OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2012 – 2013 /* COM/2012/0600 final */





OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2012 – 2013 1. Úvod Európska únia už viac ako štyri desaťročia uplatňuje politiku rozširovania. Prostredníctvom viacerých pristúpení sa počet členov postupne zvýšil z pôvodných 6 na 27. Chorvátsko sa stane 28. členom 1. júla 2013. Únia od svojho vzniku prostredníctvom politiky rozširovania reagovala na oprávnenú snahu národov nášho kontinentu zjednotiť sa v rámci spoločného európskeho úsilia. Zjednotila národy a kultúry, ktoré do EÚ priniesli diverzitu a dynamiku. Viac ako tri štvrtiny členských štátov EÚ sú bývalé „pristupujúce“ krajiny. V čase keď sa EÚ potýka so závažnými výzvami a značnou celosvetovou neistotou a získava novú iniciatívu na hospodársku, finančnú a politickú integráciu, predstavuje politika rozširovania príspevok k mieru, bezpečnosti a prosperite na našom kontinente. V rámci prísnej ale spravodlivej podmienenosti vyhliadka na pristúpenie urýchľuje politické a hospodárske reformy, transformáciu občianskych spoločností a pomáha vytvárať nové možnosti pre občanov a podniky. Rozširovanie okrem toho upevňuje politickú a hospodársku silu Únie. Únia má prostredníctvom politiky rozširovania vedúcu úlohu. Vďaka tomu môže využiť výhody plynúce zo silnejšieho a jednotnejšieho kontinentu a ukázať, že je naďalej schopná byť globálnym aktérom. Najaktuálnejšie rozšírenie o krajiny strednej a východnej Európy nielenže zjednotilo Západ a Východ po desaťročiach umelého rozdelenia. Okrem toho prinieslo vzájomné výhodné prehĺbenie integrácie obchodu, širší vnútorný trh, úspory z rozsahu a rozšírenie investičných a pracovných možností. V čase od začatia rokovaní po pristúpenie sa export z EÚ do pristupujúcich krajín viac ako strojnásobil. Odhaduje sa, že tretina už aj tak vysokého hospodárskeho rastu v pristupujúcich krajinách v rovnakom období bola účinkom rozšírenia. Posilnenie právneho štátu a demokratickej správy vecí verejných je kľúčovým prvkom procesu rozšírenia. Skúsenosti získané z predchádzajúcich rozšírení poukazujú na dôležitosť zvýšeného zamerania na tieto oblasti a ďalšie zvyšovanie kvality tohto procesu. Tým sa posilní stabilita v regióne, ktorý nedávno trpel konfliktom, a podporí vytvorenie prostredia v juhovýchodnej Európe, vhodného pre rast a lákajúceho investorov. Rozšírenie okrem toho prispeje k posilneniu regionálnej spolupráce a riešeniu spoločných problémov ako napríklad boj proti organizovanému zločinu a korupcii. Jeho cieľom je riešiť otázky spravodlivosti, bezpečnosti a základných práv, ktoré sa priamo týkajú občanov v štátoch EÚ a v pristupujúcich krajinách. Po schválení Radou v júni Komisia navrhla nový prístup k justícii, základným právam, spravodlivosti, slobode a bezpečnosti ako súčasť rámca rokovaní pre Čiernu Horu. Koncepcia právneho štátu je tak pevne zakotvená v jadre procesu pristúpenia. Okrem toho je tým položený základ pre budúce rokovania. Súčasné problémy v eurozóne dominujú politickej agende EÚ tohto roka. Spolu so súčasnou celosvetovou finančnou krízou tieto ťažkosti poukázali na vzájomné prepojenie národných ekonomík v rámci EÚ aj mimo nej. Tieto problémy v eurozóne podčiarkujú význam ďalšieho upevňovania hospodárskej a finančnej stability a podporovania reforiem a rastu, a to aj v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. Posilnená hospodárska, finančná a politická integrácia v dôsledku týchto problémov v EÚ bude musieť byť zohľadnená aj v rámci procesu rozširovania. Posilnenie odolnosti pristupujúcich krajín voči kríze je záležitosťou spoločného záujmu. Proces rozširovania môže na tento účel prispieť zásadným spôsobom. Silnejšia, rozšírená EÚ bude lepšie schopná riešiť tieto problémy. V kontexte perspektívy pristúpenia napríklad pre Turecko a EÚ predstavuje príležitosť dynamika tureckej ekonomiky, geopolitické postavenie Turecka, jeho príspevok k energetickej bezpečnosti a mladé obyvateľstvo. Riešenie rizika nestability na západnom Balkáne je jednoznačne v našom spoločnom záujme vzhľadom na následky vojny a rozdelenie, ktoré poznamenali tento región. Proces rozširovania podporuje obhajcov reformy v regióne, pričom sa ďalej upevňuje povojnová demokratizácia. Pomáha predchádzať potenciálne oveľa vyšším nákladom riešenia dôsledkov nestability. Posilnenie stability a demokracie v juhovýchodnej Európe je okrem toho investíciou do hlbokej a udržateľnej demokracie v širšom susedstve EÚ. Základom politiky rozširovania EÚ aj naďalej zostáva obnovený konsenzus v otázke rozširovania, schválený Európskou radou. V spojení so schopnosťou EÚ integrovať nové členské štáty vychádza táto politika zo zásady upevňovania záväzkov, spravodlivej a prísnej podmienenosti a lepšej komunikácie s verejnosťou. Súčasná agenda rozširovania zahŕňa západný Balkán, Turecko a Island. Európska únia dôsledne vyhlasovala, že jej politika voči krajinám západného Balkánu je inkluzívna, pričom na viacerých zasadnutiach Európskej rady bolo potvrdené, že budúcnosť celého regiónu je v rámci EÚ. Proces stabilizácie a pridruženia zostáva spoločným rámcom pre potrebné prípravy. Kľúčom úspechu je zachovanie dôveryhodnosti procesu rozširovania. To znamená, že je potrebné zaistiť vykonanie rozsiahlych reforiem v pristupujúcich krajinách, aby spĺňali ustanovené kritériá, predovšetkým kodanské kritériá. Okrem toho je potrebné zabezpečiť podporu členských štátov a ich občanov. Je veľmi dôležité podporovať povedomie a informovanú debatu o vplyve politiky rozširovania, najmä v čase, keď EÚ čelí závažným problémom. V tejto súvislosti je kľúčová zásada vlastných zásluh. Tempo, ktorým jednotlivé krajiny napredujú k dosiahnutiu členstva, závisí v prevažnej miere od výsledkov, ktoré dosiahli pri plnení stanovených podmienok. Rozširovanie je preto na základe vymedzenia postupný proces založený na skutočnom a udržateľnom vykonávaní reforiem príslušnými krajinami. Nový prístup k rokovaniam v oblasti právneho štátu prináša potrebu dosahovať skutočné výsledky pri uskutočňovaní reforiem počas celého obdobia trvania rokovaní. Reformy musia byť pevne zakotvené a nezvrátiteľné. Nadchádzajúce pristúpenie Chorvátska, začatie prístupových rokovaní s Čiernou Horou v júni a udelenie statusu kandidátskej krajiny Srbsku v marci dokazujú, že EÚ plní svoje sľuby, pokiaľ sú splnené stanovené podmienky. Tieto pozitívne výsledky okrem toho prinášajú silný dôkaz o transformačnej sile rozširovania, ako aj o tom, čo je možné dosiahnuť v oblasti, ktorú počas minulej generácie poničila vojna. Slúžia ako podnet a podpora pre všetky krajiny regiónu k tomu, aby vystupňovali svoje vlastné prípravy na možné členstvo v EÚ. Počas minulého roka dosiahli pristupujúce krajiny viaceré pozitívne výsledky. Okrem Chorvátska, Čiernej Hory a Srbska boli pozitívne výsledky dosiahnuté v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, kde dialóg o pristúpení na vysokej úrovni viedol štátne orgány k väčšiemu zameraniu na reformy. Dialóg medzi vládou a opozíciou v Albánsku umožnil do značnej miery prekonať patovú politickú situáciu prostredníctvom prijatia volebných a parlamentných reforiem. Prístupové rozhovory s Islandom napredujú. Turecko prejavilo aktívnu podporu novej pozitívnej agende, ktorú Komisia ohlásila a spustila v máji 2012. Súčasne však vo väčšine krajín stále prebiehajú reformy. Medzi hlavné výzvy aj naďalej patrí dobrá správa vecí verejných, právny štát, administratívna kapacita, nezamestnanosť, hospodárska reforma a sociálne začlenenie. Často je potrebné prijať väčšiu zodpovednosť za reformy a zmobilizovať politickú vôľu potrebnú na dosiahnutie pokroku. Posilnenie slobody prejavu a nezávislosti médií zostáva jednou z hlavných výziev. Proces pristúpenia aj naďalej niekedy negatívne ovplyvňujú bilaterálne problémy. Proces rozširovania je vzhľadom na svoju povahu inkluzívny a vyžaduje si širokú účasť zainteresovaných strán. Široký politický konsenzus a podpora obyvateľstva v pristupujúcich krajinách do značnej miery prispievajú k dosiahnutiu transformácie potrebnej na cestu k členstvu v EÚ. V tomto oznámení sa posudzuje súčasný stav plnenia agendy rozširovania Európskej únie. Na základe pripojených hĺbkových analýz jednotlivých krajín[1] prináša prehľad o tom, čo tieto krajiny v rámci prípravy na členstvo dosiahli a v akej situácii sa nachádzajú, a zároveň posudzuje ich vyhliadky na nadchádzajúce roky a v tejto súvislosti uvádza rad odporúčaní. Podobne ako v predchádzajúcich rokoch sa osobitná pozornosť venuje radu hlavných výziev, rovnako ako podpore, ktorú EÚ poskytuje pristupujúcim krajinám vrátane nástroja predvstupovej pomoci. 2. KĽÚČOVÉ VÝZVY 2.1. Právny štát ako kľúčový prvok politiky rozširovania Skúsenosti s nedávnym rozširovaním a problémy, ktoré riešia pristupujúce krajiny, zdôrazňujú dôležitosť právneho štátu ako kľúčového prvku politiky rozširovania. Nový prístup k rokovaniam v oblasti justície, základných práv, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti bol navrhnutý v minuloročnom strategickom dokumente a schválený Radou. Tento prístup bol zohľadnený v rámci prístupových rokovaní, ktorý bol prijatý v júni 2012 pre rokovania s Čiernou Horou, pričom princíp právneho štátu bol pevne zakotvený do jadra prístupového procesu a okrem toho boli položené základy pre budúce rokovania. Krajiny uchádzajúce sa o členstvo v Únii musia preukázať schopnosť posilniť praktické uskutočňovanie hodnôt, na ktorých je Únia založená, počas všetkých fáz prístupového procesu. Musia vytvoriť a od skorého štádia podporovať správne fungovanie kľúčových inštitúcií nevyhnutných pre demokratickú správu vecí verejných a právneho štátu vrátane národného parlamentu, vládnych štruktúr, justičného systému, súdov, prokuratúry a orgánov presadzovania práva. Existuje niekoľko kľúčových výziev, ktorým čelí väčšina krajín zahrnutých do procesu rozširovania v týchto oblastiach: Pokiaľ ide o justičný systém, krajiny musia zaistiť, že je nezávislý, nestranný, spoľahlivý a dokáže zabezpečiť spravodlivý súdny proces. Krajiny okrem toho musia zabezpečiť, aby ich justičné systémy fungovali efektívne, bez prieťahov v konaní. V tejto súvislosti má väčšina štátov vytvorené stratégie zamerané na reformu justičného systému. Dosiahol sa pokrok pri posilňovaní nezávislosti štátnych súdnych rád a v niektorých prípadoch aj pri novým postupoch vymenovávania sudcov. Mnohé problémy však pretrvávajú, najmä potreba zaistiť prísnejšie postupy vymenúvania sudcov a prokurátorov, nájsť správnu rovnováhu medzi nezávislosťou a zodpovednosťou justičného systému vrátane riešenia otázky imunity sudcov, a znížiť v mnohých prípadoch príliš veľký počet nevybavených prípadov. Výkon súdnych rozhodnutí je stále problémom. Okrem legislatívnych a administratívnych reforiem je v mnohých prípadoch potrebná zmena justičnej kultúry zameraná na zvýšenie dôrazu na poskytovanie služieb pre občanov. Korupcia je stále rozšírená vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania. Korupcia znižuje účinnosť právneho štátu, má negatívny vplyv na podnikateľské prostredie a vnútroštátne rozpočty a ovplyvňuje každodenný život občanov v oblastiach ako sú zdravotníctvo a školstvo. Všadeprítomnosť korupcie umožňuje organizovaným zločineckým skupinám preniknúť do verejného a súkromného sektora. Krajiny musia zabezpečiť pevný rámec na prevenciu korupcie, predovšetkým so zameraním na väčšiu transparentnosť vo verejných organizáciách a využívanie verejných fondov. Je potrebné, aby orgány presadzovania práva boli iniciatívnejšie, dobre koordinované a účinné, aby prípady korupcie aj na vysokej úrovni boli náležite vyšetrené, stíhané a sankcionované. V mnohých krajinách zahrnutých do procesu rozširovania je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie v oblasti financovania politických strán a volebných kampaní, riadenia konfliktov záujmu, transparentnosti v procese verejného obstarávania, prístupu k informáciám a zhabaní a konfiškácie majetku. V niektorých prípadoch boli zriadené a dobre fungujú špecializované trestné orgány. Na dosiahnutie potrebných výsledkov je však potrebné vynaložiť ešte veľa úsilia. Je potrebné zabezpečiť spoľahlivé štatistiky, aby bolo možné monitorovať úspech politík v oblasti boja proti korupcii. Boj proti organizovanej trestnej činnosti zostáva kľúčovou prioritou a predstavuje veľký problém vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania. Cezhraničný charakter mnohých trestných činností si vyžaduje úzku spoluprácu orgánov presadzovania práva a súdnych orgánov v regióne, s členskými štátmi EÚ, ako aj na medzinárodnej