ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
·Možnosti konsolidácie 1.2 a 1.4 by „demokratizovali“ poznatky o tom, kde sa získa najlepšia cena a najväčšie zásoby likvidity, pokiaľ ide o daný finančný nástroj. Vytvorili by sa tým rovnaké podmienky: retailový investor, jeho maklér, obchodník pracujúci pre malého správcu aktív alebo pre veľkú banku by všetci mali rovnaké informácie o trhu, aké majú v súčasnosti len väčší tvorcovia trhu. CT, ktorý poskytuje buď jeden poskytovateľ (možnosť 1.4), alebo konkurujúci poskytovatelia (možnosť 1.2), by zabránil situácii, keď by retailoví klienti a ich sprostredkovatelia nezískali najlepšiu dostupnú cenu pre svoje pokyny, pričom by im poskytol nástroj na kontrolu dodržiavania pravidla čo najlepšieho vykonania.

·Možnosť konsolidácie 1.2 predstavuje nepatrnú výhodu z hľadiska oneskorenia, keďže decentralizované poskytovanie údajov je o niečo presnejšie, pokiaľ ide o oneskorenie. Možnosť konsolidácie 1.4 poskytuje orgánu ESMA príležitosť poveriť úlohou konsolidátora úplne nového účastníka.

·Monitorovanie prostredníctvom informačného systému bude motivovať maklérov a správcov aktív, aby sa aktívne snažili zahrnúť do svojich portfólií najoptimálnejšie nástroje, a nie len tie, ktoré sú k dispozícii na niekoľkých obchodných miestach, ktoré majú v súčasnosti predplatené.

·Poskytnutím modelu prideľovania príjmov, ktorý funguje ako ekonomický stimul na nasmerovanie obchodov na transparentné protokoly vykonávania pred obchodovaním, by CT mohol zvýšiť stimuly na poskytovanie presných a včasných údajov s použitím harmonizovaného formátu údajov. To by viedlo k zosúladeniu stimulov poskytnutých subjektom prispievajúcim údajmi o trhu a stimulov poskytnutých konsolidátorom údajov o trhu, čo by tiež posilnilo dôveru vo fungovanie kapitálového trhu Únie.
Tento problém je najvhodnejšie riešiť na úrovni EÚ, keďže jednotlivé členské štáty nedokážu bojovať proti roztrieštenosti trhu ani cezhraničnej povahe zistených problémov. Niekoľko členských štátov prijalo alebo zvažuje prijať právne predpisy o transparentnosti a cielení politickej reklamy. Tým sa roztrieštenosť len zvýši, čo ohrozuje právo usadiť sa a poskytovať služby v celej EÚ, pričom sa zároveň nedosiahnu ani zamýšľané ciele týchto predpisov. Zavedením celoeurópskych noriem pre politickú reklamu a súvisiace služby by sa zabezpečila právna istota, odstránili by sa náklady na dodržiavanie predpisov pri cezhraničnom poskytovaní služieb a znížili riziká nesúladu. Zmiernili by sa tak pohnútky hospodárskych subjektov na rozdeľovanie vnútorného trhu a motivovalo by ich to k poskytovaniu vyhovujúcich cezhraničných služieb politickej reklamy a k vývoju nových služieb. Účinky výlučne vnútroštátnych právnych predpisov sú naopak obmedzené na jeden členský štát. Existuje riziko, že ich poskytovatelia služieb z iných členských štátov budú obchádzať alebo im nebudú rozumieť. Neriešili by sa nimi vyššie uvedené problémy v rámci celej EÚ, ktoré by sa dokonca mohli ešte viac prehĺbiť. Okrem toho cezhraničný charakter činností, najmä v online prostredí, prináša značné problémy, pokiaľ ide o transparentnosť a cielenie, ktoré by výlučne vnútroštátna regulácia v tejto oblasti nebola schopná vyriešiť. Ochrana údajov je harmonizovaná na úrovni EÚ a na úrovni EÚ by sa mali stanoviť aj dodatočné opatrenia. Zároveň len EÚ by mohla stanoviť celoeurópske opatrenia týkajúce sa politickej reklamy európskych politických strán, ktoré by boli platné v celej EÚ: tým by sa zabezpečilo, že vnútroštátne právne predpisy nebudú brániť ich kampaniam v EÚ.
Základný scenár (možnosť 1) je zachovať súčasný stav a nerevidovať nariadenie č. 1141/2014 naposledy zmenené nariadením (EÚ, Euratom) 2019/493. Touto možnosťou politiky sa však uvedené problémy nevyriešia a nemusí byť vhodná pre ďalší vývoj. Možnosť 2 je zameraná na revíziu ustanovení nariadenia týkajúcich sa financovania. Táto možnosť je v presnom súlade so záväzkom predsedníčky Von der Leyenovej vyjadrenom v jej politických usmerneniach, a to predkladať legislatívne návrhy v rámci akčného plánu pre európsku demokraciu s cieľom zaistiť väčšiu transparentnosť v oblasti platenej politickej reklamy a jasnejšie pravidlá financovania európskych politických strán. Touto možnosťou by sa zlepšila finančná životaschopnosť európskych politických strán a nadácií, vytvorili by sa dodatočné záruky proti zahraničnému zasahovaniu prostredníctvom darov a európskym politickým stranám a nadáciám by sa umožnilo nadväzovať zmysluplnejšie vzťahy s podobne zmýšľajúcimi členskými stranami z krajín mimo EÚ. Možnosť 3 ide nad rámec samotnej revízie ustanovení týkajúcich sa financovania a mala by zahŕňať aj iné časti znenia nariadenia, pri ktorých by sa podľa analýzy Komisie a vstupných informácií získaných od zainteresovaných strán mohlo využiť cielené zlepšenie. Okrem revízie ustanovení týkajúcich sa financovania táto možnosť zahŕňa zníženie administratívnej záťaže, posilnenie presadzovania a režimu sankcií, sfunkčnenie mechanizmu overovania hodnôt EÚ a presadzovanie rodovej rovnosti. V posúdení vplyvu sa navrhuje zvoliť možnosť 3, keďže táto možnosť najlepšie spĺňa všeobecné ciele revízie.
Naplánovali sa tri komplexné prístupy, ktorými sa riešia všetky identifikované problémy:

