SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 6. 6. 2012  
SWD(2012) 163 final 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Energia z obnovite ľných zdrojov: významný aktér na európskom trhu s energiou 
{COM(2012) 271 final} 
{SWD(2012) 149 final} {SWD(2012) 164 final} 
 
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU 
HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV 
Energia z obnovite ľných zdrojov: významný aktér na európskom trhu s energiou 
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Počas niekoľkých posledných rokov sa v dôsledku úspor  z rozsahu a zlepšenia technológií 
využívali obnovite ľné zdroje energie rýchlejším tempom, ako sa pôvodne plánovalo. To je 
potešujúce, pri čom sa ukazuje pozitívny vplyv na  politiku EÚ v oblasti energie 
z obnovite ľných zdrojov. Členské štáty v reakcii na tieto trendy čoraz väčšmi reformovali 
schémy podpory pre obnovite ľné zdroje s cie ľom zabezpe čiť nákladovú efektívnos ť a 
integráciu trhu. Spôsob, akým sa takéto re formy vykonali, nebol niekedy v súlade s 
európskymi najlepšími postupmi, pri čom sa vytvárala neistota pre investorov v celej Európe. 
Okrem toho, sú časná finan čná a hospodárska kríza spôsobila , že investori sú  opatrnejší v 
investovaní na kapitálovo náro čných trhoch s energiou, a najmä v politicky závislom odvetví 
energie z obnovite ľných zdrojov. 
Vzhľadom na tieto súvislosti je čoraz jasnejšie, že samotný cie ľ EÚ do roku 2020 pre energiu 
z obnovite ľných zdrojov nemusí posta čovať na podporu potrebných dlhodobých investícií, 
ktoré umožnia ďalšie zníženie nákladov a vä čší podiel obnovite ľných zdrojov energie po roku 
2020. Jasnos ť budúceho smerovania politiky EÚ sa tak stáva ove ľa dôležitejšia pr e investorov 
a podnikate ľské kruhy, ak majú prija ť dlhodobé investi čné rozhodnutia v odvetví 
obnoviteľných zdrojov už dnes. 
V smernici 2009/28/ES o energii z obnovite ľných zdrojoch energie ( ďalej len „smernica“) sa 
vyžaduje, aby Komisia predlož ila plán pre energiu z obnovite ľných zdrojov po roku 2020 až v 
roku 2018 vzh ľadom na technologický vývoj a skúsenosti získané z uplat ňovania smernice. 
Okrem toho smernica obsahuje požiadavku, a by Komisia preskúmala niektoré osobitné 
ustanovenia smernice (najmä pokia ľ ide o minimálne hodnoty úspor emisií skleníkových 
plynov (GHG) pre biopalivá a bi okvapaliny, opatrenia a vplyv biopalív a biokvapalín, a 
takzvané mechanizmy spolupr áce) do roku 2014. Avšak vzh ľadom na už opísanú investi čnú 
neistotu Komisia chápe narastajúce presved čenie zainteresovaných strán, že plánovanie na 
obdobie po roku 2020 si vyžaduje pozornos ť už dnes. 
Aby sa umožnil vä čší podiel energie z obnovite ľných zdrojov v EÚ v energetickom mixe v 
nasledujúcich desa ťročiach, musí sa konkrétne vyrieši ť týchto šes ť problémov: 
• Neistota budúceho politického rámca . Pri súčasnom vymedzení rámca sa skon čí účinné 
pôsobenie politického rámca EÚ pre energiu z obnovite ľných zdrojov v roku 2020, teda už 
o osem rokov. Na obdobie po roku 2020 sa nest anovili žiadne ci ele pre energiu z 
obnoviteľných zdrojov ani nijaké iné ciele pre elimináciu emisií uhlíka, než sú ciele 
obsiahnuté v systéme obchodovania s emisiami, a skôr politický ako právny cie ľ Rady EÚ 
 
SK 3   SK dosiahnuť zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2050 o 80 až 95 %, ak ostatné 
rozvinuté krajiny prijmú podobné opatrenia. 
