[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 16.7.2008

KOM(2008) 461 v konečnom znení

SPRÁVA KOMISIE RADE

Preskúmanie prechodných opatrení týkajúcich sa získavania poľnohospodárskych nehnuteľností stanovených v Zmluve o pristúpení z roku 2003

SPRÁVA KOMISIE RADE

Preskúmanie prechodných opatrení týkajúcich sa získavania poľnohospodárskych nehnuteľností stanovených v Zmluve o pristúpení z roku 2003

Komisia predkladá túto správu Rade v súlade s Aktom o podmienkach pristúpenia Českej republiky, Estónskej republiky, Cyperskej republiky, Lotyšskej republiky, Litovskej republiky, Maďarskej republiky, Maltskej republiky, Poľskej republiky, Slovinskej republiky a Slovenskej republiky a o úpravách zmlúv, na základe ktorých je založená Európska únia (Akt o pristúpení z roku 2003). V siedmich z desiatich nových členských štátov sa aktom ustanovili prechodné obdobia na nákup poľnohospodárskej pôdy cudzincami, ale tiež sa stanovilo, že „tieto prechodné opatrenia sa všeobecne preskúmajú tri roky po pristúpení. Komisia na tento účel predloží Rade správu.“

Správe Komisie o týchto prechodných opatreniach a ich vplyve predchádzala štúdia situácie v odvetví poľnohospodárstva príslušných krajín, ktorú pre Komisiu vykonal poradca[1].

1. Právny základ správy Komisie

Na základe Aktu o pristúpení z roku 2003 bolo Českej republike, Estónsku, Lotyšsku, Litve, Maďarsku, Poľsku a Slovensku (siedmim novým členským štátom, ďalej len ako NČŠ-7) udelené prechodné obdobie na zachovanie existujúcich právnych predpisov obmedzujúcich nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy a lesov [2] výnimkou zo slobody pohybu kapitálu zakotvenej v článku 56 Zmluvy o ES. V zmysle článku 24 aktu sú tieto opatrenia uvedené v príslušných prílohách V, VI, VIII, IX, X, XII, a XIV. V kapitolách o voľnom pohybe kapitálu v uvedených prílohách sa stanovuje, že „tieto prechodné opatrenia sa všeobecne preskúmajú tri roky po pristúpení. Komisia na tento účel predloží Rade správu . Rada môže na návrh Komisie jednomyseľne rozhodnúť o skrátení alebo ukončení prechodného obdobia […].“

2. Prechodné opatrenia

Voľný pohyb kapitálu je jednou zo základných slobôd garantovaných právom Spoločenstva. Zahŕňa investície do nehnuteľností[3] bez toho, aby boli dotknuté prechodné obdobia, ktoré boli stanovené na nákup poľnohospodárskej pôdy cudzincami v siedmich nových členských štátoch. Hlavnou príčinou požiadavky a následného udelenia uvedených opatrení zrejme bola potreba chrániť socioekonomické podmienky poľnohospodárskych činností v dôsledku zavedenia jednotného trhu a prechodu na spoločnú poľnohospodársku politiku v NČŠ-7. Opatrenia mali najmä vyriešiť obavy, ktoré vznikli v súvislosti s možnosťou prechodného vplyvu na odvetvie poľnohospodárstva z dôvodu úvodných veľkých rozdielov v cenách pôdy a v príjme v porovnaní so zvyškom EÚ. Cieľom dočasných výnimiek bolo aj uľahčiť proces privatizácie a reštitúcie poľnohospodárskej pôdy poľnohospodárom v niektorých krajinách. Časové obmedzenia týchto obmedzení boli stanovené s cieľom obmedziť nepriaznivý vplyv na rozvoj odvetvia poľnohospodárstva NČŠ-7 vyplývajúci z predĺžených obmedzení zahraničných investícií v odvetví, čo by mohlo, ako sa myslelo, zadržiavať produktivitu a konkurencieschopnosť v nasledujúcich rokoch. Prechodné obdobie trvá dvanásť rokov v prípade Poľska a sedem v prípade Českej republiky, Estónska, Lotyšska, Litvy a Slovenska.