Možnosť 1 – prijať len opatrenia „soft law“ spolu so schengenskou stratégiou (opatrenia „soft law“).

Možnosť 2 – navrhnúť cielenú zmenu Kódexu schengenských hraníc, ktorú doplnia niektoré opatrenia „soft law“ (zmiešaná možnosť). Navrhol by sa najmä nový postup pohotovostného plánovania týkajúci sa obnovenia hraničných kontrol na vnútorných hraniciach v reakcii na ohrozenie ovplyvňujúce viaceré alebo všetky členské štáty zároveň. Usmernenia a odporúčania prijaté v reakcii na pandémiu COVID-19 by prispeli k „zmierňovacím opatreniam“, ktoré by bolo potrebné zohľadniť vždy, keď je obnovenie hraničných kontrol nevyhnutné. S cieľom obmedziť využívanie hraničných kontrol ako najviac rušivého opatrenia by sa koncepcia „krajného opatrenia“, ktorá je už súčasťou Kódexu schengenských hraníc, rozvinula tak, aby zahŕňala odkaz na opatrenia, ktoré majú členské štáty k dispozícii na kompenzáciu absencie hraničných kontrol. Komisii by sa ďalej poskytli lepšie nástroje na monitorovanie toho, prečo chcú členské štáty obnoviť hraničné kontroly a ako ich vykonávajú. A napokon by sa vytvoril pevný právny základ pre prijímanie „zákazu vstupu“ do EÚ v prípade ohrozenia verejného zdravia, čím by sa zabezpečila jednotnosť na vonkajších hraniciach.

Možnosť 3 – je ambicióznejšia, pokiaľ ide o zmenu existujúcich pravidiel. Vyžadovala by si rozhodnutie o obnovení kontrol prijaté na úrovni EÚ so súhlasom jednej z inštitúcii EÚ alebo by sa jednoducho odstránila súčasná možnosť obnoviť hraničné kontroly na vnútorných hraniciach jednostranným rozhodnutím členského štátu a namiesto toho by sa uložilo využívanie kompenzačných opatrení.

