekuritizačného rámca EÚ a stimulovaním účastníkov trhu, aby ďalej rozvíjali štandardizáciu. Keďže tieto náklady sú vyššie ako priemerné náklady na sekuritizáciu úverov MSP, toto zníženie by predovšetkým malo mať pozitívny účinok na náklady na úvery poskytované MSP. Základné práva Pre tento návrh je do určitej miery relevantná len ochrana osobných údajov (článok 8), sloboda podnikania (článok 16) a ochrana spotrebiteľa (článok 38) Charty základných práv EÚ. Obmedzenia týchto práv a slobôd sú povolené na základe článku 52 tejto charty. V prípade tohto návrhu je cieľom všeobecného záujmu, ktorý oprávňuje určité obmedzenia základných práv, cieľ na zaistenie integrity trhu a finančnej stability. Na slobodu podnikania môže vplývať potreba spĺňať niektoré požiadavky na ponechanie rizika a náležitú starostlivosť s cieľom zabezpečiť súlad záujmov v investičnom reťazci a zaistiť obozretné konanie potenciálnych investorov. Pokiaľ ide o ochranu osobných údajov, môže byť zverejňovanie určitých informácií o úrovni úverov nevyhnutné, aby sa zaistilo, že investori budú schopní vykonávať svoju náležitú starostlivosť. Treba však poznamenať, že tieto ustanovenia sú už v súčasnosti prítomné v právnych predpisoch EÚ. Tento návrh by nemal mať vplyv na spotrebiteľov, keďže sekuritizácie nie sú určené pre spotrebiteľov. Sekuritizácia STS by však všetkým triedam investorov umožnila lepšiu analýzu súvisiacich rizík, čo prispieva k ochrane investorov. 4.VPLYV NA ROZPOČET Tento legislatívny návrh by mal obmedzený vplyv na rozpočet EÚ. Bude so sebou prinášať ďalšie rozvíjanie politiky v rámci Komisie a v troch orgánoch ESA. Okrem toho budú orgánom ESA pridelené osobitné koordinačné úlohy s cieľom zaistiť konzistentné vykonávanie rámca sekuritizácií STS v EÚ. V prílohe je uvedený finančný výkaz. 5.OSTATNÉ PRVKY •Plány vykonávania a monitorovanie, hodnotenie a predkladanie správ

Keďže navrhovaným nástrojom je nariadenie, ktoré je v podstatnej miere založené na platných právnych predpisoch EÚ, nie je potrebné pripraviť plán vykonávania. Súčasťou nariadenia je monitorovanie a hodnotenie orgánmi ESA a Komisiou. Po prvé, EBA by v úzkej spolupráci s ESMA a EIOPA mali uverejniť správu o vykonávaní požiadaviek STS, o opatreniach prijatých orgánmi dohľadu a významných rizikách a nových slabinách, ktoré sa mohli vyskytnúť počas vykonávania, a napokon o iniciatívach podniknutých účastníkmi trhu na prehĺbenie štandardizácie na sekuritizačnom trhu EÚ. Tri roky po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia ESMA v úzkej spolupráci s obomi ostatnými orgánmi ESA okrem toho uverejní správu o fungovaní požiadaviek na transparentnosť a o úrovni transparentnosti sekuritizačného trhu v EÚ. Po druhé, Komisia preskúma fungovanie tohto nariadenia a podá o tom správu štyri roky pod nadobudnutí jeho účinnosti a uvedenú správu spolu s prípadným legislatívnym návrhom predloží Európskemu parlamentu a Rade. S cieľom okrem iného posúdiť stupeň účinnosti a efektívnosti nariadenia pri dosahovaní jeho cieľov bude preto nariadenie predmetom úplného hodnotenia. Stupeň dosiahnutia prvého cieľa (Odlišovať produkty jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie od produktov iných druhov sekuritizácií) sa bude merať ako závislosť cien produktov sekuritizácie STS od objemov emitovaných sekuritizácií STS. Zvýšenie cien i objemu v porovnaní s produktmi, ktoré nepatria k sekuritizáciám STS, bude znakom diferenciácie, a tým dosiahnutia prvého cieľa. Druhý cieľ (Podporiť rozšírenie procesov a postupov štandardizácie na sekuritizačných trhoch, odstrániť regulačné nezrovnalosti) sa bude merať podľa troch kritérií: 1) zvyšovanie ceny a objemu emitovaných produktov sekuritizácie STS (napr. keďže pokles prevádzkových nákladov by sa mal premietnuť do vyšších objemov emisií), 2) stupeň štandardizácie marketingového a výkazového materiálu a napokon 3) spätná väzba od trhových aktérov o vývoji prevádzkových nákladov (súvisiace konkrétne údaje nemusia byť k dispozícii verejnosti). Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Návrh sa skladá z dvoch hlavných častí. Prvá časť je venovaná pravidlám, ktoré sa vzťahujú na všetky sekuritizácie, zatiaľ čo druhá časť sa zameriava len na sekuritizáciu STS. V prvej časti je uvedené spoločné jadro pravidiel, ktoré sa vzťahujú na všetky sekuritizácie vrátane sekuritizácie STS. Zatiaľ čo v prípade úverových inštitúcií, správy aktív a poisťovníctva sú v platných právnych predpisoch EÚ už stanovené určité pravidlá, sú však rozptýlené v rôznych právnych aktoch a nie vždy sú konzistentné. V prvej časti návrhu sú preto všetky pravidlá zahrnuté do jedného právneho aktu, čo zaisťuje konzistenciu a zblíženie v jednotlivých sektoroch a zároveň zefektívnenie a zjednodušenie platných pravidiel. V dôsledku toho sa sektorové ustanovenia týkajúce sa rovnakej témy zrušia. Druhá časť obsahuje kritériá, ktorými sa definuje sekuritizácia STS. V nariadení o ukazovateli krytia likvidity a nariadení Solventnosť II už Komisia na osobitné účely stanovila kritériá, ktoré sú podobné kritériám uvedeným v tomto návrhu, ale nariadením o sekuritizáciách sa zavedie všeobecný, celosektorový systém. Prehodnotením nariadenia o kapitálových požiadavkách a budúcou zmenou delegovaného aktu Solventnosť II sa stanoví prudenciálne zaobchádzanie citlivejšie na riziká pre banky a poisťovateľov investujúcich do sekuritizácie STS. Delegovaný akt o ukazovateli krytia likvidity sa bude takisto meniť, aby obsahoval odkaz na tento legislatívny akt a najmä na súbor kritérií STS. Osobitné kritériá týkajúce sa likviditných aspektov sekuritizácie budú stanovené v zmenenom delegovanom akte. Vymedzenie pojmov (článok 2) Vymedzenie pojmov v návrhu je do veľkej miery prevzaté z nariadenia o kapitálových požiadavkách a zaisťuje, že rovnaké definície sa uplatňujú vo všetkých finančných sektoroch, a to vrátane sektorov, na ktoré sa nevzťahuje nariadenie o kapitálových požiadavkách. Pravidlá náležitej starostlivosti pre investorov (článok 3) Keďže sekuritizácie nie sú vždy najjednoduchšími a najtransparentnejšími finančnými produktmi a môžu prinášať vyššie riziká než iné finančné nástroje, na inštitucionálnych investorov sa vzťahujú pravidlá náležitej starostlivosti. Platné pravidlá sú stanovené v nariadení o kapitálových požiadavkách, delegovanom akte Solventnosť II a delegovanom nariadení Komisie č. 231/2013 (nariadenie o správcoch AIF). Tieto pravidlá budú zrušené a nahradené jediným článkom, v ktorom sa stanovia identické a zjednodušené ustanovenia o náležitej starostlivosti pre všetky druhy regulovaných inštitucionálnych investorov pôsobiacich v EÚ alebo prostredníctvom EÚ. Na podniky kolektívneho investovania do prevoditeľných cenných papierov (PKIPCP) sa pravidlá náležitej starostlivosti zatiaľ neuplatňujú: Komisia je však poverená takéto pravidlá prijať (článok 50a smernice PKIPCP). Vzhľadom na zámer začleniť PKIPCP do tejto iniciatívy ich zatiaľ neprijala. Z tohto dôvodu sa v tomto návrhu zavádzajú požiadavky na PKIPCP. Požiadavky na náležitú starostlivosť sa v tomto návrh týkajú aj inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia (IZDZ). Doteraz sa na ne tieto pravidlá nevzťahovali, ale ak by sa to zmenilo, zodpovedalo by to cieľu zlepšiť riadenie rizika v návrhu IDZD2 a cieľu, ktorého zámerom je zaviesť harmonizovaný rámec pre inštitucionálnych investorov. V prípade sekuritizácií STS by investori takisto mali vykonávať náležitú starostlivosť v súvislosti s dodržiavaním požiadaviek STS. Keďže požiadavky STS nie sú ukazovateľom rizikových prvkov sekuritizácie, investori sú aj naďalej zodpovední za posúdenie rizika spätého s ich expozíciami voči sekuritizačnej pozícii a či je sekuritizácia vhodná a primeraná vo vzťahu k potrebám investora. Ponechanie rizika (článok 4)

