SK Úradný vestník Európskej únie C 161/67

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Dostať mladých do zamestnania“

COM(2012) 727 final

2013/C 161/13

Hlavný spravodajca: Pavel TRANTINA

Pomocný spravodajca: Philippe DE BUCK

Európska komisia sa 19. decembra 2012 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Dostať mladých do zamestnania“.

COM(2012) 727 final.

Predsedníctvo výboru poverilo 13. novembra 2012 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán Pavel Trantina rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 488. plenárnom zasadnutí 20. a 21. marca 2013 (schôdza z 21. marca 2013) vymenovaný za hlavného spravodajcu a pán Philippe de Buck za pomocného spravodajcu. Výbor prijal 174 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 1 člen sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1. Zhrnutie odporúčaní

1.1 EHSV znova opakuje svoju často vyjadrovanú kritiku katastrofálnej miery nezamestnanosti mladých ľudí a žiada všetky zainteresované strany, aby prijali okamžité, účinné a konečné opatrenia s cieľom prelomiť tento začarovaný kruh, ktorý ohrozuje budúcnosť celej generácie. Je najvyšší čas náležitým spôsobom investovať do mladých ľudí, keďže tieto investície budú dlhodobo prinášať plody.

1.2 EHSV zároveň zdôrazňuje, že na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni je potrebná skutočná stratégia pre rast, ktorá pomôže vytvoriť väčší počet a stabilnejšie pracovné miesta, pretože pracovné miesta sú podmienkou úspechu opatrení, ktoré majú priviesť mladých ľudí do zamestnania. To si vyžaduje koordinovaný prístup ku všetkým snahám a opatreniam zameraným na posilňovanie konkurencieschopnosti a obnovenie dôvery investorov a domácností. Európsky semester poskytuje príležitosť odporučiť, aby sa v každom členskom štáte zaviedli vhodné opatrenia a reformy.

1.3 EHSV víta návrh balíka opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí a odporúča, aby sa osobitná pozornosť venovala jeho uplatňovaniu na úrovni členských štátov tým, že sa opatrenia zamerané na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí stanú dôležitou súčasťou národných programov reforiem.

1.4 EHSV podporuje myšlienku zaviesť systém záruk pre mladých ľudí v členských štátoch, ktorý bude financovaný prostredníctvom osobitného fondu iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí v rámci viacročného finančného rámca a oceňuje jeho vytvorenie, pričom poznamenáva, že musí byť doplnený na národnej úrovni. EHSV však nepovažuje za postačujúce financovať tento fond iba 6 miliardami EUR, ktoré budú čiastočne pochádzať z Európskeho sociálneho fondu. Vzhľadom na to, že fond bude podporovať iba tie regióny, v ktorých je miera nezamestnanosti mladých ľudí vyššia ako 25 %, EHSV zdôrazňuje, že ostatné regióny by mali mať možnosť prístupu k finančnej pomoci podľa štandardných postupov ESF. Je však potrebné konať okamžite, a to tak, že navrhované opatrenia sa budú financovať z nových finančných prostriedkov bez toho, aby si v rámci Európskeho sociálneho fondu konkurovali mladí ľudia a ďalšie znevýhodnené kategórie osôb.

1.5 EHSV podporuje postoj Komisie, podľa ktorého je „systém záruk pre mladých […] nástroj, ktorý treba zaviesť komplexným a holistickým spôsobom zaručujúcim mladým ľuďom kvalitnú ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania.“ EHSV chápe, že existujú rozdiely medzi členskými štátmi a uznáva, že je dôležité, aby si mohli stanoviť vekovú hranicu v súlade s ich potrebami a možnosťami. Odporúča však, aby tam, kde je to možné, bola veková hranica prístupu k tomuto systému zvýšená na 30 rokov, aby systém zahŕňal mladých ľudí, ktorí končia vysokú školu neskôr alebo tých, ktorí sa nachádzajú vo fáze prechodu zo školy do zamestnania a ešte im hrozí strata kontaktu s trhom práce, najmä v krajinách s najvyššou mierou nezamestnanosti mládeže.

1.6 EHSV tiež víta politickú dohodu o návrhu systému záruk pre mladých, ktorú dosiahla Rada EPSCO 28. februára 2013. EHSV sa však domnieva, že intervenovať štyri mesiace po odchode zo školy alebo strate zamestnania je príliš neskoro. Systém záruk pre mladých ľudí by mal začať fungovať čo najskôr, najlepšie hneď po zaevidovaní na úrade práce (1).