Na základe podrobného posúdenia vplyvu všetkých možností politiky a konzultácie so všetkými zapojenými zainteresovanými stranami je uprednostňovanou možnosťou politiky možnosť 2. Tento výber sa opiera o skutočnosť, že touto možnosťou sa celkovo dosiahnu najlepšie výsledky, pokiaľ ide o účinnosť, efektívnosť a primeranosť. Vychádza z poznatkov získaných v minulosti a zároveň je dostatočne ambiciózna. Rešpektujú sa v nej názory členských štátov, pokiaľ ide o úlohu hraničných kontrol pri riešení závažného ohrozenia, a zároveň sa v nej prihliada na oprávnené očakávania občanov EÚ a iných osôb, ktorí profitujú z absencie hraničných kontrol na vnútorných hraniciach.
Toto posúdenie vplyvu je základom pre legislatívny návrh na revíziu smernice 2010/40/EÚ o rámci na zavedenie IDS. Je to kľúčové opatrenie Európskej zelenej dohody, stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a prípravy Európy na digitálny vek. Cieľom smernice o IDS je zvýšiť zavedenie a využívanie nepretržitých služieb IDS v celej EÚ, aby sa zlepšilo fungovanie systému cestnej dopravy vrátane jeho rozhraní s inými druhmi dopravy, a tým znížili negatívne vonkajšie účinky cestnej dopravy. V hodnotení z roku 2019 sa potvrdzuje relevantnosť smernice o IDS, ale sa zdôrazňuje, že zavádzanie IDS je stále pomalé a rozdrobené, pričom sa tvrdí, že to viedlo k nevyužitiu príležitostí na vybudovanie inkluzívneho multimodálneho dopravného systému. Je potrebné zahrnúť nový vývoj v oblastiach, ako sú prepojená a automatizovaná mobilita a platformy mobility. V rámci celej dopravnej siete treba takisto ďalej zlepšovať prístupnosť a dostupnosť: i) údajov o infraštruktúre; ii) dopravných informácií a iii) cestovných údajov.

Cieľom tejto iniciatívy je zvýšiť zavedenie a prevádzkové využívanie služieb IDS v celej EÚ, aby sa: i) zvýšila bezpečnosť cestnej premávky a efektívnosť dopravy a ii) podporil systém multimodálnej dopravy. Jej špecifickými cieľmi sú zvýšiť interoperabilitu a kontinuitu služieb (ŠC 1), vytvoriť účinný mechanizmus koordinácie medzi všetkými zainteresovanými stranami v rámci IDS (ŠC 2) a zlepšiť dostupnosť a prístupnosť údajov podporujúcich služby IDS (ŠC 3). Prispieva to k dvom kľúčovým prioritám dopravného systému, ktoré sú uvedené v stratégii pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu: ekologizácii a digitalizácii odvetvia dopravy EÚ. Pomôže to znížiť aj nehodovosť, dosiahnuť „nulovú víziu – znížiť do roku 2050 počet úmrtí na cestách takmer na nulu“ a posilniť vnútorný trh v oblastiach, ako je kooperatívna, prepojená a automatizovaná mobilita (CCAM).
Prevalencia násilia na ženách a domáceho násilia v celej EÚ a ujma, ktorú tieto formy násilia spôsobujú jednotlivcom a spoločnostiam, vytvárajú osobitnú potrebu spoločného opatrenia. Násilie na ženách/domáce násilie môže zahŕňať fyzický cezhraničný aspekt, ak sa ľudia premiestňujú; v online svete nepozná hranice. Ciele politiky možno dosiahnuť len vtedy, ak sa minimálne normy budú uplatňovať rovnako na všetky prípady násilia na ženách/domáceho násilia. Členské štáty sa násilím na ženách/domácim násilím zaoberali v právnych predpisoch a politikách, k zníženiu prevalencie to však neviedlo. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie s obeťami prostredníctvom stanovenia minimálnych noriem v oblasti práv obetí násilia na ženách/domáceho násilia by táto iniciatíva mala viesť k vzostupnej konvergencii. Cieľom týchto noriem by bolo predchádzať tomuto druhu násilia a bojovať proti nemu pred začatím trestného konania, počas neho alebo po ňom. Touto iniciatívou by sa zaviedli aj vymedzenia správania a tresty za správanie, v prípade ktorého je kriminalizácia nedostatočná. Opatrením na úrovni EÚ sa zabezpečí ochrana základných práv polovice obyvateľstva EÚ v celej EÚ.