• Životaschopnos ť finančných stimulov . Členské štáty zaviedli množstvo rôznych schém 
podpory, ktoré vyvolávajú obavy z h ľadiska jednotného trhu. Ok rem toho nárast výdavkov 
(čiastočne spôsobený rýchlym zvýšením po čtu inštalovaných zariadení v dôsledku 
klesajúcich fotovoltických jednotkových ná kladov) vytvára pochybnosti o ich finan čnej 
životaschopnosti. 
• Súlad s trhovými opatreniami . Vznikli pochybnosti o tom, či súčasné opatrenia vnútorného 
trhu dokážu ú činne ovplyvni ť investičné vlastnosti obnovite ľných zdrojov energie a či 
umožnia, aby zariadenia využívajúce obnovite ľné zdroje ú činne reagovali na cenové 
signály trhu, čo napokon ovplyv ňuje efektívnos ť fungovania trhu. 
• Primeranos ť energetickej infraštruktúry . Väčšina existujúcej rozvodnej siete bola 
postavená v čase, keď energetické siete boli prevažne štátne, výroba energie bola 
umiestnená pomerne blízko k miestam s potreby a energetické toky a dodávky boli 
pomerne kontrolované. Vzh ľadom na rastúci podiel vý roby elektrickej energie z 
obnoviteľných zdrojov energie je nepravdepodobné , že tieto podmienky pretrvajú, a to 
môže vies ť k nedostato čnej integrácii obnovite ľných zdrojov energie. 
• Neistota týkajúca sa  budúcich technológií . Na dosiahnutie premeny energetiky na trvalo 
udržateľné a bezpe čné odvetvie a uskuto čnenie významných zmien v rámci modernizáciu 
riadenia a rozvoja infraštruktúry bude potre bná široká škála inova tívnych technológií v 
rámci obnovite ľných zdrojov energie. Uvedenie  takýchto technológií na komer čný trh je 
však náro čné a samotný trh to nemôže dosiahnu ť. 
• Prijatie zo strany verejnosti a udržate ľnosť. Obnovite ľné zdroje energie majú všeobecne 
širokú podporu verejnosti v ďaka svojmu decentralizovanému charakteru 
a environmentálnym i sociálno-ekonomic kým výhodám. Rastúce obavy týkajúce sa 
využívania pôdy a ďalších vplyvov ve ľkých projektov v oblasti obnovite ľných zdrojov 
energie na životné prostredie by sa však mohli potenciálne sta ť prekážkou budúceho rastu. 
Oznámenie, ktorého sprievodným dokumento m je toto posúdenie vplyvu, sa zaoberá 
problémami a možnými riešeniami s cie ľom uľahčiť začlenenie obnovite ľných zdrojov 
energie do jednotného trhu. Ustanovuje sa v ňom aj rámec s cie ľom určiť, aký politický režim 
je potrebný po roku 2020 na umožnenie vä čšieho podielu energie z obnovite ľných zdrojov v 
energetickom mixe EÚ. 
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY A  PRIDANÁ HODNOTA EÚ 
Právomoc EÚ v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov sa vymedzuje v článku 192 (životné 
prostredie), článku 114 (vnútorný trh) a v článku 194 (energetika)  Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie. Z ekonomického h ľadiska možno dosiahnu ť výrazný rozvoj energetického 
systému na úrovni EÚ, čo zahŕňa opatrenia EÚ aj členských štátov s patri čným ohľadom na 
príslušné právomoci. 