1.7 EHSV považuje za podstatné, aby sa v záujme úplného a správneho vykonávania záruk pre mladých na úrovni EÚ a na národnej úrovni lepšie a jasnejšie stanovili nástroje, zodpovednosť, ciele a ukazovatele monitorovania. Z tohto dôvodu EHSV navrhuje zaradiť využívanie záruk pre mladých medzi ukazovatele do procesu európskeho semestra.

1.8 Na základe úspešných príkladov z niektorých členských štátov by pri príprave, uskutočňovaní, propagácii a monitorovaní tohto systému mali kľúčovú úlohu zohrávať sociálni partneri a mládežnícke organizácie a ich zastupiteľské platformy.

1.9 Reformy služieb EURES a v prípade potreby verejných služieb zamestnanosti v členských štátoch by tiež mali aktívne podporovať mladých ľudí a mali by prispôsobiť svoje služby a prístupy tak, aby boli prístupnejšie. Individuálne poradenstvo a usmernenia v spojitosti s kariérou je potrebné zaviesť už na školách.

1.10 Je potrebné zlepšiť podmienky pre ponuky stáží a učňovskej prípravy. Normy vysokej kvality stáží a učňovskej prípravy by sa mali zabezpečiť pomocou presne stanovených kritérií, ktoré sa musia splniť, aby bolo možné požiadať o finančnú pomoc. Ako doplnok k tomu je potrebné zaviesť lepší mechanizmus monitorovania a ochranu práv stážistov.

2. Zhrnutie iniciatív Komisie

2.1 Celková miera zamestnanosti u mladých ľudí klesla za posledné štyri roky takmer o päť percentuálnych bodov, čo je trikrát viac ako u dospelých. Šance mladých ľudí bez práce nájsť si zamestnanie sú malé: iba 29,7 % nezamestnaných osôb vo veku od 15 do 24 rokov v roku 2010 si v roku 2011 našlo prácu, čo je za tri roky pokles o takmer 10 %. Viac ako 30 % nezamestnaných osôb do 25 rokov bolo nezamestnaných viac ako dvanásť mesiacov – 1,6 milióna v roku 2011 v porovnaní s 0,9 milióna v roku 2008. Podľa nadácie Eurofound je 14 miliónov mladých ľudí v EÚ vo veku 15 – 29 rokov (7,5 mil. mladých ľudí vo veku 15 – 24 rokov) tzv. NEET - nie sú zamestnaní a nezúčastňujú sa ani na vzdelávaní či odbornej príprave (2). Hospodárske náklady nezačlenenia mladých ľudí do pracovného trhu presahujú 150 miliárd EUR ročne, čo predstavuje 1,2 % HDP EÚ. K sociálnym dôsledkom patria také javy, ako stiahnutie sa zo spoločnosti a strata dôvery v politický systém, nízka úroveň samostatnosti, strach z neznámeho a mrhanie intelektuálnym potenciálom.

2.2 Európska komisia predstavila balík opatrení v oblasti zamestnanosti mladých, ktorý zahŕňa štyri oblasti činnosti. Prvou z nich je odporúčanie pre členské štáty zaviesť systém záruk pre mladých, ktorý bude zaručovať všetkým mladým ľuďom do 25 rokov kvalitnú ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania. Navrhované odporúčanie nalieha na členské štáty, aby vybudovali silné partnerstvá so zainteresovanými stranami, zabezpečili včasné zapojenie služieb zamestnanosti a ďalších partnerov z oblasti podpory mladým ľuďom, prijali podporné opatrenia, ktoré umožňujú začleňovanie do trhu práce, v plnej miere na tento účel využívali Európsky sociálny fond a ďalšie štrukturálne fondy, posúdili, rýchlo zaviedli a sústavne zlepšovali systém záruk pre mladých. Komisia bude podporovať členské štáty tým, že bude poskytovať finančné prostriedky EÚ, podporovať výmenu osvedčených postupov medzi členskými štátmi, monitorovať vykonávanie systému záruk pre mladých v rámci európskeho semestra a zvyšovať informovanosť.

2.3 Na uľahčovanie prechodu zo školy do zamestnania balík tiež spúšťa konzultácie s európskymi sociálnymi partnermi o rámci kvality pre stáže, ktorý má mladým ľuďom umožniť získať kvalitné pracovné skúsenosti za bezpečných podmienok.

2.4 Komisia okrem toho ohlasuje založenie Európskeho združenia učňovského vzdelávania na zvýšenie kvality a ponuky učňovskej prípravy dostupnej pre mladých ľudí šírením úspešných systémov učňovského vzdelávania vo všetkých členských štátoch a popisuje spôsoby ako znížiť množstvo prekážok mobility mladých ľudí.

