Návrh je tiež plne v súlade s prístupom prijatým v rámci procesu európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky. Tieto väzby by mali pokračovať a posilňovať sa na základe príslušných príspevkov, ktoré sa už uskutočnili v rámci programu Horizont 2020 na podporu štrukturálnych reforiem s cieľom zlepšenia kvality a efektívnosti vnútroštátnych systémov výskumu a inovácií na troch úrovniach: po prvé, prostredníctvom významných investícií do vedeckého a technologického výskumu a inovácií; po druhé, tým, že podnikateľské prostredie bude priaznivejšie pre inovácie a bude sa menej báť rizika; po tretie, tým, že sa zabezpečí, aby európski občania získali podporu počas rýchleho, a pre niektorých, turbulentného prechodu poháňaného inováciami, digitalizáciou a globálnymi megatrendmi, ako je napr. umelá inteligencia a obehové hospodárstvo.

Investície do výskumu a inovácií sa budú navzájom dopĺňať a posilňovať spolu s investíciami do ostatných programov Únie. Výsledky výskumu a inovácií sa využijú v súčinnosti s ostatnými programami Únie s cieľom podpory ich zavádzania na vnútroštátnej a regionálnej úrovni, čím sa maximalizuje európsky inovačný potenciál. To bude doplnené o účinné informačné a sprievodné kampane zamerané na výskum a inovácie zacielené na širokú verejnosť. Komplementarita a súčinnosť podpory a využívania výskumu a inovácií v rámci dlhodobého rozpočtu Únie sa maximalizuje prostredníctvom procesu strategického plánovania v oblasti výskumu a inovácií, ktorý bude dostatočne pružný na to, aby umožnil Komisii a inštitúciám Únie rýchlo reagovať na naliehavé potreby a nové priority.

Rámcový program je hlavným programom Únie na podporu výskumu a inovácií od koncepcie až po uvedenie na trh. Jeho cieľom je doplniť vnútroštátne a regionálne financovanie. Tento rámcový program už prináša jedinečnú európsku pridanú hodnotu spočívajúcu v podpore celoeurópskej hospodárskej súťaže a spolupráce v oblasti najlepšej vedy a inovácií. To viedlo k vedeckým prelomom, zvýšeniu konkurencieschopnosti a riešeniu spoločenských výziev. Nový navrhovaný rámcový program Európsky horizont sa bude usilovať o dosiahnutie ešte väčšieho vplyvu ako má súčasný program Horizont 2020, ktorý je široko uznávaným prínosom k dosiahnutiu ambícií Európy. Rýchlo sa vyvíjajúca povaha výskumu a inovácií v kontexte globálnej hospodárskej súťaže podnecuje k tomu, že verejná podpora výskumu a inovácií má oveľa väčší význam než kedykoľvek predtým, a to najmä na úrovni Únie, na ktorej je táto jej pridaná hodnota nesporná. Návrh je plne v súlade s programom Komisie pre výskum a vývoj vrátane hlavného cieľa, ktorým je investovať 3 % HDP Únie do výskumu a vývoja, ako aj v súlade s oznámením s názvom „Obnovený európsky program pre výskum a inovácie – Príležitosť Európy na formovanie svojej budúcnosti“ (príspevok Európskej komisie na neformálnom stretnutí lídrov v dňoch 16. – 17. mája 2018).

Rámcové programy EÚ vytvorili významné a dlhodobé vplyvy, ako to ukazujú nadväzujúce hodnotenia, odkedy EÚ začala investovať do výskumu a inovácií v roku 1984.

Opatrenia na úrovni Únie umožnia nadnárodnú spoluprácu a celosvetovú hospodársku súťaž s cieľom zabezpečiť, aby sa vybrali najlepšie návrhy. To zvýši úroveň excelentnosti a poskytne zviditeľnenie vedúceho výskumu a inovácií, ale podporí tiež nadnárodnú mobilitu a priláka najlepšie talenty. Program na úrovni Únie má najlepšie predpoklady na to, aby mohol prevziať vysokorizikové a dlhodobé výskumné a vývojové činnosti, čím sa bude podieľať na riziku a vytvorí rozsah pôsobnosti a úspory z rozsahu, ktoré by sa inak nedali dosiahnuť. Budú sa vyhľadávať vzájomné prepojenia s vnútroštátnymi iniciatívami, a to najmä v oblasti inovácií.