3. Ciele správy

Cieľom Komisie bolo preskúmať prechodné opatrenia a ich vplyv s cieľom podať správu o možnosti skrátiť lehotu na ukončenie prechodných opatrení. Za predpokladu dôvodov nad rámec dočasných výnimiek sa Komisia rozhodla preskúmať, či sa zmiernili úvodné obavy následným vývojom v NČŠ-7 dostatočne, aby umožnili ukončenie výnimky pred termínom . Toto si vyžadovalo prieskum a analýzu vývoja od rokovaní o pristúpení a porovnanie so situáciou a vývojom v starých členských štátoch.

4. Metodický prístup

S cieľom porozumieť súčasnému a budúcemu vplyvu obmedzení vlastníctva pôdy sa štúdia zamerala na dve otázky: pokračujúcu relevantnosť obáv NČŠ-7 o možnom rozsiahlom prevzatí pozemkov cudzincami a o rozsahu, v ktorom obmedzenia zahraničného vlastníctva ovplyvnili účinnosť výmen pozemkov a prideľovaní pozemkov a o raste produktivity v NČŠ-7. Výskum sa zameral na tieto hlavné záležitosti: porovnávacia analýza prechodných obmedzení NČŠ-7, iné faktory ovplyvňujúce trhy s poľnohospodárskou pôdou a nákupmi pozemkov, ako sa trhy s poľnohospodárskou pôdou vyvíjali počas ostatných rokov, najmä pokiaľ ide o ceny pozemkov a nájomné a ich stupeň konvergencie s EÚ-15, a analýzu kľúčových ukazovateľov výkonnosti poľnohospodárstva v NČŠ-7 v porovnaní s príslušnými ukazovateľmi EÚ-15.

5. Prehľad situácie po troch rokoch členstva v EÚ

Právne obmedzenia v NČŠ-7 týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskych nehnuteľností cudzími štátnymi príslušníkmi

Existujú rozdiely v spôsobe, ktorým NČŠ-7 formulujú svoje obmedzenia týkajúce sa nadobúdania poľnohospodárskych nehnuteľností cudzincami. Toto sa vzťahuje najmä na spôsob, akým sú definovaní „cudzinci“ a na podmienky, ktoré musia cudzinci, aby (výnimočne) získali vlastníctvo k poľnohospodárskym nehnuteľnostiam (príloha I).

Pokiaľ ide o vymedzenie cudzincov, Maďarsko je jedinou krajinou, ktorá nevníma spoločnosti ako majiteľov poľnohospodárskej pôdy (toto je nediskriminačné obmedzenie). Pokiaľ ide o podmienky (výnimočných) práv na nadobudnutie, všetky NČŠ-7 umožňujú nadobudnutie poľnohospodárskej pôdy cudzincom, ktorí obrábali príslušnú pôdu ako tuzemci najmenej tri roky. Česká republika a Litva idú ešte ďalej a umožňujú nadobudnutie poľnohospodárskej pôdy takým osobám všeobecne. Okrem toho Estónsko, Litva a Slovensko dovoľujú nadobudnutie spoločnostiam so sídlom v krajine, ktoré sú vo väčšinovom vlastníctve cudzincov. Okrem toho, Estónsko uplatňuje všeobecnú výnimku z obmedzenia pre pozemky menšie ako 10 ha a Poľsko pre pozemky menšie ako 1 ha (s výnimkou v pohraničných regiónov). Nakoniec, Maďarsko umožňuje nadobudnutie veľmi malých pozemkov hospodárstiev (maximálne 6000 m2) a nehnuteľností poľnohospodárskych budov potrebných na intenzívny chov dobytka. Najdôležitejšie je, že na prenajímanie poľnohospodárskej pôdy v žiadnom NČŠ-7 neexistujú pre cudzincov obmedzenia. Rozdiely objasňujú, že sa neuplatňuje úplný a prísny zákaz na zahraničné nadobúdanie a preto nemôže byť vnímaný ako rozhodujúci na dosahovanie prechodných cieľov.

Vzhľadom na tieto rozdiely medzi NČŠ-7 je zaujímavé poznamenať, v akom rozsahu boli cudzinci skutočne schopní kúpiť poľnohospodársku pôdu. Oficiálne štatistiky vykazujú dosť malý podiel cudzincov na vlastníctve poľnohospodárskej pôdy. Napríklad, v Maďarsku predstavujú nákupy poľnohospodárskej pôdy s účasťou cudzincov menej ako 0,2 % z celkového obratu v roku 2005 a 2006. Lotyšsko má spomedzi NČŠ-7 najvyšší percentuálny podiel, ale napriek tomu nepresahuje 2 % za rovnaké referenčné obdobie. Národní odborníci na pôdu, ktorí sa zúčastnili na prieskume, však zdôraznili, že oficiálne štatistiky pravdepodobne podceňujú skutočné zahraničné vlastníctvo poľnohospodárskej pôdy, lebo neberú do úvahy nákupy miestnych sprostredkovateľov alebo využívanie neoficiálnych zmlúv, ktoré nie sú zaregistrované na úradoch.