Posúdenie uprednostňovanej možnosti ukazuje pozitívny hospodársky vplyv. Zníženie prevalencie násilia na ženách/domáceho násilia by mohlo konkrétne priniesť hospodársky úžitok vo výške približne 53,1 miliardy EUR, pričom z dlhodobého hľadiska by táto suma mohla byť približne 82,7 miliardy EUR. Najväčší potenciál hospodárskeho úžitku vyplýva zo zníženia nákladov na telesnú a emocionálnu ujmu obetí (odhadované zníženie je od 32,2 miliardy EUR do 64,5 miliardy EUR). Sociálny vplyv by sa prejavil v prípade rôznych zainteresovaných strán, konkrétne obetí, svedkov, páchateľov, spoločností, vnútroštátnych orgánov a celej spoločnosti. Uprednostňovanou možnosťou by sa dosiahlo zlepšenie zdravia, bezpečnosti a kvality života obetí (najmä vďaka opatreniam ochrany a podpory). Takisto by sa zvýšila informovanosť obetí a svedkov o dostupných službách ochrany a podpory a zlepšil by sa ich prístup k informáciám o týchto službách. Opatrenia v podobe intervenčných programov pre páchateľov by mali mať pozitívny vplyv na prístup a správanie páchateľov. Zamestnávateľom by informovanosť a lepšie pochopenie a podpora pracovníčok, ktoré sú obeťami obťažovania na pracovisku, umožnili zaistiť bezpečné pracovné prostredie. Malo by to pozitívny vplyv aj na produktivitu. Pre vnútroštátne orgány by boli prínosné opatrenia na riešenie právnej fragmentácie a neistoty. Intenzívnejšie rozpoznávanie škodlivých rodových stereotypov, noriem a zneužívania širokou verejnosťou by malo pozitívny vplyv na celú spoločnosť A napokon, čo je nemenej dôležité, vplyvy uprednostňovanej možnosti na základné práva sú značné.
Celkovým problémom je nedostatočná dostupnosť údajov na použitie v rámci európskeho hospodárstva. Je to najmä z dôvodu nejasnosti práv v oblasti údajov, nevyváženosti vyjednávacích síl, obmedzeného prístupu k spravodlivým a dôveryhodným cloudovým službám a nedostatočnej medziodvetvovej interoperability údajov v EÚ. Problém vplýva na mnohé odvetvia hospodárstva a vedie k nedostatočnému využívaniu údajov na úrovni EÚ, čo má nepriaznivé dôsledky na možnosti voľby spotrebiteľa, inovácie a poskytovanie verejných služieb.

Čo by sa malo dosiahnuť?

Cieľom je maximalizovať hodnotu údajov v hospodárstve a spoločnosti zabezpečením, aby širšia škála zainteresovaných strán získala kontrolu nad svojimi údajmi a aby bolo na použitie k dispozícii viac údajov, pričom sa zachovajú stimuly na investovanie do generovania údajov.

Z analýzy vyplynulo, že uprednostňovanou možnosťou je možnosť 2. Prečo? Pretože by sa tak zlepšila právna istota týkajúca sa údajov (vrátane databázových práv sui generis, pokiaľ ide o strojovo generované údaje), zvýšilo sa tak množstvo údajov dostupných na opakované použitie a spotrebiteľom a podnikom by sa poskytla vyššia kontrola nad údajmi pri obmedzení nákladov držiteľov údajov na zvýšenie prístupnosti údajov a zachovanie stimulov na vytváranie údajov. Zároveň by sa tým zaviedol legislatívny prístup k otázke spravodlivosti a dôveryhodnosti infraštruktúr na spracovanie údajov v kombinácii s normalizáciou technickej interoperability zmien poskytovateľov cloudových služieb pod vedením odvetvia.