2.5 A napokon vzhľadom na veľké rozdiely v mierach nezamestnanosti mladých ľudí v rôznych členských štátoch Komisia navrhuje opatrenia na zvýšenie medzinárodnej mobility mladých pracovníkov, najmä zlepšením systému EURES.

2.6 Opatrenia navrhované v balíku opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí sa zakladajú na opatreniach iniciatívy „Príležitosti pre mladých“ začatej v decembri 2011. Komisia tiež využíva ďalšie politické nástroje na riešenie problému nezamestnanosti mladých ľudí, ako sú odporúčania pre jednotlivé krajiny. V júli 2012 boli takmer všetkým členským štátom EÚ predložené odporúčania (3) zamerané na zlepšenie situácie mladých ľudí.

3. Všeobecné pripomienky výboru k balíku Komisie

3.1 Na vytvorenie väčšieho počtu a lepších pracovných miest je potrebná skutočná stratégia pre rast na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. To si vyžaduje koordinovaný prístup ku všetkým snahám a opatreniam zameraným na posilňovanie konkurencieschopnosti a obnovenie dôvery investorov a domácností. Európsky semester poskytuje príležitosť odporučiť, aby sa v každom členskom štáte zaviedli vhodné opatrenia a reformy. Synergické účinky, ako napr. zahrnutie sociálnych aspektov do verejného obstarávania, by sa nemali podceňovať.

3.2 Situácia európskej mládeže na trhu práce je kľúčovým problémom. Na uľahčenie plynulého prechodu mladých ľudí do pracovného života je dôležité prijať tieto nevyhnutné opatrenia: — obmedziť všetky prekážky, ktoré bránia vstupu mladých ľudí na trh práce, — zmenšiť nepomer medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, — podporovať samostatnosť mladých ľudí, — zvýšiť atraktívnosť odborného vzdelávania a prípravy, najmä učňovskej prípravy v strategicky dôležitých odboroch, najmä v oblasti techniky a inžinierstva, — podporovať partnerstvá a súčinnosť medzi všetkými zainteresovanými stranami, — nabádať podniky na vytváranie pracovných miest a stáží pre mladých ľudí a podporovať ich pri tom.

3.3 EHSV víta skutočnosť, že sa Komisia dlhodobo zameriava na mladých ľudí. V tejto súvislosti balík opatrení v oblasti zamestnanosti mladých ľudí predstavuje ďalší krok smerom k vytvoreniu koherentného a integrovaného prístupu k boju proti nezamestnanosti mládeže a podpore kvalitného prechodu zo vzdelávacieho procesu na trh práce. Treba však brať do úvahy aj to, že osobitná pozornosť by sa mala zamerať na členské štáty, ktoré sú hlavnými aktérmi v oblasti zamestnanosti mladých ľudí a od ktorých sa očakáva, že v najbližších mesiacoch prijmú následné opatrenia. Vzhľadom na to, že situácia je naliehavá a investovanie do mladých ľudí ako hlavného zdroja trhu práce je veľmi dôležité, to však nepostačuje. Je mimoriadne dôležité vybudovať dôveru stanovením spoločných zásad pre systém záruk pre mladých v Európe s cieľom zvýšiť kvalitu, dostupnosť a dosah tohto nástroja na celom kontinente.

3.4 EHSV je pripravený aktívne prispieť k príprave a podpore tohto balíka, pretože — jeho členovia ako zástupcovia zamestnávateľov, odborových zväzov a ďalších organizácií občianskej spoločnosti sú zapojení do procesov, ktoré dlhodobo vedú k lepšiemu zamestnávaniu mladých ľudí, majú potrebné kontakty, a tým aj vplyv, a navrhli mnohé iniciatívy na riešenie problému nezamestnanosti mladých ľudí, — EHSV má rozsiahle skúsenosti, keďže v uplynulých rokoch usporiadal celý rad konferencií, konzultácií a seminárov (4) a vydal k tejto téme niekoľko dôležitých stanovísk (5).

3.5 EHSV víta návrh odporúčania Európskej komisie pre členské štáty zaviesť systém záruk pre mladých, ktorý bude zaručovať všetkým mladým ľuďom do 25 rokov kvalitnú ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania. Systém záruk, ak sa bude správne uplatňovať, môže predstavovať dôležitý krok, pokiaľ ide o investovanie do mladých ľudí, môže znížiť obrovské náklady, ktoré spôsobuje nezamestnanosť mladých tak jednotlivcom, ako aj Európe ako celku a môže zohrávať kľúčovú úlohu pri zvyšovaní kvality a účinnosti prechodu mladých ľudí zo školy do zamestnania. EHSV sa však domnieva, že intervenovať štyri mesiace po odchode zo školy alebo strate zamestnania je príliš neskoro. Systém záruk pre mladých ľudí by mal začať fungovať čo najskôr, najlepšie hneď po zaevidovaní na úrade práce.