3. C IELE POLITIKY  
Všeobecným cie ľom tejto intervencie je zabezpe čiť, aby energia z obnovite ľných zdrojov 
výrazne prispievala k bezpe čnosti a rozmanitosti dodávok energie, konkurencieschopnosti 
a ochrane životného prostredia a klímy, ale aj podporila hospodársky rast, tvorbu pracovných 
miest, regionálny rozvoj a inovácie v EÚ. Na dosiahnutie tohto cie ľa sa navrhujú tieto 
osobitné ciele: i) zníži ť neistotu investorov a podnikate ľských kruhov, ii) zlepši ť 
 
SK 4   SK životaschopnos ť a nákladovú efektívnos ť schém podpory, iii) u ľahčiť dosiahnutie súladu s 
trhovými opatreniami, iv) zabezpe čiť primeranos ť energetickej infraštruktúry, v) podpori ť 
technologické inovácie a vývoj, a vi) zabezpe čiť prijatie širšou verejnos ťou a zamera ť sa na 
udržateľnosť.  
4. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Cieľom tohto posúdenia vplyvu je analyzova ť environmentálny, hospodársky a sociálny vplyv 
vybraných možností politiky v porovnaní so sú časnou situáciou. Vzh ľadom na stanoviská 
zainteresovaných strán sa ur čili a analyzovali tieto št yri možnosti politiky: 
• Nezmenený prístup. Táto možnos ť znamená žiadnu novú politiku EÚ na podporu energie 
z obnovite ľných zdrojov po roku 2020. Obnovite ľné zdroje by na ďalej získavali výhody na 
základe sú časných právnych predpisov v oblasti obchodovania s emisiami. 
• Eliminácia emisií uhlíka bez cie ľov pre energiu z obnovite ľných zdrojov po roku 2020. 
Táto možnos ť znamená posilnený cie ľ týkajúci sa zníženia emisií skleníkových plynov 
a/alebo politiky plne ko mpatibilné s dlhodobými cie ľmi EÚ pre elimináciu emisií uhlíka 
bez stanovenia konkrétneho cie ľa pre obnovite ľné zdroje po roku 2020. 
• Záväzné ciele pre energiu z obnovite ľných zdrojov po roku 2020 a koordinovaná podpora. 
V rámci tejto možnosti by sa aktualizoval balík pre klímu a energiu z roku 2008 prostredníctvom stanovenia cie ľov EÚ a vnútroštátnych cie ľov pre obnovite ľné zdroje na 
rok 2030 spolu s cie ľmi EÚ v oblasti emisií skle níkových plynov a energetickej 
efektívnosti. 
• Cieľ pre obnovite ľné zdroje energie a harmonizova né opatrenia EÚ. V rámci tejto 
možnosti sa predpokladá na vrhnutie celoeurópskeho cie ľa pre obnovite ľné zdroje energie 
podporeného harmonizovaným riadením schém podpory a elektriza čných sústav. 
5. POSÚDENIE
 VPLYVU 
Hospodársky vplyv 
Celkový hospodársky vplyv zvýšenia podielu energie z obnovite ľných zdrojov v 
energetickom mixe je výsledkom viacerýc h vzájomne prepojených a vyvážených 
mechanizmov. Po prvé, využívanie obnovite ľných zdrojov energie vytvára ekonomickú 
aktivitu. Po druhé, zvýšená spotreba domácich obnovite ľných zdrojov znižuje dovoz 
fosílnych palív, čo zvyšuje energetickú bezpe čnosť. Po tretie, podporujú sa ním inovácie v 
energetike, ktoré sú k ľúčom na zabezpe čenie rozvoja posta čujúcich rôznych technológií, ktoré 
umožňujú dlhodobú nákladovo efektívnu elimináciu em isií uhlíka energetického odvetvia. 
Inovácie v energetike sú dôležité aj z ekonomického h ľadiska, pretože vytvárajú konkuren čné 
výhody na medzinárodných trhoch spolu so súvi siacim rastom a vývoznými príležitos ťami. 