·Občania by sa mali viac zapájať do rámcového programu;

Tieto vplyvy znamenajú, že potenciálne náklady na ukončenie programu EÚ v oblasti výskumu a inovácií (t.j. náklady vyplývajúce z neexistencie spoločného európskeho postupu) sú významné. Ukončenie by mohlo viesť k poklesu konkurencieschopnosti a rastu (strata až do výšky 720 miliárd EUR straty HDP za 25 rokov), výraznému zníženiu súkromných a vnútroštátnych investícií, ktoré v súčasnosti využívajú spoločné investície na úrovni EÚ, a výrazným stratám sociálnych, environmentálnych a hospodárskych vplyvov.

·pozitívne účinky na rast, obchod a investičné toky a na vytváranie kvalitných pracovných miest a medzinárodnú mobilitu výskumných pracovníkov v rámci Európskeho výskumného priestoru. Očakáva sa, že na základe tohto programu sa v priebehu 25 rokov zvýši HDP v priemere z hodnoty 0,08 % na hodnotu 0,19 %, čo znamená, že každé investované euro môže v rovnakom období priniesť návratnosť až vo výške 11 eur HDP. Očakáva sa, že v „investičnej fáze“ (2021 – 2027) investície Únie do výskumu a inovácií podľa odhadov priamo vytvoria až 100 000 pracovných miest v oblastiach výskumu a inovácií. Očakáva sa, že hospodárska činnosť vytvorená v rámci programu bude podporovať nepriamy nárast až do výšky 200 000 pracovných miest v rokoch 2027 – 2036, z ktorých 40 % bude vysoko kvalifikovaných.

·nové poznatky a technológie, ktoré budú podporovať vedeckú excelentnosť a významný vedecký vplyv. Program bude aj naďalej uľahčovať cezhraničnú spoluprácu medzi špičkovými vedcami a inovátormi, čo umožní nadnárodnú a medziodvetvovú koordináciu medzi verejnými a súkromnými investíciami do výskumu a inovácií. Program Horizont 2020 už prilákal najlepšie svetové výskumné inštitúcie a výskumných pracovníkov, podporil 340 000 výskumníkov a rozvinul kvalifikovaný ľudský kapitál v Európe. Vedecké publikácie z programu Horizont 2020 sú na svetovej úrovni (pričom sú citované viac ako dvojnásobne v porovnaní so svetovým priemerom) a prispeli k významným vedeckým prelomovým objavom.

Komisia sa vo veľkej miere spoliehala na externé odborné znalosti. To zahŕňa najmä odporúčania a zistenia skupiny na vysokej úrovni, ktorej predsedá Pascal Lamy, uvedené v správe „LAB – FAB – APP: Investovanie do budúcnosti Európy, akú chceme, správa nezávislej skupiny na vysokej úrovni o maximalizácii vplyvu programov EÚ pre výskum a inovácie“ prijatej v júli 2017.

Údaje o riadení a vykonávaní týkajúce sa všetkých častí programu a o všetkých mechanizmoch poskytovania sa budú aj naďalej zhromažďovať v takmer reálnom čase. Tieto údaje budú zhromažďované centrálne a harmonizovaným spôsobom. Budú aj naďalej verejne dostupné na špecializovanom online portáli v takmer reálnom čase, čo umožní sťahovanie podľa jednotlivých častí programu, druhov opatrení a druhov organizácií (vrátane osobitných údajov o MSP). Budú okrem iného zahŕňať informácie týkajúce sa návrhov, žiadostí, účasti a projektov (počet, kvalita, príspevok Únie atď.); miery úspešnosti; profilov hodnotiteľov, žiadateľov a účastníkov (čiastočne na základe jedinečných identifikátorov a vrátane krajiny, pohlavia, obratu, úlohy v rámci projektu atď.); vykonávania (vrátane času medzi podaním žiadosti a udelením grantu, miery chybovosti, miery spokojnosti a miery rizika, atď.); oznamovania, šírenia a využívania; a príspevku k cieľom Únie v oblasti klímy a životného prostredia. V záujme lepšieho sledovania investícií do vedomostnej spoločnosti sa v priebehu vykonávania programov môžu zhromažďovať informácie o finančných prostriedkoch Únie pridelených na využívanie a zavádzanie výsledkov výskumu a inovácií, a to najmä z rámcových programov.