3.6 EHSV podporuje myšlienku zaviesť systém záruk pre mladých ľudí v členských štátoch, ktorý bude financovaný prostredníctvom osobitného fondu iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí v rámci viacročného finančného rámca a oceňuje jeho vytvorenie, pričom poznamenáva, že musí byť doplnený na národnej úrovni. EHSV však nepovažuje za postačujúce financovať tento fond iba 6 miliardami EUR, ktoré budú čiastočne pochádzať z Európskeho sociálneho fondu. Vzhľadom na to, že náklady nezačlenenia mladých ľudí do pracovného trhu (z hľadiska ďalších sociálnych dávok a straty príjmov a daní) presahujú 150 miliárd EUR ročne (1,2 % HDP EÚ) (6) a že Medzinárodná organizácia práce došla k záveru, že investícia vo výške 21 miliárd EUR môže viesť v priebehu niekoľkých rokov k výrazným zmenám (7), EHSV považuje systém záruk pre mladých za užitočné sociálne opatrenie s veľkým pozitívnym dosahom z hľadiska nákladov a prínosov.

3.7 EHSV podporuje postoj Komisie, podľa ktorého je „systém záruk pre mladých […] nástroj, ktorý treba zaviesť komplexným a holistickým spôsobom zaručujúcim mladým ľuďom kvalitnú ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania.“ EHSV chápe, že existujú rozdiely medzi členskými štátmi a uznáva, že je dôležité, aby si mohli stanoviť vekovú hranicu v súlade s ich potrebami a možnosťami. Odporúča však, aby tam, kde je to možné, bola veková hranica prístupu k tomuto systému zvýšená na 30 rokov, aby systém zahŕňal mladých ľudí, ktorí končia vysokú školu neskôr alebo tých, ktorí sa nachádzajú vo fáze prechodu zo školy do zamestnania a ešte im hrozí strata kontaktu s trhom práce, najmä v krajinách s najvyššou mierou nezamestnanosti mládeže. Okrem toho sa systém záruk pre mladých musí stať štrukturálnym opatrením aktívnej politiky trhu práce, a to nielen v tomto období krízy.

3.8 EHSV sa domnieva, že je dôležité vypracovať jasné normy kvality a ukazovatele týkajúce sa prípravy a vykonávania systému záruk pre mladých na európskej a národnej úrovni. Stáže absolvované v rámci systému záruk pre mladých musia byť v súlade s rámcom kvality pre stáže a mali by mladým ľuďom taktiež umožniť viesť nezávislý život. Členským štátom sa tiež odporúča, aby vytvorili individuálne poradenstvo a usmernenia v spojitosti s kariérou a zaviedli mechanizmy monitorovania rozličných ponúkaných príležitostí a posudzovania dosahu tohto systému na následný prechod príjemcov do práce.

3.9 EHSV zdôrazňuje, že iniciatíva záruk pre mladých by mala byť začlenená do rámca aktívnej stratégie trhu práce zameranej na podporu trvalého začlenenia mladých ľudí do trhu práce, aby mohli získať samostatnosť. Ďalším aspektom takejto stratégie by mali byť reformy verejných služieb zamestnanosti v členských štátoch tam, kde sú potrebné. Verejné služby zamestnanosti by sa mali aktívne orientovať na mladých ľudí a prispôsobiť svoje služby a prístupy tak, aby boli prístupnejšie, pričom by mali zlepšiť svoje služby poskytované všetkým nezamestnaným. Verejné služby zamestnanosti by mali spolupracovať so vzdelávacími inštitúciami, nadväzovať priamy kontakt s mladými ľuďmi a ponúkať im prácu alebo ďalšie možnosti odbornej prípravy v rámci proaktívneho, individuálneho poradenského prístupu, a to ešte predtým ako opustia školu. EHSV žiada Európsku komisiu, aby tento prvok zvážila vo svojej stratégii podpory verejných služieb zamestnanosti v Európe. V tejto súvislosti by služby EURES mali byť lepšie prispôsobené potrebám mladých ľudí a mali by sa oveľa intenzívnejšie propagovať medzi príslušníkmi mladej generácie.