Ponechaním si rizika originátormi, sponzormi alebo pôvodnými veriteľmi sekuritizácií sa zabezpečí zosúladenie záujmov medzi takýmito aktérmi a investormi. V platných sektorových právnych predpisoch (nariadenie o kapitálových požiadavkách, smernica Solventnosť II a nariadenie o správcoch AIF) sú už stanovené požiadavky na ponechanie rizika, používajú však tzv. nepriamy prístup: na originátorov, sponzorov alebo pôvodných veriteľov sa priamo nevzťahujú takéto požiadavky, ale investori by mali skontrolovať, či si originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ ponechal riziko. Tým sa však kladie bremeno na investorov, ktorí nemajú priamy prístup k informáciám potrebným na vykonanie takejto kontroly. V súčasnom návrhu sa preto originátorovi, sponzorovi alebo pôvodnému veriteľovi ukladá požiadavka priameho ponechania si rizika a súvisiaca ohlasovacia povinnosť. Investor tak bude môcť jednoducho skontrolovať, či si tieto subjekty ponechali riziko. Nepriamy prístup sa bude aj naďalej plne uplatňovať v prípade sekuritizácií najmä v situáciách, keď originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ nemá sídlo v EÚ. Platný prístup zabezpečuje rovnaké podmienky na celosvetovej úrovni. V súlade s platnými právnymi predpismi EÚ by sa mali urobiť výnimky v prípadoch, ak za sekuritizované expozície plne, bezpodmienečne a neodvolateľne ručia konkrétne verejné orgány. V prípade podpory z verejných zdrojov poskytovaných vo forme záruk alebo iných prostriedkov nie sú pravidlá štátnej pomoci dotknuté žiadnymi ustanoveniami uvedenými v tomto nariadení. Tento návrh takisto zohľadňuje odporúčanie EBA s cieľom vyplniť potenciálnu medzeru pri vykonávaní systému ponechania rizika, ktorá spočíva tom, že širokým výkladom definície originátora by sa obišli príslušné požiadavky. V záujme toho sa stanovuje, že na účely článku 4 subjekt, ktorý bol zriadený výlučne na účely sekuritizácie expozícií a ktorý okrem toho nevyvíja žiadnu inú obchodnú činnosť, nemožno považovať za originátora. Napríklad subjekt, ktorý si ponecháva hospodársky podiel, musí byť schopný splniť platobný záväzok zo zdrojov, ktoré nesúvisia so sekuritizovanými expozíciami. Pravidlá v oblasti transparentnosti (článok 5) Požiadavky na transparentnosť sekuritizácií a podkladových expozícií investorom umožňujú pochopiť, posúdiť a porovnať sekuritizačné transakcie a nespoliehať sa na tretie strany, ako sú napríklad ratingové agentúry. Investorom umožňujú konať ako obozretní investori a byť náležite obozretní. Týmto návrhom sa zabezpečí, že investori budú mať k dispozícii všetky príslušné informácie o sekuritizáciách. Vzťahuje sa na všetky druhy sekuritizácií a na všetky sektory. V návrhu sa preberá platné acquis vrátane štandardizovaných vzorov na zverejnenie, aby sa uľahčilo používanie informácie investormi aj zverejňovanie originátormi, sponzormi a účelovými jednotkami zaoberajúcimi sa sekuritizáciami (SSPE). Keďže uvedené vzory sa v súčasnosti nevzťahujú na všetky sekuritizačné segmenty, potrebný je vývoj ďalších vzorov (napr. pre ABCP). Pri tom je potrebné nájsť správnu rovnováhu medzi úrovňou podrobnosti informácií a primeranosťou požiadaviek na zverejnenie. Originátori, sponzori a SSPE by mali voľne sprístupniť informácie investorom prostredníctvom štandardizovaných vzorov na webovom sídle, ktoré spĺňa určité kritériá, ako napríklad kontrola kvality údajov a kontinuita činností. V praxi by sa tým umožnilo nahlasovanie týchto informácií do databázy, ako je napríklad „európsky dátový sklad“ (European Datawarehouse), kde sa veľká časť tohto druhu informácií už zbiera na účely prípustnosti k refinančným operáciám Eurosystému. Informácie sa budú nahlasovať prostredníctvom štandardizovaných vzorov, ktoré by sa mohli použiť aj na nahlasovanie podľa tohto nariadenia a do ich dokončenia na webovom sídle SFI podľa článku 8b nariadenia o ratingových agentúrach (CRAIII). V každom prípade budú príslušné orgány zodpovedné za to, aby zaistili, že informácie sa investorom riadne poskytujú a že webové sídlo zodpovedá požadovaným charakteristikám. V úzkej spolupráci s EBA a EIOPA by ESMA mal v návrhu regulačných technických predpisov stanoviť požiadavky, ktoré má spĺňať webové sídlo, na ktorom majú byť držiteľom sekuritizačných pozícií k dispozícii informácie. Konkrétne sa tieto požiadavky budú vzťahovať na štruktúru riadenia vrátane nezávislosti webového sídla, spôsobov prístupu k informáciám, interným postupom na zaistenie riadneho fungovania, prevádzkovej odolnosti a integrity webového sídla a na postupy zavedené na zabezpečenie kvality a presnosti informácií. Sekuritizácia STS (články 6 až 13) Články 6 až 13 obsahujú požiadavky na jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú („STS“) sekuritizáciu. „Norma STS“ neznamená, že dotknutá sekuritizácia je bez rizika, ale znamená, že produkt spĺňa niekoľko kritérií a že obozretný a starostlivý investor bude môcť analyzovať súvisiace riziká. Budú existovať dva druhy požiadaviek STS: jedna požiadavka na dlhodobé sekuritizácie a jedna na krátkodobé sekuritizácie (ABCP). V značnej miere sú však tieto požiadavky podobné. Požiadavky sú vypracované na základe požiadaviek platných v delegovanom akte o ukazovateli krytia likvidity a Solventnosť II, odporúčania EBA a normy BCBS-IOSCO. Požiadavky sa budú uplatňovať na všetky finančné sektory. Tento návrh len umožňuje, aby sa zo sekuritizácia typu „skutočný predaj“ stala sekuritizáciou STS. Pri sekuritizácii typu „skutočný predaj“ sa vlastníctvo podkladových expozícií prenáša alebo prakticky pripisuje účelovej jednotke zaoberajúcej sa sekuritizáciou. V syntetických sekuritizáciách sa podkladové expozície nepresúvajú na takýto subjekt, ale kreditné riziko súvisiace s podkladovými expozíciami sa presúva prostredníctvom záruky alebo derivátovej zmluvy. Zavádza sa tým kreditné riziko ďalšej protistrany a potenciálna zložitosť súvisiaca najmä s obsahom zmluvy. Kritériá STS pre syntetickú sekuritizáciu doteraz neboli vypracované ani na medzinárodnej (BCBS-IOSCO) ani európskej (EBA) úrovni. Preto v súčasnosti nie je dostatočne jasné, na základe čoho by sa syntetické sekuritizácie mali považovať za sekuritizácie STS a na základe akých podmienok. Komisia bude podrobnejšie uvažovať o tejto otázke a sledovať činnosť medzinárodných a európskych orgánov o tejto téme. Posúdi, či niektoré syntetické sekuritizácie, ktoré dobre obstáli počas finančnej krízy a ktoré sú jednoduché, transparentné a štandardizované, by mali byť schopné splniť požiadavky STS. Na základe budúcich vstupov, predovšetkým od EBA, by sa Komisia mohla inšpirovať vo svojich budúcich návrhoch v tejto oblasti politiky. Bola však vyčlenená osobitná kategória transakcií MSP realizovaných súbežne so záručnými schémami verejných orgánov alebo s verejnými záručnými schémami (t. j. tranžovým krytím), pričom sa na ňu za osobitných podmienok vzťahuje prudenciálne zaobchádzanie STS stanovené v nariadení o kapitálových požiadavkách. Oznámenie a zverejnenie STS (článok 14) Originátori, sponzori a SSPE by mali byť spoločne zodpovední za splnenie požiadaviek STS a za podávanie oznámení orgánu ESMA, ktorý ich uverejní na svojom webovom sídle. Zabezpečí sa tým, že originátori, sponzori a SSPE prevezmú zodpovednosť za svoje tvrdenie, že sekuritizácia je STS a že trh je transparentný. Originátori a sponzori sú zodpovední za akékoľvek straty alebo škody v dôsledku nesprávnych alebo zavádzajúcich oznámení podľa podmienok stanovených vo vnútroštátnom práve. Investori však budú musieť naďalej vykonávať náležitú starostlivosť, budú sa však v primeranej miere môcť spoliehať na oznámenie o STS a na informácie o splnení požiadaviek STS zverejnené originátorom, sponzorom alebo SSPE. Európske orgány dohľadu vypracujú vzor pre posúdenie STS na uľahčenie postupu pre investorov a originátorov, sponzorov a SSPE.