Hodnotenia sa vykonajú v súlade s odsekmi 22 a 23 medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, kde tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politík by mali poskytnúť základ pre posúdenie vplyvu možností ďalšieho postupu. V hodnotení sa posúdia účinky programu na mieste na základe ukazovateľov/cieľov programu a podrobná analýza miery, do akej môže byť program považovaný za relevantný, účinný a efektívny, a či poskytuje dostatočnú pridanú hodnotu pre EÚ a je v súlade s inými politikami EÚ. Budú obsahovať ponaučenia na zistenie akýchkoľvek nedostatkov/problémov alebo akéhokoľvek potenciálu na ďalšie zlepšenie akcií alebo ich výsledkov a na pomoc pri maximalizácii ich využívania/dosahu.

Zatiaľ čo inovácie budú podporované v rámci celého programu, tretí pilier o otvorenej inovácii sa bude v prvom rade zameriavať na rozširovanie prelomových inovácií a inovácií vytvárajúcich trhy zriadením Európskej rady pre inovácie, podporu posilnenia európskych ekosystémov inovácií a pokračovanie podpory Európskeho inovačného a technologického inštitútu (EIT). Európska rada pre inováciu bude jednotným kontaktným miestom pre inovátorov s vysokým potenciálom. Činnosti budú vymedzené hlavne zdola nahor. To by malo výrazne zjednodušiť a zefektívniť súčasnú podporu a vyplniť medzeru medzi grantovým financovaním v rámci ostatných častí programu Európsky horizont a finančnými nástrojmi programu InvestEU. Podporí sa aj spolupráca s vnútroštátnymi a regionálnymi agentúrami pre inovácie a medzi nimi, ale aj akýmikoľvek ďalšími verejnými alebo súkromnými a všeobecnými alebo odvetvovými aktérmi v rámci európskeho inovačného priestoru.

Druhý pilier tiež poskytne vedecké dôkazy a technickú podporu politík Únie, a to aj prostredníctvom činností Spoločného výskumného centra. Tento pilier pomôže dosiahnuť ciele politiky Únie v duchu zásady inovácie, ako sa uvádza v oznámení Európskej komisie z 15. mája 2018 s názvom Obnovený európsky program pre výskum a inovácie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zvyšovaniu podielu účasti na výskume a financovaní subjektov z tretích krajín s nízkymi až strednými príjmami.

Druhý pilier o globálnych výzvach a priemyselnej konkurencieschopnosti sa bude zaoberať spoločenskými výzvami a priemyselnými technológiami a posilňovať prístup „zhora nadol“ usilujúci o riešenie výziev a príležitosti v rámci Únie a globálnej politiky a konkurencieschopnosti, ktoré sú zaradené do piatich klastrov („Zdravie“; „Inkluzívna a bezpečná spoločnosť“; „Digitalizácia a priemysel“; „Klíma, energetika a mobilita“; a „Potravinové a prírodné zdroje“), v súlade s politickými prioritami Únie a globálnymi politickými prioritami (ciele trvalo udržateľného rozvoja), pričom spolupráca a konkurencieschopnosť predstavujú kľúčové hnacie sily. Zaradenie do skupín, pričom každá pozostáva z niekoľkých oblastí intervencií, má stimulovať interdisciplinárnu, medziodvetvovú a medzinárodnú spoluprácu, čím sa dosiahne väčší vplyv a lepšie využitie inovačného potenciálu, ktorý je často najväčší na rozmedzí niekoľkých disciplín a odvetví.

