[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 6.4.2005

KOM(2005) 119 v konečnom znení

2005/0043 (COD)

2005/0044 (CNS)

Návrh

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)

Návrh

ROZHODNUTIE RADY

o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 až 2011)

(predložené Komisiou) {SEK(2005) 430}{SEK(2005) 431}

DÔVODOVÁ SPRÁVA

1. Kontext návrhu

Politický kontext a ciele pre tento návrh sú stanovené v oznámení „Rast prostredníctvom budovania Európskeho výskumného priestoru pre vedomostí“[1] predloženom Komisiou v rovnakom čase.

Vedomosti sú jadrom Lisabonskej agendy a vychádzajú z nich všetky jej prvky. Výskum a technika tvoria spolu so vzdelávaním a inováciou „vedomostný trojuholník“.

Aby sa z Európy stala „najdynamickejšia a najkonkurencieschopnejšia vedomostná ekonomika na svete“, musí zvýšiť svoje úsilie v oblasti výskumu na 3 % HDP EÚ a lepšie využívať svoje kapacity v tejto oblasti a premietať výsledky vedeckého výskumu do nových výrobkov, postupov a služieb.

Popri členských štátoch a v úzkej spolupráci s nimi musí EÚ mobilizovať svoje právne a finančné nástroje na dosiahnutie tohto cieľa, počínajúc výskumným rámcovým programom.

2. PREDCHÁDZAJÚCE KONZULTÁCIE

Pri príprave súčasných návrhov vzala Komisia do úvahy názory, ktoré vyjadrili ostatné orgány EÚ, a to najmä Európsky parlament a členské štáty, ako aj viaceré zainteresované strany v rámci širších konzultácií, vrátane vedeckej obce a priemyslu.

Tento návrh tiež vychádza z hĺbkového posúdenia dosahu. Toto posúdenie dosahu bolo založené na informáciách zainteresovaných strán, interných a externých hodnoteniach a iných štúdiách, ako aj príspevkoch od uznávaných európskych odborníkov z oblasti hodnotenia a posudzovania dosahu. Z posúdenia vyplýva, že Európa sa musí venovať mnohým otázkam v hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti, ktoré veda a technika pomáhajú riešiť; že európsky systém vedy a techniky má nedostatky, ale aj to, že EÚ úspešne podporovala výskum prostredníctvom predchádzajúcich rámcových programov.

3. PRÁVNE ASPEKTY

Návrh rámcového programu ES, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2007-2013, vychádza z článkov 163 až 171 kapitoly XVIII Zmluvy, ktoré ustanovujú pre EÚ politiku v oblasti výskumu a jej finančné nástroje, najmä viacročný rámcový program v oblasti výskumu.

Základnou zásadou na účely zvýšenia vynikajúcich výsledkov a zlepšenia priemernej úrovne výskumu v Európe je stimulácia, organizácia a využívanie všetkých foriem spolupráce pri výskume, od spolupráce na spoločných projektoch a sieťach po koordináciu vnútroštátnych výskumných programov, ako aj konkurencia na európskej úrovni, spoločná realizácia veľkých technologických iniciatív a spoločný rozvoj infraštruktúr európskeho rozmeru a záujmu.

Rozsah akcie zodpovedá potrebám krajín EÚ-25, ktoré sú značné z dôvodu nárastu nákladov na výskum, potreby vytvorenia kritického množstva ľudských a materiálnych zdrojov, ako aj uspokojovania nových potrieb alebo potrieb, ktoré sa najlepšie uspokojujú na európskej úrovni.

S cieľom maximalizovať dosah finančnej podpory EÚ sa v rámci siedmeho rámcového programu posilnia spojenia s vnútroštátnymi činnosťami a politikami a inými európskymi akciami a zdrojmi financovania.

4. VPLYV NA ROZPOčET

„Legislatívny finančný výkaz“ pripojený k tomuto rozhodnutiu stanovuje vplyv na rozpočet a správne zdroje.

5. Zjednodušenie

Kľúčovým znakom siedmeho rámcového programu je značné zjednodušenie jeho prevádzky v porovnaní s predchádzajúcimi programami. Opatrenia plánované v tejto súvislosti sú opísané pracovnom dokumente o realizácii, ktorý je priložený k návrhu. Vzťahujú sa na celý cyklus financovania, vrátane zjednodušenia programov financovania, správnych a finančných pravidiel a postupov, ako aj zrozumiteľnosti a prijateľnosti dokumentov z hľadiska užívateľov. Komisia plánuje v rámci svojej právomoci externalizovať činnosti, ktorých výsledkom je veľký počet malých operácií.

Výkonná agentúra bude riadiť najmä akcie Marie Curie, podporu malých a stredných podnikov, ako aj správne úlohy súvisiace s ostatnými výskumnými projektmi vrátane projektov spoločného výskumu. Takto sa bude postupovať aj pri realizácií činností Európskej rady pre výskum (ERC).

6. OBSAH:

Siedmy rámcový program bude pozostávať zo štyroch osobitných programov, ktoré zodpovedajú štyrom hlavným cieľom európskeho výskumu a politiky v oblasti výskumu.

- Spolupráca

Podpora sa bude poskytovať celému spektru výskumných činností vykonávaných prostredníctvom medzištátnej spolupráce, od projektov spolupráce a sietí po koordináciu výskumných programov. Medzinárodná spolupráca medzi EÚ a tretími krajinami je neoddeliteľnou súčasťou tejto akcie.

- Myšlienky

Vytvorí sa autonómny Európsky výbor pre výskum s cieľom podporovať bádanie na hraniciach súčasného poznania, ktoré vykonávajú jednotlivé skupiny, ktoré si vzájomne konkurujú na európskej úrovni, a to vo všetkých oblastiach vedy a techniky vrátane strojárstva, socioekonómie a spoločenských vied.

- Ľudia

Činnosti na podporu vzdelávania a kariérneho rastu výskumných pracovníkov, označované ako akcie „Marie Curie“ sa zintenzívnia a viac sa zamerajú na kľúčové aspekty rozvoja schopností a kariérneho rastu a posilnených prepojení s vnútroštátnymi systémami.

- Kapacity

Kľúčovými aspektmi európskych výskumných a inovačných kapacít budú podporované výskumné infraštruktúry. Výskum v prospech malých a stredných podnikov, regionálne výskumné centrá, rozvíjanie úplného výskumného potenciálu európskych „konvergenčných“ regiónov, otázky súvisiace s „vedou v spoločnosti“, „horizontálne“ činnosti v rámci medzinárodnej spolupráce.

Cieľom týchto štyroch osobitných programov je umožniť vytvorenie európskych „centier na svetovej úrovni“ (poles of excellence).

Okrem toho sa vytvorí osobitný program pre akcie Spoločného výskumného centra, ktoré nesúvisia s jadrovou energiou.

Program spolupráce bude pozostávať z čiastkových programov, z ktorých každý bude z hľadiska prevádzky čo možno najviac autonómny, a zároveň bude koherentný a konzistentný a umožní spoločné medzitematické prístupy k výskumným otázkam spoločného záujmu.

Deviatimi témami určenými pre časť „spolupráca“ sú:

- zdravie,

- potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia,

- informačné a komunikačné technológie,

- nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie,

- energetika,

- životné prostredie (vrátane klimatických zmien),

- doprava (vrátane vzdušnej dopravy)

- socioekonómia a spoločenské vedy,

- bezpečnosť a vesmír.

2005/0043 (COD)

Návrh

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 166 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie[2],

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[4],

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy[5],

keďže:

(1) Cieľom Spoločenstva je posilniť vedecko-technickú základňu priemyslu Spoločenstva a zabezpečiť vysokú mieru konkurencieschopnosti. Na tento účel bude Spoločenstvo podporovať všetky výskumné činnosti, ktoré sa považujú za vhodné, najmä podporou podnikov vrátane malých a stredných podnikov, výskumných centier a vysokých škôl pri ich činnostiach v oblasti výskumu a technického rozvoja.

(2) Ústrednú úlohu výskumu pri zabezpečovaní konkurencieschopnosti a hospodárskeho rastu uznala Európska rada na svojom zasadaní v Lisabone, kde sa na vedomosti a inovácie kládol dôraz ako na motor hospodárskeho pokroku v Európe, a to aj v oblasti rastu zamestnanosti.

(3) V súlade s Lisabonskou stratégiou stanovila Európska rada na svojom zasadaní v Barcelone cieľ zvýšiť výdavky na európske výskumné úsilie na 3 % HDP EÚ, pričom dve tretiny by mali pochádzať zo súkromných investícií.

(4) Európsky parlament opakovane zdôraznil význam výskumu, technického rozvoja a čoraz dôležitejšiu úlohu vedomostí pre hospodársky rast, naposledy vo svojich usmerneniach pre budúcu politiku EÚ na podporu výskumu z marca 2005[6].