Väčšina zainteresovaných strán potvrdzuje, že prekážky identifikované v posúdení vplyvu skutočne existujú. Na ich riešenie však prevládajú odlišné názory: držitelia údajov (napr. výrobcovia automobilov), ktorí sú ostražití v otázke regulačného zásahu, by uprednostnili riešenia, ktoré sa zameriavajú len na jasné zlyhania trhu. Malé a stredné podniky (MSP), ktoré používajú údaje (najmä tie, ktoré pôsobia v oblasti popredajných služieb) naopak žiadajú právo na prístup k údajom a uprednostňujú preskúmanie práva sui generis. Spotrebiteľské organizácie takisto poukazujú na potrebu posilnenia postavenia spotrebiteľov pri výbere svojich poskytovateľov služieb. Zainteresované strany však súhlasia s potrebou pravidiel EÚ na zabezpečenie prenosnosti v rámci cloudu a na ochranu používateľov cloudu pred nezákonným prístupom k ich údajom z územia mimo EÚ. Zároveň sú v prospech zmiernenia administratívnej záťaže zjednodušením pravidiel o zdieľaní údajov podnikov s orgánmi verejnej správy.

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti
Možnosti sa zvažovali najmä, pokiaľ ide o povinnosť náležitej starostlivosti spoločností a povinností riaditeľov. Neregulačné možnosti sa vyradili, keďže sa ukázali ako neúčinné a neefektívne. Pokiaľ ide o náležitú starostlivosť, určité regulačné možnosti (napr. povinnosť alebo zodpovednosť obmedzená na prvý stupeň hodnotového reťazca) boli rovnako vyradené z dôvodu neúčinnosti. Zachované možnosti sa z hľadiska celkového prístupu (sektorálny – horizontálny) a osobnej pôsobnosti líšia. Navrhuje sa uprednostňovaný balík možností, ktoré sa navzájom dopĺňajú. Pokiaľ ide o náležitú starostlivosť spoločností, zaviedla by sa horizontálna povinnosť náležitej starostlivosti pre veľké spoločnosti s ručením obmedzeným (LLC) (vymedzených dvoma možnými alternatívnymi súbormi kritérií v oblasti počtu zamestnancov a výšky obratu) v kombinácii so zjednodušeným režimom zameriavajúcim sa na najdôležitejšie otázky stredne veľkých spoločností s ručením obmedzeným a so strednou kapitalizáciou v sektoroch, v ktorých existuje vyššia pravdepodobnosť výskytu nepriaznivých vplyvov na ľudské práva a životné prostredie (sektory s veľkým dosahom). Pravidlami EÚ o harmonizovanej občianskoprávnej zodpovednosti a administratívnom presadzovaní by sa táto možnosť podporila. Súčasťou tejto možnosti by boli spoločnosti z tretích krajín dosahujúce značný obrat v EÚ. Pokiaľ ide o povinnosti riaditeľov, uprednostňovanou možnosťou by sa harmonizovaným spôsobom objasnila všeobecná povinnosť riaditeľov konať v najlepšom záujme spoločnosti v prípade všetkých spoločností s ručením obmedzeným (regulovaná vo vnútroštátnom práve obchodných spoločností). Podporilo by sa to niektorými špecifickými povinnosťami riaditeľov (napr. týkajúcich sa riadenia rizika alebo zapojením zainteresovaných strán) v prípade veľkých spoločností, pričom by sa postupne zaviedli v prípade stredne veľkých spoločností s ručením obmedzeným s veľkým dosahom a uvedených MSP. Povinnosti riaditeľov, ktorými sa vykonáva povinnosť náležitej starostlivosti spoločností, sa vzťahujú na rovnaké spoločnosti ako táto povinnosť. Na spoločnosti s viac ako 1 000 zamestnancami by sa uplatňovali dodatočné špecifické povinnosti riaditeľov súvisiace so stanovovaním stratégie s cieľmi založenými na vede. Dopĺňala by to všeobecná doložka, podľa ktorej by odmena mala uľahčovať súlad s novými pravidlami alebo aspoň tomuto súladu nebrániť.
V súlade s existujúcim spotrebiteľským právom EÚ sa na malé a stredné podniky ani na mikropodniky nevzťahujú žiadne výnimky, keďže to by bolo v rozpore so všeobecným účelom pravidiel v oblasti ochrany spotrebiteľa. Takisto by to bolo v rozpore so záujmami MSP, keďže spotrebitelia by boli menej chránení, a preto by im pri nákupe menej dôverovali.