úrovni. Orgánom presadzovania práva je potrebné poskytnúť účinné právne a vyšetrovacie nástroje, aby boli schopné účinne bojovať proti organizovanej trestnej činnosti a sankcionovať ju. Predovšetkým je potrebné zlepšiť ich schopnosť vykonávať finančné vyšetrovania. Pri zaisťovaní proaktívneho vyšetrovania, účinného trestného stíhania a posilňovaní vnútroštátnej a medzinárodnej spolupráce bol dosiahnutý pokrok, vo väčšine krajín je však potrebné urobiť oveľa viac. Komisia naďalej podporuje regionálnu sieť prokurátorov, ktorej budú pomáhať vyslaní odborníci z členských štátov. Mala by pokračovať operatívna spolupráca s príslušnými európskymi agentúrami, najmä s Europolom. Reforma verejnej správy je naďalej kľúčovou prioritou v rámci politických kritérií vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania. Cieľom tejto reformy, ktorá je dôležitou súčasťou demokratickej správy vecí verejných a právneho štátu, je zvýšiť transparentnosť, zodpovednosť, efektívnosť a klásť väčší dôraz na potreby občanov a podnikov. Primerané administratívne postupy, vrátane hľadiska ľudských zdrojov a riadenia verejných financií, vrátane výberu daní, ako aj spoľahlivé a nezávislé štatistické systémy majú zásadný význam pre fungovanie štátu a na zavedenie reforiem potrebných pre integráciu do EÚ. Jednotlivé krajiny musia zvýšiť úsilie o zlepšenie svojej verejnej správy na základe celkových národných stratégií. Komisia uznáva problémy, ktorým čelia krajiny zahrnuté do procesu rozširovania, a preto posilní svoje posudzovacie a monitorovacie kapacity, pričom budú identifikované najdôležitejšie nedostatky, a bude poskytnutá pomoc pri plánovaní, stanovovaní priorít a vykonávaní reforiem. Občianske, politické, sociálne a hospodárske práva, ako aj práva národnostných menšín sú hlavnými problémami vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania. Tieto základné práva sú vo všeobecnosti zaručené v právnych predpisoch, avšak v mnohých prípadoch pretrvávajú otázky týkajúce sa vykonávania. V niektorých prípadoch pretrvávajú legislatívne nedostatky napríklad v súvislosti s rámcom pre antidiskriminačnú legislatívu. Vnútroštátne inštitúcie pre ľudské práva ako sú ombudsmani si často vyžadujú značné posilnenie, rovnako ako aj orgány presadzovania práva, ktoré riešia otázky ako napríklad trestné činy spáchané z nenávisti a násilie založené na rodovej príslušnosti. Aj naďalej sú bežným problémom všeobecné spoločenské postoje k zraniteľným skupinám ako sú etnické menšiny, osoby so zdravotným postihnutím, lesbičky, gayovia, bisexuáli a transsexuáli. Celkove možno konštatovať, že pre krajiny zahrnuté do procesu rozširovania je charakteristická pluralistická mediálna scéna. V niektorých krajinách bol dosiahnutý pokrok pri dekriminalizácie urážky na cti. V mnohých krajinách pretrvávajú vážne obavy o slobodu prejavu, pričom medzi problémy patria zásahy zo strany politikov, hospodársky tlak, autocenzúra a nedostatočná ochrana novinárov pred zastrašovaním alebo dokonca násilnými útokmi. Predovšetkým v Turecku právny rámec dostatočne nezaručuje slobodu prejavu, pričom vážne obavy vyvoláva vysoký počet súdnych konaní, vyšetrovaní proti novinárom a neprimeraný tlak na médiá. Komisia vzhľadom na výzvy, ktoré pretrvávajú v tejto oblasti, plánuje v prvom polroku 2013 usporiadať konferenciu v nadväznosti na konferenciu „Speak up!“, ktorá sa uskutočnila v máji 2011. Na tejto konferencii by sa mali stretnúť zainteresované strany z radov médií a občianskej spoločnosti zo západného Balkánu a Turecka s cieľom diskutovať o rozsahu, v akom vlády riešia kľúčové priority pri dosahovaní európskych noriem v oblasti slobody prejavu. Komisia bude v tejto oblasti naďalej úzko spolupracovať s Európskym parlamentom. Tieto otázky budú v rámci prístupového procesu aj naďalej mať prioritu. Vzhľadom na existujúce problémy a dlhodobejší charakter reforiem budú kapitoly týkajúce sa justície, základných práv, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti riešené na začiatku rokovaní, aby na zavedenie nevyhnutných predpisov, vytvorenie inštitúcií, a dosiahnutie potrebných výsledkov pri vykonávaní bolo k dispozícii čo najviac času pred ukončením rokovaní. Tieto kapitoly budú otvorené na základe akčných plánov, ktoré je potrebné prijať zo strany vnútroštátnych orgánov. Komisia bude vo svojich správach o preverovaní poskytovať dôležité usmernenia na podporu vypracovávania týchto akčných plánov kandidátskymi krajinami. Inováciou je zavedenie dočasných referenčných hodnôt, ktoré budú stanovené, keď sa začnú rokovania. Až po ich splnení Rada stanoví záverečné referenčné hodnoty. Týmto spôsobom budú rokovania prebiehať v štruktúrovanom rámci, ktorý berie do úvahy čas potrebný na riadne vykonanie reforiem a na dosiahnutie potrebných výsledkov. Tento postup bude sprevádzaný zárukami a nápravnými opatreniami, ktoré umožnia napríklad aktualizáciu referenčných hodnôt a zabezpečia celkovú rovnováhu medzi kapitolami v priebehu rokovaní. Nový prístup okrem toho predpokladá väčšiu transparentnosť a inkluzívnosť rokovaní a reformného procesu, pričom sa kandidátske krajiny vyzývajú, aby rozvíjali svoje priority v oblasti reforiem prostredníctvom procesu konzultácií s príslušnými zainteresovanými stranami, aby sa zabezpečila maximálna podpora pri ich plnení. Komisia bude naďalej zameriavať svoju monitorovaciu činnosť na pokrok dosiahnutý v týchto oblastiach. Prostriedky z nástroja predvstupovej pomoci budú naďalej zamerané na podporu implementácie reforiem. Posilnenie právneho štátu a verejnej správy je kľúčové, aby sa krajiny zahrnuté do procesu rozširovania mohli priblížiť k EÚ a v konečnom dôsledku plne prevziať záväzky vyplývajúce z členstva. Už pred začatím rokovaní sa v duchu nového prístupu kladie väčší dôraz na právny štát. Komisia začala monitorovať kľúčové kapitoly v súvislosti s právnym štátom ešte pred otvorením celkových rokovaní s Čiernou Horou. Ostatné kandidátske krajiny, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko a Srbsko, boli takisto pozvané na vysvetľujúce stretnutia v súvislosti s monitorovaním. Kľúčové priority stanovené ako podmienky pre otvorenie prístupových rokovaní s Albánskom sú v kľúčovej miere zamerané na právny štát. Otázky týkajúce sa právneho štátu sú hlavným prvkom rôznych osobitných iniciatív pre jednotlivé krajiny, ktoré Komisia spustila minulý rok, a ktoré sú uvedené v časti 3 tohto oznámenia. 2.2. Regionálna spolupráca a uzmierenie na západnom Balkáne Regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy sú základnými prvkami procesu stabilizácie a pridruženia. Komisia ich ako také starostlivo sleduje vo všetkých etapách prístupového procesu. V minulom roku sa v tejto súvislosti dosiahol ďalší pokrok. Bilaterálne a multilaterálne kontakty medzi predstaviteľmi a politikmi v regióne sa naďalej rozvíjajú aj v citlivých oblastiach, ako sú napr. vojnové zločiny, hranice, návrat utečencov, organizovaný zločin a policajná spolupráca. Tieto kontakty sú rozvíjané aj v rámci regionálnych fór, ako napr. Energetické spoločenstvo, Spoločný európsky letecký priestor, Stredoeurópske združenie voľného obchodu (CEFTA) a Regionálna škola verejnej správy. Bol vymenovaný nový generálny tajomník Rady pre regionálnu spoluprácu (RCC). Komisia víta snahu Rady pre regionálnu spoluprácu ďalej rozvíjať svoju úlohu v rámci regionálnej spolupráce ako platformy na podporu záležitostí dôležitých pre celý región a perspektívy regiónu v súvislosti s EÚ. Tým sa v politickej agende krajín ďalej presadzuje regionálna spolupráca. Regionálna spolupráca by mala byť presadzovaná a prehlbovaná v rámci príslušného regiónu. Spory týkajúce sa vzťahov medzi etnickými skupinami alebo otázok statusu, najmä v Bosne a Hercegovine a Kosove* tvoria aj naďalej prekážku fungovania inštitúcií, bránia reformnému procesu, pričom niekedy majú aj širšie regionálne dôsledky. Snaha o integráciu do EÚ je najlepšia cesta pre krajiny na riešenie týchto problémov. Komplikované otázky súvisiace s etnickým pôvodom možno úspešne riešiť prostredníctvom dialógu a kompromisu, čo dokazuje prebiehajúce vykonávanie Ochridskej rámcovej dohody v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko. Spory v otázke statusu Kosova aj naďalej prekážali rozvíjaniu užších vzťahov s EÚ. Otázka severného Kosova je naďalej veľkou výzvou. Pokrok v týchto otázkach si bude vyžadovať, aby všetky zúčastnené strany spolupracovali v konštruktívnom duchu. Nové výsledky sa dosiahli v rámci dialógu medzi Belehradom a Prištinou, pričom boli uzatvorené dohody v oblasti regionálnej spolupráce, zastúpenia, ako aj v oblasti integrovaného riadenia hraníc. Poslednú uvedenú dohodu je ešte potrebné vykonať. Srbský výklad dohody o regionálnej spolupráci a zastúpení Kosova bol nakoniec objasnený a na základe počiatočného vykonávania už nie je prekážkou inkluzívnosti regionálnej spolupráce. Vykonávanie ostatných dohôd dosiahnutých v súvislosti so slobodou pohybu, katastrom nehnuteľností, občianskym registrom, colnými pečiatkami a vzájomným uznávaním diplomov bolo nerovnomerné a doteraz malo na mieste obmedzený vplyv. Ďalší pokrok v tomto procese sa musí dosiahnuť čo najskôr. Hlasy volajúce po uzmierení nachádzajú medzi obyvateľstvom širšiu podporu. Tým sú položené pevnejšie základy pre riešenie dôsledkov vojenského konfliktu, ako sú napríklad vojnové zločiny, utečenci a napätie medzi etnikami. Pri prehlbovaní uzmierenia medzi občanmi tohto regiónu zohrávajú významnú úlohu iniciatívy mimovládnych organizácií a občianskej spoločnosti, ako je Iniciatíva mladých za ľudské práva, Komisia pravdy a uzmierenia (RECOM) a Igmanská iniciatíva, ktoré je potrebné podporiť. Napriek tomu bude aj v nasledujúcich rokoch potrebná obozretnosť s cieľom chrániť sa proti nacionalistickým tendenciám. Vlády a predovšetkým politickí lídri musia urobiť viac na podporu prostredia priaznivého na riešenie otázok minulosti. Tieto otázky vyplývajúce z minulých konfliktov, spolu s ďalšími otvorenými dvojstrannými otázkami aj naďalej predstavujú kľúčové problémy pre stabilitu na západnom Balkáne a je potrebné ich naliehavo riešiť. Vyriešením týchto otázok sa odstráni hlavná prekážka na ceste západného Balkánu do EÚ. Pokiaľ ide o vojnové zločiny, má pre trvalé uzmierenie zásadný význam zavŕšenie procesu spravodlivého potrestania za trestné činy spáchané počas vojen na území bývalej Juhoslávie. Spolupráca s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) pokračovala. Spolupráca nadväzuje na predchádzajúce rozhodné kroky, ktorými krajiny tohto regiónu poskytli dobrý základ pre ICTY na dokončenie svojej práce, aj keď niektoré procesy môžu pokračovať dlhšie, ako bol pôvodne uvedený dátum ukončenia v decembri 2014. S postupným ukončovaním činnosti ICTY príslušné vlády stále čelia veľkým výzvam v boji proti beztrestnosti za vojnové zločiny v rámci ich vlastnej jurisdikcie. Prostredníctvom politickej vôle, zvýšeného sústredenia zdrojov, pokračujúcej regionálnej spolupráce a riešenia problémov pri vydávaní vlastných štátnych príslušníkov môžu krajiny regiónu zabezpečiť, aby bola vykonaná spravodlivosť pre tisícky obetí vojen. Stále je potrebné úplne vyriešiť problém nezvestných osôb. Komisia v plnej miere podporuje vyšetrovanie prebiehajúce pod dohľadom misie EULEX s ohľadom na obvinenia zo zločinov vrátane odoberania ľudských orgánov, ku ktorým údajne došlo v období konfliktu v Kosove aj po jeho ukončení, ako je uvedené v Martyho správe, ktorú schválilo Parlamentné zhromaždenie Rady Európy. V súvislosti s utečencami bolo v novembri 2011 v Belehrade podpísané vyhlásenie ministrov Srbska, Chorvátska, Bosny a Hercegoviny a Čiernej Hory, ktorým sa obnovil politický záväzok dokončiť Sarajevský proces. Na medzinárodnej konferencii darcov v apríli roku 2012 bol schválený a prezentovaný regionálny program v oblasti bývania. Európska únia a medzinárodné spoločenstvo prisľúbili ďalšiu značnú finančnú podporu. Vnútroštátne orgány musia zabezpečiť vykonávanie tohto programu, ktorého cieľom je uľahčiť udržateľný návrat najzraniteľnejších utečencov do ich domovov alebo miestnu integráciu v mieste útočišťa. To by umožnilo uzatvorenie konečných prijímacích centier, v ktorých sú ubytovaní utečenci a vnútorne presídlené osoby s pôvodom v regióne, a dokončenie formálneho odhlásenia súčasných 74 000 zostávajúcich utečencov. Komisia víta tento vývoj a vyzýva krajiny, aby rázne vyriešili zostávajúce otázky v súvislosti s utečencami a vnútorne presídlenými osobami. Otázky týkajúce sa menšín zostávajú kľúčovou výzvou na západnom Balkáne. Vo všeobecnosti boli zavedené vhodné a komplexné právne