·Predpokladá sa aj širšie vzájomné využívanie auditov a posúdení, a to aj s ostatnými programami EÚ. Prostredníctvom ďalšieho zosúladenia pravidiel by sa tak mala znížiť administratívna záťaž prijímateľov finančných prostriedkov EÚ. Pravidlá výslovne stanovujú toto vzájomné využívanie auditov a posúdení tak, že sa zohľadnia aj ďalšie prvky záruk, ktoré vedú k potrebe vykonávania menšieho počtu finančných auditov v prípade tých prijímateľov, ktorí dosiahli pozitívne výsledky počas uskutočňovania svojich auditov systémov. Okrem toho sa predpokladá, že využívanie auditov a posúdení môže byť súčasťou podmienok, za ktorých možno zrušiť povinnosť prijímateľa predkladať osvedčenie o účtovnej závierke.

·Miery financovania programu Horizont 2020 sa zachovajú. Miera financovania bude najvyššia, pričom sa môže znížiť, ak je to opodstatnené na vykonávanie konkrétnych akcií. To zabezpečí, že program bude aj naďalej atraktívny.

Tieto programy by zahŕňali okrem iného spoločnú poľnohospodársku politiku (SPP); Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR); Európsky sociálny fond (ESF+); Európsky vesmírny program; program jednotného trhu; Program pre životné prostredie a ochranu klímy (LIFE); Nástroj na prepájanie Európy (NPE); program Digitálna Európa; program Erasmus; Fond InvestEU; a nástroje vonkajšej činnosti (Nástroj na podporu susedskej, rozvojovej a medzinárodnej spolupráce (NDICI) a nástroj predvstupovej pomoci (IPA III)). Osobitná pozornosť sa bude venovať prepojeniu na európsky semester a nástroju na poskytovanie reforiem, a to aj prostredníctvom nástroja politickej podpory.

(9)Výskumné činnosti uskutočňované v rámci piliera Otvorená veda by sa mali určiť na základe potrieb a príležitostí v oblasti vedy. Výskumný program by mal byť stanovený v úzkej spolupráci s vedeckou komunitou. Výskum by mal byť financovaný na základe excelentnosti.

(8)Pri tomto programe by mala byť zachovaná rovnováha medzi financovaním zdola nahor (na základe aktivity bádateľov alebo inovátorov) a zhora nadol (na základe strategicky určených priorít) podľa povahy zapojených výskumných a inovačných komunít, ako aj podľa druhov a účelu vykonávaných činností a vyžadovaných účinkov. Od kombinácie týchto faktorov by mal závisieť výber prístupu v prípade jednotlivých častí programu, ktoré všetky prispievajú k všetkým všeobecným a špecifickým cieľom programu.

(6)Koncepcia a návrh programu by mali byť odpoveďou na potrebu dosiahnuť kritický objem podporovaných činností v rámci Únie, ako aj v rámci medzinárodnej spolupráce, v súlade s cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Implementáciou programu by sa malo prispieť k dosiahnutiu tohto cieľa.

(5)Otvorená veda vrátane otvoreného prístupu k vedeckým publikáciám a výskumným údajom má potenciál zvýšiť kvalitu, účinok a prínosy vedy a urýchliť rozvoj poznatkov tým, že zvyšuje ich spoľahlivosť, efektívnosť a presnosť, ako aj ich zrozumiteľnosť pre spoločnosť a vnímavosť na spoločenské výzvy. Mali by sa stanoviť ustanovenia, ktorými sa zabezpečí, aby prijímatelia bezplatne poskytli otvorený a nediskriminačný prístup k odborne recenzovaným vedeckým publikáciám, výskumným údajom a iným výstupom výskumu v čo najskoršej fáze procesu šírenia poznatkov, a ktorými sa umožní ich využívanie a opakované použitie v čo najširšej miere. Väčší dôraz by sa mal predovšetkým klásť na zodpovedné spravovanie výskumných údajov, ktoré by sa malo riadiť zásadami FAIR, t. j. vyhľadateľnosť, prístupnosť, interoperabilita a opätovná použiteľnosť, a to najmä širším uplatňovaním plánov správy údajov. Ak je to vhodné, prijímatelia by mali využívať možnosti, ktoré ponúka európsky cloud pre otvorenú vedu, a dodržiavať ďalšie zásady a postupy otvorenej vedy.