3.10 EHSV tiež členským štátom odporúča, aby zvýšili podporu tým podnikom, družstvám a organizáciám tretieho sektora, ktoré by sa chceli podieľať na systéme záruk pre mladých v úzkej spolupráci s verejnými službami zamestnanosti. Mechanizmy, ako sú daňové stimuly, dotácie na fixné náklady na pracovné miesta a možnosť prístupu k financovaniu odbornej prípravy na pracovisku sú dôležitými prvkami fungovania tohto systému a podpory podnikov, ktoré chcú investovať do potenciálu mladých ľudí náležitým a účinným spôsobom. Ich uplatňovanie by sa malo spájať s dodržiavaním rámcov kvality a usmernení a malo by zahŕňať zavedenie mechanizmov monitorovania. Podľa EHSV je potrebné podporovať budovanie kapacít všetkých aktérov zapojených do kvalitných systémov učňovskej prípravy.

3.11 EHSV sa domnieva, že sociálni partneri by mali zohrávať základnú úlohu pri príprave, implementácii a monitorovaní tohto systému. Stály sociálny dialóg má prvotný význam pre poskytnutie systému záruk pre mladých ľudí s vysokými normami kvality tak pre podniky, ako i mladých ľudí. V tejto súvislosti je tiež dôležité, aby boli sociálni partneri zapojení do monitorovania uplatňovania záruk pre mladých ľudí a pracovných ponúk alebo ponúk odborného vzdelávania dostupných v rámci jednotlivých systémov.

3.12 Ďalšiu významnú úlohu zohrávajú organizácie tretieho sektora, najmä mládežnícke organizácie a ich zastupiteľské platformy, ktoré sú pre mladých ľudí dôležitými nástrojmi účasti umožňujúcimi rozvíjať ich schopnosti a získať správne pracovné vzťahy a správanie. Preto je dôležité zapojiť ich tiež do prípravy a vykonávania týchto systémov. Aj rôzne sociálne podniky a ďalšie zainteresované strany by sa mohli zapojiť. Výbor poukazuje na osvedčené postupy zavedené v Rakúsku (8), vo Švédsku a Fínsku (9), pokiaľ ide o účasť zainteresovaných strán.

3.13 Ďalšou prioritou by malo byť zlepšenie prístupu mládežníckych organizácií a organizácií tretieho sektora k tomuto systému. Vďaka svojej účasti by mohli predkladať žiadosti o pracovné miesta na zlepšenie situácie svojich miestnych komunít, a teda by boli prínosom pre mladých ľudí a spoločnosť.

3.14 EHSV považuje za kľúčové, aby návrh obsahoval vhodné spôsoby podpory členských štátov a regiónov, ktoré chcú vytvoriť ambiciózne systémy záruk pre mladých ľudí alebo združenia učňovskej prípravy. EHSV by chcel v tejto súvislosti odporučiť, aby sa finančné prostriedky EÚ vyčlenili na tie systémy, ktoré spĺňajú minimálne normy kvality stanovené prostredníctvom tejto iniciatívy EÚ a členskými štátmi.

3.15 EHSV preto podporuje myšlienku zaviesť systém záruk pre mladých ľudí v členských štátoch, ktorý bude financovaný prostredníctvom osobitnej iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí v rámci viacročného finančného rámca a ktorý bude disponovať aspoň 6 miliardami eur, z ktorých polovica bude pochádzať z Európskeho sociálneho fondu. EHSV víta vytvorenie tohto fondu, ale vzhľadom na to, že bude podporovať iba tie regióny, v ktorých je miera nezamestnanosti mladých ľudí vyššia než 25 %, zdôrazňuje, že ostatné regióny by mali mať možnosť získať finančnú pomoc podľa štandardných postupov ESF. Tieto finančné prostriedky budú základným zdrojom, ktorý bude dopĺňať nevyhnutné investície z rozpočtov členských štátov.

3.16 Ak majú mladí ľudia získať kvalifikácie, ktoré budú rozhodujúce pre ich budúci profesionálny život, Komisia a členské štáty musia podľa EHSV zabezpečiť, že opatrenia zavedené na podnietenie zamestnanosti mladých ľudí, hlavne opatrenia financované úplne alebo čiastočne z prostriedkov EÚ, budú účinnejšie a trvalé, aby po dočasnej alebo neplatenej stáži nemusela byť mladým ľuďom následne poskytovaná podpora.

3.17 Keďže zavedenie systému záruk pre mladých ľudí bude účinné iba vtedy, ak bude súčasťou stratégií EÚ a členských štátov orientovaných na rast a pracovné miesta, EHSV, ako to už urobil viackrát, opätovne vyzýva, aby sa stanovili nové ciele na zníženie miery nezamestnanosti mladých ľudí (10). Malo by ísť o kľúčový prvok národných programov reforiem týkajúcich sa stratégie Európa 2020.