Obmedzenia vlastníctva a trhy s pôdou

Je dôležité vnímať účinok obmedzení zahraničného vlastníctva v širšej perspektíve spôsobu, ktorým fungujú trhy s pôdou. V súvislosti s NČŠ-7 si musíme uvedomiť, že obmedzenia neovplyvňujú prenájom poľnohospodárskej pôdy. Ďalšie, inštitucionálne faktory, ktoré ovplyvňujú nákupy pôdy, zahŕňajú obmedzenia a nedokonalosti na kapitálových trhoch. Náklady na transakcie na trhoch s pôdou a nedôkladné vlastnícke práva sú naďalej dôležité a stále majú výrazný vplyv na prideľovanie pôdy. Problémy s neistými vlastníckymi právami a najmä nedokončená privatizácia ovplyvňujú trhy s predajom aj prenájmom, hoci inými spôsobmi a v rôznom rozsahu a sú hlavným faktorom ovplyvňujúcimi vývoj predaja pôdy a cien prenájmu.

Zahraničné investície

Zahraničné investície do poľnohospodárstva by mali výrazný dlhodobý vplyv na poskytovanie potrebného kapitálu a know-how, na fungovanie trhov s pôdou a na produktivitu v poľnohospodárstve. Z celkového objemu priamych zahraničných investícií približne 170 miliárd EUR (v roku 2004) v NČŠ-7 doteraz smerovala do odvetvia poľnohospodárstva menej ako 1 miliarda EUR. Napriek tomu je to stále cenný prítok kapitálu, ak sa do úvahy vezmú platné dočasné obmedzenia. Toto podčiarkuje, že „neoficiálne“ zahraničné vlastníctvo poľnohospodárskej pôdy je už nad rámcom oficiálnej štatistiky, ale takisto poukazuje na investície do poľnohospodárskych podnikov vo vlastníctve spoločností a na prenájom poľnohospodárskych podnikov. K priamemu (horizontálnemu) vplyvu týchto stále obmedzených investícií do odvetvia poľnohospodárstva možno pridať (možno) oveľa väčší vplyv nepriamych (vertikálnych) presýpacích vplyvov investícií do potravinárskeho priemyslu, v súčasnosti dosahujúc približne 9 miliárd EUR. Toto všetko pomáha zjednodušiť prechodný proces v odvetví poľnohospodárstva.

Vplyv pristúpenia do EÚ na trhy s pôdou v NČŠ-7

Prístup do EÚ mal takisto nepriamy vplyv na vidiecke trhy v NČŠ-7. Stimuloval priame investície z predchádzajúcich 15 členských štátov a zvyšoval tak uvedené vplyvy. Stimulovaním reforiem vo finančnom sektore a podporou rastúcej prítomnosti finančných inštitúcií z EÚ-15 sa zlepšil prístup k úverom a poisteniu, čo zmiernilo hlavné prekážky účinnejších trhov s pôdou. V neposlednom rade to viedlo k výraznému nárastu dotácií pre poľnohospodárov v NČŠ-7 prostredníctvom spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Zatiaľ čo poľnohospodárske podniky NČŠ-7 sú oprávnené len na časť dotácií dostupných poľnohospodárskym podnikom EÚ-15, tieto dotácie sa stále podieľajú dôležitým podielom príjmu poľnohospodárskych podnikov v NČŠ-7. Zlepšujú sociálne podmienky poľnohospodárov NČŠ-7 a spolu so zlepšeným prístupom k úverom poskytujú včasný posun k stimulom a možnostiam pre domácich investoroch získať poľnohospodársku pôdu a už viedli k výraznému rastu príjmov poľnohospodárskych podnikov, transakcií pôdy a cien pôdy.

Meniace sa trhy s pôdou v NČŠ-7

Množstvo pôdy v prenájme je výrazne vyššie[4] ako množstvo, ktoré sa predáva. Vo všetkých NČŠ-7 s výnimkou Lotyšska a Poľska sa prenajíma viac ako polovica poľnohospodárskej pôdy a tento podiel je oveľa vyšší ako priemer v EÚ-15. Naopak, v Lotyšsku a Poľsku sa tento podiel nachádza pod priemerom EÚ-15.