Na druhej strane expanzia energie z obnovite ľných zdrojov môže takisto vytla čiť investície (a 
zamestnanos ť) v konven čnom odvetví aj s negatívnymi vplyvmi , ktoré s tým súvisia. Okrem 
toho náklady na finan čnú podporu pre obnovite ľné zdroje energie môžu vies ť k zvýšeniu cien 
energií, ktoré môžu ma ť vplyv na ú čty používate ľov energie a vplyv na 
konkurencieschopnos ť energeticky náro čných odvetví. 
Analýza ukazuje, že možnosti 2, 3 a 4 pra vdepodobne povedú k pozitívnemu hospodárskemu 
vplyvu, pretože podporia (v rôznej miere) významné investície do technológií obnovite ľných 
zdrojov, ktoré majú potenciál vytvára ť nové odvetvia, pracovné miesta a hospodársky rast. 
Okrem toho pomôžu zníži ť výdavky na dovážané palivá, čo môže takisto chráni ť 
 
SK 5   SK hospodárstvo EÚ proti vonkajším šokom súvisi acim s cenami energií, hoci možnosti 3 a 4 
môžu vies ť k vyšším úsporám súvisiacim s dovozom ako možnos ť 2. Finan čné stimuly na 
obnoviteľné zdroje energie v rámci možn ostí 3 a 4 môžu medzitým zvýši ť náklady 
spotrebite ľov, hoci je pravdepodobné, že budú aspo ň čiastočne kompenzované 
prostredníctvom efektu prednos tného poradia, ktorý znižuje ve ľkoobchodné ceny elektrickej 
energie. Naopak v možnosti 1 sú vyššie nákl ady na palivá, ktor é nevytvárajú vysoký 
hospodársky rast; to si však vyžiada menej verejných inve stícií do vývoja a zavádzania 
obnoviteľných zdrojov energie. 
Vplyv na životné prostredie 
Využívanie obnovite ľných zdrojov energie má potenciál výrazne zníži ť emisie skleníkových 
plynov. Predchádzajúca analýza ukazuje, že všet ky preskúmané možnosti dosahujú zníženie 
emisií, avšak scenár nezmeneného prístupu dosahuje v roku 2050 v porovnaní s rokom 1990 
zníženie emisií skleníkových plynov o 80 % a energie súvisiacej so znížením emisií CO2 
takmer o 85 %. Možnosti 2, 3 a 4 v spojení s ú činnými adapta čnými opatreniami majú takisto 
potenciál zlepši ť klimatickú odolnos ť energetického systému EÚ . Decentralizácia výroby 
elektrickej energie zohráva predovšetkým  významnú úlohu pri znižovaní celkovej 
zraniteľnosti siete a sústavy vzh ľadom na klimatické katast rofy. Miestnu biodiverzitu 
pravdepodobne priamo i nepriamo ovplyv ňujú obnovite ľné energetické infraštruktúry. 
Možnosti 2 a 4 môžu ma ť vyšší vplyv, pretože bude potre bná výstavba nadzemného 
elektrického vedenia na spojenie  najlepších miest (aj v tretíc h krajinách) s centrami spotreby. 
Týmto potenciálne negatívnym dôsledkom však možno predís ť, ak sa pri rozvoji 
infraštruktúry dodržiavajú zav edené ekologické pravidlá. 
Rastúci podiel energie z obnovite ľných zdrojov po roku 2020 si vyžiada vyššiu produkciu 
surovín z biomasy, čo môže vies ť k vyšším rizikám súvisiacim s priamym i nepriamym 
vplyvom zmien využívania pôdy. Analýza však nazna čuje, že potenciálne existuje dostato čná 
dostupnos ť udržateľnej biomasy na uspokojenie energetických a ďalších využití do roku 
2030. Možnosti 2, 3 a 4 by mohli zníži ť takéto riziká zaved ením podrobných kritérií 
udržateľnosti pre všetky využitia bioenergie, vyc hádzajúc z povinných kritérií (a ich ďalšieho 
sprísňovania), ktoré sa v sú časnosti uplat ňujú na biopalivá a biokvapa liny. Okrem toho, riziká 
sa môžu ešte zníži ť uľahčením významného a udržate ľného zlepšenia produktivity 
poľnohospodárstva a lesníctva, ako aj podporou medzinárodného opatrenia pre zníženie 
emisií z odles ňovania a degradácia lesov (REDD). 