(5) S prihliadnutím na výskumné potreby všetkých politík Spoločenstva a na základe širokej podpory zo strany európskeho priemyslu, vedeckej obce, vysokých škôl a ostatných zainteresovaných strán by Spoločenstvo malo stanoviť vedecké a technické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v rámci siedmeho rámcového programu na obdobie rokov 2007 až 2013.

(6) Tieto ciele by mali vychádzať z výsledkov šiesteho rámcového programu na ceste k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a využívať ich pri ďalšom rozvíjaní vedomostnej ekonomiky a vedomostnej spoločnosti v Európe. Z týchto cieľov sú obzvlášť dôležité tieto:

(7) V rámci celej EÚ by sa mala podporovať medzištátna spolupráca každého rozsahu.

(8) V záujme posúvania hraníc poznania by sa mala zlepšiť dynamika, tvorivosť a ucelenosť európskeho výskumu.

(9) Mal by sa kvantitatívne a kvalitatívne posilňovať ľudský potenciál v oblasti výskumu a techniky v Európe.

(10) Mali by sa rozšíriť výskumné a inovačné kapacity v celej Európe a malo by sa zabezpečiť ich optimálne využívanie.

(11) S cieľom dosiahnuť tieto ciele je potrebné podporovať štyri typy činností: medzištátna spolupráca na politicky motivovaných témach („Spolupráca“), „bádanie“ vychádzajúce z iniciatívy výskumných pracovníkov („Myšlienky“), podpora jednotlivých výskumných pracovníkov („Ľudia“) a podpora výskumných kapacít („Kapacity“).

(12) V rámci témy „spolupráca“ by sa podpora mala poskytovať medzištátnej spolupráci každého rozsahu v rámci Európskej únie a mimo nej, ktorá sa týka rôznych tematických okruhov, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam pokroku vedomostí a techniky, v ktorých by sa mal výskum podporovať a zintenzívniť, aby prispel k riešeniu európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti.

(13) V rámci témy „Myšlienky“ by činnosti mala realizovať Európska rada pre výskum (ERC), ktorá by mala byť vo veľkej miere autonómna.

(14) V rámci témy „Ľudia“ by sa mal v jednotlivcoch vzbudiť záujem o profesiu výskumného pracovníka, európski výskumní pracovníci by sa mali stimulovať, aby ostali v Európe, mali by sa do Európy prilákať výskumní pracovníci z celého sveta a Európa by sa mala stať príťažlivejšou pre špičkových výskumných pracovníkov.

(15) V rámci témy „Kapacity“ by sa malo optimalizovať využívanie a rozvoj výskumných infraštruktúr, mali by sa posilniť inovačné možností malých a stredných podnikov, ako aj ich schopnosti využívať prínos výskumu, mal by sa podporovať rozvoj regionálnych výskumných zoskupení, mal by sa odhaliť výskumný potenciál v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ, veda a spoločnosť by sa mali zblížiť s cieľom vyvážene integrovať vedu a techniku do európskej spoločnosti, mali by sa uskutočňovať horizontálne akcie a opatrenia na podporu medzinárodnej spolupráce.

(16) Spoločné výskumné centrum by malo pomáhať pri dosahovaní uvedených cieľov vo forme realizácie priamych akcií a poskytovaním podpory na základe požiadaviek zákazníkov pri realizácií politík EÚ.

(17) Siedmy rámcový program dopĺňa iné činnosti uskutočňované členskými štátmi, ako aj iné akcie Spoločenstva, ktoré sú potrebné na celkový strategický cieľ realizácie cieľov Lisabonskej stratégie, najmä spolu s činnosťami a akciami v oblasti štrukturálnych fondov, poľnoshopodárstva, vzdelávania, odborného vzdelávania, konkurencieschopnosti a inovácií, priemyslu, zamestnanosti a životného prostredia.

(18) Inovácie a činnosti súvisiace s malými a strednými podnikmi podporované prostredníctvom tohto rámcového programu by mali dopĺňať inovácie a činnosti uskutočňované prostredníctvom rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inováciu.

(19) Vzhľadom na širokú podporu rozšírenia rozsahu akcií rámcového programu, pákový efekt, ktorý má rámcový program na vnútroštátne a súkromné investície, potrebu umožniť Spoločenstvu venovať sa novým vedeckým a technickým otázkam, dôležitú úlohu, ktorú zohráva intervencia Spoločenstva pri zvyšovaní účinnosti a výkonnosti európskeho výskumného systému a príspevok rozsiahlejšieho siedmeho rámcového programu k oživeniu Lisabonskej stratégie je nevyhnutné zdvojnásobiť rozpočet EÚ na výskum[7].

(20) S prihliadnutím na strednodobé hodnotenie využívania nových nástrojov šiesteho rámcového programu a päťročného hodnotenia rámcového programu sa stanovil nový prístup, ktorý by mal umožniť ľahšie, účinnejšie a pružnejšie naplnenie politických cieľov výskumnej politiky EÚ. Na tento účel by sa mal na podporu rôznych akcií jednotlivo alebo v kombinácií používať menší počet jednoduchších nástrojov financovania, s väčšou pružnosťou a slobodou.

(21) Keďže cieľ akcií, ktorý sa má zohľadniť v súlade s článkom 163 Zmluvy pri prispievaní k vytvoreniu vedomostnej spoločnosti a ekonomiky v Európe, sa nedá uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a preto sa dá lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade s princípom subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy. V súlade s princípom proporcionality stanoveným v uvedenom článku tento siedmy rámcový program nejde nad rámec potrebný na dosiahnutie uvedených cieľov.

(22) Realizácia siedmeho rámcového programu môže viesť k vzniku ďalších programov, na ktorých sa podieľajú len niektoré členské štáty, ako aj k účasti Spoločenstva na programoch viacerých členských štátov alebo k zriaďovaniu spoločných podnikov alebo iných štruktúr v zmysle článkov 168, 169 a 171 Zmluvy.

(23) Spoločenstvo uzavrelo viacero medzinárodných zmlúv v oblasti výskumu a malo by vyvinúť úsilie na posilnenie medzinárodnej výskumnej spolupráce s cieľom ďalšej integrácie Spoločenstva do celosvetovej výskumnej obce.

(24) Siedmy rámcový program by mal prispievať k podpore trvalo udržateľného rozvoja a ochrane životného prostredia.

(25) Výskumné činnosti vykonané v rámci tohto programu by mali rešpektovať základné etické princípy vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Stanoviská Európskej skupiny pre etiku v oblasti vedy a nových technológii sa zohľadňujú a budú sa naďalej zohľadňovať.

(26) V rámci siedmeho rámcového programu sa bude venovať primeraná pozornosť úlohe žien v oblasti vedy a výskumu so zreteľom na ďalšie prehlbovanie ich aktívneho pôsobenia vo výskume.

(27) Týmto aktom sa vytvára finančný rámec na celé obdobie trvania programu, ktorý musí byť základným referenčným bodom pre rozpočtový orgán, v zmysle bodu [...] Medziinštitucionálnej dohody z [...] medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a zlepšení postupu zostavovania rozpočtu.

(28) Mali by sa prijať primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj potrebné opatrenia na vymáhanie finančných strát, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadeniami (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[8], (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Spoločenstvom s cieľom chrániť finančné záujmy Európskych spoločenstiev proti podvodom a iným nezrovnalostiam[9] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 (1) {Mali by sa prijať primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj potrebné opatrenia na vymáhanie finančných strát, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadeniami (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev , (ES, Euratom) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Spoločenstvom s cieľom chrániť finančné záujmy Európskych spoločenstiev proti podvodom a iným nezrovnalostiam a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[10].

(29) Je dôležité zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v rámci siedmeho rámcového programu a jeho realizáciu najúčinnejším a najprijateľnejším spôsobom z hľadiska užívateľov, ako aj jednoduchý prístup pre všetkých účastníkov. Je potrebné zabezpečiť súlad s nariadením Rady (EC, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o finančnom nariadení uplatniteľnom na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a s požiadavkou zjednodušenia a lepších právnych predpisov.

ROZHODLI TAKTO:

Článok 1

Ustanovenie rámcového programu

Rámcový program pre činnosti Spoločenstva v v oblasti výskumu, technického rozvoja vrátane demonštračných činností, ďalej len „siedmy rámcový program“ sa týmto ustanovuje na obdobie od 1. januára 2007 až 31. decembra 2013.

Článok 2

Ciele a činnosti

1. Siedmy rámcový program podporuje činnosti uvedené v odsekoch 2 až 5. Ciele a hlavné okruhy týchto činností sú opísané v prílohe I.