Najmä trh s predajom pôdy v ostatných rokoch výrazne ovplyvňuje verejný predaj v rámci prebiehajúcich programov privatizácie pôdy. Toto je najmä prípad Českej republiky, ale aj Poľska a Litvy. Privatizácia sa z väčšej časti skončila v Estónsku a Lotyšsku a keďže verejná pôda sa stále dá privatizovať v budúcnosti v Maďarsku a na Slovensku, v súčasnosti výrazne neovplyvňuje trh predaja pôdy.

V štúdii sa použili vnútroštátne zdroje na získanie cenovej štatistiky predajov a prenájmov pozemkov. Komisia takisto využila údaje EUROSTAT-u, ak boli dostupné. Pokrytie aj kvalita štatistiky sa stále vyvíjajú a výsledky sa oneskorujú. Pokiaľ to bolo možné zhodnotiť, za obdobie rokov 2000 až 2006 nastal výrazný rast cien predaja pôdy (príloha II) meraný v národnej mene a upravený o infláciu vo všetkých krajinách okrem Českej republiky a Slovenska. Priemerné rasty sa pohybovali v rozmedzí od približne 10 % ročne v Poľsku po takmer 60 % ročne v Lotyšsku. Dôležité je, že zásadná časť rastu cien nastala približne v roku pristúpenia. V Českej republike a na Slovensku ceny po roku 2001 reálne poklesli. V tom čase nastal v Českej republike výrazný rast verejných predajov z dôvodu privatizácie zostávajúcej štátnej pôdy.

Nezdalo sa, že ceny nájmu celkovo rástli výraznejšie ako ceny pôdy, hoci v jednotlivých krajinách boli zaznamenané rôzne trendy (príloha II). V Poľsku vzostupy na začiatku obdobia 2000 až 2006 nabrali opačný smer. Ceny nájmu aj tak počas tohto obdobia rástli v priemere o 4 %. V iných krajinách sa ukázali nárasty cien stabilnejšie v škále od 6 % ročne v Maďarsku do viac ako 20 % ročne v Litve. Vzhľadom na skutočnosť, že trh prenájmu bol otvorený pre cudzincov, zatiaľ čo trh s predajom pôdy bol zväčša zatvorený, je evidentné, že nárasty cien prenájmov zostali celkovo relatívne mierne.

Na konci obdobia sa úrovne cien medzi NČŠ-7 výrazne odlišovali (príloha III). Ceny predaja pôdy , merané v spoločnej mene, boli v roku 2005/2006 najnižšie v Estónsku a Litve, kde nepresahovali 800 EUR/hektár. Táto cena bola výrazne prekročená Poľskom (1927 EUR/ha[5]) a Českou a Slovenskou republikou (s cenou 1625 EUR/ha a 1017 EUR/ha). Lotyšsko dosiahlo najvyššiu úroveň cien vo výške 3591 EUR/ha. Časť rozdielu v cenových úrovniach však možno prisúdiť vplyvu štatistiky, lebo cenové výpočty sa môžu medzi krajinami ešte líšiť. Opäť, ceny prenájmu naznačujú odlišný model. Medzi krajinami, ktoré poskytli údaje, malo najnižšiu úroveň Slovensko s 18 EUR/hektár (v roku 2005) a Maďarsko malo najvyššiu (67 EUR/ha[6]). Česká republika, Litva a Poľsko si udržiavali strednú úroveň s cenami 32 EUR, 33 EUR a 41 EUR za hektár[7].

Zdá sa, že modely v nárastoch cien a cenových úrovniach zdôrazňujú, že iné inštitucionálne faktory ako otvorenosť zahraničnej účasti majú stále zásadný vplyv na vývoj poľnohospodárskych trhov, ako sú obmedzenia a nedokonalosti na kapitálových trhoch, náklady na transakcie na trhoch s pôdou a neisté vlastnícke práva, ako aj nedokončená privatizácia. Okrem toho sa zdá, že relatívne podhodnotené nárasty cien prenájmu naznačujú, že riziko cenových zvýšení z dôvodu zahraničnej prítomnosti môže byť nakoniec zvládnuteľné.