rámce na ochranu menšín. Uplatňovanie v praxi je však často zložité, najmä v prípade spojitosti s nedávnymi konfliktmi. Všeobecnú kultúru akceptovania menšín je potrebné podporovať prostredníctvom vzdelávania, podnecovania širokej verejnej diskusie a zvyšovania povedomia. Je potrebné aktívne riešiť prípady trestných činov z nenávisti, ako aj prípady diskriminácie. Rómovia sú aj naďalej obzvlášť znevýhodnení v celom regióne. Komisia bude naďalej podporovať opatrenia v tejto oblasti, a to aj na základe iniciatívy Desaťročie integrácie Rómov. Krajiny by mali vykonávať operačné závery, ku ktorým sa zaviazali na seminároch k rómskej otázke, usporiadaných Komisiou v roku 2011. V duchu dobrých susedských vzťahov musia byť otvorené dvojstranné otázky riešené dotknutými stranami s odhodlaním a čo najskôr počas procesu rozširovania, pri zohľadnení celkových záujmov EÚ. V týchto otázkach sa v priebehu minulého roka dosiahol len malý pokrok. Komisia naliehavo vyzýva strany, aby vyvinuli maximálne úsilie na vyriešenie otvorených sporov v súlade so zavedenými zásadami a prostriedkami vrátane prípadného postúpenia otázok Medzinárodnému súdnemu dvoru alebo iným existujúcim alebo ad hoc orgánom na urovnávanie sporov. Dvojstranné otázky by nemali brzdiť prístupový proces. Komisia je pripravená pomôcť vytvoriť potrebný politický impulz na hľadanie riešení a podporiť s tým súvisiace iniciatívy. Dohoda medzi Slovinskom a Chorvátskom o arbitrážnom vymedzení spoločnej hranice, ktorej vykonávanie sa začalo v priebehu roka 2012, pripravuje pôdu pre riešenie tejto bilaterálnej otázky a je dobrým príkladom cesty vpred. Komisia zdôrazňuje dôležitosť vyhlásenia Chorvátska, že bude podporovať európske hodnoty v juhovýchodnej Európe a najmä záväzok Chorvátska, že bilaterálne otázky by nemali prekážať v prístupovom procese kandidátskych krajín. Komisia v súvislosti s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko zdôrazňuje, že v spore o názov krajiny má naďalej kľúčový význam vzájomne prijateľné riešenie dosiahnuté prostredníctvom rokovaní pod záštitou OSN. Je potrebné nájsť riešenie bez ďalšieho odkladu. 2.3. Hospodárske a sociálne problémy Posilňovanie hospodárskej obnovy v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania Z hľadiska sociálno-ekonomického rozvoja panujú v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania rôzne podmienky. Všetky krajiny zahrnuté do procesu rozširovania si udržali celkovú makroekonomickú stabilitu. Fiškálne riziká sa však v mnohých z nich výrazne zvýšili. Vplyv hospodárskej krízy sa prejavuje v celom regióne, pričom oblasť západného Balkánu upadla do recesie v podmienkach nízkej úrovne konkurencieschopnosti, príjmov, investícií a vysokej miery nezamestnanosti, ktorá sa naďalej zvyšuje. Rast výkonnosti tureckého hospodárstva možno pripísať vo veľkej miere obozretným makroekonomickým politikám a reformám, ktoré sa začali uskutočňovať určitý čas pred celosvetovou krízou. Napriek tomu je na udržanie rastu a ďalšie posilnenie hospodárstva potrebné vyvinúť oveľa vyššie úsilie. Pozitívny vývoj tureckého hospodárstva poskytuje príležitosť uskutočniť ďalšie štrukturálne reformy, najmä v oblasti vzdelávania, infraštruktúry a politiky trhu práce. Islandské hospodárstvo po kolapse bankového systému zaznamenalo pokles celkovo o 12%. Obnova, založená na vývoze a silnom domácom dopyte, sa začala v roku 2011 a pokračovala aj v tomto roku. Stabilizácia hospodárstva bola dosiahnutá prostredníctvom rozhodujúcej reštrukturalizácie a posilnenia bankového sektora, konsolidácie verejných financií a rozvážnej kombinácie politík, aj keď pod ochranou kontrol kapitálu, ktorých odstránenie je stále problémom. Po miernom oživení v roku 2010 a 2011 väčšina ekonomík západného Balkánu zaznamenala v roku 2012 pokles v súvislosti s negatívnym vývojom v Európskej únii. Chorvátsko, Bosna a Hercegovina a Srbsko sú opäť v recesii. Albánsko, Kosovo a bývalá Juhoslovanskej republika Macedónsko znášajú nepriaznivé podmienky lepšie. Naďalej dosahovali rast, keďže boli schopné udržať si domáci dopyt a sú menej ovplyvnené znížením objemu obchodovania. Finančný sektor zostal stabilný vo všetkých krajinách, aj keď sa kvalita úverového portfólia naďalej zhoršovala. Pretrvávajúca kríza sa najviditeľnejšie prejavila zhoršením už aj tak ťažkých sociálnych podmienok. Nezamestnanosť sa naďalej zvyšuje a na západnom Balkáne v súčasnosti dosahuje v priemere 21%. V Bosne a Hercegovine, Srbsku, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko a v Kosove je však oveľa vyššia. Najviac postihnutou skupinou sú mladí ľudia. Znepokojujúcejšie je však narušenie priaznivých výsledkov pri znižovaní chudoby z obdobia pred krízou. Najmä rozvíjajúca sa stredná vrstva sa stala zraniteľnejšou, keďže domácnosti si vyčerpali finančné rezervy a úspory. Rôzne prieskumy verejnej mienky naznačujú, že nespokojnosť ľudí s hospodárskou a sociálnou situáciou narastá, pretože mnohí si často nemôžu dovoliť základné tovary a služby. Tieto trendy spolu s nižším rastom počas tohto roka alebo aj ďalšia recesia poukazujú na potrebu oveľa aktívnejšej politickej reakcie na zmiernenie zhoršujúcich sa sociálnych podmienok vrátane nezamestnanosti a chudoby, napríklad prostredníctvom podpory investícií zameraných na tvorbu pracovných miest a prostredníctvom cielených lepších investícií do sociálneho sektora. Je zrejmá potreba prioritných reforiem a opatrení na podporu rastu a zamestnanosti. Politický záväzok vykonať tieto reformy je však často príliš krehký. Výber daní, rozpočtové plánovanie a plnenie rozpočtu sa v posledných rokoch dostatočne nezlepšili. Rozpočtové presuny sú naďalej zamerané nevhodne a neprispievajú k zlepšeniu sociálnej situácie. Trhy práce vo veľkej väčšine stále neboli zreformované a odborné vzdelávacie systémy neprispievajú k zníženiu nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami. V dôsledku toho si pracovníci často hľadajú zamestnanie v zahraničí, čo v krátkodobom horizonte prospieva hospodárstvam prostredníctvom posielania peňazí a znižovania nezamestnanosti; v dlhodobom horizonte to však obmedzuje potenciál rastu v dôsledku menšieho počtu pracovných síl a úniku mozgov. Na mikroekonomickej úrovni mnohé štáty vykonali reformy s cieľom uľahčiť zakladanie spoločností alebo zaviedli investičné stimuly s cieľom prilákať zahraničných investorov. Podnikateľské prostredie však naďalej brzdí nízka úroveň uplatňovania zásad právneho štátu a rozsiahly tieňový sektor. Európska únia sa zaviazala pokračovať v poskytovaní pomoci krajinám prostredníctvom politického poradenstva a finančnej pomoci a úzko spolupracuje s medzinárodnými finančnými inštitúciami pri zabezpečení priaznivých pôžičiek určených pre prioritné oblasti. Komisia bude aj naďalej integrovať krajiny zahrnuté do procesu rozširovania v rámci stratégie Európa 2020. Preskúma možnosť cielenejšie využívať stretnutia v rámci dohody o stabilizácii a pridružení na riešenie problematiky konkurencieschopnosti a zamestnanosti. Na tento účel a v súlade s prístupom v rámci stratégie Európa 2020 sa krajinám zahrnutým do procesu rozširovania odporúča zvážiť národné ciele v oblasti zamestnanosti, inovácie, zmeny klímy, energetiky, vzdelávania, zmiernenia chudoby a sociálneho začlenenia. Komisia okrem toho od roku 2013 postupne začne dialóg s krajinami zahrnutými do procesu rozširovania o programoch zamestnanosti a sociálnej reformy v rámci komplexného prístupu k zamestnanosti a sociálnej politike. Komisia bude okrem toho presadzovať zlepšenie účasti na programoch EÚ, aby krajiny zahrnuté do procesu rozširovania mohli spolupracovať s členskými štátmi v oblasti hlavných iniciatív stratégie Európa 2020. Regionálne politické zoskupenia a Rada pre regionálnu spoluprácu dosiahli značný pokrok v rámci prispôsobovania procesu Európa 2020 regionálnym potrebám a podmienkam. Tento rok sa ministri zodpovední za obchod a investície zaviazali pravidelne referenčne porovnávať politiky v oblastiach regionálneho obchodu, súkromného výskumu, podnikania a tvorby pracovných miest. Komisia bude podporovať toto spoločné reformné úsilie a prístup zameraný na regionálne monitorovanie okrem iného prostredníctvom finančných prostriedkov v rámci nástroja predvstupovej pomoci. Posilnená regionálna hospodárska spolupráca môže prispieť k zmierneniu následkov krízy. Regionálny obchod predstavuje v priemere okolo 17 % celkového obchodu v regióne. Obchodné toky medzi krajinami CEFTA boli menej ovplyvnené krízou a v súčasnosti sa obnovujú rýchlejšie ako obchod s EÚ. Obchodu však dominujú potraviny a komodity, pričom tovar s vyššou pridanou hodnotou tvorí len malý podiel obchodných tokov. Organizácia CEFTA sa zapojila do procesu liberalizácie vybraných služieb, ktoré môžu všetkým stranám priniesť značné prínosy. Integrácia energetických a dopravných trhov zvyšuje konkurencieschopnosť regiónu a vytvára podmienky na prilákanie investorov. Investičný rámec pre západný Balkán (WBIF) bol vytvorený s cieľom spojiť vnútroštátnych darcov a medzinárodné finančné inštitúcie s cieľom vypracovať celý rad projektov v krajinách. Podpora Komisie, bilaterálnych darcov a medzinárodných finančných inštitúcií v rámci WBIF dosahuje 8 miliárd EUR. Tieto prostriedky sú určené na investície v oblasti dopravy, energetiky, životného prostredia, zmeny klímy, sociálneho a súkromného sektora a na rozvoj malých a stredných podnikov. Tento rámec bude zohrávať dôležitejšiu úlohu pri príprave a podpore investícií, ktoré sú najviac potrebné na podporu rastu a tvorby pracovných miest. Hospodárske riadenie EÚ a krajiny zahrnuté do procesu rozširovania Vzhľadom na prebiehajúce ďalekosiahle zmeny hospodárskeho riadenia v EÚ je dôležité pokračovať v informovaní a zapojení krajín zahrnutých do procesu rozširovania aj vzhľadom na ich súčasnú vysokú úroveň hospodárskej integrácie s EÚ. Európska komisia má k dispozícii niekoľko nástrojov na to, aby krajiny zahrnuté do procesu rozširovania informovala o vývoji hospodárskych politík EÚ. Tieto zahŕňajú pravidelný dvojstranný politický a hospodársky dialóg ako aj multilaterálny hospodársky dialóg medzi Komisiou, členskými štátmi EÚ a kandidátskymi krajinami v súvislosti s predvstupovým fiškálnym dohľadom. Komisia bude postupne prispôsobovať hospodársky dohľad v krajinách zapojených do procesu rozširovania posilnenému hospodárskemu riadeniu v EÚ. Na tento účel budú krajiny vyzvané, aby posilnili svoje strednodobé hospodárske programy kladením väčšieho dôrazu na udržateľnosť ich vonkajšej pozície a na hlavné štrukturálne prekážky, ktoré bránia rastu v súlade so stratégiou Európa 2020. Väčší dôraz bude okrem toho kladený aj na ďalšie posilnenie vnútroštátnych fiškálnych rámcov, ktoré sú potrebné na dosiahnutie súladu s normami kvality. Kandidátske krajiny budú vyzvané aby prijali rozhodné politické záväzky na uskutočnenie následných opatrení na základe odporúčaní dohodnutých na výročných spoločných zasadnutiach Rady ECOFIN. Spoločné zasadnutie Rady ECOFIN a prípravy vedúce k tomuto zasadnutiu, ako aj fóra v rámci DSP budú okrem toho použité na zameranie sa na hospodársky a fiškálny dohľad s cieľom podľa potreby informovať kandidátske krajiny o iných udalostiach, ktoré formujú hospodárske riadenie v EÚ. Budúce vysvetľujúce stretnutia v súvislosti s monitorovaním sa okrem toho využijú na oboznámenie krajín so zmenami povinností v rámci legislatívy v súvislosti s hospodárskou a menovou úniou, ako aj s novou štruktúrou finančného dohľadu. Komisia preskúma možnosť pozvať na tieto stretnutia kandidátske krajiny, s ktorými sa ešte nezačali rokovania. Komisia môže organizovať aj ďalšie stretnutia v súvislosti s monitorovaním v priebehu prístupových rokovaní v prípade prijatia zásadných nových acquis. 