(4)Otvorená veda, otvorené inovácie, otvorenosť svetu – to sú tri všeobecné zásady, ktoré by mali zaručiť excelentnosť a účinok investícií Únie do výskumu a inovácií. Mali by sa dodržiavať pri implementácii programu, najmä pri strategickom plánovaní v súvislosti s pilierom Globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu.

(2)Na dosiahnutie vedeckého, hospodárskeho a spoločenského účinku v snahe o splnenie tohto všeobecného cieľa by Únia mala investovať do výskumu a inovácie prostredníctvom programu Európsky horizont – rámcového programu pre výskum a inovácie na obdobie 2021 – 2027 (ďalej len „program“), aby podporila tvorbu a šírenie kvalitných poznatkov a technológií, posilnila účinok výskumu a inovácie pri vývoji, podpore a vykonávaní politík Únie, podporila zavádzanie inovačných riešení v priemysle a spoločnosti na riešenie globálnych výziev a presadzovala konkurencieschopnosť priemyslu, podporila všetky formy inovácií vrátane prelomových inovácií, posilnila uvádzanie inovačných riešení na trh a aby optimalizovala takéto investície vzhľadom na zväčšený účinok v rámci posilneného Európskeho výskumného priestoru.

(10)Pilier Globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu by mali tvoriť klastre výskumných a inovačných činností s cieľom maximalizovať integráciu v rámci príslušných pracovných oblastí a zároveň zaistiť silný a udržateľný účinok vo vzťahu k vynaloženým prostriedkom. V snahe o plnenie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a dosiahnutie konkurencieschopnosti priemyslu Únie bude podporovať spoluprácu bez ohľadu na hranice medzi disciplínami, odvetviami, politikami a štátmi.

(11)Jedným z hlavných smerov, ktorým sa majú dosahovať ciele programu, konkrétne udržateľné pracovné miesta a rast, by malo byť plné zapojenie priemyslu do programu, a to na všetkých úrovniach od jednotlivých podnikateľov a malé a stredné podniky až po veľké podniky. Priemysel by mal prispievať k perspektívam a prioritám stanoveným na základe postupov strategického plánovania, ktoré by mali podporovať vypracovanie pracovných programov. Výsledkom takéhoto zapojenia zo strany priemyslu by mala byť jeho účasť na podporovaných akciách na úrovniach, ktoré prinajmenšom zodpovedajú akciám predchádzajúceho rámcového programu Horizont 2020 zriadeného nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1291/2013 (ďalej len „Horizont 2020“).

(12)Je dôležité podporiť priemysel, aby si zachoval alebo získal vedúce postavenie vo svete v oblasti inovácií, digitalizácie a dekarbonizácie, najmä investíciami do kľúčových podporných technológií, ktoré budú oporou pre podnikanie v budúcnosti. Akcie programu by mali byť primerane použité na riešenie zlyhaní trhu alebo prípadov suboptimálnych investícií bez zdvojovania súkromných investícií alebo ich vytlačenia a mali byť mať jasnú európsku pridanú hodnotu. Tak sa zaistí súlad medzi akciami programu a pravidlami EÚ pre štátnu pomoc a zabráni neprimeraným narušeniam hospodárskej súťaže na vnútornom trhu.

