·zabezpečenie, aby výťahy a bezpečnostné komponenty do výťahov patriace do rozsahu pôsobnosti smernice boli bezpečné pre používateľov a personál údržby, čím sa zlepší bezpečnosť a ochrana zdravia týchto skupín.

·zabezpečenie voľného pohybu výťahov a bezpečnostných komponentov do výťahov v celej EÚ, čo prispieva k účinnému fungovaniu vnútorného trhu s uvedenými výrobkami. Členské štáty musia povoliť uvedenie výťahov a bezpečnostných komponentov do výťahov na trh na svojom území, ak spĺňajú požiadavky smernice,

V smernici sa stanovuje právny rámec pre uvádzanie výťahov a bezpečnostných komponentov do výťahov na trh a uvádzanie výťahov do prevádzky.

Hodnotenie je spracované v pracovnom dokumente útvarov Komisie (ďalej len „SWD“), ktorý je súčasťou tejto správy. Keďže hodnotenie smernice sa uskutočnilo do troch rokov od dátumu, od ktorého sa mali uplatňovať vnútroštátne právne predpisy, do ktorých bola transponovaná, dôkazová základňa bola relatívne obmedzená. Keďže smernica 2014/33/EÚ je výsledkom úplného zosúladenia smernice 95/16/ES s rozhodnutím nového legislatívneho rámca č. 768/2008/ES bez podstatných zmien v obsahu, hodnotenie sa vzťahovalo aj na obdobie pred nadobudnutím účinnosti súčasnej smernice, t. j. od 1. júla 1999 do 19. apríla 2014, na ktoré sa vzťahovala smernica 95/16/ES.

Celkovo sa smernica považuje za zrozumiteľnú. Z hodnotenia však vyplynulo, že je potrebné preskúmať, ako vyjasniť rozsah pôsobnosti smernice vo vzťahu k významným zmenám prevádzkovaných výťahov, na ktoré by sa namiesto vnútroštátnych predpisov vzťahovala smernica, vymedzenie pojmu „dodávateľ“ použité v smernici na rozdiel od pojmu „výrobca“ výťahu a pojmy „uvedenie do prevádzky“ a „uvedenie na trh“. Pokiaľ ide o ustanovenia o „predchádzajúcom súhlase“, v hodnotení boli vyjadrené obavy z neharmonizovaných kritérií používaných členskými štátmi na udelenie alebo zamietnutie predchádzajúceho súhlasu, čo vedie k rozdielnym postupom, ako aj k možnému vzniku rozdielnych bezpečnostných noriem v EÚ. Takisto boli vyjadrené obavy týkajúce sa jednoznačnosti ustanovení o prístupnosti výťahov pre osoby so zdravotným postihnutím, čo vyplýva z toho, že na celú budovu sa vzťahujú odlišné vnútroštátne požiadavky týkajúce sa prístupnosti, kým prístupnosť výťahov sa upravuje v smernici.

Dvadsať členských štátov zahrnulo do svojich vnútroštátnych transpozičných právnych predpisov ustanovenia týkajúce sa prístupnosti výťahov pre osoby so zdravotným postihnutím, ktorými sa ustanovenia transponujú presne v zmysle smernice. Zvyšných osem členských štátov zahrnulo ustanovenia týkajúce sa prístupnosti výťahov najmä do svojich vnútroštátnych stavebných predpisov. Väčšina členských štátov do svojich vnútroštátnych stavebných predpisov zaviedla dodatočné alebo konkrétnejšie ustanovenia na reguláciu prístupnosti budov. Tento aspekt patrí do právomoci členských štátov.

·Pokiaľ ide o dohľad nad trhom: ustanovenia v súlade s rozhodnutím nového legislatívneho rámca č. 768/2008/ES vrátane dohľadu nad trhom Únie a kontroly výťahov alebo bezpečnostných komponentov do výťahov vstupujúcich na trh Únie, postupov týkajúcich sa výťahov a bezpečnostných komponentov do výťahov, ktoré predstavujú riziko na vnútroštátnej úrovni, ochranného postupu Únie atď.