4. Konkrétne pripomienky k návrhom Komisie

4.1 Záruky pre mladých

4.1.1 EHSV víta skutočnosť, že návrh Komisie týkajúci sa návrhu odporúčania Rady o zavedení systému záruk pre mladých ľudí obsahuje viacero dôležitých prvkov, ako je napr. jasné definovanie systému záruk pre mladých ľudí ako spôsobu zaručujúceho „kvalitnú ponuku práce, ďalšieho vzdelávania, učňovskej prípravy alebo stáže do štyroch mesiacov po odchode zo školy alebo strate zamestnania“. EHSV sa však domnieva, že intervenovať štyri mesiace po odchode zo školy alebo strate zamestnania je príliš neskoro. Systém záruk pre mladých ľudí by mal začať fungovať čo najskôr, najlepšie hneď po zaevidovaní na úrade práce.

4.1.2 Je dôležité, aby sa uznala nákladová účinnosť investícií do systému záruk pre mladých ľudí, pretože podľa Eurofoundu (11) ročné náklady v celej Európe v dôsledku toho, že mladí ľudia sú mimo zamestnania, školského systému alebo odbornej prípravy (z hľadiska ďalších sociálnych dávok a straty príjmov a daní) predstavujú 1,2 % HDP čo zodpovedá 153 miliardám eur. Popri úsilí znížiť tieto straty sa musíme sústrediť aj na budovanie lepších partnerstiev, zlepšenie súvisiacich služieb a posilnenie postavenia vzdelávacích inštitúcií.

4.1.3 EHSV zdôrazňuje, že je potrebné uznať neformálne vzdelávanie ako spôsob zhodnocovania zručností požadovaných na trhu práce.

4.1.4 EHSV poukazuje na nové kategórie osôb, ktoré sú mimo zamestnania, školského systému alebo odbornej prípravy, a na potrebu zamerať sa tiež na kategórie tradične považované za kategórie, pri ktorých nehrozí riziko vylúčenia, ako sú absolventi vysokých škôl a mladí ľudia, ktorí už majú určité pracovné skúsenosti alebo skúsenosti so stážou, ale ktorí ešte nemôžu získať trvalé zamestnanie.

4.1.5 Otázka rastúceho počtu kvalifikovaných a zručných mladých ľudí, ktorí sú nútení pracovať bez toho, aby naplno využívali svoj potenciál (tzv. brain waste), by sa mala tiež riešiť. Táto situácia totiž vedie nielen k tomu, že mladí ľudia vykonávajú prácu, ktorá im neumožňuje využívať ich vzdelanie a odbornú prípravu, ale zo sociálneho a psychologického hľadiska má negatívny vplyv na týchto jednotlivcov. Tento jav by sa mohol obmedziť lepším a vhodnejším zladením osobných zručností s potrebami trhu práce.

4.2 Rámec kvality pre stáže

4.2.1 EHSV súhlasí s tým, že kvalitné stáže môžu zohrávať pozitívnu úlohu, pretože mladým ľuďom môžu uľahčiť prístup k zamestnaniu a podnikom pomôcť nájsť potenciálnych zručných pracovníkov. Na základe takýchto skúseností môžu mladí ľudia nadobudnúť potrebné schopnosti, ktoré vyhovujú ich potrebám a už nadobudnutým zručnostiam, a zároveň získať primeranú kompenzáciu a prístup k sociálnej ochrane a k ďalším vzdelávacím systémom v rámci celoživotného vzdelávania. Jednou z oblastí, ktorým by sa v tejto súvislosti mala venovať pozornosť, sú stáže prebiehajúce mimo vzdelávacieho systému, najmä po ukončení vysokej školy, ktoré by sa mali považovať za pracovnú prax a preto by sa na ne mala vzťahovať ochrana podľa medzinárodne prijatých pracovných noriem.

4.2.2 EHSV zdôrazňuje, že je dôležité stanoviť normy vysokej kvality pre učňovskú prax, pracovné stáže a stáže. Výbor v tejto súvislosti opakuje svoj záväzok „pozorne sledovať a podporovať všetky iniciatívy zamerané na zlepšenie kvality stáží, ako je napríklad Európska charta kvality stáží a odbornej praxe, ktorú navrhlo Európske fórum mládeže, s cieľom posilniť občiansky dialóg o vypracovaní vhodných predpisov v tejto oblasti“ (12).