2. Spolupráca: podpora celého spektra výskumných akcií uskutočňovaných prostredníctvom medzištátnej spolupráce v týchto tematických oblastiach:

3. zdravie,

4. potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia,

5. informačné a komunikačné technológie,

6. nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie,

7. energetika,

8. životné prostredie (vrátane klimatických zmien),

9. doprava (vrátane vzdušnej dopravy),

10. socioekonómia a spoločenské vedy,

11. bezpečnosť a vesmír.

12. Myšlienky: podpora „bádania“ vo všetkých oblastiach, ktorému sa venujú jednotlivé výskumné skupiny, ktoré si konkurujú na európskej úrovni.

13. Ľudia: kvantitatívne a kvalitatívne posilňovanie ľudského potenciálu v oblasti výskumu a techniky v Európe.

14. Kapacity: podpora kľúčových aspektov európskych výskumných a inovačných kapacít, ku ktorým patria napr. výskumné infraštruktúry, regionálne výskumné zoskupenia, rozvíjanie celého potenciálu v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch Spoločenstva, výskum v prospech malých a stredných podnikov, otázky súvisiace s „vedou v spoločnosti“, „horizontálne“ činnosti v rámci medzinárodnej spolupráce.

15. Siedmy rámcový program taktiež podporuje priame vedecké a technické akcie Spoločného výskumného centra (JRC), ktoré nesúvisia s jadrovou energiou a ktoré sú uvedené prílohe I.

Článok 3

Siedmy rámcový program sa realizuje prostredníctvom osobitných programov. Tieto programy si stanovujú presné ciele a podrobné pravidlá realizácie.

Článok 4

Maximálna celková suma a sumy vyčlenené na jednotlivé programy

1. Maximálna celková suma finančnej účasti Spoločenstva na siedmom rámcovom program je 72 726 miliónov EUR. Uvedená čiastka sa rozdelí medzi činnosti a akcie uvedené v odsekoch 2 až 6 článku 2 takto (v miliónoch EUR):

Spolupráca | 44432 |

Myšlienky | 11862 |

Ľudia | 7129 |

Kapacity | 7486 |

Akcie Spoločného výskumného centra, ktoré nesúvisia s jadrovou energiou | 1817 |

2. Predbežné rozčlenenie medzi tematické okruhy každej činnosti uvedenej v odseku 1 je uvedené v prílohe II.

3. Podrobné pravidlá finančnej účasti Spoločenstva na tomto rámcovom programe sú uvedené v prílohe III.

Článok 5

Ochrana finančných záujmov Spoločenstva

Pre akcie Spoločenstva financované podľa tohto rozhodnutia sa nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadenie (ES, Euratom) č. 2185 uplatňuje na každé porušenie ustanovenia práva Spoločenstva, vrátane porušenia zmluvného záväzku vzniknutého v rámci programu, ku ktorému došlo v dôsledku činu alebo nedbanlivosti zo strany hospodárskeho prevádzkovateľa a ktoré spôsobilo alebo mohlo spôsobiť vznik neoprávnenej výdavkovej položky pre všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev alebo rozpočty, ktoré Spoločenstvo spravuje.

Článok 6

Všetky výskumné činnosti vykonávané v rámci siedmeho rámcového programu sa vykonávajú v súlade so základnými zásadami etiky.

Článok 7

Monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie

1. Najneskôr do roku 2004 Komisia vykoná s pomocou externých odborníkov predbežný posudok tohto rámcového programu a jeho osobitných programov s prihliadnutím na kvalitu plánovaných výskumných činností a pokrok pri uskutočňovaní stanovených cieľov.

2. Do dvoch rokov po ukončení tohto rámcového programu Komisia vykoná s pomocou nezávislých odborníkov externý posudok jeho odôvodnení, realizácie a dosiahnutých výsledkov.

Závery tohto posudku Komisia oznámi spolu so svojim postrehmi Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

V Bruseli

Za Európsky parlament Za Radu

predseda predseda

PRÍLOHA I

VEDECKO-TECHNICKÉ CIELE, HLAVNÉ OKRUHY TÉM A ČINNOSTÍ

Siedmy rámcový program bude plniť všeobecné ciele opísané v článku 163 Zmluvy tým, že na základe európskej výskumnej oblasti bude prispievať k vytváraniu vedomostnej spoločnosti. Podporí vynikajúce výsledky vedeckého a technického výskumu prostredníctvom štyroch programov: Spolupráca, Myšlienky, Ľudia a Kapacity.

I SPOLUPRÁCA

V rámci tejto časti siedmeho rámcového programu sa podpora bude poskytovať medzištátnej spolupráci každého druhu v rámci Európskej únie a mimo nej, ktorá sa týka rôznych tematických okruhov, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam pokroku vedomostí a techniky, v ktorých sa výskum musí podporiť a zintenzívniť, aby prispieval k riešeniu európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti.

Hlavným cieľom je prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju.

Deviatimi témami určenými pre akciu EÚ sú:

16. zdravie,

17. potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia,

18. informačné a komunikačné technológie,

19. nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie,

20. energetika,

21. životné prostredie (vrátane klimatických zmien),

22. doprava (vrátane vzdušnej dopravy),

23. socioekonómia a spoločenské vedy,

24. bezpečnosť a vesmír.

Tieto témy sú definované len všeobecne a na relatívne vysokej úrovni, takže sa môžu prispôsobovať novým potrebám a príležitostiam, ktoré sa môžu vyskytnúť počas platnosti siedmeho rámcového programu. Pre každú z nich sa určilo niekoľko činností, z ktorých vyplývajú hlavné okruhy pri poskytovaní podpory EÚ. Tieto činnosti sa určili na základe ich prínosu k cieľom EÚ, vrátane prechodu na vedomostnú spoločnosť, príslušného európskeho výskumného potenciálu a pridanú hodnotu intervencie na úrovni EÚ v týchto oblastiach.

Osobitná pozornosť sa bude venovať vedeckých oblastiam, ktoré sa týkajú viacerých oblastí, ku ktorým patria napr. námorné vedy a technika.

Interdisciplinárnosť sa bude podporovať pomocou spoločného prístupu v oblastiach výskumu a techniky, ktoré sa týkajú viac ako jednej témy.

Najmä v prípade oblastí, ktoré sú podstatné z hľadiska priemyslu, sa témy určili okrem iných zdrojov pomocou rôznych „európskych technologických platforiem“ zriadených v oblastiach, v ktorých konkurencieschopnosť, hospodársky rast a blahobyt Európy závisia na významnom výskume a technickom pokroku zo strednodobého až dlhodobého hľadiska. Európske technologické platformy združujú zainteresované strany pod priemyselným vedením s cieľom definovať a realizovať strategický výskumný plán. Tento rámcový program prispeje k realizácii uvedených strategických výskumných plánov v tých prípadoch, keď tieto plány predstavujú skutočnú európsku pridanú hodnotu.

Spomínaných deväť tém zahŕňa tiež výskum potrebný na podchytenie tvorby, realizácie a hodnotenia politík EÚ, napr. v oblastiach zdravia, bezpečnosti, ochrany spotrebiteľov, energetiky, životného prostredia, rozvojovej pomoci, rybného hospodárstva, otázok námorníctva, poľnohospodárstva, ochrany zvierat, dopravy, vzdelávania a odborného vzdelávania, zamestnanosti, sociálnych vecí, kohézie, spravodlivosti a vnútorných záležitostí, ako aj prípravného a sprievodného výskumu na podporu štandardizácie, ktorý zohráva dôležitú úlohu pri zlepšovaní kvality noriem a ich implementácii.

Okrem týchto činností sa v rámci týchto tém zabezpečí možnosť reagovať na dva typy príležitostí a potrieb otvoreným a pružným spôsobom.

- Nové potreby: prostredníctvom osobitnej podpory spontánnych návrhov na výskum, ktorých cieľom je v danej oblasti a/alebo na pomedzí viacerých disciplín určiť alebo ďalej skúmať nové vedecké a technické príležitosti, najmä tie, ktoré by mohli potenciálne priniesť významný zvrat,

- Nepredvídateľné politické požiadavky: reagovať pružným spôsobom na nové politické potreby, ktoré vzniknú v priebehu rámcového programu, napr. nepredvídateľný vývoj alebo udalosti, ktoré si vyžadujú rýchle riešenie, ako napr. nové epidémie, nové problémy súvisiace s bezpečnosťou potravín alebo prírodné katastrofy.