Dohľad (články 15 – 22) Riadny a účinný dohľad nad sekuritizačnými trhmi je základom pre zabezpečenie finančnej stability, zaistenie dôvery investorov a podporu likvidity. V záujme toho sa v návrhu od členských štátov vyžaduje, aby určili príslušné orgány v súlade s platnými právnymi aktmi EÚ v oblasti finančných služieb. Členské štáty by mali určiť príslušný orgán dotknutého inštitucionálneho investora na účely dohľadu nad súladom s článkom o náležitej starostlivosti, ako je to v súčasnosti podľa platných ustanovení právnych predpisov EÚ. Tento orgán dohľadu by mal disponovať právomocami, ktoré sú mu udelené podľa príslušných právnych predpisov v oblasti finančných služieb. Pokiaľ ide o dohľad podľa článkov 4 až 14 návrhu, členské štáty by mali určiť príslušný orgán dotknutého regulovaného subjektu, ak sú zúčastnené subjekty regulované podľa právnych predpisov EÚ v oblasti finančných služieb. Napríklad, ak je dotknutý subjekt úverovou inštitúciou, členské štáty by mali určiť príslušný orgán bankového dohľadu. Ak je úverová inštitúcia významnou úverovou inštitúciou podľa nariadenia (EÚ) č. 1024/2013, mal by sa určiť jednotný mechanizmus dohľadu. Ak dotknutý subjekt nie je regulovaným subjektom podľa právnych predpisov EÚ v oblasti finančných služieb, napríklad SSPE, členské štáty môžu rozhodnúť, ktorý orgán by mal byť príslušným orgánom. Takto sú mechanizmy dohľadu v tomto návrhu čo najviac zosúladené s platnými mechanizmami. V prípade subjektov, ktoré v súčasnosti nie sú regulované právnymi predpismi EÚ, členské štáty musia určiť jeden alebo viac príslušných orgánov. Príslušným orgánom by členské štáty mali udeliť právomoci v oblasti dohľadu, vyšetrovania a ukladania sankcií, ktoré sú zvyčajne k dispozícii podľa právnych predpisov EÚ v oblasti finančných služieb. S ohľadom na cezhraničný charakter sekuritizačného trhu je kľúčová spolupráca medzi príslušnými orgánmi a orgánmi ESA. K základným požiadavkám patrí výmena informácií, spolupráca pri činnostiach dohľadu a vyšetrovaniach a koordinácia rozhodovania. Aby príslušné orgány ucelene interpretovali a jednotne chápali požiadavky STS, EBA, ESMA a EIOPA by mali koordinovať činnosť príslušných orgánov vo všetkých finančných sektoroch a posudzovať praktické otázky, ktoré môžu vyvstať v súvislosti so sekuritizáciami STS. Ich činnosť môžu predovšetkým koordinovať v rámci spoločného výboru európskych orgánov dohľadu. Postup založený na otázkach a odpovediach by mohol účastníkom trhu a príslušným orgánom uľahčiť vykonávanie tohto nariadenia. Vzhľadom na vplyv klasifikácie STS napríklad na zaobchádzanie s kapitálom takýchto produktov sú potrebné určité osobitné pravidlá. Napríklad dvaja poisťovatelia z dvoch rôznych členských štátov by mohli investovať do tej istej sekuritizácie STS z iného členského štátu. Príslušný orgán s dohľadom nad prvým poisťovateľom by mohol dospieť k záveru, že sekuritizačný nástroj nespĺňa požiadavky STS, pričom príslušný orgán s dohľadom nad druhým poisťovateľom by mohol dospieť k záveru, že tento nástroj spĺňa požiadavky STS. Neustále používanie rôznych prístupov by mohlo negatívne ovplyvniť dôveryhodnosť prístupu STS a viesť k regulatórnej arbitráži. Preto sa v tomto návrhu zaviedli určité osobitné pravidlá, aby sa v prípade sekuritizácie STS zabezpečil dôveryhodný prístup. Ak príslušný orgán disponuje dôkazom o tom, že originátori, sponzori alebo SSPE podali vecne nesprávne alebo zavádzajúce oznámenie o STS, okamžite by mal o tom informovať ESMA, EBA alebo EIOPA a príslušné orgány dotknutých členských štátov s cieľom prediskutovať s nimi svoje zistenia. Ak nemôžu dospieť k dohode, mala by sa uskutočniť záväzná mediácia v súlade s nariadením o ESMA. Zmeny iných právnych aktov (články 23 až 27) Článkami 24 až 27 sa mení viacero článkov iných právnych aktov, najmä smernice PKIPCP, smernice Solventnosť II, nariadenia o ratingových agentúrach CRAIII, smernice o správcoch AIF a nariadenia o infraštruktúre európskych trhov (EMIR). Tieto zmeny sú potrebné, aby sa zohľadnilo vytvorenie harmonizovaného sekuritizačného rámca v tomto návrhu. Preto sa musí viacero ustanovení zrušiť alebo zmeniť. Delegované akty (a ich príslušné ustanovenia) založené na týchto smerniciach a nariadeniach sa budú uplatňovať, až kým sa nezrušia. Je to najmä prípad ustanovení delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 625/2014, článkov 254 až 257 delegovaného aktu Solventnosť II, článkov 50 až 56 nariadenia o správcoch AIF a ustanovení delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 2015/3. Komisia prijme potrebné zmeny týchto delegovaných aktov na základe prijatého nariadenia o sekuritizáciách. Zmeny nariadenia EMIR zabezpečia, že na derivátové zmluvy OTC uzatvorené medzi subjektmi zaoberajúcimi sa krytými dlhopismi a účelovými jednotkami zaoberajúcimi sa sekuritizáciou by sa nemala vzťahovať zúčtovacia povinnosť za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Výnimka je oprávnená na základe skutočnosti, že protistrany derivátovej zmluvy OTC sú zabezpečenými veriteľmi proti rizikovým pozíciám prostredníctvom krytých dlhopisov a sekuritizačných mechanizmov, a primeraná ochranu pred kreditným rizikom protistrany môže byť preto už k dispozícii. V takýchto prípadoch by povinnosť centrálneho zúčtovania mohla spôsobiť zbytočné zdvojenie techník zmierňovania rizika, a narušila by tak štruktúru aktíva. Zámerom týchto ustanovení je umožniť orgánom ESA, aby pre emitentov sekuritizácií STS stanovili situácie a podmienky oprávňujúce výnimky z požiadaviek EMIR na zúčtovanie a tvorbu marží. Tretie krajiny V tomto návrhu sa ustanovuje systém, ktorý je v podstate otvorený sekuritizáciám z tretích krajín. Inštitucionálni investori z EÚ môžu investovať do sekuritizácií, ktoré nie sú z EÚ, a budú musieť vykonávať rovnakú náležitú starostlivosť ako pri sekuritizáciách z EÚ, čo zahŕňa kontrolu, či dochádza k ponechaniu rizika a či originátor, sponzor a SSPE sprístupnili všetky relevantné informácie. Okrem toho sekuritizácie, ktoré nie sú z EÚ, môžu spĺňať požiadavky STS a originátor, sponzor a SSPE môžu orgánu ESMA takisto podať oznámenie o STS podľa článku 8. Takisto neexistuje požiadavka, aby sa podkladové expozície nachádzali v EÚ. 2015/0226 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá sekuritizácie a vytvára sa európsky rámec pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu a ktorým sa menia smernice 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EÚ a nariadenia (ES) č. 1060/2009 a (EÚ) č. 648/2012 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Sekuritizácia sa týka transakcií, ktoré veriteľovi – zvyčajne úverovej inštitúcii – umožňujú refinancovať súbor úverov alebo expozícií, ako sú úvery na nehnuteľnosti, lízingy na motorové vozidlá, spotrebné úvery alebo kreditné karty, ich zmenou na obchodovateľné cenné papiere. Veriteľ zoskupí vybrané časti portfólia svojich úverov a usporiada ich do rôznych rizikových kategórií pre rôznych investorov, čím investorov zabezpečí prístup k investíciám do úverov a iných expozícií, ku ktorým by za bežných okolností nemali priamy prístup. Z peňažných tokov podkladových úverov sa vytvárajú výnosy investorov. (2)Komisia v Investičnom pláne pre Európu, predloženom 26. novembra 2014, oznámila svoj zámer reštartovať vysokokvalitné sekuritizačné trhy bez toho, aby sa zopakovali chyby z obdobia pred finančnou krízou z roku 2008. Vybudovanie jednoduchého, transparentného a štandardizovaného sekuritizačného trhu predstavuje základný stavebný kameň únie kapitálových trhov a prispieva k prioritnému cieľu Komisie podporovať vytváranie pracovných miest a k návratu k udržateľnému rastu. (3)Zámerom