4.2.3 EHSV je presvedčený, že zvýšenie kvality stáží je prioritou a preto považuje iniciatívu Európskej komisie týkajúcu sa európskeho rámca pre kvalitu stáží za krok správnym smerom. EHSV zároveň vyzýva všetky inštitúcie, členské štáty a zainteresovaných sociálnych partnerov, aby čo najefektívnejšie využili závery súčasných konzultácií a vzali do úvahy aj podporu, ktorú už vyjadrili sociálni partneri, mimovládne organizácie, verejnosť a mnohé vzdelávacie inštitúcie. Inštitúcie EÚ musia konať rýchlo a vytvoriť rámec pre kvalitu stáží a trvalé a priame zapojenie mladých ľudí a ich organizácií do tohto procesu popri sociálnych partneroch. Pokiaľ ide o uvedený aspekt, v Európskej charte kvality stáží a odbornej praxe (13) sú navrhnuté minimálne normy kvality, ktorých cieľom je odstrániť rozdiely medzi európskymi krajinami z hľadiska postupov vzdelávania, odborného vedenia, sociálnych a pracovných práv, uznávania kvalifikácií, podmienok zmlúv, finančných náhrad a odmien, hodnotenia a monitorovania atď.

4.2.4 EHSV považuje taktiež za nevyhnutné, aby takýto rámec bol zameraný na podporu podnikov v ich úsilí o to, aby mladým ľuďom poskytovali stáže na vysokej úrovni. Tento rámec by sa mal preto prostredníctvom opatrení orientovaných na spomínaný cieľ implementovať na národnej úrovni.

4.3 Európske združenie učňovského vzdelávania

4.3.1 EHSV je presvedčený o užitočnosti Európskeho združenia učňovského vzdelávania, pretože úzka spolupráca medzi vzdelávacími inštitúciami, podnikmi a sociálnymi partnermi, ako i politikmi, odborníkmi z praxe a zástupcami mladých ľudí je nevyhnutná pre úspech odborného vzdelávania a prípravy. Dôkazom toho je úspech systémov duálneho vzdelávania v niektorých členských štátoch. Zriadením združenia by sa mala podporovať výmena vedomostí a myšlienok a nakoniec by toto združenie malo prispieť k zvýšeniu počtu a kvality učňovských miest dostupných vo všetkých členských štátoch a podporovať účasť mladých ľudí v takýchto systémoch..

4.3.2 Združenie by malo tiež podporovať európske a národné kampane, ktorých cieľom je zmeniť vnímanie odborného vzdelávania aj v súvislosti s kodanským procesom a organizovať pravidelné diskusné fóra o monitorovaní stratégie pre európsku učňovskú prípravu s príslušnými európskymi a národnými zainteresovanými stranami v tejto oblasti.

4.3.3 Mali by tiež existovať stimulačné opatrenia na uľahčenie financovania cezhraničných vzdelávacích činností, ktoré umožnia podnikom a sociálnym partnerom zapojiť sa do zavedenia duálneho systému. Viac návrhov možno nájsť v publikácii Creating Opportunities for Youth: How to improve the quality and image of apprenticeships (BusinessEurope, 2012) (14) alebo v španielsko-nemeckej dohode odborových zväzov o normách kvality učňovskej prípravy.

4.4 Mobilita mladých ľudí

4.4.1 EHSV sa domnieva, že v záujme podpory mobility mladých pracovníkov musia členské štáty viac pokročiť vo vzájomnom uznávaní kvalifikácií a zručností a vo väčšej miere zladiť národné systémy sociálneho zabezpečenia, najmä pokiaľ ide o dôchodkové systémy, a ďalej investovať do výučby jazykov, pretože problém jazykovej bariéry treba tiež vyriešiť. Komisia by mala ešte viac posilniť koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia, aby ani jednomesačný príspevok do systému sociálneho zabezpečenia nebol „stratený“ z dôvodu práce v inej krajine EÚ.

4.4.2 EHSV vyzdvihuje užitočnosť programov EÚ zameraných na mobilitu mladých ľudí, ako je program Erasmus a Mládež v pohybe, ktoré prostredníctvom dobrovoľnej činnosti a iných občianskych iniciatív podporujú rozvíjanie ich kvalifikácií, schopností a charakteru. EHSV žiada riadne financovanie budúceho programu Erasmus pre všetkých a programu ÁNO, Európa v rámci viacročného finančného rámca, ktorý v súčasnosti disponuje prostriedkami o jednu miliardu eur nižšími v porovnaní s pôvodným návrhom.