4.2 Účinnosť

Vyrovnaná miera rastu hodnoty obchodu v rámci EÚ a mimo EÚ je silným ukazovateľom toho, že smernica účinne prispieva k dobre fungujúcemu vnútornému trhu s výťahmi a s bezpečnostnými komponentmi prostredníctvom harmonizácie príslušných vnútroštátnych právnych predpisov. Účinnosť smernice sa ďalej posilňuje prostredníctvom právnej istoty a transparentnosti, ktorú poskytuje. Údaje o nehodách výťahov v EÚ sú rozdrobené a chýbajú podrobnosti. Tieto údaje teda poskytujú iba vybrané anekdotické informácie o počte a trendoch nehôd v priebehu času. Celkovo možno povedať, že smernici sa podarilo prispieť k zvýšeniu bezpečnosti výťahov, keďže došlo k poklesu počtu nehôd personálu údržby v pomere k počtu výťahov v prevádzke. Pokiaľ ide o používateľov, z údajov uvedených v dostupných vnútroštátnych správach vyplýva, že vplyv smernice nie je za žiadnych okolností nepriaznivý a smernica by dokonca mohla v menšej miere prispieť k zlepšeniu úrovne bezpečnosti výťahov.

V hodnotení sa takisto dospelo k záveru, že postupy posudzovania zhody sa ukázali ako primerané na zabezpečenie najvyššieho stupňa bezpečnosti a ochrany zdravia pre používateľov a personál údržby. Túto skutočnosť zainteresované strany do veľkej miery uznávajú a súvisí s následnou kontrolou vykonávanou notifikovanými orgánmi.

Okrem iného sa vymedzenie pojmu „dodávateľ“, pojmy „uvedenie na trh“ a „uvedenie do prevádzky“, ustanovenie o obojsmernom toku informácií stanovené v článku 6 ods. 1 a „notifikačné postupy“ notifikovaných orgánov, ktoré sú opísané v oddiele 3, ďalej objasňujú v revidovanej „Príručke o uplatňovaní smernice o výťahoch 2014/33/EÚ“ (ďalej len „príručka o výťahoch“), ktorej zrozumiteľnosť zainteresované strany všeobecne uznávajú. Okrem toho sa v „modrej príručke“ poskytuje vysvetlenie súvisiace s harmonizovaným uplatňovaním právnych predpisov Únie týkajúcich sa harmonizácie výrobkov, ako je smernica 2014/33/EÚ.

V hodnotení sa však poukázalo na niektoré faktory, ktoré obmedzujú účinnosť smernice. Pokiaľ ide o postup „predchádzajúceho súhlasu“, členské štáty prijali rozdielne vnútroštátne postupy, čo dodávateľom sťažuje vyhľadanie informácií o vnútroštátnych schvaľovacích postupoch a kritériách. Smernica ponecháva dodávateľom výťahov „manévrovací priestor“ na riešenie rizika rozmliaždenia, pričom problémom je nedostatočná transparentnosť a istota pri udeľovaní predchádzajúceho súhlasu orgánmi členských štátov. V hodnotení sa dospelo k záveru, že napriek skutočnosti, že „predchádzajúce schválenie“ je v súlade s novým prístupom, „príručka pre výťahy“ v súčasnosti neposkytuje dostatočne podrobné usmernenia o tomto postupe.

Pokiaľ ide o prístupnosť výťahov pre osoby so zdravotným postihnutím, ustanovenia o prístupnosti výťahov sa v rámci EÚ vykonali odlišne. Požiadavky na prístupnosť výťahov sú však harmonizované prostredníctvom smernice, zatiaľ čo prístupnosť budov patrí do právomoci členských štátov. Hoci väčšina zainteresovaných strán nevníma vnútroštátne ustanovenia o prístupnosti ako zaťažujúce alebo obmedzujúce pre vnútorný trh, príručka pre výťahy by sa mohla použiť na ďalšie objasnenie rozdelenia právomocí.