Európskej únie nie je oslabiť legislatívny rámec vykonávaný po finančnej kríze, ktorého cieľom je odstrániť riziká späté s vysoko zložitou, nepriehľadnou a rizikovou sekuritizáciou. Zásadné je zabezpečiť, aby sa prijali pravidlá na lepšie rozlíšenie jednoduchých, transparentných a štandardizovaných produktov od zložitých, nepriehľadných a rizikových nástrojov, a uplatňovať prudenciálny rámec citlivejší na riziká. (4)Sekuritizácia je dôležitým prvkom riadne fungujúcich finančných trhov. Správne štruktúrovaná sekuritizácia je významným prostriedkom diverzifikácie zdrojov financovania a efektívnejšieho rozdeľovania rizík vo finančnom systéme Únie. Umožňuje lepšie rozloženie rizík finančného sektora a môže originátorom uvoľniť súvahy, aby mohli hospodárstvu poskytovať ďalšie úvery. Celkovo môže zefektívniť finančný systém a zaistiť ďalšie investičné príležitosti. Sekuritizáciou sa môže vytvoriť premostenie medzi úverovými inštitúciami a kapitálovými trhmi, pričom nepriamu výhodu získajú podniky a občania (napríklad prostredníctvom lacnejších úverov, financovania pre podniky, úverov na nehnuteľnosti a kreditných kariet). (5)Vytvorenie rámca pre jednoduché, transparentné a štandardizované („STS“) sekuritizácie citlivejšieho na riziká si vyžaduje, aby Únia jasne vymedzila, čo je sekuritizácia STS, pretože inak by pre rôzne druhy sekuritizácií mohli mať rôzne členské štáty k dispozícii rozličné režimy regulačného zaobchádzania s úverovými inštitúciami a poisťovňami založené na podrobnejšom posúdení rizika. Výsledkom toho by boli nerovnaké podmienky a regulačná arbitráž. (6)V súlade s platnými vymedzeniami v sektorových právnych predpisoch Únie je preto vhodné stanoviť definície všetkých hlavných pojmov sekuritizácie. Potrebná je najmä jasná a výstižná definícia sekuritizácie, aby zahŕňala akúkoľvek transakciu alebo nástroj, pomocou ktorých sa kreditné riziko súvisiace s expozíciou alebo skupinou expozícií rozdelí do tranží. Expozícia, ktorá vytvára priamy platobný záväzok za transakciu alebo nástroj použitý na financovanie alebo prevádzkovanie fyzických aktív, by sa nemala považovať za sekuritizáciu, aj keby transakcia alebo nástroj mali platobné záväzky rôznej nadriadenosti. (7)Na medzinárodnej aj európskej úrovni sa vyvinulo veľa úsilia s cieľom identifikovať sekuritizáciu STS a v delegovaných nariadeniach Komisie (EÚ) 2015/61 a (EÚ) 2015/35 už boli stanovené kritériá jednoduchej, transparentnej a štandardizovanej sekuritizácie na osobitné účely, ku ktorým je pripojené prudenciálne zaobchádzanie založené na podrobnejšom posúdení rizika. (8)Na základe existujúcich kritérií, kritérií BCBS-IOSCO prijatých 23. júla 2015 na identifikáciu jednoduchých, transparentných a porovnateľných sekuritizácií a najmä na základe poradenstva EBA ku kvalifikovaným sekuritizáciám, ktoré bolo uverejnené 7. júla 2015, je nevyhnutné stanoviť všeobecné a vo všetkých sektoroch uplatniteľné vymedzenie pojmu „sekuritizácia STS“. (9)Zavedenie kritérií STS v celej EÚ by nemalo viesť k rozdielnym prístupom. Takýmito rozdielnymi prístupmi by sa pre cezhraničných investorov vytvorili potenciálne prekážky, lebo takíto investori by sa museli zaoberať podrobnosťami rámcov členských štátov, čím by sa podkopala dôvera investorov v kritériá STS. (10)Je nevyhnutné, aby príslušné orgány navzájom úzko spolupracovali v snahe zabezpečiť spoločné a jednotné chápanie požiadaviek na STS v celej Únii a v snahe riešiť prípadné problémy s výkladom. Vzhľadom na tento cieľ by tri ESA mali v rámci Spoločného výboru európskych orgánov dohľadu koordinovať svoju prácu a prácu príslušných orgánov, aby sa zabezpečila konzistentnosť medzi jednotlivými sektormi a posúdili praktické problémy, ktoré sa môžu vyskytnúť pri sekuritizáciách STS. Pri tejto činnosti by sa mali vyžiadať a v čo najväčšom rozsahu zohľadniť aj názory účastníkov trhu. Výsledky týchto diskusií by sa mali zverejniť na webových sídlach jednotlivých ESA, aby sa originátorom, sponzorom, SSPE a investorom pomohlo pri posudzovaní sekuritizácií STS pred tým, ako takéto pozície emitujú alebo do nich investujú. Takýto mechanizmus koordinácie by bol obzvlášť dôležitý v období pred implementáciou tohto nariadenia. (11)Investície do sekuritizácií alebo expozície voči nim nie len že vystavia investora kreditným rizikám podkladových úverov alebo expozícií, ale proces štrukturalizácie sekuritizácií by zároveň mohol viesť k iným rizikám, ako sú napríklad agentúrne riziká, riziko modelu, právne a prevádzkové riziko, riziko protistrany, riziko obsluhy, likviditné riziko, riziko koncentrácie a riziká prevádzkovej povahy. Je preto nevyhnutné, aby inštitucionálni investori podliehali primeraným požiadavkám na náležitú starostlivosť, ktorými sa zabezpečí, aby náležite posudzovali riziká vyplývajúce zo všetkých typov sekuritizácií, a to v prospech koncových investorov. Náležitá starostlivosť tak môže zároveň zvýšiť dôveru v trh a medzi jednotlivými originátormi, sponzormi a investormi. Je nevyhnutné, aby investori zároveň podnikali v súvislosti so sekuritizáciami STS primeranú náležitú starostlivosť. Môžu sa oboznámiť s informáciami, ktoré zverejňujú sekuritizujúce strany, najmä s oznámením o STS a súvisiacimi informáciami, ktoré sa zverejňujú v tejto súvislosti, ktoré by mali investorom poskytnúť všetky relevantné informácie o tom, ako sú splnené kritériá STS. Inštitucionálni investori by mali mať možnosť primeraným spôsobom sa spoľahnúť na oznámenie o STS a na informácie, ktoré zverejňuje originátor, sponzor a SSPE o tom, či sekuritizácia spĺňa požiadavky STS. (12)Je dôležité, aby záujmy originátorov, sponzorov, pôvodných veriteľov, ktorí transformujú expozície na obchodovateľné cenné papiere, a investorov boli zosúladené. Aby sa dosiahol tento súlad, originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ by si mali ponechať významný podiel v podkladových expozíciách danej sekuritizácie. Preto je dôležité, aby si originátori alebo sponzori ponechali významnú čistú ekonomickú expozíciu voči predmetným podkladovým rizikám. Všeobecnejšie povedané, sekuritizačné transakcie by nemali byť štruktúrované takým spôsobom, aby sa nimi vyhýbalo uplatňovaniu požiadavky na ponechanie. Táto požiadavka by sa mala uplatňovať vo všetkých situáciách, v ktorých je uplatniteľná hospodárska podstata sekuritizácie, či už sa používajú právne štruktúry alebo nástroje. Viacnásobné uplatnenie požiadavky na ponechanie nie je potrebné. Pre akúkoľvek sekuritizáciu postačuje, ak požiadavke podlieha len originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ. Podobne, ak sekuritizačné transakcie obsahujú iné sekuritizačné pozície ako podkladové expozície, požiadavka na ponechanie by sa mala uplatňovať len na sekuritizáciu, ktorá je predmetom investície. Oznámenie o STS informuje investorov o tom, že originátori si ponechávajú významnú čistú ekonomickú expozíciu voči podkladovým rizikám. Určité výnimky by sa mali zaviesť pre prípady, keď sú sekuritizované expozície plne, bezpodmienečne a neodvolateľne zaručené najmä verejnými orgánmi. V prípade, že sa podpora z verejných zdrojov poskytuje vo forme záruk alebo iným spôsobom, žiadnymi z ustanovení tohto nariadenia nie sú dotknuté pravidlá štátnej pomoci. (13)Schopnosť investorov uplatňovať náležitú starostlivosť, a teda vykonávať informované posúdenia úverovej bonity daného sekuritizačného nástroja, závisí od ich prístupu k informáciám o týchto nástrojoch. Na základe existujúceho acquis je dôležité vytvoriť komplexný systém, v rámci ktorého budú mať investori prístup ku všetkým relevantným informáciám počas celej životnosti transakcií, zredukovať úlohy originátorov, sponzorov a SSPE v oblasti