Sociálny vplyv 
Prechod na vyšší podiel obnovite ľných zdrojov energie má potenciál vytvori ť mnoho nových 
a lepších pracovných miest. Do konca roka 2010 odvetvie energie z obnovite ľných zdrojov v 
EÚ zamestnávalo viac ako 1,1 milióna ľudí. Zatia ľ čo rast energie z obnovite ľných zdrojov 
vyvoláva aj reštrukturalizáciu odvetvia, výskum ukazuje, že čistý vplyv politiky v oblasti 
obnoviteľných zdrojov na zamestnanos ť je stále pozitívny. Predovšetkým je dôležité zachova ť 
a zlepšiť konkuren čné postavenie európskych výrobcov technológií obnovite ľných zdrojov 
energie zabezpe čením udržate ľného domáceho dopytu a prístupu na zahrani čné trhy. 
Vzhľadom na uvedené skuto čnosti môže ma ť možnosť 3, ktorá aktívne podporuje inovatívne 
technológie v oblasti obnovite ľných zdrojov energie, vyššie prínosy pre zamestnanos ť ako 
možnosť 2, pri ktorej je prostr edníctvom nákladovo orientov aného prístupu pravdepodobné, 
že podnieti len vyspelé technológie. V rozsahu, v ktorom by možnos ť 3 znamenala postupné 
uľahčenie investícií do obnovite ľných zdrojov, by mohla takisto zabezpe čiť stabilnejšie 
zamestnanie pre pracovníkov, pri čom by pomohla vyhnú ť sa obdobiam závažných 
nedostatkov pracovných síl pre zamestnávate ľov. Možnos ť 4, pri ktorej sa podiel energie z 
 
SK 6   SK obnoviteľných zdrojov rozvinie v tretích krajinách, môže ma ť nižšie (aj ke ď stále zna čné) 
prínosy pre zamestnanos ť. 
6. POROVNANIE  MOŽNOSTÍ 
Možnosti politiky boli porovnané na základe ich účinnosti, efektívnosti a súladu . 
Pokiaľ ide o účinnosť, všetky možnosti okrem scenára nezmeneného prístupu pomáhajú pri 
odstránení neistoty investorov,  ako aj obáv týkajúcich sa  nákladovej efektívnosti schém 
podpory a integrácie trhu s obnovite ľnými zdrojmi energie. Zatia ľ čo všetky tieto možnosti by 
posilnili technologické inovácie prostredníctvo m opatrení v oblasti výskumu a vývoja, iba 
možnosť 3 by u ľahčila, aby členské štáty uplat ňovali viac technologicky špecifických 
iniciatív, a tak urýchlili inovácie, ktor é sú základom podpory využívania energie z 
obnoviteľných zdrojov v masovom meradle. Všet ky možnosti okrem možnosti 1 by viedli k 
vyššej energetickej bezpe čnosti a účinne by riešili obavy týkajúce sa udržate ľnosti. 
Pokiaľ ide o  efektívnos ť, analýza nazna čuje, že úrovne celkových systémových nákladov pri 
všetkých možnostiach okrem scenára nezmeneného prístupu sú v podstate podobné. Zatia ľ čo 
účinnosť možnosti 3 závisí od pokroku pri odstrán ení existujúcich rozporov medzi 
vnútroštátnymi schémami podpory, efektívnos ť nákladov v prípade možnosti 2 môže prispie ť 
k zníženiu celkových nákladov pol itiky ako aj administratívneho za ťaženia spojeného so 
správou viacerých cie ľov. Analýza ukazuje, že možnos ť 4 by v praxi mohla ma ť nižšiu 
efektívnos ť, ako sa teoreticky o čakáva. 