Uvedené náklady by teda takisto vznikli aj MSP. Aj pre ne však by však boli prínosné spravodlivejšie praktiky na trhu vedúce k rovnakým podmienkam, ako aj k zmierneniu prekážok brániacim cezhraničnému obchodu, pretože by sa predišlo potenciálnej spleti rôznych právnych predpisov v celej EÚ spôsobovanej tým, že jednotlivé krajiny uplatňujú vlastné riešenia.
Konzultované zainteresované strany (inštitúcie a orgány Únie, národné bezpečnostné orgány členských štátov a výskumní odborníci z JRC) sa zhodli na potrebe spoločných noriem v oblasti bezpečnosti informácií pre všetky inštitúcie a orgány Únie so zameraním na tieto body: ·Mala by sa zohľadniť rozmanitosť a rozdielne prevádzkové prostredie každej inštitúcie alebo orgánu Únie a malo by sa umožniť riešenie na miestnej úrovni. ·Hoci je väčšina inštitúcií a orgánov pripravená spolupracovať so svojimi partnermi v spoločných orgánoch na účely bezpečnosti informácií, nie sú ochotné delegovať svoje rozhodovacie právomoci. ·Návrh nariadenia by sa mal vypracovať s ohľadom na Medzivládnu dohodu členských štátov o ochrane utajovaných skutočností.
Celkový balík možností bude mať pozitívny účinok vďaka primeranejšej regulácii centrálnych depozitárov a zvýšenej konkurencieschopnosti trhu EÚ v oblasti vyrovnania. Zjednodušenie postupu udeľovania povolení na činnosť v zahraničí prostredníctvom jednoduchého oznámenia na úrovni hostiteľského členského štátu (namiesto aktuálne predpokladaného predchádzajúceho schválenia) by centrálnym depozitárom mohlo za prvý rok ušetriť 10 miliónov EUR a následne každoročne asi 4 milióny EUR. Zmeny v dohľade týkajúce sa zriadenia kolégií orgánov dohľadu či zmeny v poskytovaní vedľajších služieb bankového typu by zjednodušili postupy, čo by viedlo k súdržnejšiemu dohľadu a ľahšiemu prístupu k určitým službám. Je náročné vyčísliť tieto prínosy, ale očakáva sa, že budú veľmi významné tak pre podniky, ako aj pre regulačné orgány. V súvislosti s objasnením a odložením niektorých prvkov režimu disciplíny pri vyrovnaní by hlavným prínosom boli odložené náklady, t. j. náklady na pripojenie k sprostredkovateľom odkupu pre účastníkov trhu alebo objem obchodu, ktorý by nezanikol ani sa nepresunul do obchodných miest mimo EÚ (odhadom 4 % – 5 % celkového obratu). Zjednodušenie postupu udeľovania povolení na činnosť v zahraničí a objasnenie režimu disciplíny pri vyrovnaní by mohli do určitej miery zmierniť administratívne zaťaženie orgánu ESMA, pokiaľ ide o otázky a odpovede. A napokon, vplyv uprednostňovaných možností politiky na vnútroštátne orgány by mal byť vo všeobecnosti pozitívny. Najmä príslušné vnútroštátne orgány by mohli znášať nižšie náklady a nemuseli by venovať toľko času udeľovaniu povolení na činnosť v zahraničí, ak by sa príslušným vnútroštátnym orgánom hostiteľského štátu jednoducho odoslalo oznámenie.
V dôsledku plánovanej štruktúry iniciatívy pre udržateľné výrobky je ťažké presne určiť celkové náklady na uprednostňované možnosti. Hoci vzniknú určité počiatočné náklady v súvislosti so zriadením rámca a s prípravou opatrení iniciatívy pre udržateľné výrobky, najväčšie náklady pravdepodobne vzniknú až po zavedení týchto opatrení pre prioritné výrobky. Celkovo to znamená, že sa pravdepodobne zvýšia náklady pre hospodárske subjekty zapojené do výroby výrobkov, pričom časť nákladov sa prenesie na spotrebiteľov. Skúsenosti so smernicou o ekodizajne sú však také, že zvýšené náklady viac než kompenzujú finančné úspory u spotrebiteľov z dlhodobého hľadiska. V rámci iniciatívy pre udržateľné výrobky takisto existuje potenciál, pokiaľ ide o výhody vyplývajúce z dlhšej životnosti a zo zlepšovania výrobného postupu. Okrem toho by zvyšovanie výrobných nákladov takisto mohli kompenzovať úspory v celom dodávateľskom reťazci pre iné podniky. Všetky opatrenia v rámci iniciatívy pre udržateľné výrobky sa budú opierať o posúdenia vplyvu a konzultačný postup, pomocou ktorých sa budú skúmať náklady a výhody, aby sa zaistila proporcionalita.
Uprednostňovanou možnosťou je možnosť D, keďže sa analýzou ukázalo, že je to najlepší spôsob na dosiahnutie cieľov.