(13)Program by mal podporovať výskum a inovácie integrovaným spôsobom a dodržiavať všetky príslušné ustanovenia Svetovej obchodnej organizácie. Koncepcia výskumu vrátane experimentálneho vývoja by sa mala používať v súlade s manuálom Frascati, ktorý vypracovala OECD, zatiaľ čo koncepcia inovácií by sa mala používať v súlade s manuálom Oslo, ktorý vypracovali OECD a Eurostat, v nadväznosti na všeobecný prístup, ktorý zahŕňa sociálnu inováciu. Pri klasifikácii činností technického výskumu, vývoja výrobkov a demonštračných činností, ako aj pri vymedzení typov akcií, ktoré sú k dispozícii vo výzvach na predkladanie návrhov, by sa mali rovnako ako v predchádzajúcom rámcovom programe Horizont 2020 zohľadniť definície OECD týkajúce sa úrovne technickej pripravenosti (TRL). V zásade by sa granty nemali udeľovať akciám, ktorých činnosti presahujú úroveň TRL 8. V pracovnom programe pre danú výzvu v rámci piliera Globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu by sa mohli umožniť granty na rozsiahle overovanie výrobkov a ich prvé uplatnenie na trhu.

(14)Oznámenie Komisie o priebežnom hodnotení programu Horizont 2020 [COM(2018) 2 final] obsahuje súbor odporúčaní pre tento program, ako aj pravidlá účasti a šírenia, pričom sa opiera o skúsenosti získané pri predchádzajúcom programe a informácie od inštitúcií EÚ a zainteresovaných strán. K uvedeným odporúčaniam patrí ambicióznejšie investovať s cieľom dosiahnuť kritické množstvo a maximalizovať vplyv, podporovať prelomové inovácie, umiestňovať investície do výskumu a inovácií v EÚ prioritne v oblastiach s vysokou pridanou hodnotou, a to najmä zameraním sa na konkrétne misie, zapojením občanov a širokou komunikáciou, racionalizovať prostredie financovania v Únii, a to aj zoštíhlením rozsahu partnerských iniciatív a systémov spolufinancovania, vyvinúť viac konkrétnych synergií medzi rôznymi finančnými nástrojmi Únie, najmä s cieľom pomôcť mobilizovať nevyužitý potenciál výskumu a inovácií v celej Únii, posilniť medzinárodnú spoluprácu a viac sa otvoriť účasti tretích krajín a pokračovať v zjednodušení na základe skúseností s implementáciou programu Horizont 2020.

(15)Program by sa mal usilovať o synergie s ostatnými programami Únie, počnúc ich navrhovaním a strategickým plánovaním, cez výber projektov, riadenie, komunikáciu, šírenie a využívanie výsledkov až po monitorovanie, audit a spravovanie. S cieľom zabrániť prekrývaniu a duplicite a zvýšiť pákový efekt financovania Únie môže dochádzať k presunu z iných programov Únie na činnosti v rámci programu Európsky horizont. V takýchto prípadoch sa riadia pravidlami programu Európsky horizont.

(16)Na dosiahnutie čo najväčšieho možného vplyvu financovania z prostriedkov Únie a najefektívnejšieho príspevku k cieľom politiky EÚ by mal program nadviazať európske partnerstvá so subjektmi súkromného a/alebo verejného sektora. K takýmto partnerom patrí priemysel, výskumné organizácie, subjekty s verejnoprávnym poslaním na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni, ako aj organizácie občianskej spoločnosti, ako sú napríklad nadácie, ktoré podporujú a/alebo vykonávajú výskum a inovácie, za predpokladu, že žiadaný účinok Únia efektívnejšie dosiahne v partnerstve než sama.

(17)Program by mal posilniť spoluprácu medzi európskymi partnerstvami a partnermi zo súkromného a/alebo verejného sektora na medzinárodnej úrovni, a to vrátane spájania výskumných a inovačných programov a cezhraničných investícií do výskumu a inovácií, čím ľudia a podniky získajú vzájomné výhody a zároveň sa zabezpečí zachovanie záujmov EÚ v strategických oblastiach.