Celkovú účinnosť smernice negatívne ovplyvnili zistené rozdiely vo vykonávaní dohľadu nad trhom v členských štátoch z hľadiska stratégií, rozsahu monitorovacích činností, frekvencie a druhov kontrol a úrovne sankcií. Zo zozbieraných dôkazov však vyplýva, že miera nesúladu výťahov a ich bezpečnostných komponentov uvádzaných na trh je v skutočnosti veľmi nízka. Tento pozitívny výsledok vyplýva z toho, že v procese posudzovania zhody zohrávajú silnú a pozitívnu úlohu notifikované orgány, ktoré pôsobia ako „koneční kontrolóri“ súladu výrobku so smernicou. Navyše novou smernicou 2014/33/EÚ zosúladenou s novým legislatívnym rámcom sa výrazne zlepšil rámec dohľadu nad trhom s výťahmi vďaka zavedeniu oveľa komplexnejších ustanovení o dohľade nad trhom.

Pre zabezpečenie účinného uplatňovania smernice mal kľúčový význam vývoj harmonizovaných noriem. V skutočnosti sa do veľkej miery používajú ako najbežnejšie prostriedky na preukázanie súladu so základnými požiadavkami na ochranu zdravia a bezpečnosti. Prostredníctvom mechanizmu predpokladu zhody harmonizované normy výrobcom a dodávateľom umožňujú vyhnúť sa dodatočným nákladom na testovanie zhody alternatívnych riešení k riešeniam stanoveným v normách. Z tohto dôvodu hospodárske subjekty vnímajú dobrovoľné harmonizované normy ako de facto záväzné. Platí to najmä pre MSP, ktoré nemajú dostatok zdrojov na testovanie alternatívnych technických riešení k normám. Ďalšou otázkou je niekedy zdĺhavý postup, ktorý výbor CEN potrebuje na vypracovanie harmonizovaných noriem, čo znamená, že v normách sa nemusí vždy odrážať rýchlosť technologického pokroku. MSP by mohli byť potenciálne znevýhodnené aj spôsobom vývoja noriem, ak by proces nebol dostatočne transparentný a inkluzívny. Hoci sa Komisia zaviazala zapojiť do normalizačných činností čo najširšiu škálu zainteresovaných strán, otázka zastúpenia MSP v procese vývoja harmonizovaného európskych noriem sa týka vnútornej organizácie príslušných európskych normalizačných organizácií, ktoré sú nezávislé súkromné orgány.

4.3 Efektívnosť

Zatiaľ nie je k dispozícii jednoznačný pohľad na celkový vplyv smernice na náklady podnikov, keďže nebolo možné rekonštruovať základný scenár ani identifikovať iné body porovnania. Okrem toho je od nadobudnutia účinnosti smernice dostupných len málo údajov. Zainteresované strany, ktoré sa zúčastnili na konzultáciách v rámci hodnotenia, neposkytli kvantitatívne odhady vplyvov smernice, takže nebolo možné vytvoriť priamu príčinnú súvislosť medzi jej uplatňovaním a nárastom predaja. Analýza je preto založená na kvalitatívnych informáciách.

Na základe dostupných kvalitatívnych údajov sa zdá, že pre všetky zainteresované strany prínosy prevážili nad nákladmi. Navyše neexistujú dôkazy o tom, že by náklady na dosiahnutie súladu so smernicou v porovnaní s obdobím pred rokom 1999 vzrástli. Harmonizáciou rozličných vnútroštátnych režimov smernica v každom prípade zjednodušuje administratívne požiadavky a požiadavky na súlad na účel predaja výťahov a bezpečnostných komponentov v zahraničí. Z tohto hľadiska sa zdá, že už neexistuje potenciál ďalšieho zjednodušenia. Treba však poznamenať, že výhody plynúce z ľahkého prístupu na vnútorný trh nie sú rovnomerne rozdelené – väčšie spoločnosti majú z harmonizácie väčší prospech, keďže sú viac orientované na vývoz v rámci EÚ. Platí to tak pre hospodárske subjekty MSP, ako aj pre notifikované orgány MSP.