S cieľom posilniť rozptýlenie a využívanie výstupov výskumu v EÚ sa vo všetkých tematických oblastiach bude podporovať šírenie vedomostí a výsledkov (aj vo vzťahu k tvorcom politiky), a to okrem iného aj prostredníctvom financovania sieťovo prepojených iniciatív, seminárov a iných podujatí, pomoci externých odborníkov, ako aj a informácií a elektronických služieb, predovšetkým programu CORDIS. Akcie na podporu inovácií sa budú vykonávať v rámci programu pre konkurencieschopnosť a inovácie. Podpora sa taktiež bude poskytovať iniciatívam zameraným na rozvíjanie dialógu o vedeckých otázkach a výsledkoch výskumu so širokou verejnosťou, t. j. nad rámec výskumnej obce, ako aj v oblasti vedeckej komunikácie a vzdelávania. Budú sa zohľadňovať etické zásady a aspekty pohlavia.

V rámci všetkých tém sa podpora medzištátnej spolupráce bude realizovať pomocou:

- spoločného výskumu,

- spoločných technologických iniciatív,

- koordinácie výskumných programov,

- medzinárodnej spolupráce.

Spoločný výskum

Financovanie výskumu z prostriedkov EÚ sa bude sústrediť najmä na spoločný výskum. Cieľom je určiť v hlavných oblastiach rozvíjania vedomostí vynikajúce výskumné projekty a siete, ktoré dokážu prilákať vedcov a investorov nielen z Európy, ale z celého sveta.

Tento cieľ sa dosiahne podporovaním spoločného výskumu pomocou rôznych programov financovania: spoločné projekty, siete excelencie, akcie na koordináciu/podporu (pozri prílohu III).

Spoločné technologické iniciatívy

V obmedzenom počte prípadov rozsah cieľa v oblasti výskumu a technického rozvoja, ako aj rozsah použitých prostriedkov, oprávňujú založenie dlhodobých partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom vo forme spoločných technologických iniciatív. Tieto iniciatívy, ktoré sú predovšetkým výsledkom práce európskych technologických platforiem a ktoré sa vzťahujú na jeden aspekt výskumu v príslušnej oblasti alebo na menší počet aspektov takéhoto výskumu, sa budú financovať pomocou kombinácie investícií zo súkromného sektora a verejného financovania z vnútroštátnych a európskych zdrojov, vrátane poskytovania grantov z rámcového programu pre výskum a pôžičiek z Európskej investičnej banky. O spoločných technologických iniciatívach sa môže rozhodnúť na základe článku 171 Zmluvy (vrátane založenia spoločného podniku) alebo na základe rozhodnutiach o osobitných programoch v súlade s článkom 166 Zmluvy.

Potenciálne spoločné technologické iniciatívy sa určia na základe rôznych kritérií, ku ktorým patrí:

- pridaná hodnota intervencie na európskej úrovni,

- stupeň a jasnosť vymedzenia stanoveného cieľa,

- výška viazaných finančných prostriedkov z oblasti priemyslu,

- rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť a rast v oblasti priemyslu,

- dôležitosť príspevku na širšie politické ciele,

- schopnosť prilákať dodatočnú vnútroštátnu podporu a účinne využívať súčasné alebo budúce financovanie v oblasti priemyslu,

- nemožnosť dosiahnuť stanovený cieľ pomocou existujúcich nástrojov.

Osobitná pozornosť sa bude venovať celkovej koherencii a koordinácii medzi spoločnými technologickými iniciatívami a vnútroštátnymi programami a projektmi v rovnakých oblastiach.

Koordinácia výskumných programov mimo Spoločenstva

Akcia prijatá v tejto oblasti bude využívať dva hlavné nástroje programu ERA-NET a účasť Spoločenstva v spoločne realizovaných vnútroštátnych výskumných programov (článok 169 Zmluvy ). Akcia sa môže vzťahovať na témy, ktoré priamo nesúvisia s deviatimi témami, pokiaľ majú dostatočnú pridanú hodnotu na úrovni EÚ. Akcia sa tiež bude používať na rozšírenie komplementárnosti a súčinnosti medzi rámcovým programom a činnosťami vykonávanými v rámci medzištátnych štruktúr, napr. programov EUREKA a COST[11].

Program ERA-NET bude slúžiť na rozvíjanie a zintenzívňovanie koordinácie vnútroštátnych a regionálnych výskumných činností týmto spôsobom:

- Poskytne rámec, ktorý umožní osobám zodpovedným za realizáciu programov verejného výskumu zintenzívniť koordináciu svojich činností. To bude zahŕňať podporu nových projektov ERA-NET, ako aj rozšírenie a prehĺbenie rozsahu existujúcich projektov ERA-NET, a to napr. prostredníctvom rozšírenia partnerstva, ako aj vzájomnej otvorenosti programov.

- Poskytne dodatočnú finančnú podporu EÚ účastníkom, ktorí vytvárajú spoločný fond na účely spoločných výziev na predloženie ponúk medzi príslušnými vnútroštátnymi a regionálnymi programami („ERA-NET PLUS“).

Účasť Spoločenstva na vnútroštátnych výskumných programoch realizovaných spoločne na základe článku 169 je obzvlášť dôležitá pre európsku spoluprácu väčšieho rozsahu medzi členskými štátmi so spoločnými potrebami a/alebo záujmami. Iniciatívy podľa článku 169 sa začnú v oblastiach, ktoré sa určia v blízkej spolupráci s členskými štátmi, vrátane možnej spolupráce s medzištátnymi programami, a to na základe týchto rôznych kritérií:

- dôležitosť z hľadiska cieľov EÚ,

- jasné vymedzenie stanoveného cieľa a jeho dôležitosť z hľadiska cieľov tohto rámcového programu,

- existujúci základ (súčasné alebo plánované vnútroštátne výskumné programy),

- európska pridaná hodnota,

- kritické množstvo z hľadiska rozsahu a počtu dotknutých programov, podobnosť činností, na ktoré sa vzťahujú,

- dodržiavanie článku 169 ako najprimeranejšieho prostriedku na dosahovanie stanovených cieľov.

Medzinárodná spolupráca

Akcie v rámci medzinárodnej spolupráce podľa tejto časti rámcového programu budú:

- Otvorenie všetkých činností vykonávaných v tematických oblastiach výskumným pracovníkom a organizáciám z všetkých tretích krajín a vyvinutie veľkej snahy s cieľom stimulovať ich, aby využili túto príležitosť.

- Osobitné akcie spolupráce v každej tematickej oblasti venované tretím krajinám v prípade vzájomného záujmu o spoluprácu na určitých témach. Keďže tieto akcie úzko súvisia s dvojstrannými dohodami o spolupráci alebo mnohostrannými dialógmi medzi EÚ a týmito krajinami alebo skupinami krajín, budú slúžiť ako výsadné nástroje určené na realizáciu spolupráce medzi EÚ a týmito krajinami. Týmito akciami sú najmä: akcie, ktorých cieľom je posilniť výskumné kapacity kandidátskych krajín, ako aj susedných krajín, akcie spolupráce zamerané na rozvojové a nové krajiny, ktoré sa sústredia na ich konkrétne potreby napr. v oblasti zdravia, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a životného prostredia a realizujú sa za finančných podmienok prispôsobených ich kapacitám.

Táto časť rámcového programu sa vzťahuje na akcie medzinárodnej spolupráce v každej tematickej oblasti, ktoré sa týkajú viacerých tém. Budú sa realizovať spolu a akciami uvedenými v častiach rámcového programu „Ľudia“ a „Kapacity“.

TÉMY

1. Zdravie

Cieľ

Zlepšovať zdravie európskych občanov a zvyšovať konkurencieschopnosť európskych podnikov a obchodných spoločností pôsobiacich v oblastiach súvisiacich so zdravím a zároveň riešiť globálne otázky zdravia vrátane nových epidémii. Dôraz sa bude klásť na translačný výskum (uplatňovanie základných objavov v klinickej praxi), rozvoj a overovanie nových liečebných postupov, metódy na podporu zdravia a prevencie, diagnostické nástroje a techniky, ako aj na trvalo udržateľný a účinný systém zdravotníctva.

Odôvodnenie

Mapovanie ľudského genómu a nedávny pokrok v postgenomike spôsobili revolúciu vo výskume ľudského zdravia a chorôb. Integrácia obrovského množstva údajov a pochopenie súvisiacich biologických procesov si vyžaduje vytvorenie kritického množstva rôznych odborných vedomostí a zdrojov, ktoré nie sú dostupné na vnútroštátnej úrovni. Významný pokrok v oblasti translačného zdravotného výskumu, ktorý je podstatný na zabezpečovanie praktického úžitku biomedicínskeho výskumu, si taktiež vyžaduje multidisciplinárny a celoeurópsky prístup rôznych zainteresovaných strán. Takýto prístup umožňuje Európe účinnejšie prispievať k medzinárodnému úsiliu v boji proti chorobám globálneho významu.