3. Zachovanie dynamiky rozšírenia a reforiem Krajiny zahrnuté do procesu rozširovania čelia mnohým výzvam, a to predovšetkým v oblastiach ako je právny štát, korupcia, organizovaný zločin, ale aj hospodárska a sociálna súdržnosť. Okrem toho v kontexte hospodárskej stagnácie existujú riziká skĺznutia k populizmu a odporu voči zásadným reformám. Na západnom Balkáne je obzvlášť dôležité, aby krajiny rozhodne pokračovali v procese reforiem, odpútali sa od dedičstva minulosti a investovali do svojej európskej budúcnosti. EÚ má záujem na úspešnom vykonaní reforiem. Rozšírenie je spoločným úsilím. Zachovanie dynamiky v procese rozširovania, ako aj pri reformách sú dve strany tej istej mince. Komisia v zvýšenej miere hľadá inovatívne prístupy k riešeniu problémov, ktoré sa objavujú v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania a v rámci prístupového procesu. Kritériá a podmienky členstva zostávajú rovnaké. V mnohých oblastiach sú však na riešenie zložitých situácií vrátane prekážok v prístupovom procese potrebné na mieru prispôsobené prístupy, špecifické pre jednotlivé krajiny. To platí nielen pre právny štát a reformu verejnej správy, ale aj pre posilnenie demokracie, dobrú správu vecí verejných a hospodárske a sociálne otázky. Takéto iniciatívy poskytujú impulz na vykonanie reforiem. Nemajú nahradiť prístupové rokovania, ale vytvoriť k nim cestu. Na základe strategického dokumentu o rozšírení z roku 2011 a záverov Rady z decembra 2011 bol v máji 2012 spustený pozitívny program zameraný na vzťahy medzi EÚ a Tureckom s cieľom podporiť prístupové rokovania v súlade s rokovacím rámcom, ako aj súvisiacimi závermi Rady. Tento program zahŕňa širokú škálu oblastí spoločného záujmu vrátane politických reforiem, dialógu o zahraničnej politike, zosúladenia s acquis EÚ, problematiky víz, mobility a migrácie, obchodu, energetiky, boja proti terorizmu a účasti Turecka na programoch EÚ. V marci 2012 bol s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko začatý dialóg na vysokej úrovni o pristúpení. Na základe dialógu na vysokej úrovni o pristúpení sa integrácia do EÚ dostala do popredia domácej agendy, pričom bol poskytnutý nový impulz prostredníctvom zabezpečenia štruktúrovanej diskusie na vysokej úrovni o hlavných reformných výzvach a príležitostiach. Medzi kľúčové otázky patrí sloboda prejavu, právny štát a etnické vzťahy, problémy reformy volebného systému, reforma verejnej správy, posilnenie trhového hospodárstva a dobré susedské vzťahy. Vláda napreduje pri riešení ambicióznych cieľov reformy zahrnutých v jej pláne, ktorý vymedzuje konkrétne opatrenia a časový rámec na ich vykonanie. Komisia úzko spolupracovala s vládou a opozíciou v Albánsku s cieľom pomôcť tejto krajine prekonať politické prekážky ďalším volebným a parlamentným reformám a vytvoriť prostredie, ktoré povedie k ďalšiemu pokroku, najmä pri podpore agendy EÚ. Tým sa umožnila revízia akčného plánu riešiaceho kľúčové priority v súvislosti s transparentným a účastníckym procesom, uvedené v stanovisku Komisie. Program zameraný na EÚ je jednou z priorít činnosti vlády, pričom sú dosahované konkrétne výsledky stanovené v pláne, okrem iného v oblasti parlamentnej reformy a reformy volebného systému, právneho štátu a ľudských práv. Dialóg na vysokej úrovni o pristúpení s Bosnou a Hercegovinou bol začatý v júni 2012 v Bruseli. Cieľom uvedenej iniciatívy je pomôcť tejto krajine pokročiť v procese pristúpenia k EÚ prostredníctvom vysvetlenia požiadaviek a metodológie prístupových rokovaní, a konkrétne očakávaní od krajiny v procese pristúpenia k EÚ. Jej úlohou je udržať politickú dynamiku v rámci agendy EÚ napriek prebiehajúcej politickej kríze. Na júnovom zasadnutí boli prijaté spoločné závery a plán pre integráciu do EÚ zameraný na splnenie podmienok pre nadobudnutie platnosti dohody o stabilizácii a pridružení (DSP) a na to, aby žiadosť o členstvo v EÚ bolo možné považovať za vierohodnú. To si vyžadovalo vytvorenie koordinačného mechanizmu medzi všetkými príslušnými orgánmi v súvislosti so záležitosťami EÚ, aby krajina dokázala v tejto súvislosti reagovať jednotne. Komisia vyjadruje poľutovanie nad tým, že doterajšie výsledky sú nižšie ako očakávania. Štruktúrovaný dialóg o spravodlivosti s Bosnou a Hercegovinou bol začatý v roku 2011 a má pozitívny vplyv na uplatňovanie stratégie pre reformu justície na roky 2009 – 2013. Európska komisia a Kosovo začali štruktúrovaný dialóg o právnom štáte v máji 2012. Tento dialóg má Kosovu pomôcť riešiť problémy v oblasti právneho štátu, ktorý je kľúčovou otázkou na celom západnom Balkáne. V tejto fáze sa Komisia zameria na justíciu, boj proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii. Komisia bude naďalej presadzovať tieto a ďalšie iniciatívy s cieľom udržiavať dynamiku a transformačnú silu procesu pristúpenia, a zabezpečiť schopnosť reakcie v rámci politiky rozširovania. 4. Pokrok v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania a postup na roky 2012 – 2013 4.1. Západný Balkán Chorvátsko Komisia súčasne s týmto oznámením prijala oznámenie o hlavných zisteniach v rámci súhrnnej monitorovacej správy o stave pripravenosti Chorvátska na členstvo v EÚ. Komisia bude pokračovať v monitorovaní záväzkov prijatých v priebehu prístupových rokovaní s Chorvátskom až do dátumu pristúpenia, pričom na jar roku 2013 sa predpokladá prijatie oznámenia o záverečnej monitorovacej správe. Čierna Hora Európska rada 29. júna 2012 schválila rozhodnutie Rady na základe správy Komisie o začatí prístupových rokovaní s Čiernou Horou. Rokovania boli otvorené na prvej medzivládnej konferencii ten istý deň. Prístupové rokovania budú vedené v súlade s rámcom rokovaní, ktorý prijala Rada. V tomto rámci je integrovaný nový prístup pre kapitoly o súdnictve, základných právach, spravodlivosti, slobode a bezpečnosti, čím je posilnené zameranie na právny štát v priebehu rokovaní. Otvorenie prístupových rokovaní bolo reakciou na pokračujúci pokrok Čiernej Hory pri uskutočňovaní kľúčových reforiem. Čierna Hora dostatočne spĺňa politické kritériá. Právny a inštitucionálny rámec a politiky boli zlepšené s cieľom posilniť fungovanie parlamentného systému, súdnictva, politiky v oblasti boja proti korupcii, ako aj ochrany ľudských práv a ochrany menšín. Bol dosiahnutý pokrok v rámci prebiehajúcej reformy ústavy a v oblasti reformy verejnej správy. Čierna Hora vo všeobecnosti naďalej bez problémov vykonávala záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Zohráva konštruktívnu úlohu v regióne a pokračuje v dodržiavaní svojich medzinárodných záväzkov. Čierna Hora musí venovať viac úsilia, aby dosiahla ďalšie výsledky v oblasti právneho štátu s cieľom nezvratne uskutočniť reformy. To je potrebné najmä s ohľadom na prípady organizovanej trestnej činnosti a korupcie aj na najvyššej úrovni. Čierna Hora musí zavŕšiť proces zmeny ústavy v záujme zabezpečenia nezávislosti súdnictva. Zodpovednosť súdnictva je aj naďalej otázkou, ktorá vyvoláva obavy. Vzhľadom na malú veľkosť čiernohorskej verejnej správy bude zabezpečenie potrebných administratívnych kapacít na implementáciu acquis prierezovou úlohou. Komisia na jar 2012 v súlade s novým prístupom a na základe výzvy Európskej rady z decembra 2011 začala preskúmanie kapitol o súdnictve, základných právach, spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Preskúmanie ďalších kapitol sa začalo v septembri 2012 a očakáva sa, že bude ukončené v lete roku 2013. Komisia bude naďalej podporovať Čiernu Horu v uskutočňovaní reforiem v súvislosti s EÚ. Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko získala štatút kandidátskej krajiny v decembri 2005. Komisia v roku 2009 zhodnotila, že táto krajina dostatočne spĺňa politické kritériá a odporučila otvoriť rokovania. Komisia toto odporúčanie zopakovala v rokoch 2010 a 2011 a aj v súčasnosti v roku 2012. Komisia je pevne presvedčená, že je potrebné posunúť proces pristúpenia tejto krajiny na vyššiu úroveň, aby bolo možné upevniť tempo a udržateľnosť reforiem, najmä pokiaľ ide o právny štát, ako aj posilniť vzťahy medzi etnikami. Bolo by to prínosom pre región ako celok. Krajina aj naďalej plní záväzky vyplývajúce z dohody o stabilizácii a pridružení. Komisia trvá na svojom návrhu na prechod do druhej etapy pridruženia a vyzýva Radu, aby v tejto súvislosti konala bez ďalších prieťahov v súlade s príslušným ustanovením o stabilizácii a pridružení. Krajina aj naďalej dostatočne plní politické kritériá. Vláda postavila program EÚ do jadra svojej činnosti. Dialóg na vysokej úrovni o pristúpení s Komisiou slúžil ako katalyzátor na urýchlenie reforiem a prispel k výraznému pokroku vo viacerých kľúčových politických oblastiach. Vláda predložila parlamentu návrhy na zlepšenie legislatívneho rámca volieb a v oblasti slobody prejavu návrh na dekriminalizáciu urážky na cti. Prvé vládne hodnotenie vykonávania Ochridskej rámcovej dohody predstavuje užitočný nástroj na posilnenie dialógu medzi komunitami. Je potrebné udržať dynamiku reforiem vo všetkých oblastiach politických kritérií, najmä na zabezpečenie vykonávania. Predovšetkým je potrebné posilniť právny štát, okrem iného z hľadiska slobody prejavu. Proces dialógu pri okrúhlom stole medzi vládou a združením novinárov by mal naďalej predstavovať užitočné fórum na riešenie kľúčových výziev v súvislosti s médiami. Napätie medzi komunitami po násilných incidentoch v prvom polroku 2012 vyvolalo obavy. Vláda reagovala na tento problém rozvážne a takto aj musí pokračovať pri ďalšom posilňovaní vzťahov medzi etnikami a presadzovaní uzmierenia, aj vzhľadom na diskusie, ktoré sa týkajú statusu obetí konfliktu z roku 2001. Blíži sa termín 20. výročia vstupu bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko do OSN. Spor o názov krajiny s Gréckom však naďalej nie je vyriešený. Od deväťdesiatych rokov sa v tejto veci pod záštitou OSN vedie dialóg, ktorý počnúc rokom 2009 dopĺňajú dvojstranné rozhovory, a to aj na úrovni predsedov vlád. Tieto postupy však doteraz nepriniesli žiadne výsledky. Medzinárodný súdny dvor v decembri skonštatoval, že Grécko porušilo predbežnú dohodu s krajinou tým, že vznieslo námietku voči prijatiu bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko do NATO na samite v Bukurešti v roku 2008. Je aj naďalej veľmi dôležité udržiavať dobré susedské vzťahy, a to aj úsilím o dosiahnutie obojstranne prijateľného riešenia v otázke názvu krajiny pod záštitou OSN. Je potrebné nájsť riešenie bez ďalšieho odkladu. Malo by sa zabrániť prijímaniu opatrení a vydávaniu vyhlásení, ktoré by mohli mať negatívny vplyv na dobré susedské vzťahy. Srbsko Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2012 udelila Srbsku status kandidátskej krajiny. Stabilita a fungovanie inštitúcií boli zabezpečené v rámci príprav na voľby na prezidentskej, parlamentnej a miestnej úrovni, ako aj vo Vojvodine, a to aj po ich ukončení. Napriek spomaleniu legislatívnej aktivity v súvislosti s voľbami bol zaznamenaný určitý pokrok pri uskutočňovaní reforiem vo väčšine oblastí. Srbsko naďalej plne spolupracovalo s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). Srbsko plne dodržiava svoje záväzky v rámci dočasnej dohody, resp. dohody o stabilizácii a pridružení. Dosiahli sa výsledky v rámci dialógu s Prištinou, ale proces vykonávania dosiahnutých dohôd bol nerovnomerný. K dvom najaktuálnejším udalostiam v tomto smere patrí podpis technického protokolu IBM Srbskom a objasnenie srbského výkladu dohody o regionálnej spolupráci a zastúpení Kosova a na základe počiatočného vykonávania už nie je prekážkou inkluzívnosti regionálnej spolupráce. Nové vedenie Srbska zdôraznilo svoj záväzok vykonávať všetky dohody, ktoré už boli dosiahnuté v rámci dialógu s Prištinou, ako aj začať s riešením širších politických otázok. Splnenie tohto záväzku je kľúčom k prechodu do ďalšej fázy integrácie Srbska do EÚ. Srbsko pokračuje na ceste k dostatočnému plneniu politických kritérií a podmienok stanovených v rámci procesu stabilizácie a pridruženia. Srbsko však musí venovať osobitnú pozornosť právnemu štátu a najmä súdnictvu, kde nedávne neúspechy zdôrazňujú potrebu obnoveného záväzku uskutočňovať reformy a zabezpečiť jeho nezávislosť, nestrannosť a efektívnosť, aj s prihliadnutím na nedávne rozhodnutia ústavného súdu a potrebu obnoviť dôveru občanov najmä v súvislosti s nedostatkami pri opätovnom vymenovávaní sudcov. Na základe nedávnych udalostí sa okrem toho musí osobitná pozornosť venovať právam zraniteľných skupín a nezávislosti kľúčových inštitúcií, ako napríklad centrálnej banky. Srbsko by sa malo aj naďalej konštruktívne podieľať na regionálnej spolupráci a posilňovať vzťahy so susednými krajinami. Je potrebné obnoviť tempo reforiem a dosiahnuť ďalší pokrok na ceste k viditeľnému a trvalému zlepšeniu vzťahov s Kosovom. Komisia predloží správu s cieľom odporučiť, aby boli so Srbskom začaté rokovania o pristúpení k Európskej únii v súlade so závermi Rady z 5. decembra 2011. Táto správa bude predložená po posúdení potrebného stupňa súladu krajiny s kritériami vyplývajúcimi z členstva a podmienkami stanovenými pre proces stabilizácie a pridruženia, a najmä s hlavnou prioritou v súvislosti s Kosovom, ako je uvedené v záveroch Rady. Je potrebné viditeľné a trvalé zlepšenie vzťahov medzi Srbskom a Kosovom, aby obidve krajiny mohli pokračovať na ich ceste do EÚ. Je však potrebné zabrániť, aby sa v tomto úsilí mohli navzájom blokovať. Albánsko Politická dohoda z novembra 