Výsledkom rastov cien sa časom postupne znižuje rozdiel cien predaja pôdy medzi novými a starými členskými štátmi (príloha III), hoci proces nie je zďaleka dokončený. Porovnanie s východným Nemeckom môže byť užitočné, keďže tento región bol predmetom prechodnej etapy veľmi podobnej ako v NČŠ-7, alebo, na rozdiel od nich, zažil úplne otvorené hranice s EÚ od začiatku 90. rokov. V porovnaní s tým regiónom dosiahlo Poľsko približne polovicu jeho cenovej úrovne, zatiaľ čo Česká republika, Maďarsko a Slovenská republika sa nachádzajú o niečo nižšie. Len Lotyšsko sa približuje k cenovým úrovniam východného Nemecka, ktoré má takisto blízko k cenám v susednom Švédsku (hoci, pozri uvedenú poznámku o rozdieloch vo výpočtoch). Znovu, ak vezmeme do úvahy, že trhy prenájmu sú otvorené pre cudzincov, je prekvapujúce, že konvergencia v cenách prenájmov nie je všeobecne výraznejšia ako v cenách predaja pôdy.

Socioekonomická štruktúra odvetvia poľnohospodárstva

Prebiehajúca transformácia v odvetviach poľnohospodárstva v NČŠ-7 vedúca k čoraz účinnejšiemu využívaniu pôdy a výrobe už za ostatné roky vykazuje významné výsledky, predovšetkým merané vo výnosoch, ale rastúcim spôsobom aj v produktivite práce. Napríklad, vo výrobe obilnín (pšenice) dosiahli stredoeurópske NČŠ-7 približne 60 % (Poľsko) až 90 % (Česká republika) výnosov EÚ-15. Pobaltské krajiny stále zaostávajú. Vo výrobe mlieka sa už všetky NČŠ-7 nachádzajú blízko k priemernému výnosu v EÚ-15.

Situácia nie je taká priaznivá, pokiaľ ide o produktivitu. Napríklad, hoci medzera v produktivite práce (hrubá pridaná hodnota na zamestnanca) počas rokov klesá, stále prevažujú veľké rozdiely medzi jednotlivými NČŠ-7, ako aj voči EÚ-15.

6. Závery

a) Obavy, ktoré vznikli počas prístupových rokovaní NČŠ-7, najmä pokiaľ ide o možný vplyv veľkých rozdielov v cenách pôdy a príjmu so zvyškom EÚ na odvetvie hospodárstva, sú dôležité, ale nemali by zatieňovať základné otázky, ktoré stále zdržiavajú do určitej miery poľnohospodársku štrukturálnu reformu potrebnú na zvýšenie produktivity a príjmu v NČŠ-7. Trhy s poľnohospodárskou pôdou v rámci NČŠ-7 podliehajú inštitucionálnym faktorom, akými sú nedokončená privatizácia, neisté podmienky vlastníctva a spoluvlastníctva a ťažkopádne a nákladné obvyklé postupy nákupov pozemkov.

b) Výrazná zahraničná účasť v podobe prenajatej poľnohospodárskej pôdy v NČŠ-7 sa prijíma bez viditeľného šoku pre systém a dokonca ju možno vnímať ako pomoc pri riešení vyššie uvedených inštitucionálnych obmedzení. Môže mať pozitívny vplyv na reformu poľnohospodárstva zavedením nových technológií a poskytovaním veľmi potrebného kapitálu na výrobu. Okrem toho môže v niektorých zo štátov NČŠ-7 pomáhať pri uvoľňovaní zovretia dominantných ťažkopádnych vlastníkov veľkých poľnohospodárskych podnikov malých roztrúsených majiteľov pôdy s neistými nárokmi na vlastníctvo, ktorí majú tendenciu zadržiavať ceny pôdy a brániť uľahčeniu redistribúcie vlastníctva pôdy vzhľadom na tvorbu väčších susediacich pozemkov.

c) Štúdia Komisie preukázala medzeru medzi NČŠ-7 a EÚ-15, pokiaľ ide o príjem a ceny pôdy, ktoré v ostatných rokoch klesli. Ceny sú však stále vzdialené od úplnej konvergencie, hoci toto by sa ani neočakávalo, ani nevnímalo ako nevyhnutná podmienka na ukončenie výnimiek. Existuje takisto výrazná, ale menšia cenová rozdielnosť v rámci EÚ-15, hoci na vyššej priemernej cenovej úrovni. Náklady na nákupy, osobitne ovplyvňujúce zahraničné akvizície, môžu takisto zohrávať dôležitú úlohu, ale menšiu ako v EÚ-15. Zdá sa, že doterajší vývoj cien nájmu v NČŠ-7 naznačuje, že nie veľké cenové šoky, ale postupné pohyby cien predaja pôdy smerom k miere konvergencie v EÚ-15 by mohli pokračovať, keby boli trhy predaja v rámci NČŠ-7 otvorené v rovnakom stupni ako v rámci EÚ-15.