Klinický výskum mnohých chorôb (napr. rakoviny, kardiovaskulárnych chorôb, duševných a neurologických chorôb, najmä tých, ktoré sú spojené so starnutím, napr. Alzheimerovou a Parkinsonovou chorobou) sa opiera o medzinárodné multicentrálne pokusy o dosiahnutie potrebného množstva pacientov v krátkom časovom rozpätí. Epidemiologický výskum si vyžaduje veľkú rôznorodosť populácií a medzinárodných sietí na dosiahnutie zmysluplných záverov. Rozvoj nových diagnostických metód a liečebných postupov zriedkavých chorôb si na účely zvýšenia počtu pacientov na štúdiu taktiež vyžaduje mnohonárodný prístup. Vykonávanie výskumu motivovaného zdravotnou politikou na európskej úrovni umožňuje porovnávať modely, systémy, údaje a materiály o pacientoch, ktoré sa nachádzajú vo vnútroštátnych databázach a biobankách.

Intenzívny biomedicínsky výskum v rámci EÚ prispeje k zvýšeniu konkurencieschopnosti európskych spoločností pôsobiacich v oblasti biotechnológií uplatňovaných v zdravotníctve, medicínskej techniky a farmaceutického priemyslu. EÚ taktiež musí zohrávať aktívnu úlohu pri vytváraní priaznivého prostredia pre inovácie vo farmaceutickom sektore, najmä s cieľom maximalizovať úspechy klinického výskumu. Malé a stredné podniky, ktoré sa zaoberajú výskumom, sú hlavným ekonomickým motorom v sektore biotechnológií uplatňovaných v oblasti zdravotníctva a v sektore medicínskej techniky. Hoci má Európa v súčasnosti viac biotechnologických spoločností ako Spojené štáty americké, väčšina z nich je malých a menej rozvinutých ako ich americkí konkurenti. Ich rozvoj sa uľahčí pomocou spojeného výskumného úsilia súkromného a verejného sektora na úrovni EÚ. Výskum v rámci EÚ taktiež prispeje k rozvoju nových noriem s cieľom vytvoriť primeraný legislatívny rámec pre nové medicínske techniky (napr. regeneratívnu medicínu).

Činnosti, ktoré sa budú podporovať, sú uvedené nižšie. Patrí k nim aj výskum podstatný z hľadiska politických požiadaviek. V rámci všetkých činností sa bude venovať pozornosť dvom strategickým otázkam: zdraviu detí a zdraviu starnúcej populácie. Plány výskumu ustanovené európskymi technologickými platformami ako napr. plány v oblasti inovatívej medicíny, sa budú podporovať v primeraných prípadoch. S cieľom doplniť tieto plány a reagovať na nové politické potreby sa môžu podporovať dodatočné akcie, napr. v oblasti otázok zdravotnej politiky a v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci.

Činnosti

- Biotechnológia, všeobecné nástroje a technológie v oblasti ľudského zdravia

- Vysoko výkonný výskum Urýchľovanie pokroku pri experimentovaní v rámci biomedicínskeho výskumu prostredníctvom zintenzívnenia generovania údajov, štandardizácie, získavania údajov a analýzy.

- Rozpoznávanie, diagnostika a monitorovanie. Dôraz sa kladie na neinvazívne alebo minimálne invazívne postupy.

- Prognózy vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti liečebných postupov. Rozvoj a overovanie biologických markerov pomocou metód a modelov in vivo a in vitro, vrátane simulácie, farmakogenomiky, cielených liečebných postupov a alternatív k pokusom na zvieratách.

- Inovatívne liečebné postupy a zákroky. Konsolidácia a zabezpečovanie ďalšieho rozvoja pokrokových liečebných postupov a techník, ktoré sú potenciálne uplatniteľné na veľa chorôb a porúch.

- Translačný výskum s hľadiska ľudského zdravia

- Integrácia biologických údajov a procesov: rozsiahly zber údajov, systémová biológia. Generovanie a analýza obrovských množstiev údajov na lepšie pochopenie komplexných sietí, ktoré regulujú tisíce génov a génových produktov, ktoré riadia dôležité biologické procesy.

- Výskum mozgu a súvisiacich chorôb, ľudského vývoja a starnutia. Výskum procesu zdravého starnutia a spôsobom, akým prebieha interakcia medzi génmi, prostredím a činnosťou mozgu za bežných podmienok, ako aj pri poškodení mozgu.

- Translačný výskum infekčných chorôb. Hľadanie riešení rezistencie na antimikrobiálne látky a globálneho ohrozenia, ktoré predstavujú HIV/AIDS, malária a tuberkulóza, ako aj nové epidémie (napr. SARS a vysoko patogénna chrípka).

- Translačný výskum hlavných chorôb: rakoviny, kardiovaskulárnych chorôb, cukrovky/obezity, zriedkavých chorôb, a iných chronických chorôb (napr. osteoartóza). Rozvoj stratégií zameraných na pacienta v oblasti prevencie, diagnostiky a liečby vrátane klinického výskumu.

- Optimalizácia poskytovania zdravotnej starostlivosti európskym občanom

- Využívanie klinických poznatkov v klinickej praxi. Pochopenie klinického rozhodovania a objasnenie otázky, ako sa výsledky klinického výskumu uplatňujú v klinickej praxi s osobitným prihliadnutím na osobitosť detí, žien a starých ľudí.

- Kvalita, výkonnosť a solidarita zdravotných systémov vrátane prechodných zdravotných systémov. Transpozícia účinných liečebných metód do rozhodnutí vedenia, zabezpečovanie adekvátneho prísunu ľudských zdrojov, analyzovanie faktorov, ktoré majú vplyv na rovnosť pri prístupe k vysoko kvalitnej zdravotnej starostlivosti vrátane analýz zmien populácie (napr. starnutie, mobilita a migrácia, ako aj zmena pracoviska).

- Zvýšená prevencia chorôb a lepšie využívanie liekov. Rozvoj účinnej verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá sa zaoberá širším spektrom určujúcich zdravotných faktorov (napr. stres, strava a faktory životného prostredia). Určenie úspešných postupov v rôznych oblastiach zdravotnej starostlivosti na zlepšenie predpisovania liekov a ich užívania pacientmi (vrátane bezpečnosti liečiv).

- Primerané uplatňovanie nových liečebných postupov a techník. Dlhodobé bezpečnostné aspekty a monitorovanie rozsiahleho uplatňovania nových medicínskych technológií (vrátane prístrojov) a pokrokových liečebných postupov s cieľom zabezpečovať vysokú mieru ochrany zdravia ľudí.

2. Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia

Cieľ

Budovať európsku vedomostnú bioekonómiu [12] prostredníctvom prepojenia vedy, priemyslu a iných zainteresovaných strán s cieľom využívať nové výskumné príležitosti, ktoré riešia tieto sociálne a hospodárske otázky: rastúci dopyt po bezpečnejších, zdravších a kvalitnejších potravinách a po trvalo udržateľnom využívaní a výrobe obnoviteľných biozdrojov, zvýšené riziko epizootických a zoonotických chorôb a porúch súvisiacich s potravinami, ohrozenie trvalej udržateľnosti a bezpečnosti poľnohospodárskej a rybolovnej produkcie, najmä v dôsledku klimatických zmien, rastúci dopyt po vysoko kvalitných potravinách s prihliadnutím na ochranu zvierat a situáciu na vidieku.

Odôvodnenie

Inovácie a nové znalosti v oblasti trvalo udržateľného riadenia, výroby a využívania biologických zdrojov (mikroorganizmov, rastlín, zvierat) poskytnú základ pre nové, trvalo udržateľné, ekologické a konkurencieschopné výrobky v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, potravín, zdravia lesníctva, ako aj v súvisiacich sektoroch. V súlade s európskou stratégiou v oblasti vied o živote a biotechnológie[13] to pomôže zvýšiť konkurencieschopnosť európskych biotechnologických a potravinárskych podnikov, najmä malých a stredných podnikov zameraných na vysoké technológie a zároveň zlepšiť sociálne a životné podmienky. Výskum bezpečnosti potravín a potravinových reťazcov, chorôb súvisiacich so stravou, výberu potravín a vplyvu potravín a výživy na zdravie pomôže pri boji s chorobami súvisiacimi so stravou (napr. obezita, alergie) a infekčnými chorobami (napr. prenosná spongiformná encefalopatia, klasický mor hydiny) a zároveň prispeje k realizácii existujúcich a vytváraniu budúcich politík a predpisov v oblasti zdravia ľudí, zvierat a rastlín a ochrany spotrebiteľov.