2011 medzi vládnucou väčšinou a opozíciou ukončila dlhé obdobie patovej situácie v politike, ktorá vznikla na základe parlamentných volieb v roku 2009. Táto dohoda stanovila riešenie volebnej a parlamentnej reformy a vytvorila politické prostredie pre spoločné reformné úsilie v iných oblastiach. V dôsledku toho sa výrazne zlepšili politický dialóg a spolupráca, čo umožňuje pokrok v kľúčových oblastiach reforiem. Prezidentské voľby sa uskutočnili v súlade s ústavou, avšak politický proces v súvislosti s voľbami nebol tak inkluzívny ako sa očakávalo. Napriek následnému dočasnému spomaleniu reforiem sa politická dohoda vykonáva. Albánsko dosiahlo značný pokrok na ceste k splneniu politických kritérií pre členstvo v EÚ, pričom vykonalo viacero reforiem vo vzťahu k dvanástim kľúčovým prioritám uvedeným v stanovisku Komisie v roku 2010. Albánsko všeobecne aj naďalej bez problémov vykonáva dohodu o stabilizácii a pridružení a zohráva konštruktívnu úlohu v regióne. Albánsko splnilo štyri kľúčové priority. Tie sa týkajú riadneho fungovania parlamentu, prijatia návrhov zákonov požadujúcich zavedenie kvalifikovanej väčšiny, vymenovanie ombudsmana a vypočúvacích a hlasovacích postupov kľúčových inštitúcií, ako aj úpravy legislatívneho rámca volieb. Albánsko je na dobrej ceste k splneniu dvoch kľúčových priorít týkajúcich sa reformy verejnej správy a zlepšenia zaobchádzania so zadržanými osobami. Dobrá koordinácia procesu integrácie do EÚ zo strany vlády a efektívna spolupráca opozície umožnili mierny pokrok v rámci kľúčových priorít týkajúcich sa reformy súdnictva a boja proti korupcii, napríklad prostredníctvom reformy systému imunity verejných činiteľov a sudcov a prijatím zákona o správnych súdoch. Okrem toho bol dosiahnutý pokrok aj pri zostávajúcich kľúčových prioritách v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti, majetkovej reformy, ako aj antidiskriminačných politík, najmä práv žien, vrátane niektorých významných krokov, najmä zvýšenia počtu zhabaní majetku získaného z trestnej činnosti, prijatia komplexnej stratégie pre majetkovú reformu a zmeny a doplnenia trestného zákonníka, pričom boli posilnené sankcie za domáce násilie. Albánsko musí rozvíjať dosiahnutý pokrok a podniknúť konkrétne kroky s cieľom urýchliť boj proti korupcii a reformu v oblasti súdnictva, aby bola zabezpečená jeho nezávislosť, efektívnosť a zodpovednosť. Je potrebné dokončiť reformu verejnej správy a súdnictva a upraviť parlamentný rokovací poriadok. Viac pozornosti je potreba venovať realizácii záväzkov v oblasti ľudských práv vrátane životných podmienok rómskej komunity. Sústavný politický dialóg o reforme je naďalej potrebný s cieľom zabezpečiť bezproblémové fungovanie a ďalšie posilňovanie demokratických inštitúcií krajiny. Parlamentné voľby v lete roku 2013 budú dôležitou skúškou nového volebného zákona a pokračujúceho záväzku všetkých strán uskutočniť reformu. Bude dôležité udržať doterajšie tempo reforiem s osobitným zreteľom na uplatňovanie právnych predpisov a politík v oblasti právneho štátu. Bosna a Hercegovina Vytvorenie výkonných a zákonodarných orgánov bolo ukončené prostredníctvom uzatvorenia dohody o vláde na ústrednej úrovni po šestnástich mesiacoch politickej patovej situácie od uskutočnenia všeobecných volieb v októbri 2010. Vymenovanie novej Rady ministrov a prijatie dvoch kľúčových právnych predpisov týkajúcich sa EÚ pôvodne malo za následok presun pozornosti smerom k integrácii v rámci EÚ. Tento impulz však nebol zachovaný. Dosiahnutý politický konsenzus nebol dodržaný a postup v súvislosti s agendou integrácie do EÚ uviazol na mŕtvom bode. Začala sa reforma štátnych, federatívnych a kantonálnych úradov, ktorú však zablokovali politické a právne spory. Bosna and Hercegovina dosiahla pri plnení politických kritérií obmedzený pokrok. Bol dosiahnutý len obmedzený pokrok v ustanovení funkčnejších, viac koordinovaných a udržateľných inštitucionálnych štruktúr. Je potrebné vyvinúť značné úsilie na posilnenie súdnictva v súlade s prioritami stanovenými v súvislosti so štruktúrovaným dialógom o spravodlivosti medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou. Okrem toho je potrebné vystupňovať úsilie v boji proti korupcii a organizovanému zločinu, ako aj pri uskutočňovaní reformy verejnej správy. Chýba však spoločná vízia politických predstaviteľov o celkovom smerovaní krajiny, o jej budúcnosti a inštitucionálnom usporiadaní pre kvalitatívny krok vpred na ceste krajiny do EÚ. Je potrebné prioritne riešiť potrebu účinného mechanizmu koordinácie medzi rôznymi úrovňami vlády, určeného na transpozíciu, implementáciu a presadzovanie právnych predpisov EÚ, aby krajina mohla vystupovať jednohlasne v súvislosti so záležitosťami týkajúcimi sa EÚ a účinne využívať predvstupovú pomoc EÚ. Na tento účel bol 27. júna v Bruseli začatý dialóg na vysokej úrovni o pristúpení. Bol dohodnutý Interný plán v oblasti integrácie EÚ, zameraný na splnenie podmienok pre nadobudnutie platnosti dohody o stabilizácii a pridružení a na to, aby žiadosť o členstvo, bola dôveryhodná, ako je ustanovené v príslušných záveroch Rady. Do 31. augusta však nebol splnený časový plán pre politickú dohodu o zmene a doplnení ústavy tak, aby bola v súlade s rozhodnutím Európskeho súdu pre ľudské práva o etnickej diskriminácii, pokiaľ ide o zastúpenie v inštitúciách (prípad Sejdic-Finci). Pretrvávajúce oneskorenie harmonizácie ústavy s rozhodnutím Európskeho súdu pre ľudské práva v prípade Sejdic-Finci je problémom, ktorý stále vzbudzuje vážne obavy. Na splnenie povinností podľa dočasnej dohody/dohody o stabilizácii a pridružení je potrebné ustanoviť dôveryhodný proces na riešenie rozhodnutia Európskeho súdu pre ľudské práva. Okrem toho je potrebné vykonávať povinnosti krajiny v súvislosti so štátnou pomocou. Súčasťou systému správy Bosny a Hercegoviny je aj naďalej prítomnosť medzinárodných síl s výkonným mandátom. Riadiaci výbor Rady pre nastolenie mieru v máji schválil rozhodnutie úradu vysokého predstaviteľa o pozastavení dohľadu a zatvoriť úrad v Brčku 31. augusta na základe značného pokroku, ktorý sa dosiahol pri vykonávaní konečného rozhodnutia arbitrážneho tribunálu vo veci oblasti Brčko. Úrad v Brčku bol následne 31. augusta zatvorený. EÚ otvorila úrady v Brčku, Mostare a posilnila existujúci úrad v Banje Luke. Po oddelení mandátu osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) od Úradu vysokého predstaviteľa EÚ prostredníctvom posilnenej prítomnosti prijala vedúcu úlohu v mnohých oblastiach pri podpore orgánov v rámci plnenia cieľov agendy EÚ. V tejto súvislosti bude EÚ naďalej posilňovať svoju podporu inštitúciám krajiny. Je potrebné vyvinúť značné úsilie, aby sa splnili zostávajúce požiadavky a uľahčil sa tak prechod z krajiny s medzinárodným systémom vlády a bezpečnosti ku krajine s domácimi inštitúciami, ktoré budú v súlade s požiadavkami stanovenými pre krajinu, ktorá ašpiruje na členstvo v EÚ, plne zodpovedať za politické a legislatívne procesy. Spoločnou pre všetky tieto otázky je potreba stabilného politického prostredia s agendou integrácie do EÚ na poprednom mieste politického procesu. Kľúčom k uskutočneniu ambície krajiny a jej občanov vstúpiť do EÚ je politická vôľa dosiahnuť dohodu na základe kompromisu. Kosovo Komisia súčasne s týmto oznámením prijala oznámenie o štúdii uskutočniteľnosti v súvislosti s dohodou o stabilizácii a pridružení s Kosovom. 4.2. Turecko Turecko je pre EÚ kľúčovou krajinou vzhľadom na jeho dynamické hospodárstvo, strategickú polohu a významnú úlohu v regióne, ktoré sú prínosom pre zahraničnú politiku EÚ a jej energetickú bezpečnosť. Turecko je už do veľkej miery integrované do EÚ prostredníctvom colnej únie a stalo sa dôležitou súčasťou stratégie konkurencieschopnosti Európy. EÚ je naďalej kľúčovým cieľom hospodárskej a politickej modernizácie Turecka. Obe strany by mali úžitok z ďalšieho rozvoja týchto vzťahov. Potenciál vzťahov medzi EÚ a Tureckom sa môže naplno využiť iba v rámci aktívneho a dôveryhodného procesu pristúpenia. Prístupový proces je najvhodnejším rámcom na podporu reforiem súvisiacich s EÚ, rozvoj dialógu o otázkach zahraničnej a bezpečnostnej politiky, posilnenie hospodárskej konkurencieschopnosti a zvýšenie spolupráce v oblasti energetiky, spravodlivosti a vnútorných vecí. Tento proces musí rešpektovať záväzky EÚ a stanovené podmienky. Komisia v tejto súvislosti v máji 2012 vo vzťahoch s Tureckom spustila pozitívny program s cieľom oživiť proces pristúpenia po období stagnácie a priniesť nový impulz do vzťahov medzi EÚ a Tureckom. Pozitívny program nie je alternatívou k prístupovým rokovaniam, ale skôr spôsobom, ako ich podporovať. V jeho rámci sa úsilie zameriava na oblasti spoločného záujmu ako je napríklad zosúladenie právnych predpisov, posilnená spolupráca v oblasti energetiky, víza, mobilita a migrácia, colná únia, zahraničná politika, politická reforma, boj proti terorizmu a vyššia účasť v rámci medziľudských programov. Šesť z ôsmych pracovných skupín, ktoré boli vytvorené v rámci pozitívneho programu na podporu zosúladenia s acquis sa zišlo na svojom prvom zasadaní. Aj naďalej je dôležité, aby Turecko aktívne podporovalo pozitívny program a jeho európsku perspektívu. Je v záujme EÚ aj Turecka, aby prístupové rokovania získali nový impulz, okrem iného aj preto, aby EÚ aj naďalej bola základným kritériom reforiem v Turecku. Rada okrem toho vyzvala Komisiu, aby vytvorila širší dialóg a rámec spolupráce medzi EÚ a Tureckom s cieľom riešiť celé spektrum otázok v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. Rada takisto vyzvala Komisiu, aby podnikla kroky na liberalizáciu vízového režimu v rámci postupnej a dlhodobej perspektívy, súbežne s podpísaním dohody o readmisii medzi Tureckom a EÚ. Dohoda bola parafovaná v júni a teraz je rozhodujúce, aby Turecko podpísalo dohodu o readmisii s cieľom umožniť začatie vykonávania plánu liberalizácie vízového režimu. Komisia a Turecko sa okrem toho rozhodli posilniť svoju spoluprácu vo viacerých dôležitých energetických otázkach, vzhľadom na ďalší vývoj Turecka ako potenciálnej križovatky v oblasti dodávok energie, ako aj vzhľadom na spoločné výzvy. Politický dialóg s EÚ v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky sa výrazne zintenzívnil. Vývoj v spoločnom susedstve Turecka a EÚ potvrdil dôležitú úlohu a cenný príspevok Turecka pre zahraničnú politiku EÚ a jej energetickú bezpečnosť. Turecko aj naďalej zohrávalo pozitívnu úlohu pri podpore reformných hnutí v krajinách v severnej Afrike a na Blízkom východe. Spolupráca v otázke Sýrie je intenzívna. Na zasadnutiach v rámci politického dialógu, okrem iného aj na ministerskej úrovni sa riešili otázky zahraničnej politiky, ktoré patria do oblasti spoločných záujmov EÚ a Turecka, ako je napríklad severná Afrika, Blízky východ, západný Balkán, Afganistan, Pakistan a južný Kaukaz. Hospodárstvo Turecka naďalej vykazuje stabilný rast. Značná vonkajšia nerovnováha a zásadné inflačné tlaky však aj naďalej predstavujú najväčšie hrozby pre makroekonomickú stabilitu. Častý výskyt nelegálneho zamestnávania, segmentované pracovné trhy a dokončenie reformy právnych predpisov v súvislosti s odbormi sú aj naďalej výzvou. Komisia skúma spôsoby, ako reagovať na obavy Turecka týkajúce sa colnej únie, ako aj v súvislosti s dohodami o voľnom obchode, ktoré EÚ uzavrela s tretími krajinami. Zároveň zdôrazňuje potrebu modernizovať colnú úniu a odstrániť prekážky, ktoré bránia obchodu medzi Tureckom a EÚ. Komisia požiadala Svetovú banku, aby uskutočnila hodnotenie fungovania colnej únie, s cieľom zmodernizovať ju. Komisia bude aj naďalej vykonávať pozitívy program s cieľom dodať nový impulz prístupovému procesu a zlepšiť konštruktívnosť vzťahov. Narastajú obavy v súvislosti s nedostatočným pokrokom Turecka pri plnení politických kritérií. Situácia v súvislosti s dodržiavaním základných práv je aj naďalej zdrojom vážnych obáv, napriek nedávnym zlepšeniam rôznych právnych predpisov v tejto oblasti. Opakovane dochádza k porušovaniu práva na slobodu, práva na bezpečnosť a na spravodlivý proces, ako aj k porušovaniu slobody prejavu, zhromažďovania a združovania prostredníctvom neprimeraného uplatňovania právnych predpisov pre boj proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti. Je dôležité, aby Turecko vyriešilo všetky otázky, pokiaľ ide o jeho nezávislosť, nestrannosť a efektívnosť súdnictva. Aj naďalej sú vážnymi problémami pokračujúce obmedzovanie slobody médií v praxi a rastúci počet súdnych procesov proti novinárom a spisovateľov. V dôsledku toho sa aj naďalej rozširuje autocenzúra. Komisia