Všetky možnosti politiky sú v súlade  s ostatnými dlhodobými politickými cie ľmi EÚ 
(týkajúcimi sa klímy, životného prostredia, dopravy at ď.) Neexistuje jednozna čne 
uprednost ňovaná možnos ť, ktorá najlepšie sp ĺňa všetky kritériá. Podrobnejšia analýza 
vzájomných interakcií nástro jov politiky je vhodná a vykoná sa v rámci možných budúcich 
konkrétnych politických návrhov. 
Uvedenú komparatívnu analýzu vplyvu št yroch posudzovaných možností politiky možno 
zhrnúť takto: 
• Nezmenený prístup . V prípade tejto možnosti by sa neriešila sú časná neistota investorov 
týkajúca sa politiky EÚ v oblasti energie z obnovite ľných zdrojov po roku 2020. Ke ďže sa 
pri tomto scenár i predpokladá ukon čenie stimulov, záležitosti efektívnosti nákladov a 
integrácie trhu s obnovite ľnými zdrojmi energie sa budú rieši ť do konca desa ťročia. 
Podobne už skôr plánovaný rozvoj energetickej infraštruktúry by posta čoval na integráciu 
očakávaných nízkych mier využívania. Napokon, táto možnos ť žiadnym spôsobom 
nepodporí hospodársky rast, vytváranie prac ovných miest a technologické inovácie, 
a nezameriava sa na problémy udržate ľnosti a prijate ľnosti pre verejnos ť. 
• Eliminácia emisií uhlíka bez cie ľov pre energiu z obnovite ľných zdrojov po roku 2020 . 
Touto možnos ťou by sa u ľahčilo zvidite ľnenie týkajúce sa vývoja trhu po roku 2020, za 
predpokladu, že politické nástroje, ktoré sa zameriavajú na odvetvia využívajúce systém 
obchodovania s emisiami i na odvetvia mimo tohto systému, by mali by ť schopné 
poskytnúť účinné trhové signály v prospech obnovite ľných zdrojov energie 
prostredníctvom primeraného ur čovania ceny uhlíka. Uplatnením trhového integrovaného 
prístupu EÚ by sa v rámci tejto možnosti mohla podpori ť lepšia efektívnos ť nákladov 
schém podpory, u ľahčiť integrácia trhu a zabezpe čiť primeraná infraštruktúra. 
Technologicky neutrálny charakter politických nástrojov obsiahnutých v tejto možnosti by 
mohol ma ť aj slabší vplyv na technologické i novácie v porovnaní s ostatnými možnos ťami, 
ktoré zah ŕňajú osobitné opatrenia pre energe tické technológie. Touto možnos ťou by sa 
účinne riešila udržate ľnosť a prijateľnosť pre verejnos ť. 
 
SK 7   SK • Záväzné ciele pre energiu z  obnoviteľných zdrojov po roku 2020 a koordinovaná podpora . 
V závislosti od ambícií by ciele mohli prispie ť k zvýšeniu istoty investorov 
a podnikate ľských kruhov týkajúcej sa budúcic h trhových objemov technológií 
obnoviteľných zdrojov energi e. Mali by tiež podpori ť ďalšiu efektívnos ť nákladov, 
zbližovanie národných schém podpory a vo vä čšom rozsahu aj výskum a vývoj 
inovatívnych technológií. V prípade tejto možnosti by sa podporením vyváženejšieho a 
regionálne rovnomernejšie ro zdeleného využívania obnovite ľných zdrojov energie ú činne 
riešili aj otázky t ýkajúce sa udržate ľnosti a prijate ľnosti pre verejnos ť. 