Rôznorodosť európskych podnikov v týchto oblastiach je síce jednou zo silných stránok a predstavuje príležitosť, ale vedie k roztrieštenému prístupu k podobným otázkam. Lepšie riešenie predstavuje zvýšená spolupráca a výmena poznatkov, napr. o nových metódach, postupoch a normách, ktoré vyplývajú zo zmien právnych predpisov EÚ.

Viaceré európske technologické platformy pracujú na stanovení spoločných výskumných priorít, napr. v oblasti rastlinnej genomiky a biotechnológie, lesníctva a sektorov súvisiacich s lesníctvom, globálneho zdravia zvierat, chovu hospodárskych zvierat, potravín a priemyselnej biotechnológie. Výskum taktiež poskytne vedomostnú základňu potrebnú na podporu[14] spoločnej poľnohospodárskej politiky, poľnohospodárstva a obchodných otázok, predpisov v oblasti bezpečnosti potravín, zdravia zvierat, kontroly chorobnosti a ochranných noriem v Spoločenstve, ako aj reformy spoločnej politiky rybného hospodárstva, ktorej cieľom je zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj rybolovu a akvakultúry. Plánuje sa tiež pružná reakcia na nové politické požiadavky, najmä pokiaľ ide o nové sociálne alebo hospodárske trendy.

Činnosti

- Trvalo udržateľná výroba a riadenie biologických zdrojov z pôdy, lesov a vodného prostredia: umožňovanie výskumu vrátane technológií, ktoré majú v názve koncovku „-omika“, napr. genomiky, proteomiky, metabolomiky, ako aj systémovej biológie a konvergenčných technológií pre mikroorganizmy, rastliny a zvieratá, vrátane využívania ich biodiverzity, lepšie poľnohospodárske plodiny a postupy pestovania, vrátane organického hospodárenia, programov kvalitnej produkcie a dôsledkov GMO, trvalo udržateľné, konkurencieschopné a multifunkčné poľnohospodárstvo a lesníctvo, rozvoj vidieka, zdravie zvierat, ich chov a produkcia, zdravie rastlín, trvalo udržateľné rybné hospodárstvo a akvakultúra, infekčné choroby zvierat vrátane zoonóz, bezpečná likvidácia odpadu živočíšneho pôvodu, uchovávanie, riadenie a využívanie živých vodných zdrojov, rozvíjanie nástrojov, ktoré potrebujú tvorcovia politiky a iné zainteresované strany v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka (krajina, postupy správy krajiny atď.)

- „Od stola až do poľnohospodárskeho podniku“: potraviny, zdravie a životné podmienky : Spotrebiteľské, spoločenské, priemyselné a zdravotnej aspekty potravín a krmív vrátane behaviorálnych a kognitívnych vied, výživa, choroby a poruchy súvisiace so stravou vrátane obezity, inovatívne technológie spracovania potravín a krmív (vrátane balenia), zlepšená chemická a mikrobiologická kvalita a bezpečnosť potravín, nápojov a krmív, integrita (a kontrola) potravinového reťazca, vplyv životného prostredia na potraviny/potravinové reťazce a vplyv potravín/potravinových reťazcov, celková koncepcia potravinového reťazca (vrátane plodov mora), vysledovateľnosť pôvodu produktu.

- Biovýskum a biotechnológia pre trvalo udržateľné nepotravinové produkty a postupy: Lepšie poľnohospodárske plodiny, krmivá, produkty mora a biomasa (vrátane morských zdrojov) na získavanie energie, ochranu životného prostredia, ako aj na uchovávanie vysokej pridanej hodnoty produktov ako napr. materiály a chemické látky, vrátane nových systémov hospodárenia, bioprocesov a koncepcií biorafinovania. Biokatalýza, lesníctvo a výrobky a postupy súvisiace s lesníctvom, obnova životného prostredia a čisté spracovanie.

3. Informačné a komunikačné technológie

Cieľ

Pomôcť Európe zvládnuť budúci vývoj informačných a komunikačných technológií a podieľať sa na jeho tvorbe tak, aby sa splnili požiadavky na spoločnosť a hospodárstvo. Činnosti posilnia európsku vedeckú a technickú základňu v oblasti informačných a komunikačných technológií, pomôžu stimulovať inovácie prostredníctvom využívania informačných a komunikačných technológií a zabezpečia, že pokrok v oblasti informačných a komunikačných technológií sa rýchlo zhodnotí v prospech európskych občanoch, obchodných spoločností, priemyslu a štátnej moci.

Odôvodnenie

Informačné a komunikačné technológie sú rozhodujúce pre budúcnosť Európy a sú základným kameňom uskutočňovania Lisabonskej agendy. Polovica výrobných ziskov v našich hospodárstvach sa dá pripísať vplyvu informačných a telekomunikačných technológií na výrobu, služby a obchodné postupy. Informačné a komunikačné technológie sú hlavným hnacím motorom inovácií a kreativity a najviac prispievajú k zvládaniu zmeny hodnotových reťazcov v sektoroch priemyslu a služieb. Informačné a komunikačné technológie podstatne prispievajú k uspokojovaniu rastúceho dopytu po zdravotnej a sociálnej starostlivosti a k modernizácií služieb v oblastiach verejného záujmu, ktorými sú napr. vzdelávanie, výučba, bezpečnosť, energetika, doprava a životné prostredie. Okrem toho informačné a komunikačné technológie prispievajú k pokroku v ostatných oblastiach vedy a techniky, keďže vďaka nim vedci skúmajú, spolupracujú a inovujú novými spôsobmi.

Narastajúce hospodárske a spoločenské požiadavky spolu s pokračujúcou integráciou informačných a komunikačných technológií do každodenného života a nutnosťou ďalej rozširovať technické hranice predstavujú rozsiahly plán výskumu. Priniesť techniku bližšie k ľuďom a ich organizačným potrebám znamená: skrývať komplexnosť techniky a ponúkať funkčnosť podľa dopytu, zabezpečovať, aby technika bola jednoducho používateľná, ľahko dostupná a cenovo prístupná, poskytovať nové aplikácie, riešenia a služby založené na informačných a komunikačných technológiách, ktoré sú dôveryhodné, spoľahlivé a dajú sa prispôsobovať potrebám a preferenciám používateľov. Výskumní pracovníci v oblasti informačných a komunikačných technológií stoja neustále pred požiadavkou poskytovať vyšší výkon za menej peňazí a preto neustále prebiehajú globálne preteky o ďalšiu miniaturizáciu, ovládnutie konvergencie spracovania dát, komunikačných a mediálnych technológií a konvergencie ostatných podstatných vedných disciplín, ako aj o výstavbu systémov, ktoré sú schopné sa učiť a vyvíjať. Zo všetkého tohto rôznorodého úsilia vzniká nová vlna technológií. Výskumné činnosti v oblasti informačných a komunikačných technológií tiež vychádzajú zo širokého spektra vedeckých a technických disciplín vrátane biovied, psychológie, pedagogiky, kognitívnych a spoločenských vied.

Informačné a komunikačné technológie sú jedným zo sektorov, v ktorých prebieha najintenzívnejší výskum. Výskumné úsilie v oblasti informačných a komunikačných technológií vo verejnom a súkromnom sektore predstavuje tretinu celkového výskumného úsilia vo všetkých dôležitých národných hospodárstvach. Pokiaľ ide o priemysel a techniku, má síce Európa v kľúčových oblastiach informačných a komunikačných technológií vedúce postavenie, pri investovaní do výskumu v oblasti informačných a komunikačných technológií však zaostáva za svojimi hlavnými konkurentmi. Len prostredníctvom obnovenej a intenzívnejšej koncentrácie úsilia na európskej úrovni môžeme úplne využívať možnosti, ktoré ponúka pokrok v oblasti informačných a komunikačných technológií.

V rámci rozsiahlej a celostnej stratégie sa výskumné činnosti v oblasti informačných a komunikačných technológií sa budú spájať s politickými opatreniami na zavádzanie informačných a komunikačných technológií, ako aj s regulačnými opatreniami. Priority sa stanovili po rozsiahlych konzultáciách, ku ktorým prispeli viaceré európske technologické platformy a priemyselné iniciatívy v oblastiach ako napr. nanoelektronika, vstavané systémy, mobilné komunikácie, elektronické médiá, robotika a softvér, služby a technológie typu Grid.

Činnosti

- Opory informačných a komunikačných technológií

- Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro/nanosystémy: posúvanie hraníc miniaturizácie, integrácie, rôznorodosti a hustoty, zvyšovanie výkonnosti a vyrobiteľnosti za nižšie náklady, zjednodušovanie začleňovania informačných a komunikačných technológií do rôznych aplikácií, rozhrania, základný výskum, ktorý si môže vyžadovať využívanie nových koncepcií.