podávania správ a uľahčiť investorom nepretržitý, ľahký a bezplatný prístup k spoľahlivým informáciám o sekuritizáciách. (14)Originátori, sponzori a SSPE by mali všetky relevantné dôležité údaje o kreditnej kvalite a výnosnosti podkladových expozícií sprístupniť v správe pre investorov, a to vrátane údajov umožňujúcich investorom jasným spôsobom identifikovať platobnú disciplinovanosť a mieru zlyhaní podkladových dlžníkov, reštrukturalizáciu dlhov, odpustenie dlhov, odklad splátok, spätné odkúpenia, platobné prázdniny, straty, odpisy, spätné získania a iné opravné prostriedky nachádzajúce sa v skupine podkladových expozícií a súvisiace s výnosnosťou aktív. V správe pre investorov by sa takisto mali sprístupniť údaje o peňažných tokoch, ktoré generujú podkladové expozície a záväzky v rámci emisie sekuritizácie, vrátane osobitného zverejnenia príjmov a výplat zo sekuritizačnej pozície, ktoré sú plánovanou istinou, plánovaným úrokom, predčasne splatenou istinou, úrokom po splatnosti a poplatkami a platbami, ako aj akékoľvek údaje o porušení ktorýchkoľvek spúšťacích faktorov, ktoré znamenajú zmenu v priorite splátok alebo prípadnú zmenu protistrán, ako aj údaje o hodnote a forme zvýšenia kreditnej kvality, ktoré je k dispozícii pre každú tranžu.Hoci sekuritizácie, ktoré sú jednoduché, transparentné a štandardizované, v minulosti dosahovali dobré výsledky, splnenie požiadaviek na STS neznamená, že so sekuritizačnou pozíciou sa nespája žiadne riziko, ani to neznamená, že daná sekuritizácia je dobrej kreditnej kvality. Namiesto toho by sa to malo chápať tak, že obozretný a starostlivý investor bude môcť analyzovať riziká spojené s danou sekuritizáciou. Mali by existovať dva druhy požiadaviek na STS: jedna pre dlhodobé sekuritizácie a jedna pre krátkodobé sekuritizácie (ABCP), na ktoré by sa vo veľkej miere mali viazať podobné požiadavky, pričom by mali existovať osobitné úpravy, na základe ktorých by sa zohľadňovali štrukturálne prvky týchto dvoch segmentov trhu. Fungovanie týchto trhov sa líši pri programoch ABCP, ktoré sa spoliehajú na niekoľko transakcií ABCP pozostávajúcich z krátkodobých expozícií, ktoré je treba po dosiahnutí splatnosti vymeniť. Okrem toho kritériá na STS musia zároveň odzrkadľovať osobitnú úlohu sponzora, ktorý poskytuje likviditnú podporu conduit-spoločnosti ABCP. (15)Tento návrh umožňuje označiť za STS sekuritizácie len tie, na ktoré sa viaže skutočný predaj („true sale“). V rámci sekuritizácie so skutočným predajom dochádza k presunu alebo efektívnemu prideleniu vlastníctva podkladových expozícií na emitujúci subjekt, ktorým je účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou (SSPE). Presun podkladových expozícií na SSPE by v prípade platobnej neschopnosti predávajúceho nemal podliehať nepriaznivým ustanoveniam týkajúcim sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva (clawback) Medzi takéto nepriaznivé ustanovenia týkajúce sa spätného nadobudnutia práv a povinnosti vrátiť aktíva (clawback) patria okrem iného ustanovenia, podľa ktorých predaj podkladových expozícií môže likvidátor predávajúceho vyhlásiť za neplatný len na základe toho, že sa uzatvoril počas určitého obdobia pred vyhlásením platobnej neschopnosti predávajúceho, alebo na základe ustanovení, podľa ktorých takému vyhláseniu neplatnosti môže zabrániť SSPE len vtedy, ak vie preukázať, že o platobnej neschopnosti predávajúceho v čase predaja nevedel. (16)Pri sekuritizáciách, ktoré nie sú „skutočným predajom“, na takýto emitujúci subjekt nie sú presunuté podkladové expozície, ale kreditné riziko súvisiace s podkladovými expozíciami je presunuté prostredníctvom zmluvy o deriváte alebo záruk. Tým dochádza k výskytu dodatočného kreditného rizika protistrany a k potenciálnej zložitosti najmä v súvislosti s obsahom zmluvy o deriváte. Do dnešného dňa nebola na medzinárodnej úrovni alebo úrovni Únie vypracovaná žiadna analýza, ktorá by identifikovala dostatočne spoľahlivé kritériá STS pre tieto druhy sekuritizačných nástrojov. V budúcnosti by preto bolo nevyhnutné vykonať posúdenie toho, či niektoré syntetické sekuritizácie, ktoré počas finančnej krízy dosahovali dobré výsledky a ktoré sú jednoduché, transparentné a štandardizované, sú preto prípustné kvalifikovať sa ako STS. Na tomto základe Komisia posúdi, či by sa v budúcom návrhu na sekuritizácie, ktoré nie sú „skutočným predajom“, malo vzťahovať označenie STS.

(17)Podkladové expozície prevádzané z predávajúceho na SSPE by mali spĺňať vopred stanovené a jasne vymedzené kritériá prípustnosti, ktoré neumožňujú aktívne riadenie portfólia týchto expozícií na základe voľného uváženia. Nahrádzanie expozícií, ktoré porušujú vyhlásenia a záruky, by sa v zásade nemali považovať za aktívne riadenie portfólia. (18)V snahe zabezpečiť, aby investori vykonávali spoľahlivú náležitú starostlivosť, a s cieľom uľahčiť posudzovanie podkladových rizík je dôležité, aby sekuritizačné transakcie boli zabezpečené skupinami expozícií, ktoré disponujú homogénnym druhom aktív, ako sú skupiny úverov na nehnuteľný majetok určený na bývanie, skupiny úverov na nehnuteľný majetok určený na podnikanie, lízingy a kreditné facility pre podniky rovnakej kategórie na financovanie kapitálových výdavkov alebo obchodných operácií, skupiny automobilových úverov a lízingov pre dlžníkov alebo nájomcov alebo úvery a skupiny kreditných facilít pre fyzické osoby na účely osobnej alebo rodinnej spotreby či spotreby domácností. (19)Je dôležité predchádzať opakovanému výskytu čisto „vytvor a predaj“ modelov. V takýchto situáciách veritelia poskytujú úvery na základe slabých a nevyhovujúcich koncepcií upisovania, pretože vopred vedia, že súvisiace riziká sa v konečnom dôsledku predajú tretím stranám. Expozície, ktoré sa majú sekuritizovať, by sa teda mali vytvárať v rámci bežnej obchodnej činnosti originátora alebo pôvodného veriteľa na základe štandardov upisovania, ktoré by nemali byť menej prísne než normy, ktoré originátor alebo pôvodný veriteľ uplatňujú na vznik podobných expozícií, ktoré nie sú sekuritizované. Významné zmeny štandardov upisovania by mali byť potenciálnym investorom v plnom rozsahu zverejnené. Originátor alebo pôvodný veriteľ by mali mať dostatočné skúsenosti s vytváraním expozícií podobnej povahy ako tie, ktoré boli sekuritizované. V prípade sekuritizácií, pri ktorých podkladovými expozíciami sú úvery na nehnuteľný majetok určený na bývanie, by skupina úverov nemala obsahovať žiadny úver, ktorý bol uvedený na trh a upísaný s tým, že žiadateľ o úver alebo prípadne sprostredkovatelia boli upovedomení, že poskytnuté informácie nemusia byť veriteľom overované. Posúdenie úverovej bonity dlžníka by takisto malo v prípade potreby spĺňať požiadavky uvedené v smerniciach Európskeho parlamentu a Rady 2014/17/EÚ alebo 2008/48/ES, resp. rovnocenné požiadavky v tretích krajinách. (20)Ak originátori, sponzori a SSPE chcú, aby ich sekuritizácie využívali označenie STS, mali by oznámiť investorom, príslušným orgánom a ESMA, že daná sekuritizácia spĺňa požiadavky STS. ESMA by ju mal následne na informačné účely uverejniť na zozname transakcií, ktorý je k dispozícii na jeho webovom sídle. Zahrnutie emisie sekuritizácie na zoznam ESMA oznámených sekuritizácií STS neznamená, že ESMA alebo iné príslušné orgány osvedčili, že daná sekuritizácia spĺňa požiadavky STS. Za súlad s požiadavkami STS zostávajú výlučne zodpovední originátori, sponzori a SSPE. Tým sa zabezpečí, že originátori, sponzori a SSPE preberú plnú zodpovednosť za svoje tvrdenie, že daná sekuritizácia je STS a že na trhu existuje transparentnosť. (21)Ak už sekuritizácia nespĺňa požiadavky STS, originátor, sponzor a SSPE by to mali