·Možnosť E – zrušenie nariadenia: nariadenie by sa zrušilo, výrobky by boli závislé od vzájomného uznávania medzi členskými štátmi.

·Možnosť C – zameranie nariadenia: zahrnutie všetkých prvkov uvedených v možnosti B, ako aj týchto troch čiastkových možností, ktoré možno kombinovať:

Možnosť C dostala veľmi malú podporu.

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti
Možnosť 1: Zásah nízkej intenzity: Opiera sa o posilnený mechanizmus spolupráce a dobrovoľné nástroje, ktoré by sa vzťahovali na produkty a služby elektronického zdravotníctva a na opakované používanie zdravotných údajov. Podporila by sa zlepšeným riadením a digitálnou infraštruktúrou.

Možnosť 2 a 2+: Zásah strednej intenzity: Posilnili by sa ňou práva občanov na digitálnu kontrolu nad ich zdravotnými údajmi a poskytol by sa rámec EÚ na opakované používanie zdravotných údajov. Riadenie by spočívalo na vnútroštátnych orgánoch (pre prvotné a druhotné používanie údajov), ktoré by dané politiky vykonávali na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ by podporovali vypracovávanie vhodných požiadaviek. Digitálnou infraštruktúrou by sa podporilo cezhraničné zdieľanie a opakované používanie zdravotných údajov. Vykonávanie by sa podporilo certifikáciou a označeniami, čím by sa zaistila transparentnosť pre orgány, obstarávateľov a používateľov.

Možnosť 3 a 3+: Zásah vysokej intenzity: Presahovala by rámec možnosti 2 tým, že by sa vymedzenie požiadaviek na úrovni EÚ a prístupu k cezhraničným zdravotným údajom pridelilo existujúcemu alebo novému orgánu EÚ a rozšíril by sa rozsah pôsobnosti certifikácie.

Uprednostňovanou možnosťou je možnosť 2 s prvkami 2+, ktorá zabezpečuje certifikáciu elektronických zdravotných záznamov, služieb na sprostredkovanie údajov týkajúcich sa elektronických zdravotných záznamov a zdravotníckych pomôcok, ktorými sa zadávajú údaje do systémov elektronických zdravotných záznamov, ako aj dobrovoľné označenie pre aplikácie na zabezpečenie telesnej a duševnej pohody. Zabezpečila by sa ňou najlepšia rovnováha medzi účinnosťou a efektívnosťou pri dosahovaní cieľov. Možnosťou 1 by sa základný scenár zlepšil len okrajovo, keďže by bol naďalej dobrovoľný. Účinnou by bola aj možnosť 3, vytvárala by však vyššie náklady, mohla by mať väčší vplyv na MSP a mohla by byť menej politicky uskutočniteľná.