d) Socioekonomické podmienky poľnohospodárskej výroby sa zlepšili a očakáva sa, že tento priaznivý trend bude pokračovať. Naďalej však existuje veľká medzera v produktivite medzi NČŠ-7 a EÚ-15. Toto zdôrazňuje potrebu, aby zodpovedné orgány NČŠ-7 pokračovali v riešení pretrvávajúcich inštitucionálnych faktorov, ktoré oneskorujú proces racionalizácie využívania pôdy a poľnohospodárskej výroby. Zahraničná prítomnosť v odvetví poľnohospodárstva v súčasnosti prostredníctvom prenájmov a prípadne aj prostredníctvom vlastníctva pôdy prispieva a očakáva sa, že bude prispievať k tomuto procesu.

e) V zmysle lehôt ustanovených v Akte o pristúpení z roku 2003 na prípravu tejto správy je skúmané obdobie nevyhnutne príliš krátke[8], aby sa mohli získať rozsiahlejšie empirické dôkazy o vplyve pristúpenia na nadobúdanie poľnohospodárskej pôdy cudzincami. Štúdia Komisie však ukázala, že v prípade NČŠ-7 by sa odporúčalo, aby zvyšné obdobie výnimky použili v prospech podpory rozvoja tohto odvetvia, aby sa pripravili na neodvrátiteľný koniec období s výnimkou. V tejto súvislosti by zodpovedné orgány NČŠ-7 mohli zvážiť menšie prechodné uvoľnenie obmedzení zahraničného vlastníctva takým spôsobom, ktorý by bol užitočný pre poľnohospodárske reformy. Napríklad, mohlo by sa zvážiť zavádzanie týchto malých reforiem, ktoré sú už v niektorých z NČŠ-7 čiastočne účinné:

- zvýšiť minimálnu plochu pôdy, ktorú by si mohli kúpiť cudzinci bez obmedzení. Napríklad, mohlo by sa zvážiť obmedzenie na 10 hektárov, ako to je v Estónsku, a

- dovoliť cudzincom, ktorí si prenajímajú poľnohospodárske pozemky, aby získali poľnohospodárske budovy a pôdu, na ktorej sú postavené, bez obmedzení.

Odpoveď Komisie:

Na základe situácie v NČŠ-7 v strednodobom preskúmaní prechodných opatrení na získanie poľnohospodárskej pôdy Komisia nedospela k záveru, že časové obmedzenia týchto opatrení by sa mali skrátiť.

PRÍLOHA I: Právne obmedzenia týkajúce sa získavania poľnohospodárskej pôdy v NČŠ-7

Česká republika | Estónsko | Maďarsko | Lotyšsko | Litva | Poľsko | Slovensko |

Môže občan EÚ kúpiť poľnohospodársku pôdu napriek obmedzeniam? | Áno, ak je ženatý/vydatá za českého partnera ak žije a hospodári v krajine najmenej 3 roky, môže si kúpiť akýkoľvek pozemok v krajine. | Pozemky < 10 ha: Áno. Netreba spĺňať žiadne ďalšie podmienky. Pozemky >10 ha: Áno ak je ženatý/vydatá za estónskeho partnera ak žije a hospodári v krajine najmenej 3 roky, môže si kúpiť konkrétny pozemok, ktorý si prenajímal. | Áno, ak je ženatý/vydatá za maďarského partnera ak žije a hospodári v krajine najmenej 3 roky, môže si kúpiť konkrétny pozemok, ktorý si prenajímal. | Áno, ak žije a hospodári v krajine najmenej 3 roky, môže si kúpiť konkrétny pozemok, ktorý si prenajímal; ak je ženatý/vydatá s lotyšským partnerom, ale len ako spoluvlastník | Áno, ak je ženatý/vydatá za litovského partnera ak žije a hospodári v krajine najmenej 3 roky, môže si kúpiť akýkoľvek pozemok v krajine. | Pozemok <1 ha umiestnený mimo pohraničných oblastí: Áno, ak žije v Poľsku najmenej päť rokov ak je ženatý/vydatá za poľského občana Iné pozemky: ak je ženatý/vydatá za poľského občana ak žije a hospodári v krajine najmenej 3 roky, môže si kúpiť konkrétny pozemok, ktorý si prenajímal. | Áno, ak je ženatý/vydatá za slovenského partnera ak žije a hospodári v krajine najmenej 3 roky, môže si kúpiť konkrétny pozemok, ktorý si prenajímal. |