bezodkladne oznámiť ESMA. Ak navyše príslušný orgán uložil administratívne sankcie alebo nápravné opatrenia v súvislosti so sekuritizáciou, ktorá bola oznámená ako STS, uvedený príslušný orgán by mal bezodkladne oznámiť ESMA tieto údaje na účely ich uvedenia na zoznam oznámení o STS, čím investorom umožní byť informovaný o takýchto sankciách a o spoľahlivosti oznámení o STS. Je preto v záujme originátorov, sponzorov a SSPE, aby z reputačných dôvodov predkladali dobre zvážené oznámenia. (22)Investori by pri investíciách mali uskutočňovať svoju vlastnú náležitú starostlivosť, ktorá zodpovedá obsiahnutým rizikám, no mali by mať možnosť spoľahnúť sa na oznámenia o STS a na informácie, ktoré o súlade s kritériami STS poskytuje originátor, sponzor a SSPE. (23)Zapojenie tretích strán do pomoci pri overovaní súladu sekuritizácie s požiadavkami STS môže byť užitočné pre investorov, originátorov, sponzorov a SSPE a mohlo by prispieť k zvýšeniu dôvery v trh so sekuritizáciami STS. Je však nevyhnutné, aby investori uskutočňovali svoje vlastné posúdenie, prijali zodpovednosť za svoje investičné rozhodnutia a mechanicky sa nespoliehali na takéto tretie strany. (24)Členské štáty by mali určiť príslušné orgány a udeliť im potrebné právomoci v oblasti dohľadu, vyšetrovania a ukladania sankcií. Administratívne sankcie a nápravné opatrenia by sa v zásade mali uverejňovať. Keďže investori, originátori, sponzori, pôvodní veritelia a SSPE môžu byť usadení v rozličných členských štátoch a môžu podliehať dohľadu príslušných orgánov rozličných sektorov, zabezpečiť by sa mala úzka spolupráca medzi relevantnými príslušnými orgánmi, a to vrátane Európskej centrálnej banky (ECB) v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013, ako aj s ESA, a to prostredníctvom vzájomnej výmeny informácií a pomoci pri činnostiach dohľadu. (25)Príslušné orgány by mali svoj dohľad úzko koordinovať a mali by zabezpečiť konzistentnosť rozhodnutí, najmä v prípade porušení tohto nariadenia. Ak sa takéto porušenie týka nesprávneho alebo zavádzajúceho oznámenia, príslušný orgán, ktorý toto porušenie zistil, by mal informovať aj ESA a relevantné príslušné orgány dotknutého členského štátu. ESMA a v prípade potreby Spoločný výbor európskych orgánov dohľadu by mali mať možnosť uplatniť svoje záväzné právomoci v oblasti mediácie. (26)Toto nariadenie presadzuje harmonizáciu niekoľkých kľúčových prvkov na sekuritizačnom trhu bez toho, aby bola dotknutá ďalšia doplnková harmonizácia postupov a praktík na sekuritizačných trhoch iniciovaná trhom. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby účastníci trhu a ich profesijné združenia naďalej pracovali na ďalšej štandardizácii trhových postupov a najmä na štandardizácii dokumentácie o sekuritizáciách. Komisia bude pozorne monitorovať úsilie účastníkov trhu v oblasti štandardizácie a predloží o tom správu. (27)Smernica o PKIPCP, smernica Solventnosť II, nariadenie CRA, smernica o správcoch AIF a nariadenie EMIR sa príslušným spôsobom menia s cieľom zabezpečiť súlad právneho rámca EÚ s týmto nariadením v oblasti ustanovení týkajúcich sa sekuritizácie, ktorých hlavným cieľom je zriadenie a fungovanie vnútorného trhu, a to najmä zabezpečením rovnakých podmienok na vnútornom trhu pre všetkých inštitucionálnych investorov. (28)Pokiaľ ide o zmeny nariadenia (EÚ) č. 648/2012, zmluvy o mimoburzových (OTC) derivátoch uzavreté účelovými jednotkami zaoberajúcimi sa sekuritizáciou by nemali podliehať zúčtovacej povinnosti za predpokladu, že sú splnené určité podmienky. Je to tak preto, lebo protistranami zmlúv o OTC derivátoch, ktoré boli uzavreté s účelovými jednotkami zaoberajúcimi sa sekuritizáciou, sú zabezpečení veritelia v rámci sekuritizačných mechanizmov a obvykle je stanovená primeraná ochrana pred kreditným rizikom protistrany. Pokiaľ ide o deriváty, ktoré nie sú zúčtovávané centrálne, v požadovanej úrovni kolaterálu by mala byť zohľadnená aj osobitná štruktúra sekuritizačných mechanizmov a v nich už stanovené zabezpečenia. (29)Medzi krytými dlhopismi a sekuritizáciami existuje určitý stupeň nahraditeľnosti. S cieľom predchádzať možnej deformácii alebo arbitráži medzi využívaním sekuritizácií a krytých dlhopisov z dôvodu odlišného zaobchádzania so zmluvami o OTC derivátoch, ktoré uzavreli subjekty pôsobiace v oblasti krytých dlhopisov alebo SSPE, by sa nariadenie (EÚ) č. 648/2012 malo zmeniť aj tak, aby sa ním subjekty pôsobiace v oblasti krytých dlhopisov vyňali zo zúčtovacej povinnosti a aby sa zabezpečilo, že pre subjekty pôsobiace v oblasti krytých dlhopisov platia tie isté bilaterálne marže. (30)S cieľom presne stanoviť požiadavku na ponechanie rizika by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o prijatie regulačných technických predpisov, ktorými sa stanovujú spôsoby ponechania rizika, meranie úrovne ponechania, určité zákazy týkajúce sa ponechaného rizika, ponechanie na konsolidovanom základe a výnimka pre určité transakcie. Vzhľadom na odborné znalosti EBA by Komisia pri vymedzovaní a príprave delegovaných aktov mala uvedené odborné znalosti využiť. EBA by mal viesť podrobné konzultácie s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu. (31)S cieľom uľahčiť investorom nepretržitý, ľahký a bezplatný prístup k spoľahlivým informáciám o sekuritizáciách by na Komisiu mala byť delegovaná tá istá právomoc prijímať akty aj s ohľadom na prijímanie regulačných technických predpisov pre porovnateľné informácie o podkladových expozíciách a pravidelných správach pre investorov, ako aj pre požiadavky, ktoré má spĺňať webové sídlo, na ktorom sú držiteľom sekuritizačných pozícií sprístupnené informácie. Vzhľadom na odborné znalosti ESMA by Komisia pri vymedzovaní a príprave delegovaných aktov mala uvedené odborné znalosti využiť. ESMA by mal viesť podrobné konzultácie s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu. (32)S cieľom uľahčiť postup pre investorov, originátorov, sponzorov a SSPE by na Komisiu mala byť delegovaná tá istá právomoc prijímať akty aj s ohľadom na prijímanie regulačných technických predpisov týkajúcich sa vzorov oznámení o STS, ktoré investorom a príslušným orgánom poskytnú dostatočné informácie na ich posúdenie súladu s požiadavkami STS. Vzhľadom na odborné znalosti ESMA by Komisia pri vymedzovaní a príprave delegovaných aktov mala uvedené odborné znalosti využiť. ESMA by mal viesť podrobné konzultácie s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu. (33)S cieľom presne stanoviť podmienky týkajúce sa povinnosti príslušných orgánov spolupracovať a vymieňať si informácie by na Komisiu mala byť delegovaná tá istá právomoc prijímať akty aj s ohľadom na prijímanie regulačných technických predpisov, v ktorých sa stanovia informácie, ktoré majú byť predmetom výmeny, a obsah a rozsah oznamovacích povinností. Vzhľadom na odborné znalosti ESMA by Komisia pri vymedzovaní a príprave delegovaných aktov mala uvedené odborné znalosti využiť. ESMA by mal viesť podrobné konzultácie s ostatnými dvoma európskymi orgánmi dohľadu. (34)Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, včas a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a Rade. (35)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na to, že sekuritizačné trhy pôsobia globálne a že by sa mali zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu pre všetkých inštitucionálnych investorov a subjekty zúčastňujúce sa na sekuritizácii, ale z dôvodu ich rozsahu a dôsledkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. (36)Toto nariadenie by sa malo uplatňovať na sekuritizácie, ktorých cenné papiere sú emitované v deň nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia alebo po tomto dni.