- Všadeprítomné komunikačné siete s neobmedzenou kapaciou : prístup k heterogénnym sieťam nezávislý od miesta – pevné, mobilné, bezdrôtové a vysielacie siete od osobnej oblasti až po globálnu a regionálnu oblasť - ktoré umožňujú bezproblémovú dodávku čoraz vyšších objemov dát a služieb kamkoľvek a kedykoľvek.

- Vstavané systémy, spracovanie dát a riadenie : výkonné, bezpečné a rozčlenené systémy spracovania dát a komunikačné systémy, ktoré sú vstavané do objektov a fyzických infraštruktúr a môžu riadiť a prispôsobovať ich prostredie.

- Softvér, systémy typu Grid, bezpečnosť a spoľahlivosť : dynamický, prispôsobiteľný, spoľahlivý a dôveryhodný softvér a služby a nové architektúry spracovania vrátane ich poskytovania ako využiteľných zdrojov.

- Vedomosti, kognitívne systémy a systémy schopné učenia: získavanie a využívanie vedomostí, ktoré sú súčasťou webu a multimediálneho obsahu, umelé systémy inšpirované prírodou, ktoré vnímajú, rozumejú, učia a vyvíjajú sa a správajú sa samostatne, učenie sa prostredníctvom strojov a ľudí založené na lepšom pochopení ľudského poznávania.

- Simulácia, vizualizácia, interakcia a zmiešané reality : nástroje pre inovatívny dizajn a kreativitu výrobkov, služieb a digitálnych médií a na prirodzenú a kontextovo bohatú interakciu a komunikáciu, ktorá integruje funkciu prirodzenej reči.

Nové perspektívy v oblasti informačných a komunikačných technológií inšpirované inými vedeckými a technickými disciplínami, vrátane názorov z fyziky, biotechnológií, materiálových vied a biovedy v oblasti miniaturizácie informačných a komunikačných zariadení na veľkosť kompatibilnú a interaktívnu s ľudskými organizmami na účely zvyšovania výkonnosti systémovej techniky a spracovania informácií a modelovania a simulácie prirodzeného živého sveta.

- Integrácia technológii

- Osobné prostredia : osobné komunikačné a informačné zariadenia, príslušenstvo, zariadenia integrované do šatstva („wearables“), implantáty, ich rozhrania a prepojenia so službami a zdrojmi.

- Domáce prostredia : komunikácia, monitorovanie, riadenie, pomoc, bezproblémová interoperabilita a využívanie všetkých zariadení, interaktívny digitálny obsah a služby.

- Robotické systémy : pokročilé autonómne systémy, vnímanie, riadenie, schopnosť činnosti, prirodzená interakcia, miniaturizácia.

- Inteligentné infraštruktúry : nástroje, vďaka ktorým sa infraštruktúry nevyhnutne potrebné v každodennom živote stanú výkonnejšími, ľahšie prispôsobiteľnými a udržiavateľnými, odolnejšie voči používaniu a zlyhaniu.

- Aplikačný výskum:

- Informačné a komunikačné technológie, ktoré reagujú na spoločenské otázky : nové systémy a služby v oblasti verejného záujmu, ktoré zlepšujú kvalitu, výkonnosť, prístup a účasť, aplikácie prijateľné z hľadiska používateľa, integrácia nových technológií a iniciatív ako napr. pomoc starším alebo chorým osobám pri samostatnom bývaní,

- v oblasti zdravia : zlepšená prevencia chorôb, skorá diagnostika a personalizácia, samostatnosť, bezpečnosť a mobilita pacientov, priestor pre informácie o zdraví na získavanie vedomostí,

- zlepšené začlenenie do spoločnosti a rovnocenná účasť a prevencia digitálnej priepasti, podporná technológia, „dizajn pre všetkých“,

- v oblasti mobility : inteligentné dopravné systémy a dopravné prostriedky založené na informačných a komunikačných technológiách, ktoré umožňujú bezpečný, pohodlný a účinný presun osôb a tovaru,

- na podporu životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja: zníženie zraniteľnosti a zmiernenie následkov prírodných katastrôf a priemyselných nehôd,

- v oblasti štátnej moci : účinnosť, otvorenosť a zodpovednosť za verejnú správu na svetovej úrovni a prepojenie na občanov a obchodné spoločnosti, podpora demokracie.

- Informačné a komunikačné technológie zamerané na obsah, kreativitu a osobný rozvoj:

- nové mediálne vzory a nové formy obsahu vytváranie interaktívneho digitálneho obsahu novšie skúsenosti používateľov hospodárne poskytovanie obsahu,

- učenie za podpory technológií prispôsobiteľné a kontextualizované riešenia v oblasti učenia aktívne učenie,

- systémy založené na informačných a komunikačných technológiách na podporu prístupnosti a dlhodobého využívania digitálnych kultúrnych zdrojov a dedičstva v mnohojazyčnom prostredí.

- Informačné a komunikačné technológie na podporu obchodných spoločností a priemyslu:

- nové formy dynamicky sieťovo prepojených obchodných postupov spolupráce, digitálne ekosystémy, optimalizovaná organizácia práce a pracovné prostredia podporujúce spoluprácu,

- výroba : rýchlosť a prispôsobiteľnosť návrhu, výroby a dodávky vysoko personalizovaného tovaru, digitálna a virtuálna výroba, modelovanie, simulácia a prezentačné nástroje, miniaturizované a integrované výrobky v oblasti informačných a komunikačných technológií.

- Informačné a komunikačné technológie na podporu dôvery : správa identity, autentifikácia a autorizácia, technológie na lepšiu ochranu súkromia, správa práv a majetku, ochrana proti ohrozeniu z internetu.

- Budúce a nové technológie : ochrana výskumu na hraniciach súčasného poznania v kľúčových oblastiach informačných a komunikačných technológií a ich kombinácia s inými podstatnými oblasťami a disciplínami, podpora nových myšlienok a prevratných nových spôsobov využívania a výskum nových možností pre výskumné programy v oblasti informačných a komunikačných technológií.

4. Nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie

Cieľ

Zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a zabezpečovať jeho premenu z priemyslu založeného na zdrojoch na priemysel založený na vedomostiach. Na tento účel sú potrebné prevratné poznatky, ktoré umožnia nové aplikácie na pomedzí rôznych technológií a disciplín.

Odôvodnenie

Zdá sa, že úpadok priemyselných činností sa už neobmedzuje len na tradičné sektory s vysokou pracovnou intenzitou, ale postupne sa začína prejavovať aj v „stredných“ sektoroch – ktoré tradične predstavujú silnú stránku európskeho priemyslu – a dokonca aj v niektorých sektoroch zameraných na vysoké technológie. Tento trend je potrebné zvrátiť tak, že sa v Európe vybuduje silný priemysel založený na vedomostiach. K tomu patrí modernizácia existujúcej základne malých a stredných podnikov a vytvorenie nových malých a stredných podnikov zameraných na vedomosti pomocou rozširovania vedomostí a odborných poznatkov prostredníctvom programov spolupráce.

Uznáva sa, že EÚ ma vedúce postavenie v oblastiach, ako sú napr. nanotechnológie, materiály a výrobné technológie, ktoré sa musia ďalej budovať s cieľom zabezpečiť a posilniť postavenie EÚ v rámci vysoko konkurenčného globálneho prostredia.

Európske technologické platformy v oblastiach, ako sú napr. nanoelektronika, výroba, oceliarsky priemysel, chemický priemysel, dopravný priemysel, stavebníctvo, priemyselná bezpečnosť, textilný priemysel, drevospracujúci a papierenský priemysel, pomáhajú ustanovovať spoločné výskumné priority a ciele. Okrem týchto priorít podstatných z hľadiska priemyslu a ich integrácie do sektorových aplikácií sa bude venovať pozornosť aj otázkam politiky, regulácie, štandardizácie a dosahu, pričom je potrebné pružne reagovať na prípadné nové politické požiadavky.

Činnosti

- Nanoveda, nanotechnológie

- Získavanie nových vedomostí o rozhraniach a fenoménoch závislých od veľkosti, riadenie (na nanoúrovni) vlastností materiálov na nové aplikácie integrácia technológií na nanoúrovni, samoorganizačné vlastnosti, nanomotory, nanostroje a nanosystémy, metódy a nástroje na charakterizáciu a manipuláciu na nanoúrovni, nanotechnológie a technológie vyžadujúce vysokú presnosť v oblasti chémie, dosah na ľudskú bezpečnosť, zdravie a životné prostredie, metrológia, nomenklatúra a normy, využívanie nových koncepcií a prístupov v sektorových aplikáciách, vrátane integrácie a konvergencie nových technológií.