Môže právnická osoba kúpiť poľnohospodársku pôdu? | Áno | Áno | Nie | Áno | Áno | Áno | Áno |

Môže právnická osoba, ktorá je zaregistrovaná v krajine, ale je vo vlastníctve cudzincov, kúpiť poľnohospodársku pôdu? | Áno, ak je menšia časť podielov vo vlastníctve cudzincov | Áno | Nie | Áno, ak je menšia časť podielov vo vlastníctve cudzincov | Áno | Áno, ak je menšia časť podielov vo vlastníctve cudzincov | Áno |

PRÍLOHA II: Ceny poľnohospodárskej pôdy v NČŠ-7 v rokoch 2000 – 2006 Merané v národnej mene za hektár, ceny z roku 2005

PREDAJ | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | | |Česká republika (CZK) |61134 | |48976 |50501 |50601 |48279 |45118 | | |Estónsko (EEK) *) | |3850 | |4985 | |7255 | | | |Lotyšsko (Lats) | | |370 |383 |733 |1602 |2346 | | |Litva (LTL) |1139 |1185 |1663 |1398 |1439 |1851 |2441 | | |Maďarsko ( 1000 HUF) *) | | | | |174 |196 |[373] **) | | |Poľsko (PLN) ***) |5476 |5649 |5375 |6088 |6776 |8244 |9171 | | |Slovenská republika (SKK) |50672 |47113 |45438 |41781 |38908 |37850 |36303 | | | | | | | | | | | | Prenájom | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | | |Česká republika (CZK) *) |599 |716 |762 |788 |867 |960 |940 | | |Estónsko (EEK) | | | | | | | | | |Lotyšsko (Lats) | | | | | | | | | |Litva (LTL) |35 |44 |47 |49 |60 |77 |110 | | |Maďarsko (HUF) | |12837 |12780 |14851 |14871 |15720 |17101 | | |Poľsko (PLN)*) |132 |104 |101 |122 |200 |141 |164 | | | Slovenská republika (SKK) *) | |368 |462 |479 |562 |684 | | |Zdroje: EUROSTAT, pokiaľ sa neuvádza inak. Údaje EUROSTAT-u vypočítané v cenách z roku 2005 na základe súčasných cien EUROSTAT-u.

*) Zozbierané z vnútroštátnych zdrojov, ako sa použilo v štúdii „ Review of the Transitional Restrictions Maintained by New Member States on the Acquisition of Agricultural Real estate “ (Preskúmanie prechodných obmedzení uplatňovaných novými členskými štátmi na získavanie poľnohospodárskych nehnuteľností).

**) Údaje z roku 2006 z FADN týkajúce sa ornej pôdy .

***) Údaje EUROSTAT-u týkajúce sa ornej pôdy.

PRÍLOHA III: Ceny poľnohospodárskej pôdy v NČŠ-7 a vo vybraných štátoch EÚ-15 v rokoch 2000 – 2006 Merané v bežných eurách na hektár