(37)Pri sekuritizačných pozíciách, ktoré sú k dňu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia nesplatené, môžu originátori, sponzori a SSPE používať označenie „STS“ za predpokladu, že daná sekuritizácia spĺňa požiadavky STS. Originátori, sponzori a SSPE by preto mali mať možnosť predložiť orgánu ESMA oznámenie o STS podľa článku 14 ods. 1 tohto nariadenia. (38)Požiadavky na náležitú starostlivosť sú v podstate prevzaté z existujúceho práva Únie, a preto by sa mali uplatňovať na sekuritizácie emitované 1. januára 2011 alebo po tomto dátume a na sekuritizácie emitované pred týmto dátumom, ak k pridaniu alebo náhrade nových podkladových expozícií došlo po 31. decembri 2014. Príslušné články delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 625/2014, v ktorých sa spresňujú požiadavky na ponechanie rizika pre úverové inštitúcie a investičné spoločnosti v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, by mali ostať naďalej uplatniteľné až do momentu, kým sa nezačnú uplatňovať regulačné technické predpisy o ponechaní rizika podľa tohto nariadenia. Z dôvodov právnej istoty by úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti, poisťovne, zaisťovne a správcovia alternatívnych investičných fondov mali pri sekuritizačných pozíciách nesplatených k dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia naďalej podliehať, podľa konkrétneho prípadu, článku 405 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a kapitolám 1, 2 a 3 a článku 22 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 625/2014, článkom 254 a 255 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2015/35 a článku 51 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) č. 231/2013. S cieľom zabezpečiť, aby originátori, sponzori a SSPE spĺňali povinnosti týkajúce sa transparentnosti, by mali až do momentu, keď sa začnú uplatňovať regulačné technické predpisy, ktoré má prijať Komisia podľa tohto nariadenia, sprístupňovať informácie uvedené v prílohách I až VIII delegovaného nariadenia 2015/3/EÚ na webovom sídle uvedenom v článku 5 ods. 4 tohto nariadenia, PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1.Týmto nariadením sa stanovuje všeobecný rámec pre sekuritizácie. Vymedzuje sa ním sekuritizácia a stanovujú požiadavky na náležitú starostlivosť („due diligence“), ponechanie rizika a transparentnosť pre strany, ktoré sú zapojené do sekuritizácií, ako sú inštitucionálni investori, originátori, sponzori, pôvodní veritelia a účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou. Zároveň sa v ňom stanovuje rámec pre jednoduché, transparentné a štandardizované sekuritizácie, alebo „sekuritizácie STS“. 2.Toto nariadenie sa uplatňuje na inštitucionálnych investorov, ktorý budú vystavení sekuritizácii, a na originátorov, pôvodných veriteľov, sponzorov a účelové jednotky zaoberajúce sa sekuritizáciou. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1.„sekuritizácia“ je transakcia alebo schéma, pomocou ktorej je kreditné riziko, ktoré je spojené s expozíciou alebo skupinou expozícií, tranžované a má tieto charakteristické znaky: a)platby v transakcii alebo schéme závisia od výnosnosti expozícií alebo skupiny expozícií; b)podriadenosť tranží určuje rozdelenie strát počas životnosti transakcie alebo schémy; 2.„účelová jednotka zaoberajúca sa sekuritizáciou“ alebo „SSPE“ je korporácia, trust alebo iný právny subjekt, iný ako originátor alebo sponzor, zriadený na účely uskutočňovania jednej alebo viacerých sekuritizácií, ktorého činnosť je obmedzená na činnosti potrebné na dosiahnutie tohto cieľa a ktorého štruktúra má zaistiť oddelenie záväzkov SSPE od záväzkov originátora, pričom držitelia benefičných podielov majú právo založiť alebo vymieňať uvedené podiely bez obmedzenia; 3.„originátor“ je subjekt, ktorý:

a)bol buď samostatne alebo prostredníctvom prepojených subjektov priamo alebo nepriamo zapojený do pôvodnej dohody, ktorou sa vytvorili záväzky alebo potenciálne záväzky dlžníka alebo potenciálneho dlžníka a z ktorej vznikli sekuritizované expozície; alebo b)odkupuje expozície tretej strany na vlastný účet a potom ich sekuritizuje; 4.„resekuritizácia“ je sekuritizácia, v rámci ktorej minimálne jedna z podkladových expozícií je sekuritizačnou pozíciou; 5.„sponzor“ je úverová inštitúcia alebo investičná spoločnosť v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 iná než originátor, ktorá zriaďuje a spravuje program aktívami zabezpečených krátkodobých obchodovateľných cenných papierov alebo inú sekuritizačnú transakciu alebo schému, v rámci ktorej sa od subjektov, ktoré sú tretími stranami, odkupujú expozície; 6.„tranža“ je zmluvne stanovený segment kreditného rizika spojeného s expozíciou alebo skupinou expozícií, pričom pozícia v segmente zahŕňa riziko úverovej straty väčšej alebo menšej než pozícia takej istej hodnoty v inom segmente, bez ohľadu na zabezpečenie poskytnuté tretími stranami priamo držiteľom pozícií v danom segmente alebo v iných segmentoch; 7.„program aktívami zabezpečených krátkodobých obchodovateľných cenných papierov“ alebo „program ABCP“ je program sekuritizácií, z ktorého emitované cenné papiere majú prevažne formu obchodovateľných cenných papierov zabezpečených aktívami s pôvodnou splatnosťou jeden rok alebo menej; 8.„transakcia s aktívami zabezpečenými krátkodobými obchodovateľnými cennými papiermi“ alebo „transakcia ABCP“ je sekuritizácia v rámci programu ABCP; 9.„tradičná sekuritizácia“ je sekuritizácia, ktorá zahŕňa ekonomický prevod sekuritizovaných expozícií. Toto sa uskutočňuje prevodom vlastníctva sekuritizovaných expozícií z inštitúcie, ktorá je originátorom, na SSPE alebo prostredníctvom spoluúčasti SSPE. Emitované cenné papiere nepredstavujú platobné záväzky inštitúcie, ktorá je originátorom; 10.„syntetická sekuritizácia“ je sekuritizácia, pri ktorej sa presun rizika dosiahne pomocou použitia kreditných derivátov alebo záruk a sekuritizované expozície zostanú expozíciami originátora; 11.„investor“ je osoba držiaca cenné papiere vyplývajúce zo sekuritizácie; 12.„inštitucionálni investori“ sú poisťovne v zmysle vymedzenia v článku 13 ods. 1 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/138/ES z 25. novembra 2009 o začatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnosť II); zaisťovne v zmysle vymedzenia v článku 13 ods. 4 smernice 2009/138/EHS; inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia patriace do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2003/41/ES v súlade s jej článkom 2 s výnimkou prípadu, že sa členský štát rozhodol uvedenú smernicu ako celok alebo jej časti neuplatňovať na danú inštitúciu v súlade s článkom 5 uvedenej smernice; správca alternatívneho investičného fondu (správca AIF) v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/61/EÚ, ktorý spravuje AIF a/alebo ich uvádza na trh v Únii; alebo správcovská spoločnosť PKIPCP v zmysle vymedzenia v článku 2 ods. 1 písm. b) smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/65/ES; alebo interne spravovaný PKIPCP, ktorý je investičnou spoločnosťou povolenou v súlade so smernicou 2009/65/ES a ktorý na svoju správu neurčil správcovskú spoločnosť povolenú na základe uvedenej smernice; alebo úverové inštitúcie alebo investičné spoločnosti v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; 13.„správca“ je subjekt v zmysle vymedzenia v článku 142 ods. 1 bode 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; 14.„facilita likvidity“ je sekuritizačná pozícia vyplývajúca zo zmluvnej dohody o poskytnutí financovania na zabezpečenie včasnosti peňažných tokov investorom; 15.„revolvingová expozícia“ je expozícia, pri ktorej sa nesplatené saldá klientov môžu meniť na základe ich rozhodnutia požičať si a splácať, a to až do výšky dohodnutého limitu; 16.„revolvingová sekuritizácia“ je sekuritizácia, pri ktorej sa obnovuje samotná štruktúra sekuritizácie tým, že sa expozície dopĺňajú do skupiny expozícií alebo sa z nej odoberajú bez ohľadu na to, či sa expozície obnovujú; 17.„ustanovenie o predčasnom splatení“ je zmluvné ustanovenie pri sekuritizácii revolvingových expozícií alebo revolvingovej sekuritizácii, ktoré si vyžaduje, aby v prípade výskytu vymedzených udalostí boli pozície investorov splatené pred pôvodne stanovenou splatnosťou emitovaných cenných papierov; 18.„tranža prvej straty“ je najviac podriadená tranža pri sekuritizácii, ktorá je prvou tranžou znášajúcou stratu vzniknutú pri sekuritizovaných expozíciách, a tým poskytuje zabezpečenie pre druhú stratu a prípadné vyššie tranže. Kapitola 2 Ustanovenia platiace pre všetky sekuritizácie