• Cieľ EÚ pre energiu z obnovite ľných zdrojov a harmonizované opatrenia . V prípade tejto 
možnosti by sa takisto pozitívne riešil a politická neistota po roku 2020, pri čom by sa 
podporila posilnená integrácia  vnútorného trhu. Možnos ť by priniesla technologicky 
neutrálnu podporu v kombinácii s trhovou expoz íciou výrobcov a je pravdepodobné, že by 
sa ňou podporilo skôr kon centrovanejšie využívanie energie z obnovite ľných zdrojov než 
jej distribuovaná výroba  bližšie k spotrebite ľským centrám. V dôsledku toho by pri tejto 
možnosti mohlo vzniknú ť riziko týkajúce sa tak zvýšenia  nákladov na schému podpory a 
infraštruktúru, ako aj prijate ľnosti pre verejnos ť. Ako v prípade možnosti 3, aj tu by sa 
potenciálne riziká nežiaducich ved ľajších vplyvov využívania bioenergie riešili 
posilneným rámcom udržate ľnosti.  
 
SK 8   SK Tabuľka 1: Porovnanie analyzovaných možností so základným scenárom  
Kritérium  Možnosti  1: Žiadne 
nové 
opatrenie 
EÚ 2: Ciele pre 
skleníkové 
plyny/žiadne 
ciele pre 
energiu 
z obnovite ľnýc
h zdrojov  3: Vnútroštátne 
ciele RES po 
roku 2020  4: Cieľ pre energiu 
z obnovite ľných 
zdrojov a 
harmonizované 
opatrenia EÚ  
Istota politiky = + ++ ++ 
Životaschopnos ť 
podpory = ++ + + 
Primeranos ť 
infraštruktúry = ++ ++ + 
Vnútorný trh  = ++ + ++ 
Technologické 
inovácie = + ++ + Účinnosť 
 
Udržateľnosť/prij
atie verejnos ťou = + + + 
Efektívnos
ť Systémové 
náklady = = = = 
Súlad s ostatnými 
politikami EÚ = + + + 
Legenda  = podobný stav; + zlepšenie; – zhoršenie.  
7. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Pokiaľ ide o monitorovanie a hodnotenie, navrhuje  sa, aby Komisia pozo rne sledovala tieto 
ukazovatele v záujme zabezpe čenia toho, aby EÚ pokra čovala v dosahovaní svojich cie ľov na 
rok 2020 a mohla tak stava ť na tomto rámci pri dosahovaní cie ľov na obdobie po roku 2020. 
Na úrovni EÚ sú k dispozícii príslušné systémy na predklad anie správ a monitorovanie, 
okrem iného aj prostredníctvom povinnosti Komisie predklada ť polročné správy na základe 
smernice o energii z obnovite ľných zdrojov energie. 
Ukazovate ľ Význam 
Podiel obnovite ľných zdrojov energie na kone čnej spotrebe energie EÚ Rozvoj energie z obnovite ľných 
zdrojov 
Zníženie emisií skleníkových plynov v EÚ Zníženie emisií skleníkových 
plynov 
Úroveň cien uhlíka v rámci ETS Účinnosť trhov s uhlíkom 
Pôvod biopalív a biokvapalín spotrebovaných v EÚ Udržateľnosť 
Vplyv biopalív na využívanie pôdy, dostupnos ť potravín a ceny 
biomasy Udržateľnosť 
Výška finan čnej podpory členských štátov na energiu z obnovite ľných 
zdrojov Efektívnos ť, minimalizácia 
nákladov 
Využívanie mechanizmov spolupráce ustanovených v smernici o energii 
z obnovite ľných zdrojov energie Efektívnos ť, minimalizácia 
nákladov 
Výrobné náklady na rôzne technológie obnovite ľných zdrojov energie Efektívnos ť, minimalizácia 
nákladov 
 
SK 9   SK Ekonomická dostupnos ť udržateľnej biomasy Rozvoj energie z obnovite ľných 
zdrojov 
Miera prepojenia trhu Efektívnos ť, integrácia trhu 
Ekonomická dostupnos ť udržateľnej biomasy Rozvoj energie z obnovite ľných 
zdrojov 
Miera prepojenia trhu Efektívnos ť, integrácia trhu