PREDAJ | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | | |Česká republika |1556 |1403 |1528 |1522 |1561 |1621 | 1625 | | |Estónsko*) | |218 | |297 | |464 | | | |Lotyšsko | | |546 |526 |1031 |2301 | 3591 | | |Litva |294 |321 |468 |390 |406 |536 | 734 | | |Maďarsko*) | | | | |676 |742 |[1550] **) | | |Poľsko***) |1194 |1415 |1307 |1308 |1465 |2049 |2385 | | |Slovenská republika |895 |878 |888 |912 |946 |981 | 1017 | | | | | | | | | | | | |Dánsko |10330 |12211 |12920 |14669 |15995 |18787 |22791 | | |Nemecko |9081 |9427 |9465 |9184 |9233 |8692 | 8909 | | |Západné Nemecko*) |16830 |17246 |16966 |16489 |16035 | | | | |Východné Nemecko*) |3631 |3811 |4014 |3831 |3944 | | | | |Francúzsko*) |4913 |5384 |5778 |6079 |6567 | | | | |Holandsko |35713 |37150 |40150 |34160 |31432 |30235 |31290 | | |Švédsko |1989 |1988 |2019 |2126 |2455 |3351 |3706 | | | | | | | | | | | | Prenájom | |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 | | |Česká republika*) |15 |20 |24 |24 |27 |32 |32 | | |Estónsko | | | | | | | | | |Lotyšsko | | | | | | | | | |Litva |9 |12 |13 |14 |17 |22 |33 | | |Maďarsko | |41 |45 |53 |57 |63 |67 | | |Poľsko*) |29 |26 |25 |26 |43 |35 |41 | | |Slovenská republika*) | |7 |9 |10 |14 |18 | | | | | | | | | | | | | |Dánsko |328 |346 |368 |391 |399 |397 |456 | | |Nemecko | |164 | |174 | |176 | | | |Západné Nemecko*) | |225 | |261 | | | | | |Východné Nemecko*) | |104 | |116 | | | | | |Francúzsko*) |124 |123 |124 |123 |122 | | | | |Holandsko |405 |443 |445 |445 |447 |462 |466 | | |Švédsko |107 |104 |108 |110 |110 |108 |110 | |Zdroje: EUROSTAT, pokiaľ sa neuvádza inak.

*) Zozbierané z vnútroštátnych zdrojov, ako sa použilo v štúdii „ Review of the Transitional Restrictions Maintained by New Member States on the Acquisition of Agricultural Real estate “ (Preskúmanie prechodných obmedzení uplatňovaných novými členskými štátmi na získavanie poľnohospodárskych nehnuteľností).

**) Údaje z roku 2006 z FADN týkajúce sa ornej pôdy

***) Údaje EUROSTAT-u týkajúce sa ornej pôdy

[1] Centrum pre štúdium európskych politík, „ Review of the Transitional Restrictions Maintained by New Member States on the Acquisition of Agricultural Real estate “ (Preskúmanie prechodných obmedzení uplatňovaných novými členskými štátmi na získavanie poľnohospodárskych nehnuteľností) (http://ec.europa.eu/internal_market/capital/reports).

[2] Rozsah štúdie sa obmedzuje na získavanie poľnohospodárskej pôdy a lesov. Vzhľadom na druhé bydlisko nie sú prechodné opatrenia v trvaní 5 rokov udelené Cypru, Českej republike, Maďarsku a Poľsku predmetom preskúmania.

[3] Pozri nomenklatúru kapitálových pohybov stanovenú v prílohe I k smernici Rady 88/361/EHS z 24. júna 1988, ktorou sa vykonáva článok 67 Zmluvy (Ú.v. ES 1988 L 178, s. 5). Hoci bola táto smernica zrušená Maastrichtskou zmluvou, Európsky súdny dvor uznáva jej nomenklatúru ako smerodajnú.

[4] Prenajímanie pôdy je osobitne dôležité na Slovensku, v Maďarsku, Českej republike, Estónsku a v Litve, kde podiel celkovej poľnohospodárskej pôdy prenajatej poľnohospodárskymi podnikmi dosahuje viac ako 50 %. V Lotyšsku je to 24 % a v Poľsku 22 %. V rokoch 2003 až 2005 podiel prenajatých pozemkov na celkovom využívaní pôdy mierne poklesol (1 % - 4 %) vo všetkých krajinách s výnimkou Maďarska, kde vzrástol o 3 %.

[5] Údaje o cenách poľnohospodárskej pôdy z roku 2005 zo štúdie „ Review of the Transitional Restrictions Maintained by New Member States on the Acquisition of Agricultural Real estate “ (Preskúmanie prechodných obmedzení uplatňovaných novými členskými štátmi na získavanie poľnohospodárskych nehnuteľností). Dostupné údaje EUROSTAT-u z roku 2005 sa vzťahujú len na ornú pôdu 2049 EUR/ha

[6] Údaje za rok 2006. V roku 2005: 63 EUR/ha.

[7] Údaje za rok 2006. V roku 2005: 32 EUR, 22 EUR a 35 EUR.

[8] Štatistika dostupná v čase prijatia správy sa v prípade niektorých členských štátov vzťahuje len na rok 2006. Najkomplexnejšie údaje o cenách pozemkov na účely porovnania medzi novými a starými členskými štátmi sú dostupné len za roky 2004 a 2005.