víta záväzok tureckej vlády urýchlene predložiť štvrtý balík reformy súdnictva a vyzýva ju, aby riešila všetky kľúčové otázky, ktoré v súčasnosti ovplyvňujú uplatňovanie slobody prejavu v praxi. Kurdská otázka zostáva kľúčovou výzvou pre demokraciu v Turecku a je naliehavo potrebné jej politické riešenie. Turecko musí celkovo vynaložiť ďalšie značné úsilie, aby dosiahlo najvyššie štandardy demokracie a dodržiavania ľudských práv. V tejto súvislosti poskytuje významnú príležitosť prebiehajúca príprava novej ústavy. Teroristické útoky organizácie PKK, ktorá je na zozname teroristických organizácií EÚ, výrazne zosilneli, najmä v priebehu niekoľkých posledných mesiacov. Európska únia opakovane a rozhodne teroristické útoky odsúdila. EÚ a Turecko naďalej udržiavajú aktívny dialóg v súvislosti s bojom proti terorizmu, ktorý je dôležitým aspektom pozitívneho programu pre Turecko. Turecko zmrazilo svoje vzťahy s rotujúcim predsedníctvom Rady EÚ v druhej polovici roka 2012, okrem iného prostredníctvom odmietnutia účasti na zasadnutiach, ktorým predsedalo cyperské predsedníctvo. Komisia opätovne vyjadruje vážne obavy v súvislosti s vyjadreniami a hrozbami Turecka a vyzýva na úplné rešpektovanie úlohy predsedníctva Rady, ktoré je základným inštitucionálnym znakom EÚ, ustanoveným v zmluve. Rozhovory pod záštitou generálneho tajomníka OSN s cieľom dosiahnuť komplexné riešenie cyperskej otázky uviazli na jar 2012 na mŕtvom bode. Komplexné riešenie je v záujme všetkých strán, keďže by zlepšilo stabilitu v južnom Stredozemí, ponúklo nové hospodárske možnosti členským štátom EÚ a Turecku a značne posilnilo pozíciu Turecka v rámci prístupových rokovaní s EÚ. Turecko sa preto vyzýva, aby pozitívne spolupracovalo so všetkými stranami s cieľom uľahčiť úspešné dokončenie procesu. EÚ okrem toho dôrazne pripomenula všetky suverénne práva členských štátov EÚ, medzi ktoré patrí právo uzatvoriť dvojstranné dohody, a využívať svoje prírodné zdroje v súlade s acquis EÚ a s medzinárodným právom vrátane Dohovoru OSN o morskom práve. V súlade so stanoviskami, ktoré Rada a Komisia v uplynulých rokoch opakovane vydali, Komisia pripomína, že je nevyhnutné, aby Turecko splnilo svoju povinnosť v plnej miere vykonávať dodatkový protokol a aby dosiahlo pokrok smerom k normalizácii dvojstranných vzťahov s Cyperskou republikou. Zároveň vyzýva, aby sa predišlo akýmkoľvek hrozbám, zdrojom nezhôd alebo činnostiam, ktoré by mohli poškodiť dobré susedské vzťahy a ohroziť mierové vyriešenie sporov. EÚ bude v súlade s príslušnými rozhodnutiami Rady aj naďalej sledovať a hodnotiť pokrok, ktorý sa v týchto otázkach dosiahol. Turecko musí vyvinúť väčšie úsilie na vyriešenie otvorených dvojstranných otázok so svojimi susedmi vrátane hraničných sporov. Grécko a Cyprus predložili značný počet formálnych sťažností na porušovanie teritoriálnych vôd a vzdušného priestoru zo strany Turecka. 4.3. Island Pristúpenie Islandu je naďalej predmetom vzájomného prospechu. Rozsah spoločných záujmov EÚ a Islandu rastie, okrem iného aj v oblasti obnoviteľnej energie a zmeny klímy, ako aj s ohľadom na strategický význam politiky EÚ pre Arktídu. Európska únia bude obohatená výrazným demokratickým charakterom Islandu. Prístupové rokovania s Islandom napredujú dobre, pričom celková miera zosúladenia s acquis EÚ je na dobrej úrovni vzhľadom na členstvo v Európskom hospodárskom priestore (EHP) a plnú účasť v schengenskom priestore od roku 2001. Viac ako polovica rokovacích kapitol je už otvorená, pričom 10 z nich bolo predbežne uzatvorených. Pristúpenie k EÚ je na Islande aj naďalej predmetom živej verejnej diskusie. Komisia bude naďalej podporovať komunikačné aktivity v tejto súvislosti, ako aj medziľudské kontakty. Komisia je presvedčená, že EÚ bude schopná predložiť balík pre rokovania Islandu, ktorý zohľadňuje špecifiká a očakávania Islandu v dohodnutom rámci pre prístupové rokovania, pri plnom uplatňovaní zásad a acquis Únie. Vo vhodnom čase tak bude umožnené plne informované rozhodnutie islandských občanov. Island aj naďalej plní politické kritériá. Je dobre fungujúcou demokraciou so silnými inštitúciami, kde má zastupiteľská demokracia hlbokú tradíciu. Islandský systém súdnictva má vysokú úroveň a krajina zabezpečuje neustále zvyšovanie už aj tak vysokého stupňa ochrany základných práv. Po hlbokej a dlhotrvajúcej recesii sa rozbehla hospodárstva obnova, pričom v období rokov 2011 – 2012 bol zaznamenaný dobrý rast a zlepšenie makroekonomických podmienok krajiny. Celkovo je bilancia dodržiavania povinností vyplývajúcich z Dohody o EHP do značnej miery uspokojujúca. Je potrebné uviesť aj určité nedostatky v oblastiach ako sú finančné služby, bezpečnosť potravín a voľný pohyb kapitálu. Dočasné obmedzenia voľného pohybu kapitálu prijaté v dôsledku finančnej krízy v roku 2008 zostávajú v platnosti. Dozorný orgán EZVO (ESA) začal konanie proti Islandu na Súde EZVO v prípade týkajúcom sa banky Icesave. 5. Podpora a pomoc krajinám zahrnutým do procesu rozširovania 5.1. Finančná pomoc Komisia prostredníctvom finančnej a technickej pomoci podporuje krajiny zahrnuté do procesu rozširovania v rámci ich prípravy na pristúpenie. Na tento účel je určený finančný nástroj predvstupovej pomoci (IPA). Na obdobie rokov 2007 – 2013 boli pre tento nástroj vyčlenené prostriedky vo výške 11,6 mld. EUR. Medzi hlavné výsledky patrí zvýšenie kapacity a reformy v prijímajúcich krajinách v oblasti právneho štátu, spravodlivosti a vnútorných vecí, reforma verejnej správy, základných práv a rozvoj občianskej spoločnosti a dialógu. Tieto okrem iného prispeli k úspešnému uzatvoreniu rokovaní o pristúpení Chorvátska k EÚ a otvoreniu prístupových rokovaní s Čiernou Horou v júni 2012. Sú podporované investície do hospodárskeho a sociálneho rozvoja, ako aj do rozvoja vidieka. Okrem toho je podporovaná regionálna spolupráca na západnom Balkáne. Príklady konkrétnej projektovej podpory zahŕňajú výcvik policajtov v Čiernej Hore v oblasti organizovaného zločinu a korupcie, grantovú schému na podporu zamestnanosti žien v Turecku a financovanie obnovy železníc v rámci európskeho koridoru Corridor X v Chorvátsku, čím bolo vytvorené spojenie so srbskou železničnou sieťou. Komisia pre budúci viacročný finančný rámec na obdobie rokov 2014 – 2020 navrhla v rámci nového nástroja IPA II finančné prostriedky vo výške 14,1 mld. EUR, čo v porovnaní so súčasným finančným rámcom v stálych cenách predstavuje podobnú úroveň financovania. Komisia predložila svoj návrh nového nariadenia IPA II v decembri 2011 ako súčasť balíka nástrojov v budúcom viacročnom finančnom rámci. Zlepšené strategické zameranie predvstupovej finančnej pomoci prostredníctvom vytvorenia silnejšieho prepojenia s prioritami stanovenými v stratégii rozširovania, ako aj viacročné plánovanie patria medzi hlavné inovácie IPA II. Lepšie strategické plánovanie pomoci v rámci nástroja IPA sa okrem toho premietne do spoločného strategického rámca a do strategických dokumentov pre jednu krajinu (alebo viacero krajín) pre celé obdobie trvania nasledujúceho finančného rámca, pričom bude súvislejším spôsobom pokrytý obmedzený počet oblastí politiky, čím sa nahradia dnešné „komponenty“. Na tento účel sa zavedie prvok výkonnosti a v strategických dokumentoch pre jednu alebo viacero krajín budú stanovené jasné ciele s realistickými ukazovateľmi. Prvok výkonnosti umožní oceniť krajiny s dobrými výsledkami a zvýši flexibilitu prerozdeľovania finančných prostriedkov aj v prípade nedostatočnej výkonnosti. Okrem toho v rámci nástroja IPA II kandidátske krajiny aj potenciálne kandidátske krajiny budú mať prístup k rovnakým druhom pomoci, ktoré budú určené predovšetkým na základe ich potrieb a kapacít, ako aj na základe ich výsledkov pri používaní predvstupovej pomoci. Na úrovni operačných programov a iných vonkajších nástrojov EÚ bude posilnené spolufinancovanie sektorových stratégií dohodnutých s prijímajúcimi krajinami, na rozdiel od financovania jednotlivých projektov, čím sa zvýši podiel pomoci financovanej prostredníctvom podpory na úrovni sektorov (vrátane sektorovej rozpočtovej podpory vybraných oblastí politiky). Systematickejšie viacročné plánovanie sa bude vzťahovať aj na pomoc na prechod a na budovanie inštitúcií (napr. reforma verejnej správy, reforma súdnictva atď.). Tým bude podporené účinné uplatňovanie príslušných odvetvových stratégií. Cieľom je využívať fondy EÚ aby sa zvýšil účinok rozsiahlych reforiem spôsobom, ktorý prináša lepší pomer medzi kvalitou a cenou pri príprave krajín na členstvo, ako je možné dosiahnuť prostredníctvom individuálnych, izolovaných projektov. Dva hlavné ciele nástroja IPA sú podporovať prístupový proces a sociálno-ekonomický rozvoj príjemcov. Posilnenie demokratických inštitúcií a právneho štátu, reforma verejnej správy a dobrá správa zostanú kľúčovým zameraním budúcej predvstupovej pomoci vo všetkých prijímajúcich krajinách, spolu s bojom proti korupcii a organizovanému zločinu, rozvojom občianskej spoločnosti a presadzovaním a ochranou ľudských práv a základných slobôd. Ako dôsledok „nového prístupu“ ku kapitolám 23 a 24 a vzhľadom na dlhodobý charakter reforiem uskutočňovaným v týchto oblastiach a potrebu dosiahnuť výsledky pri vykonávaní pred pristúpením bude pomoc v rámci nástroja IPA II zameraná na splnenie požiadaviek prijímajúcich krajín v týchto oblastiach už od počiatočného štádia. Pomoc sa poskytne aj na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja, regionálnej a územnej spolupráce (cezhraničná, medzištátna a medziregionálna spolupráca). Podpora hospodárskeho a sociálneho rozvoja bude zameraná na záležitosti ako sú rozvoj fyzického kapitálu, zlepšenie spojení s EÚ a regionálnymi sieťami, posilnenie zamestnanosti a rozvoj ľudského kapitálu, sociálne a ekonomické začlenenie. Poskytnutie finančnej pomoci bude podmienené tým, že krajiny zahrnuté do procesu rozširovania prijmú komplexné a udržateľné politiky a stratégie v prioritných oblastiach, ako je spravodlivosť a vnútorné veci, verejná správa, rozvoj súkromného sektora, doprava, energetika, životné prostredie a zmena klímy, sociálny rozvoj, poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Očakávaným výsledkom tohto procesu je zabezpečenie silnejšej miestnej zodpovednosti a širokého konsenzu o týchto stratégiách, zlepšenie schopnosti krajín prijímajúcich pomoc z IPA plánovať, uskutočňovanie a monitorovať implementáciu týchto stratégií a integrovať ich do širších príprav na členstvo v EÚ. 5.2. Výhody užšej integrácie pred pristúpením Značné výhody sú dnes dostupné pre občanov krajín zahrnutých do procesu rozširovania aj pred samotným pristúpením. Prostredníctvom účasti na programoch EÚ, občianskej spoločnosti a iných iniciatív, bezvízového cestovania a obchodu na základe dohôd o stabilizácií a pridružení sa občania dostávajú bližšie k EÚ. Účasť na programoch EÚ je dostupná väčšine kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín, pričom Komisia v priebehu roka navrhne rozšírenie tejto možnosti aj na Kosovo. Takáto účasť krajiny oboznamuje s politikami a pracovnými postupmi EÚ a umožňuje postupné začleňovanie do sietí EÚ. Stále viac študentov napríklad využíva možnosť zúčastniť sa na programe Erasmus a Erasmus Mundus a vedeckí a výskumní pracovníci z tohto regiónu spolupracujú s partnermi z EÚ prostredníctvom 7. rámcového programu pre výskum. Bezvízové cestovanie do EÚ je pre občanov krajín zahrnutých do procesu rozširovania jedným z najviditeľnejších prínosov užšej integrácie s EÚ. Island je už súčasťou schengenského priestoru. Na západnom Balkáne chorvátski občania už istý čas využívajú bezvízové cestovanie do celej EÚ. Pre občanov bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory a Srbska bol bezvízový režim pre cesty do schengenského priestoru zavedený v decembri 2009. O rok neskôr bol rovnaký status udelený aj občanom Albánska a Bosny a Hercegoviny. Tieto nedávne rozhodnutia boli založené na skutočnosti, že uvedené krajiny splnili požiadavky stanovené v kontexte rozhovorov o liberalizácii vízového režimu, ktoré viedla Komisia. Dialógy slúžili ako silné stimuly pre reformy zamerané na dosiahnutie štandardov EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, ako aj z hľadiska posilňovania právneho štátu a boja proti nadnárodnému organizovanému zločinu, korupcii a ilegálnej migrácii. Komisia vzhľadom na následný vývoj, ktorý poukazuje na určité zneužitie režimu bezvízového styku a azylového systému vytvorila od januára 2011 monitorovací mechanizmus pre obdobie po liberácii vízového režimu, ktorý viedol k posilneniu kontrol na mieste. Počet