(18)Spoločné výskumné centrum (JRC) by malo naďalej prispievať k tvorbe politík Únie nezávislými vedeckými dôkazmi zameranými na klienta a odbornou podporou počas celého politického cyklu. Priame akcie JRC by sa mali implementovať flexibilným, účinným a transparentným spôsobom s prihliadnutím na príslušné potreby používateľov JRC a potreby politík Únie, a to pri zabezpečení ochrany finančných záujmov Únie. JRC by malo naďalej tvoriť ďalšie zdroje.

(19)V rámci piliera Otvorené inovácie by mal vzniknúť rad opatrení na integrovanú podporu potrieb podnikateľov a podnikania zameranú na realizáciu a urýchlenie prelomových inovácií v záujme rýchleho rastu trhu. Mal by prilákať inovatívne spoločnosti s potenciálom rozšírenia na medzinárodnej aj únijnej úrovni a poskytovať rýchle a flexibilné granty a možnosti spoločných investícií aj so súkromnými investormi. V záujme naplnenia týchto cieľov by mala byť založená Európska rada pre inováciu (EIC). Z tohto piliera by sa mal podporovať aj Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) a všeobecne európske inovačné ekosystémy, a to najmä spolufinancujúcimi partnerstvami s aktérmi podporujúcimi inovácie na celoštátnej a regionálnej úrovni.

(20)Ciele politiky tohto programu sa budú riešiť aj finančnými nástrojmi a rozpočtovými zárukami v rámci aspektov politiky v rámci fondu InvestEU. Finančná podpora by sa mala primerane použiť na riešenie zlyhaní trhu alebo prípadov suboptimálnych investícií a akcie by nemali viesť k zdvojovaniu alebo vytlačeniu súkromných investícií či narúšaniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. Akcie by mali mať jasnú európsku pridanú hodnotu.

(21)Prostredníctvom svojich nástrojov – Pathfinder (Prieskumník) a Accelerator (Akcelerátor) – by sa EIC mala zameriavať na identifikáciu, rozvoj a nasadenie prelomových inovácií prispievajúcich k vytvoreniu trhu a na podporu ich rýchleho rozšírenia na únijnej a medzinárodnej úrovni. Poskytovaním jednotnej a efektívnej podpory prelomových inovácií by EIC mala vyplniť súčasné prázdne miesto, pokiaľ ide o verejnú podporu prelomových inovácií a súkromné investície do nich. Nástroje EIC si vyžadujú osobitné právne a riadiace prvky, aby sa zohľadnili jej ciele, najmä činnosti nasadzovania na trh.

(22)Kombinovaným financovaním z EIC by mal nástroj Akcelerátor preklenúť tzv. údolie smrti medzi výskumom, fázou pred masovou komercializáciou a fázou rozšírenia spoločností. Nástroj Akcelerátor by mal predovšetkým poskytovať podporu operáciám, ktoré predstavujú také technologické alebo trhové riziká, že sa nepovažujú za financovateľné bankami, a ktoré nedokážu generovať významné investície na trhu. Doplní tak program InvestEU založený nariadením...

(23)Presadzovaním integrácie v oblasti obchodných činností, výskumu, vysokoškolského vzdelávania a podnikania by sa mal EIT usilovať o posilnenie inovačných ekosystémov, ktoré sa zameriavajú na globálne výzvy, a to najmä prostredníctvom svojich znalostných a inovačných spoločenstiev (ZIS). EIT by mal vo svojich aktivitách podporovať inovácie a integráciu vysokoškolského vzdelávania v rámci inovačného ekosystému, a to najmä: stimulovaním podnikateľského vzdelávania a podporou pevnej nedisciplinárnej spolupráce medzi priemyslom a akademickou obcou a identifikáciou potenciálnych zručností vrátane pokročilých digitálnych a inovačných zručností pre budúcich inovátorov na riešenie globálnych výziev. Systémy podpory zo strany EIT by mali prinášať výhody pre prijímateľov EIC, zatiaľ čo startupy vznikajúce zo znalostných a inovačných spoločenstiev EIT by mali mať prístup k akciám EIC. Keďže EIT je zameraný na inovačné ekosystémy, čím by sa mal prirodzene zaradiť do piliera Otvorené inovácie, plánovanie jeho ZIS by malo byť na základe procesu strategického plánovania zosúladené s pilierom Globálne výzvy a konkurencieschopnosť priemyslu.