Článok 3 Požiadavky na náležitú starostlivosť pre inštitucionálnych investorov 1.Pred tým, ako je inštitucionálny investor vystavený sekuritizácii, overuje: a)ak originátor alebo pôvodný veriteľ nie je úverovou inštitúciou alebo investičnou spoločnosťou v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bodoch 1 a 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, originátor alebo pôvodný veriteľ poskytuje všetky svoje úvery na základe spoľahlivých a dobre vymedzených kritérií a jasne stanovených postupov pre schvaľovanie, zmenu, obnovenie a financovanie uvedených úverov a má zavedené účinné systémy na uplatňovanie týchto kritérií a postupov; b)originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ si ponecháva významný čistý hospodársky podiel v súlade s článkom 4 tohto nariadenia a zverejňuje ho inštitucionálnemu investorovi v súlade s článkom 5; c)originátor, sponzor a SSPE sprístupnia informácie vyžadované v článku 5 tohto nariadenia v súlade s frekvenciou a spôsobom podľa uvedeného článku; 2.Pred tým, ako sú inštitucionálni investori vystavení sekuritizácii, vykonajú rovnako posúdenie náležitej starostlivosti zodpovedajúce obsiahnutým rizikám, a to minimálne vrátane týchto aspektov: a)rizikových charakteristík príslušnej sekuritizačnej pozície a jej podkladových expozícií; b)všetkých štrukturálnych prvkov sekuritizácie, ktoré môžu mať významný vplyv na výnosnosť sekuritizačnej pozície, ako sú zmluvné priority platieb a priorita spúšťacích faktorov platieb, zvýšenia kreditnej kvality, zlepšenia likvidity, spúšťacie faktory súvisiace s trhovou hodnotou a definície zlyhania špecifické pre danú transakciu; c)pokiaľ ide o sekuritizácie označené ako STS, či daná sekuritizácia spĺňa požiadavky STS stanovené v článkoch 7 až 10 alebo v článkoch 11 až 14. Inštitucionálni investori sa môžu primeraným spôsobom spoliehať na oznámenie o STS podľa článku 14 ods. 1, ako aj na informácie, ktoré zverejňuje originátor, sponzor a SSPE o súlade s požiadavkami STS. 3.Inštitucionálni investori, ktorí sú vystavení sekuritizácii, musia minimálne: a)vypracovať písomné postupy zodpovedajúce rizikovému profilu sekuritizačnej pozície a ak je to vhodné ich obchodnej a neobchodnej knihe s cieľom priebežne monitorovať súlad s odsekmi 1 a 2 a výnosnosť sekuritizačnej pozície a podkladových expozícií. Ak je to vhodné, uvedené písomné postupy zahŕňajú monitorovanie typu expozície, percentuálneho podielu úverov po splatnosti viac než 30, 60 a 90 dní, mier zlyhania, mier predčasného splatenia, úverov, na ktoré sa vzťahuje zabavenie majetku, mier uspokojenia pohľadávok, spätných odkúpení, zmien úverov, platobných prázdnin, druhov a využitia kolaterálu, distribúcie frekvencie úverového hodnotenia alebo iných meraní úverovej spôsobilosti všetkých podkladových expozícií, odvetvovej a geografickej diverzifikácie a distribúcie frekvencie pomeru úverov k hodnote v rozpätiach, ktoré uľahčujú vhodnú analýzu citlivosti. Keď sú podkladové expozície sami sekuritizáciami, inštitucionálni investori monitorujú aj podkladové expozície uvedených sekuritizácií; b)pravidelne uskutočňovať stresové testy peňažných tokov a hodnôt kolaterálu, ktoré podporujú podkladové expozície a ktoré zodpovedajú povahe, rozsahu a zložitosti rizika danej sekuritizačnej pozície; c)zabezpečiť, aby existovala primeraná úroveň interného podávania správ ich riadiacemu orgánu, aby si boli vedomí významného rizika vyplývajúceho zo sekuritizačných pozícií a aby boli riziká vyplývajúce z uvedených investícií primerane riadené; d)byť schopní na žiadosť preukázať svojim príslušným orgánom, že pri každej zo svojich sekuritizačných pozícií komplexne a dôkladne chápu danú pozíciu a jej podkladové expozície a že majú zavedené písomné politiky a postupy na riadenie ich rizík a na zaznamenávanie relevantných informácií. Článok 4 Ponechanie rizika 1.Originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ v rámci sekuritizácie si priebežne ponecháva významný čistý hospodársky podiel na sekuritizácii vo výške najmenej 5 %. Ak sa originátor, sponzor alebo pôvodný veriteľ medzi sebou nedohodli, kto si ponechá významný čistý hospodársky podiel, významný čistý hospodársky podiel si ponecháva originátor. Požiadavky na ponechanie sa nesmú pri žiadnej sekuritizácii uplatniť viacnásobne. Významný čistý hospodársky podiel sa oceňuje pri vzniku a určuje na základe pomyselnej hodnoty podsúvahových položiek. Významný čistý hospodársky podiel sa nedelí medzi rôzne typy ponechávajúcich subjektov a nepodlieha žiadnemu zmierňovaniu kreditného rizika ani hedžingu. Na účely tohto článku sa subjekt nepovažuje za originátora vtedy, keď bol subjekt zriadený alebo pôsobí výlučne na účely sekuritizácie expozícií. 2.Za ponechanie si významného čistého hospodárskeho podielu vo výške najmenej 5 % v zmysle odseku 1 sa považujú len tieto prípady:

a)ponechanie si najmenej 5 % nominálnej hodnoty každej z tranží predaných investorom alebo prevedených na investorov; b)v prípade revolvingových sekuritizácií alebo sekuritizácií revolvingových expozícií ponechanie si podielu originátora vo výške najmenej 5 % nominálnej hodnoty každej zo sekuritizovaných expozícií; c)ponechanie si náhodne zvolených expozícií, ktoré predstavujú najmenej 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií, ak by sa takéto nesekuritizované expozície inak sekuritizovali v rámci sekuritizácie, za predpokladu, že počet potenciálne sekuritizovaných expozícií nie je pri vzniku nižší než 100; d)ponechanie si tranže prvej straty a, ak takéto ponechanie nedosahuje výšku 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií, v prípade potreby iných tranží, ktoré majú rovnaký alebo vyšší rizikový profil než tranže prevedené na investorov alebo predané investorom a ktorých splatnosť nenastáva skôr ako splatnosť tranží prevedených na investorov alebo predaných investorom, takže ponechanie predstavuje spolu najmenej 5 % nominálnej hodnoty sekuritizovaných expozícií; e)ponechanie si expozície prvej straty vo výške najmenej 5 % z každej sekuritizovanej expozície v sekuritizácii. 3.Ak zmiešaná finančná holdingová spoločnosť usadená v Únii v zmysle smernice č. 2002/87/ES, materská úverová inštitúcia alebo finančná holdingová spoločnosť usadená v Únii alebo jedna z jej dcérskych spoločností v zmysle nariadenia (EÚ) č. 545/2013 ako originátor alebo sponzor sekuritizuje expozície od jednej alebo viacerých úverových inštitúcií, investičných spoločností alebo iných finančných inštitúcií, ktoré sú zahrnuté do rozsahu dohľadu na konsolidovanom základe, požiadavka uvedená v odseku 1 sa môže splniť na základe konsolidovanej situácie prepojenej materskej úverovej inštitúcie, finančnej holdingovej spoločnosti alebo zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti usadenej v Únii. Prvý pododsek sa uplatňuje len vtedy, ak úverové inštitúcie, investičné spoločnosti alebo finančné inštitúcie, ktoré sekuritizované expozície vytvorili, dodržiavajú požiadavky uvedené v článku 79 smernice 36/2013/EÚ a včas dodávajú informácie potrebné na splnenie požiadaviek uvedených v článku 5 tohto nariadenia originátorovi alebo sponzorovi a materskej úverovej inštitúcii v EÚ, finančnej holdingovej spoločnosti alebo zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti usadenej v Únii. 4.Odsek 1 sa neuplatňuje, ak sekuritizované expozície predstavujú expozície voči nasledujúcim subjektom, alebo ak sú týmito subjektmi v plnej výške, bezpodmienečne a neodvolateľne zaručené: a)ústredné vlády alebo centrálne banky; b)regionálne vlády, miestne orgány a subjekty verejného sektora v zmysle článku 4 ods. 1 bodu 8 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 členských štátov; c)inštitúcie, ktorým sa na základe tretej časti hlavy II kapitoly 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 priraďuje riziková váha 50 % alebo nižšia; d)multilaterálne rozvojové banky uvedené v článku 117 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. 5.Odsek 1 sa neuplatňuje na transakcie založené na jasnom, transparentnom a prístupnom indexe, v ktorom sú podkladové referenčné subjekty identické so subjektmi, ktoré tvoria index subjektov, s ktorým sa obchoduje vo veľkom rozsahu, alebo ktoré sú inými obchodovateľnými cennými papiermi, ktoré nie sú sekuritizačnými pozíciami. 6.Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) v úzkej spolupráci s Európskym orgánom pre cenné papiere a trhy (ESMA) a Európskym orgánom pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) vypracujú návrh regulačných technických predpisov s cieľom podrobnejšie stanoviť požiadavku na ponechanie rizika, najmä pokiaľ ide o: a)spôsoby ponechania rizika podľa odseku 2 vrátane splnenia prostredníctvom syntetickej alebo podmienenej formy ponechania; b)meranie úrovne ponechania uvedenej v odseku 1; c)zákaz hedžingu alebo predaja ponechaného podielu; d)podmienky ponechania na konsolidovanom základe v súlade s odsekom 3; e)podmienky výnimky pre transakcie založené na jasnom, transparentnom a prístupnom indexe uvedené v odseku 5. EBA predloží uvedený návrh regulačných technických predpisov Komisii do [šiestich mesiac