neopodstatnených žiadostí o azyl je v niektorých členských štátoch aj naďalej vysoký, čo si bude aj naďalej vyžadovať cielené opatrenia jednotlivých krajín v regióne. Vo všeobecnosti boli prijaté nové návrhy, ktorými by sa umožnilo dočasné pozastavenie existujúcich bezvízových režimov s treťou krajinou v prípade náhleho prílevu osôb. Európska komisia v januári 2012 začala s Kosovom dialóg o liberalizácii vízového režimu. EÚ a Turecko zintenzívnili spoluprácu v otázkach migrácie a víz. Bola parafovaná dohoda o readmisii medzi EÚ a Tureckom. Jej rýchle podpísanie a účinná implementácia sú mimoriadne dôležité aj vzhľadom na ďalšie kroky k postupnej liberalizácii vízového režimu v dlhodobom časovom horizonte. Európska únia naďalej poskytuje rozsiahlu podporu organizáciám občianskej spoločnosti (CSO) v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania, najmä prostredníctvom nástroja na podporu občianskej spoločnosti v susedstve. To pomáha organizáciám občianskej spoločnosti posilniť ich kapacity a profesionalitu, podporuje vytváranie sietí na všetkých úrovniach – európskej, vnútroštátnej a regionálnej – a umožňuje im zapájať sa do efektívneho dialógu s verejnými a súkromnými aktérmi a monitorovať vývoj v oblastiach ako je právny štát a dodržiavanie základných práv. Činnosť občianskej spoločnosti je základom zrelej demokracie, dodržiavania ľudských práv a právneho štátu. Dynamická občianska spoločnosť prispieva k zvyšovaniu politickej zodpovednosti, prehĺbeniu porozumenia, inkluzívnosti a podpory pre reformy súvisiace s pristúpením, a okrem toho podporuje uzmierenie v spoločnostiach rozdelených konfliktom. Čierna Hora zapojila organizácie občianskej spoločnosti do prípravy rokovaní o pristúpení. Vo väčšine krajín zahrnutých do procesu rozširovania sa občianska spoločnosť rozvíjala. V niektorých prípadoch je potrebné viac podporovať prostredie akceptujúce organizácie občianskej spoločnosti, a vytvoriť prostredie na zlepšenie politického dialógu. Otázky týkajúce sa financovania pretrvávajú, a to aj pokiaľ ide o podporu z verejných zdrojov a problému udržateľnosti. Kým podpora z nástroja IPA sa zaoberá týmito otázkami v rámci CSF, zmeny predpokladané v rámci nariadenia o rozpočtových pravidlách umožnia Komisii, aby spolupracovali s väčšími organizáciami občianskej spoločnosti v regióne pri poskytovaní menších grantov miestnym organizáciám, čím sa umožní posilnenie demokratickej kontroly a riešenie otázok priamejšie súvisiacich s občanmi. 5.3. Informácie a komunikácia Politika rozšírenia a najmä pristúpenie nových členských štátov si vyžaduje verejné porozumenie a podporu verejnosti, aby bola účinná a udržateľná. To je problematické v prostredí, v ktorom najmä v kontexte prebiehajúcej finančnej krízy štátneho dlhu je čoraz viac spochybňovaná úloha verejných orgánov vrátane Európskej únie. Komisia sa domnieva, že s cieľom reagovať na tieto výzvy musí byť proces rozširovania transparentnejší, súdržnejší a dôveryhodnejší pre občanov a kľúčové zainteresované strany v členských štátoch a v pristupujúcich krajinách. Tak ako v iných oblastiach politiky verejnosť očakáva jasný dôkaz o účinnosti rozšírenia EÚ a jej transformačnej sile pre príslušné krajiny, ako aj pridanú hodnotu pre EÚ ako celok. Všetky inštitúcie EÚ budú preto ešte viac ako v minulosti musieť poskytovať informácie o procese rozširovania, zúčastnených krajinách, ako aj o jeho dôsledkoch pre EÚ, čo prispeje k informovanej verejnej diskusii o rozšírení. Nepodložené mýty alebo obavy z procesu rozširovania musia byť rozptýlené, kým oprávnené obavy občanov budú musieť byť zodpovedané. Členské štáty a krajiny zahrnuté do procesu rozširovania zohrávajú hlavnú úlohu v informačnom a komunikačnom úsilí voči svojim občanom, pričom príspevky vlád do diskusie v danom štáte musia dopĺňať oznámenia od inštitúcií EÚ. Členské štáty musia oznamovať a vysvetľovať publiku v rámci konkrétneho štátu rozhodnutia, ktoré spoločne prijímajú v orgánoch EÚ v otázkach týkajúcich sa rozširovania. Politickí lídri v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania musia vysvetliť, ako sa prijímajú rozhodnutia, ktoré sa týkajú reforiem zameraných nielen na pristúpenie, ale ktoré sú cenné aj pre lepšie fungovanie štátu. Môže to pomôcť získať späť podporu v krajinách, kde sa prehĺbil rozdiel medzi vládnou politikou a názormi občanov na rozšírenie EÚ. Týmto spôsobom okrem toho môže byť budovaná široká verejná podpora pre reformu, ktorá je potrebná na to, aby krajiny zahrnuté do procesu rozširovania splnili prísne, ale spravodlivé podmienky pre členstvo v EÚ. 6. Závery a odporúčania Na základe uvedenej analýzy Komisia predkladá tieto závery a odporúčania: I 1. Európska únia prostredníctvom svojej politiky rozširovania od svojho vzniku reagovala na legitímne úsilie obyvateľstva nášho kontinentu zjednotiť sa v rámci spoločného európskeho úsilia. Z pôvodného počtu šesť členských štátov sa EÚ rozšírila tak, že 1. júla 2013 privíta Chorvátsko ako svojho 28. člena. 2. V čase, keď EÚ čelí vážnym problémom a značnej globálnej neistote a získava nový impulz pre hospodársku, finančnú a politickú integráciu, politika rozšírenia naďalej prispieva k mieru, bezpečnosti a prosperite na našom kontinente. Blížiace sa pristúpenie Chorvátska, začiatok prístupových rokovaní s Čiernou Horou a status kandidátskej krajiny pre Srbsko vysielajú jasný signál o transformatívnej sile rozšírenia a o tom, čo je možné dosiahnuť v oblasti, ktorú počas minulej generácie poničila vojna. Rozšírenie do juhovýchodnej Európy pomáha vyhnúť sa oveľa vyšším nákladom na zvládanie následkov nestability. Je investíciou do udržateľnej demokracie a dokazuje, že EÚ je aj naďalej globálnym aktérom. 3. Problémy, ktorým čelí eurozóna spolu s nedávnou celosvetovou finančnou krízou, zvýraznili vzájomnú prepojenosť vnútroštátnych ekonomík tak v rámci EÚ, ako aj mimo nej. Tieto udalosti podčiarkujú význam ďalšieho upevňovania hospodárskej a finančnej stability a podpory reforiem a rastu, a to aj v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. Účinným nástrojom v tejto súvislosti je práve proces rozširovania. 4. V rámci prísnych, ale spravodlivých podmienok, v rámci ktorých je kľúčovou zásada vlastných zásluh, perspektíva pristúpenia urýchľuje politické a hospodárske reformy, transformáciu spoločnosti, upevňuje právny štát a vytvára nové príležitosti pre občanov a podnikateľské subjekty. V čase ekonomickej stagnácie znižuje riziko odporu voči zásadným reformám. 5. Kľúčom úspechu je zachovanie dôveryhodnosti procesu rozširovania. Zachovanie impulzu v procese rozširovania, ako aj pri reformách sú dve strany tej istej mince. Základom politiky rozširovania EÚ aj naďalej zostáva obnovený konsenzus v otázke rozširovania, schválený Európskou radou. Rozširovanie je na základe vymedzenia postupný proces založený na skutočnom a udržateľnom vykonávaní reforiem príslušnými krajinami. Politika rozširovania bola upravená na základe poznatkov získaných pri jednotlivých pristúpeniach, aby sa zabezpečila plynulá integrácia nových členských štátov a lepšie riešenie potrieb krajiny v transformácii, najmä v oblasti právneho štátu. 6. Posilnenie právneho štátu a demokratickej správy je pre proces rozširovania kľúčové. Komisia navrhla nový prístup k rokovaniam o justícii, základných právach, v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti, právneho štátu vrátane spoločných výziev, akými sú napríklad boj proti organizovanému zločinu a korupcii, ktorý je po schválení Radou pevne zakotvený ako súčasť politiky rozširovania. Prístupové rokovania o týchto kapitolách budú otvorené už v počiatočnej fáze procesu a ukončené na jeho konci, aby bolo k dispozícii čo najviac času na dosiahnutie skutočných výsledkov s cieľom zabezpečiť nezvratnosť reforiem. Komisia bude naďalej uprednostňovať otázky týkajúce sa právneho štátu aj pred začatím prístupových rokovaní, a to aj prostredníctvom štruktúrovaných dialógov a sektorovej podpory v rámci nástroja IPA II. 7. V mnohých krajinách je aj naďalej dôvodom na vážne obavy sloboda prejavu. Komisia bude vzhľadom na problémy, ktoré pretrvávajú v tejto oblasti, aj naďalej v rámci prístupového procesu uprednostňovať túto otázku. Komisia plánuje usporiadať v prvom polroku roku 2013 konferenciu v nadväznosti na konferenciu „Speak up!“ z mája 2011. Na tejto konferencii by sa mali stretnúť zástupcovia médií a občianskej spoločnosti západného Balkánu a Turecka. Komisia zohľadní výsledky a dohodnuté závery z tejto konferencie v rámci monitorovania a podávania správ. Komisia bude v tejto oblasti naďalej úzko spolupracovať s Európskym parlamentom. 8. V mnohých oblastiach sú pre jednotlivé krajiny potrebné špecifické prístupy na riešenie zložitých situácií vrátane prekážok v prístupovom procese. Komisia začala okrem iného pozitívny program s Tureckom a viacero štrukturálnych dialógov na vysokej úrovni na západnom Balkáne. Takéto iniciatívy už poskytujú impulz reformám. Nemajú nahradiť prístupové rokovania, ale vytvoriť k nim cestu. Komisia je zaviazaná k tejto forme zapojenia a bude sa naďalej zameriavať na kľúčové oblasti ako je právny štát, demokratická správa a hospodárske reformy. 9. Regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy sú základnými prvkami procesu stabilizácie a pridruženia. Otázky vyplývajúce z predchádzajúcich konfliktov vrátane vojnových zločinov, návrat utečencov, zaobchádzanie s menšinami a zabezpečenie rovnakých práv pre všetkých občanov sú aj naďalej kľúčovými problémami pre stabilitu na západnom Balkáne a je potrebné ich naliehavo riešiť. Je potrebné zlepšiť pokrok na regionálnych fórach a inkluzívnosť regionálnej spolupráce. Spory súvisiace s otázkami vzťahov medzi etnikami alebo statusu je možné úspešne riešiť prostredníctvom dialógu a kompromisu. 10. V duchu dobrých susedských vzťahov musia byť dvojstranné otázky riešené dotknutými stranami s odhodlaním a čo najskôr počas procesu rozširovania, pri zohľadnení záujmov EÚ ako celku. Dvojstranné otázky by nemali brzdiť prístupový proces. Komisia naliehavo vyzýva strany, aby vyvinuli maximálne úsilie na vyriešenie otvorených sporov v súlade so zavedenými zásadami a prostriedkami vrátane prípadného postúpenia otázok Medzinárodnému súdnemu dvoru alebo iným existujúcim alebo ad hoc orgánom na urovnávanie sporov. Rámec prístupových rokovaní môže vytvoriť silnejší politický impulz pre riešenie sporov. Komisia je pripravená pomôcť pri hľadaní možných riešení. 11. Prvoradé je posilňovanie hospodárskej obnovy v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania. Nezamestnanosť naďalej rástla a väčšina hospodárstiev krajín západného Balkánu opäť zaznamenala pokles. Hospodárstvo Turecka naďalej rástlo, aj keď na nižšej úrovni ako predtým. Na Islande sa v roku 2011 začala obnova, ktorá pokračovala v tomto roku. Európska únia sa zaviazala pokračovať v poskytovaní pomoci krajinám prostredníctvom politického poradenstva a finančnej pomoci. Investičný rámec pre západný Balkán sa použije na pomoc pri príprave a podpore investícií najviac potrebných na podporu rastu a tvorby pracovných miest, v úzkej spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami. Komisia bude okrem toho naďalej integrovať krajiny zahrnuté do procesu rozširovania v rámci stratégie Európa 2020. 12. Komisia bude vzhľadom na prebiehajúce ďalekosiahle zmeny hospodárskeho riadenia v EÚ naďalej o tomto procese informovať krajiny zahrnuté do procesu rozširovania, pričom ich do uvedeného procesu bude ďalej začleňovať. V tejto súvislosti bude postupne prispôsobovať existujúci hospodársky dohľad v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania a preskúma možnosti cielenejšieho využívania stretnutí v rámci DSP na riešenie problematiky konkurencieschopnosti a zamestnanosti. 13. Komisia v decembri 2011 predložila návrh nového nariadenia IPA II na obdobie trvania viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. Cieľom nástroja IPA II je zabezpečiť užšie prepojenie s prioritami stratégie rozširovania vrátane posilnenia demokratických inštitúcií a fungovania právneho štátu a viac sa zamerať na sociálno–ekonomický rozvoj. Zabezpečí väčšiu podporu pre sektorové stratégie, pričom bude zvýšená flexibilita a zjednodušené postupy. 14. Značné výhody sú dostupné pre občanov krajín zahrnutých do procesu rozširovania v rámci obchodu na základe dohôd o stabilizácii a pridružení, bezvízového cestovania a účasti na programoch Spoločenstva. Európska komisia začala v januári 2012 dialóg s Kosovom o liberalizácii vízového režimu. Bola parafovaná dohoda o readmisii medzi EÚ a Tureckom. V súčasnosti je potrebné rýchle podpísanie a účinné vykonávanie tejto dohody, najmä so zreteľom na ďalšie kroky k liberalizácii vízového režimu. Súčasne však krajiny musia posilniť opatrenia na boj proti zneužívaniu bezvízového cestovania. 