4.4.3 EHSV súhlasí s ďalšími zlepšeniami iniciatívy Tvoje prvé pracovné miesto EURES a s ďalšími investíciami do tejto iniciatívy. EHSV osobitne vyzýva Európsku komisiu, aby do iniciatívy EURES zaviedla také zlepšenia, ktoré by ju vo väčšej miere spropagovali a sprístupnili mladým ľuďom a vďaka ktorým by bola pre nich zrozumiteľná. Participácia mladých ľudí sa musí aktívne podporovať, aby mladí ľudia prekonali prekážky vyplývajúce z kultúrnych a jazykových bariér a z nedostatku ich organizačných schopností a strachu z neznámeho. Mohlo by sa to dosiahnuť prostredníctvom vylepšeného systému kariérneho a osobného poradenstva, ktorý by pomáhal študentom, stážistom (a mladým ľuďom všeobecne), aby si lepšie uvedomili svoje túžby, schopnosti a pracovné príležitosti. Zahŕňa to tiež poradenstvo v oblasti pracovného práva a sociálno-politického prostredia a poradenstvo v oblasti práv a povinností tak zamestnávateľa, ako i pracovníkov.

4.4.4 EHSV podporuje iniciatívu Európskeho parlamentu, ktorej cieľom je zaktualizovať smernicu o uznávaní odborných kvalifikácií. Súčasná smernica je zastaraná, pretože mnohé profesie sa rýchlo vyvíjajú. Súčasťou modernizácie smernice by bolo aj zavedenie elektronickej karty s podrobnými údajmi o odborných kvalifikáciách a skúsenostiach. Pracovníkom by to umožnilo ľahšie si nájsť prácu a ich kvalifikácie by boli ľahšie uznané v inom členskom štáte. Ďalej by sa tým zosúladilo odborné vzdelávanie, schopnosti a prax v EÚ. Podporila by sa tým aj mobilita a výmena odborných poznatkov.

V Bruseli 21. marca 2013 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Stanovisko EHSV na tému „Ročný prieskum rastu na rok 2013“ (Ú. v. EÚ C 133, 09.05.2013).

(2) http://www.eurofound.europa.eu/emcc/labourmarket/youth.htm.

(3) http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ecofin/131662.pdf.

(4) Konferencia „The Economic Crisis, Education and the Labour Market“ (Hospodárska kríza, vzdelávanie a trh práce) – Brusel, 24. januára 2012; konferencia „From School to Work“ (Zo školy do práce), usporiadalo SMTP Roskilde (Dánsko), 4. februára 2012; konferencia „Quality jobs for youth: are we asking too much?“ (Kvalitné pracovné miesta pre mladých: chceme priveľa?), usporiadalo SMTP spolu s Európskym fórom mládeže – 20. apríla 2012; konferencia skupiny III „Youth Education and Employment within the Europe 2020 Strategy“ (Vzdelávanie a zamestnanosť mládeže v rámci stratégie Európa 2020) – Sofia, 8. júna 2012; konferencia skupiny I „The Future of Youth in Europe - European Youth: Hope or Despair for the New Generation?“ (Budúcnosť mládeže v Európe - Európska mládež: Nádej alebo rozčarovanie novej generácie?) – Versailles, 29. a 30. augusta 2012.

(5) Ú. v. EÚ C 132, 3.5.2011, s. 55 – 62; Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 50 – 55; Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 11 – 14; Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 143 – 149; Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 150 – 153; Ú. v. EÚ C 68, 6.3.2012, s. 1 – 10; Ú. v. EÚ C 181, 21.6.2012, s. 154 – 159; Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 97 – 102; stanovisko EHSV na tému „Smerom k oživeniu hospodárstva sprevádzanému tvorbou veľkého počtu pracovných miest“, Ú. v. EÚ C 11, 15.01.2013, s. 65.

(6) http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1254.htm.

(7) Štúdia Medzinárodného inštitútu pre pracovné štúdie Medzinárodnej organizácie práce s názvom „EuroZone job crisis: trends and policy responses“ (Kríza zamestnanosti v eurozóne: trendy a politické reakcie).

(8) http://issuu.com/yomag/docs/youth_guarantee.

(9) http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1242.htm.

(10) Ú. v. EÚ C 143, 22.5.2012, s. 94 – 101, stanovisko EHSV o usmerneniach pre politiky zamestnanosti (Ú. v. EÚ C 133, 09.05.2013).

(11) NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe (2012); správa nie je dostupná v slovenskom jazyku.

(12) Ú. v. EÚ C 299, 4.10.2012, s. 97 – 102.

(13) http://qualityinternships.eu/wp-content/uploads/2012/01/internship_charter_EN.pdf.

(14) http://www.businesseurope.eu/Content/default.asp?pageid=568&docid=29967.