Napokon z dostupných štatistík vyplýva, že v posledných rokoch došlo k zníženiu počtu nehôd výťahov s účasťou personálu údržby, čo by mohlo znamenať zvýšenie bezpečnosti výťahov. Bohužiaľ, dostupné štatistiky o nehodách neumožňujú vyvodiť priamu príčinnú súvislosť medzi smernicou a zvýšenou bezpečnosťou výťahov, keďže v štatistike sa nerozlišuje medzi starými výťahmi v prevádzke a výťahmi uvedenými na trh podľa smernice a príčina nehôd sa zvyčajne neuvádza.

4.4. Súdržnosť

Vo všeobecnosti sa usudzuje, že smernica je v súlade s ostatnými právnymi predpismi EÚ, pričom v tomto ohľade sa nezistili žiadne významné problémy. Nenašli sa žiadne dôkazy o nezrovnalostiach medzi smernicou a inými právnymi predpismi EÚ, ktoré sa týkajú výťahov, s osobitným zreteľom na smernicu 2006/42/ES o strojových zariadeniach, nariadenie (EÚ) 2016/424 o lanovkových zariadeniach a nariadenie (EÚ) č. 305/2011 o stavebných výrobkoch. Rozhrania medzi týmito smernicami však nie sú vždy úplne jasné.

Medzi smernicou a vnútroštátnymi stavebnými predpismi sa nevyskytli žiadne zásadné rozpory. Pokiaľ ide o vnútornú súdržnosť smernice, požiadavky týkajúce sa dodávateľov výťahov a výrobcov bezpečnostných komponentov možno považovať za všeobecne jasné a nezistilo sa žiadne prekrývanie pravidiel.

4.5 Pridaná hodnota EÚ

Prístup na úrovni EÚ je aj naďalej najvhodnejší a pravdepodobne dosiahne ciele stanovené v smernici skôr než prístupy na úrovni jednotlivých krajín. Smernica totiž zmenšila regulačnú fragmentáciu medzi členskými štátmi prostredníctvom zosúladenia vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa sektora výťahov, čo bolo prospešné pre fungovanie vnútorného trhu a pozitívne prispelo k bezpečnosti výťahov. Veľká väčšina zainteresovaných strán uznáva pridanú hodnotu smernice EÚ, najmä z hľadiska zvýšeného voľného pohybu výťahov a ich bezpečnostných komponentov a ich väčšej bezpečnosti.

5. Závery a ďalšie kroky

Výsledok hodnotenia je pozitívny. Zozbierané dôkazy potvrdzujú, že smernica funguje dobre a že jej ciele sa vo všeobecnosti plnia. Smernica sa takisto považuje za účinný prostriedok na vytvorenie harmonizovaného rámca pre výťahy a ich bezpečnostné komponenty v celej Únii. Nezistil sa potenciál neúčinnosti alebo zjednodušenia, ktorý by si vyžadoval legislatívne zmeny. Smernica sa takisto považuje za súdržnú, relevantnú a jednoznačne dosahujúcu pridanú hodnotu na úrovni EÚ.

Odhalilo sa však niekoľko nedostatkov, ktoré ovplyvňujú fungovanie smernice. V tomto kontexte sa na jednej strane rozlišuje medzi aspektmi súvisiacimi s vykonávaním smernice, a teda potrebou zlepšenia jej vykonávania, a na druhej strane faktormi, ktoré si vyžadujú možnú zmenu jej rozsahu pôsobnosti a/alebo požiadaviek na výrobky prostredníctvom legislatívneho procesu.