15. Politika rozširovania potrebuje porozumenie a podporu verejnosti, aby bola úspešná a udržateľná. Členské štáty a krajiny zahrnuté do procesu rozširovania zohrávajú hlavnú úlohu v informačnom a komunikačnom úsilí voči svojim občanom. Je veľmi dôležité podporovať povedomie a informovanú debatu o vplyve politiky rozširovania, najmä v čase keď EÚ čelí závažným problémom. Komisia bude naďalej poskytovať informácie o procese rozširovania a prispievať k informovanej verejnej diskusii o rozšírení. 16. Proces rozširovania je vzhľadom na jeho povahu inkluzívny a vyžaduje si širokú účasť zainteresovaných strán. Široký politický konsenzus a podpora obyvateľstva v pristupujúcich krajinách do značnej miery prispievajú k dosiahnutiu transformácie potrebnej na cestu k členstvu v EÚ. Komisia bude okrem toho naďalej poskytovať podporu prostredníctvom nástroja na podporu občianskej spoločnosti v susedstve s väčším dôrazom na menšie granty miestnym organizáciám občianskej spoločnosti. II 17. Chorvátsko: Komisia súčasne s týmto oznámením prijala oznámenie o hlavných zisteniach v rámci súhrnnej monitorovacej správy o stave pripravenosti Chorvátska na členstvo v EÚ. Komisia konštatuje, že Chorvátsko naďalej dosahuje pokrok pri prijímaní a vykonávaní právnych predpisov EÚ a v súčasnosti ukončuje zosúlaďovanie s acquis. Komisia napriek tomu zdôraznila oblasti, v ktorých je potrebné ďalšie úsilie a určitý počet otázok, v ktorých bude v nasledujúcich mesiacoch potrebné zvýšené úsilie. To sa týka najmä oblasti politiky hospodárskej súťaže, justície a základných práv – najmä účinnosti súdnictva – a spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Je nevyhnutné, aby Chorvátsko zameralo pozornosť na včasné dokončenie príprav, aby to mohlo byť vyjadrené v oznámení o záverečnej monitorovacej správu o prístupových prípravách Chorvátska, ktorú má Komisia predložiť na jar roku 2013. 18. Čierna Hora: Politické kritériá sú aj naďalej plnené dostatočne. Otvorenie prístupových rokovaní v júni 2012 zodpovedalo pokračujúcemu pokroku krajiny v kľúčových reformách. Proces preverovania sa začal a očakáva sa, že bude ukončený v lete roku 2013. Prístupové rokovania integrujú nový prístup pre kapitoly o súdnictve, základných právach, spravodlivosti, slobode a bezpečnosti, čím sa posilňuje zameranie na fungovanie právneho štátu. Čierna Hora bude počas rokovaní musieť dosahovať ďalšie výsledky v tejto oblasti s cieľom nezvratne uskutočniť reformy, najmä v súvislosti s bojom proti organizovanému zločinu a korupcii, ku ktorej dochádza aj na vysokej úrovni. 19. Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko: Politické kritériá sú aj naďalej plnené dostatočne. Vláda postavila program EÚ do jadra svojej činnosti. Dialóg na vysokej úrovni s Komisiou o pristúpení slúžil ako katalyzátor na urýchlenie reforiem a prispel k výraznému pokroku vo viacerých kľúčových politických oblastiach. Dynamiku reforiem je potrebné udržať vo všetkých oblastiach najmä na zabezpečenie implementácie. Je potrebné udržať zameranie na právny štát aj v súvislosti so slobodou prejavu, vzťahmi medzi etnikami a zmierením. Komisia po štvrtý raz odporúča, aby boli otvorené prístupové rokovania s Bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko. Komisia verí, že posunutie procesu pristúpenia tejto krajiny na vyššiu úroveň je nevyhnutné na posilnenie tempa a udržateľnosti reforiem a znižuje riziko možného zvrátenia tohto procesu, ako aj na posilnenie vzťahov medzi etnikami. Okrem toho posilní dôveryhodnosť Európskej únie a podporí reformné úsilie v regióne. Komisia zdôrazňuje, že je aj naďalej veľmi dôležité udržiavať dobré susedské vzťahy, a to aj prostredníctvom úsilia o dosiahnutie obojstranne prijateľného riešenia v otázke názvu krajiny pod záštitou OSN. Rozhodnutie Európskej rady o začatí prístupových rokovaní by prispelo k vytvoreniu priaznivých podmienok pre nájdenie takéhoto riešenia. Komisia je v tejto súvislosti pripravená bezodkladne predložiť návrh rokovacieho rámca, v ktorom sa okrem iného zohľadňuje potreba vyriešiť otázku názvu v počiatočnej fáze prístupových rokovaní. V tejto súvislosti sa zohľadnia predchádzajúce rámce a najmä zásady nového prístupu, ktoré Rada schválila v decembri 2011. Uvedený prístup si vyžaduje intenzívnu politickú angažovanosť zo všetkých strán pred zasadnutím Európskej rady. 20. Srbsko: Európska rada na svojom zasadnutí v marci 2012 udelila Srbsku status kandidátskej krajiny. Srbsko pokračuje na ceste k dostatočnému plneniu politických kritérií a podmienok stanovených v rámci procesu stabilizácie a pridruženia. Musí však venovať osobitnú pozornosť fungovaniu právneho štátu, najmä súdneho systému, kde nedávne neúspechy zdôrazňujú potrebu obnoveného záväzku uskutočňovať reformy a zabezpečiť nezávislosť, nestrannosť a efektívnosť, aj s prihliadnutím na nedávne rozhodnutia Ústavného súdu. Na základe nedávnych udalostí sa okrem toho musí osobitná pozornosť venovať právam zraniteľných skupín a nezávislosti kľúčových inštitúcií, ako napríklad centrálnej banky. Srbsko by sa malo aj naďalej konštruktívne podieľať na regionálnej spolupráci a posilňovať vzťahy so susednými krajinami. Je potrebné obnoviť tempo reforiem a dosiahnuť ďalší pokrok na ceste k viditeľnému a trvalému zlepšeniu vzťahov s Kosovom. K dvom najaktuálnejším udalostiam v tomto smere patrí podpis technického protokolu IBM Srbskom a objasnenie srbského výkladu dohody o regionálnej spolupráci a zastúpení Kosova a na základe počiatočného vykonávania už nie je prekážkou inkluzívnosti regionálnej spolupráce. V súlade so závermi Rady z 5. decembra 2011 o podmienkach na začatie prístupových rokovaní so Srbskom, ktoré boli schválené na zasadnutí Európskej rady z 9. decembra 2011, Komisia predloží správu po posúdení, či táto krajina dosiahla potrebný stupeň súladu s kritériami vyplývajúcimi z členstva a najmä s hlavnou prioritou uskutočniť kroky smerujúce k viditeľnému a trvalému zlepšeniu vzťahov s Kosovom. Komisia vyzýva Srbsko, aby vykonalo všetky doteraz dosiahnuté dohody v dobrej viere a aby sa za pomoci EÚ konštruktívne zapojilo do riešenia celého rozsahu otázok. Je potrebné dosiahnuť viditeľné a trvalé zlepšenie vzťahov medzi Srbskom a Kosovom, aby obidve krajiny mohli pokračovať na ich ceste k EÚ. Je však potrebné zabrániť, aby sa v tomto úsilí mohli navzájom blokovať. Tento proces by mal postupne viesť k plnej normalizácii vzťahov medzi Srbskom a Kosovom s perspektívou, že obidve krajiny budú môcť v plnom rozsahu využívať svoje práva a budú schopné plniť svoje povinnosti v rámci EÚ. Základným prvkom tohto procesu bude riešenie problémov v severnom Kosove, pričom bude potrebné rešpektovať územnú celistvosť Kosova a osobitné potreby miestneho obyvateľstva. Komisia zdôrazňuje, že kroky vedúce k normalizácii vzťahov medzi Belehradom a Prištinou by mali byť riešené v kontexte rámca pre budúce prístupové rokovania so Srbskom. Komisia zdôrazňuje dôležitosť odhodlaného presadzovania tohto komplexného prístupu zmluvnými stranami, ktorý má plnú podporu EÚ. 21. Albánsko: Zlepšený dialóg medzi vládou a opozíciou, najmä po uzatvorení dohody z novembra 2011, umožnil Albánsku dosiahnuť určitý pokrok na ceste k splneniu politických kritérií pre členstvo v EÚ. Albánsko uskutočnilo niekoľko zásadných reforiem v súvislosti s 12 kľúčovými prioritami, ktoré Komisia uviedla v stanovisku z roku 2010, a ktoré je potrebné plniť s cieľom dosiahnuť otvorenie prístupových rokovaní s Európskou úniou. Albánsko splnilo štyri kľúčové priority. Tie sa týkajú riadneho fungovania parlamentu, prijatia návrhov zákonov požadujúcich zavedenie kvalifikovanej väčšiny, vymenovania ombudsmana, vypočúvacích a hlasovacích postupov kľúčových inštitúcií, ako aj úpravy legislatívneho rámca volieb. Albánsko je na dobrej ceste k splneniu dvoch kľúčových priorít týkajúcich sa reformy verejnej správy a zlepšenia zaobchádzania so zadržanými osobami. Pokrok v súvislosti s ostatnými kľúčovými prioritami zahŕňal niektoré významné kroky, najmä prijatie zákona o správnych súdoch, zrušenie imunity pre vysokých štátnych úradníkov a sudcov, zvýšenie počtu zhabaní majetku získaného z trestnej činnosti, prijatie komplexnej stratégie majetkovej reformy a zmeny a doplnenia trestného zákonníka, ktorou boli posilnené sankcie za domáce násilie. Komisia vzhľadom na tento pokrok odporúča, aby Rada udelila Albánsku status kandidátskej krajiny pod podmienkou, že budú vykonané kľúčové opatrenia v oblasti reformy justície a verejnej správy a revízie parlamentného rokovacieho poriadku. Komisia podá správu Rade hneď po tom, ako bude dosiahnutý potrebný pokrok. Komisia v tejto správe zohľadní aj záväzok Albánska bojovať proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, a to aj prostredníctvom proaktívneho vyšetrovania a stíhania takýchto prípadov. Na to, aby Komisia mohla odporučiť začatie prístupových rokovaní, je potrebné dosiahnuť najmä trvalé plnenie už prijatých záväzkov a dokončiť zostávajúce kľúčové priority, ktoré neboli v plnom rozsahu splnené. Osobitný dôraz je kladený na: vykonanie volieb v súlade s európskymi a medzinárodnými normami; posilnenie nezávislosti, efektívnosti a zodpovednosti súdnych inštitúcií; vytrvalé úsilie v boji proti korupcii a organizovanému zločinu vrátane aktívneho vyšetrovania a stíhania; účinné opatrenia na posilnenie úrovne ochrany ľudských práv a politík boja proti diskriminácii; ako aj na vykonávanie vlastníckych práv. Úspešné vykonanie parlamentných volieb v roku 2013 bude kľúčovým testom odhodlania presahujúceho straníckosť vykonať novú reformu volebného systému a predpokladom pre akékoľvek odporúčania na začatie rokovaní. Udržateľný politický dialóg a pokračujúce úsilie vo všetkých oblastiach kľúčových priorít budú aj naďalej nevyhnutné na uskutočnenie reformy a zabezpečenie budúcnosti Albánska v EÚ. 22. Bosna a Hercegovina : Dosiahol sa obmedzený pokrok pri plnení politických kritérií a vytvorení funkčnejších, koordinovaných a udržateľných inštitucionálnych štruktúr. V rámci zavedeného postupu stabilizácie a pridruženia sa Bosna a Hercegovina konštruktívne zapojila do štruktúrovaného dialógu s EÚ o problematike spravodlivosti. Dialóg na vysokej úrovni o pristúpení, ktorý sa začal v júni, je kľúčovým fórom pre plnenie požiadaviek na zapojenie sa do procesu integrácie do EÚ. Komisia v tejto súvislosti s poľutovaním konštatuje, že doterajšie výsledky zaostávajú za očakávaniami. Stále chýba spoločná vízia politických predstaviteľov o celkovom smerovaní krajiny, jej budúcnosti a inštitucionálnej štruktúre. Splnenie podmienok na nadobudnutie platnosti dohody o stabilizácii a pridružení a pre dôveryhodnú žiadosť o členstvo v EÚ zostáva prioritou, spolu so zavedením účinného mechanizmu koordinácie medzi rôznymi úrovňami verejnej správy tak, aby krajina mohla vystupovať jednohlasne v otázkach súvisiacich s EÚ. Komisia bude naďalej spolupracovať s orgánmi krajiny. Vodcovia krajiny však musia preukázať politickú vôľu dosiahnuť konsenzus a prostredníctvom konkrétnych opatrení dosiahnuť ambície krajiny a jej občanov v súvislosti s EÚ. Po oddelení mandátu osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) od Úradu vysokého predstaviteľa EÚ prostredníctvom posilnenej prítomnosti prijala vedúcu úlohu v mnohých oblastiach pri podpore orgánov v rámci plnenia cieľov agendy EÚ. V tejto súvislosti bude EÚ naďalej posilňovať svoju podporu inštitúciám krajiny. 23. Kosovo: Komisia súčasne s týmto oznámením prijala oznámenie o štúdii uskutočniteľnosti v súvislosti s dohodou o stabilizácii a pridružení s Kosovom. Táto štúdia potvrdzuje, že môže byť uzatvorená dohoda o stabilizácii a pridružení medzi EÚ a Kosovom v situácii, keď jednotlivé členské štáty EÚ naďalej zastávajú rozdielne názory v súvislosti so statusom krajiny. Komisia navrhne smernice na rokovania o dohode o stabilizácii a pridružení, pokiaľ Kosovo dosiahne pokrok pri plnení množstva krátkodobých priorít. Je nevyhnutné, aby Kosovo aj naďalej v dobrej viere uskutočňovalo všetky doteraz dosiahnuté dohody medzi Belehradom a Prištinou a s pomocou EÚ sa konštruktívne podieľalo na riešení celej škály otázok. Je potrebné dosiahnuť viditeľné a trvalé zlepšenie vzťahov medzi Srbskom a Kosovom, aby obidve krajiny mohli pokračovať na ich ceste k EÚ. Je však potrebné zabrániť, aby sa v tomto úsilí mohli navzájom blokovať. Základným prvkom toh