(24) Zabezpečenie a zachovanie rovnakých podmienok pre spoločnosti, ktoré si konkurujú na danom trhu, by malo byť kľúčovou podmienkou úspechu prelomových či prevratných inovácií, čo umožní najmä malým a stredným inovátorom profitovať zo svojich investícií a získať podiel na trhu.

(25)Týmto programom by sa mala podporovať a integrovať spolupráca s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami a iniciatívami na základe spoločného záujmu, vzájomného prospechu a globálnych záväzkov k plneniu cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Medzinárodná spolupráca by mala mať za cieľ posilniť excelentnosť Únie v oblasti výskumu a inovácií, zvýšiť atraktívnosť a hospodársku a priemyselnú konkurencieschopnosť, riešiť globálne výzvy prevtelené do cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a podporovať externé politiky Únie. Mal by sa presadzovať prístup všeobecnej otvorenosti pre medzinárodnú participáciu a cielené akcie medzinárodnej spolupráce, a to aj prostredníctvom vhodnej oprávnenosti na financovanie subjektov usadených v krajinách s nízkymi až strednými príjmami. Zároveň by sa malo presadzovať pridružovanie tretích krajín k programu.

(26)S cieľom prehĺbiť vzťah medzi vedou a spoločnosťou a maximalizovať výhody z neho plynúce by sa mal program usilovať o zapojenie a zahrnutie občanov a organizácií občianskej spoločnosti do spolupráce pri navrhovaní a vytváraní zodpovedných plánov a obsahovej náplne výskumu a inovácií, pri podpore vedeckého vzdelávania, sprístupňovaní vedeckých znalostí verejnosti a pri uľahčovaní účasti občanov a organizácií občianskej spoločnosti na jeho aktivitách. Malo by sa tak diať v rámci celého programu a pomocou účelových aktivít v časti Posilnenie Európskeho výskumného priestoru. Zapojenie občanov a občianskej spoločnosti do výskumu a inovácií by s cieľom podnietiť a udržať verejnú podporu programu malo byť spojené so šírením informácií verejnosti. Program by sa mal takisto usilovať odstrániť prekážky a zintenzívniť synergie medzi vedou, technikou, kultúrou a humanitnými smermi, aby dosiahol novú kvalitu udržateľných inovácií.

(27)Podľa článku 349 ZFEÚ majú najvzdialenejšie regióny Únie nárok na osobitné opatrenia (s ohľadom na ich štrukturálnu, sociálnu a hospodársku situáciu) pri prístupe k horizontálnym programom Únie. V programe by sa preto malo prihliadnuť na osobitné charakteristiky týchto regiónov v súlade s oznámením Komisie s názvom Silnejšie a obnovené strategické partnerstvo s najvzdialenejšími regiónmi EÚ [COM(2017) 623 final], ktoré schválila Rada 12. apríla 2018.

(28)V súlade s článkami 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii a článkom 8 ZFEÚ by aktivity vyvíjané v rámci programu mali byť zamerané na odstraňovanie rodových rozdielov a presadzovanie rovnosti žien a mužov v oblasti výskumu a inovácií. Rodový rozmer by mal byť primerane začlenený do obsahovej náplne výskumu a inovácií a zohľadnený vo všetkých štádiách výskumného cyklu.

(29)Vzhľadom na osobitosti odvetvia obranného priemyslu by mali byť podrobné ustanovenia o financovaní výskumných projektov v sektore obrany z prostriedkov Únie stanovené v nariadení..., ktorým sa zriaďuje Európsky obranný fond, ktoré obsahuje pravidlá účasti na výskume v sektore obrany. Výskumné a inovačné činnosti vykonávané v rámci Európskeho obranného fondu by sa mali zameriavať výhradne na uplatnenie v sektore obrany.