- Materiály

- Získavanie nových vedomostí o vysoko výkonných materiáloch pre nové výrobky a postupy, materiály založené na vedomostiach s vlastnosťami, ktoré sú „na mieru“ prispôsobené ich použitiu, vyššia spoľahlivosť pri návrhu a simulácii, vyššia komplexnosť, kompatibilita so životným prostredím, integrácia všetkých úrovní – od nanoúrovne cez molekulárnu úroveň až po makroúroveň – do chemickej techniky a spracujúceho priemyslu, nové nanomateriály, biomateriály a hybridné materiály vrátane návrhu a riadenia ich spracovania.

- Nová výroba

- Vytvorenie podmienok a kapacít pre výrobu založenú na vedomostiach vrátane vypracovania, rozvoja a overenia nových vzorov reagujúcich na nové potreby priemyslu, rozvoj nešpecifických výrobných kapacít pre prispôsobiteľnú, sieťovo prepojenú výrobu založenú na vedomostiach, rozvoj nových technických koncepcií využívania konvergencie technológií (napr. nanotechnológií, biotechnológií, informačných technológií, poznatkových technológií vrátane technických požiadaviek) pre ďalšiu generáciu výrobkov a služieb s vyššou pridanou hodnotou, ako aj prispôsobenie meniacim sa potrebám.

- Integrácia technológií z hľadiska priemyselných aplikácií

- Integrácia nových vedomostí a technológií v nanooblasti a v oblasti materiálov a výroby v sektorových a medzisektorových aplikáciách, ako napr. zdravotníctvo, stavebníctvo, doprava, energetika, chemický priemysel, životné prostredie, textilný a odevný priemysel, drevospracujúci a papierenský priemysel, strojársky priemysel.

5. Energetika

Cieľ

Transformovať súčasný energetický systém založený na fosílnych palivách na trvalo udržateľnejší systém založený na rôznorodých zdrojoch energie v súvislosti so zlepšenou energetickou výkonnosťou s cieľom reagovať na naliehavé otázky bezpečnosti dodávok a klimatických zmien a zároveň zvýšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov pôsobiacich v sektore energetiky

Odôvodnenie

Energetické systémy musia riešiť dôležité otázky. Vzhľadom na znepokojujúci trend v oblasti globálneho dopytu po energii (ktorý má podľa prognóz v najbližších 30 rokoch vzrásť o 60 %), nutnosť drasticky znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom zmierniť ničivé následky klimatických zmien, škodlivé kolísanie cien ropy (najmä pokiaľ ide o sektor dopravy, ktorý je obzvlášť závislý od ropy) a geopolitickú nestabilitu v dodávateľských oblastiach je potrebné súrne nájsť primerané a včasné riešenia. Výskum a demonštrácia sú potrebné na zabezpečenie najekologickejších a najhospodárnejších technológií a opatrení, ktoré umožňujú EÚ plniť svoje ciele podľa Kjótskeho protokolu, ako aj ciele nad rámec tohto protokolu, ako aj plniť svoje záväzky v oblasti energetickej politiky podľa zelenej knihy o bezpečnosti dodávok energie z roku 2000[15].

Európa dosiahla svetové prvenstvo v mnohých energetických technológiách. Hrá poprednú úlohu v moderných technológiách v oblasti obnoviteľnej energie, ako napr. bioenergia a veterná energia. EÚ je tiež svetovým hráčom v oblasti technológií výroby a distribúcie energie a má silné výskumné kapacity v oblasti zachytávania a sekvestrácie uhlíka. Toto postavenie však vážne ohrozuje konkurencia (najmä Spojené štáty americké a Japonsko).

Radikálna premena energetického systému si vyžaduje nové technológie, s ktorými sú spojené príliš vysoké riziká a ktorých výhody sú príliš neisté na to, aby súkromné firmy poskytli všetky potrebné investície na výskum, rozvoj, demonštráciu a zavedenie. Pri mobilizovaní súkromných investícií by preto mala hrať kľúčovú úlohu verejná podpora a európske úsilie a zdroje by sa mali kombinovať koherentným a účinnejším spôsobom s cieľom konkurovať hospodárstvam, ktorých investície do podobných technológií sú vysoké a dôsledné. Európske technologické platformy zohrávajú v tomto ohľade dôležitú úlohu mobilizovaním potrebného výskumného úsilia koordinovaným spôsobom. Opatrenia potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa sú uvedené nižšie. Patrí k nim osobitná činnosť týkajúca sa vedomostí potrebných na politické rozhodovanie v oblasti energetiky, ktoré môže taktiež ponúknuť podporu novým politickým požiadavkám, napr. tým, ktoré súvisia s úlohou európskej politiky v oblasti energetiky pri vypracovávaní medzinárodných akcií v oblasti klimatických zmien, ako s nestabilitou a narušeniami v dodávkach a cenách energie.

Činnosti

- Vodíkové a palivové články

Integrovaná akcia na zabezpečenie silnej technickej základne pre konkurencieschopné palivové a vodíkové články v EÚ a pre stacionárne, prenosné a dopravné aplikácie. Táto činnosť sa podporuje prostredníctvom integrovanej stratégie výskumu a zavádzania, ktorú navrhla Európska technologická platforma pre vodíkové a palivové články.

- Výroba obnoviteľnej elektrickej energie

Technológie na zvýšenie celkovej účinnosti premeny prostredníctvom zníženia nákladov na výrobu elektrickej energie z domácich obnoviteľných zdrojov energie a rozvoj a demonštrácia technológií vhodných pre rôzne regionálne podmienky.

- Výroba obnoviteľných palív

Integrované transformačné technológie: rozvoj a zníženie nákladov na pevné, kvapalné a plynné palivá (vrátane vodíka) vyrábaných z obnoviteľných zdrojov energie s cieľom dosiahnuť hospodárnu výrobu a využívanie palív bez obsahu uhlíka, najmä kvapalných biopalív v sektore dopravy.

- Obnoviteľná energia na vykurovanie a chladenie

Technológie na zvýšenie účinnosti a zníženie nákladov na vykurovanie a chladenie obnoviteľnými zdrojmi energie, pričom sa zaručí ich využívanie v rôznych regionálnych podmienkach.

- Zachytávanie a skladovanie CO 2 a čisté transformačné technológie na výrobu elektrickej energie s takmer nulovými emisiami

- Drastické zníženie škodlivých účinkov využívania fosílnych palív (najmä uhlia) na životné prostredie s cieľom zriadiť vysoko výkonné elektrárne s takmer nulovými emisiami na základe technológií zachytávania a skladovania CO2.

- Technológie čistého uhlia

Na podstatné zvýšenie výkonnosti, spoľahlivosti a nákladov elektrární prostredníctvom rozvoja a demonštrácie technológií transformácie čistého uhlia.

- Inteligentné energetické siete

Zvýšenie výkonnosti, bezpečnosti a spoľahlivosti európskych systémov a sietí na výrobu elektrickej energie a plynu, napr. transformáciou súčasných elektrických sietí na interaktívne (zákazníci/prevádzkovatelia) siete služieb a odstránenie prekážok veľkoplošného zavádzania a účinnej integrácie decentralizovaných a obnoviteľných zdrojov energie.

- Energetická výkonnosť a úspora

Nové koncepcie a technológie na zlepšenie energetickej výkonnosti a úspory pre budovy, služby a priemysel. K tomu patrí integrácia stratégií a technológií v oblasti energetickej výkonnosti, využívanie nových a obnoviteľných technológií a správa dopytu po energii.

- Vedomosti pre politické rozhodovanie v oblasti energetiky

Rozvoj nástrojov, metód a modelov na hodnotenie najdôležitejších hospodárskych a sociálnych otázok súvisiacimi s energetickými technológiami a zabezpečovanie kvantifikovateľných cieľov a scenárov v strednodobom a dlhodobom časovom horizonte.

6. Životné prostredie (vrátane klimatických zmien)

Cieľ

Trvalo udržateľné riadenie životného prostredia a jeho zdrojov prostredníctvom rozširovania našich vedomostí o interakciách medzi biosférou, ekosystémami a ľudskou činnosťou, ako aj prostredníctvom rozvoja nových technológií, nástrojov a služieb s cieľom riešiť globálne otázky životného prostredia integrovaným spôsobom. Dôraz sa bude klásť na predpoveď klimatických zmien, ako aj zmien systémov životného prostredia, zeme a oceánu, na nástroje a technológie určené na monitorovanie, prevenciu a zmierňovanie zaťažovania a rizík životného prostredia vrátane zdravia, ako aj na uchovávania prirodzeného prostredia a prostredia vytvoreného človekom.

Odôvodnenie

Problémy životného prostredia presahujú vnútroštátne hranice a vyžadujú si koordinovaný prístup na celoeurópskej a často aj globálnej úrovni. Prírodné zdroje Zeme a prostredie vytvorené človekom sú vystavené obrovskému tlaku v dôsledku rastu populácie, urbanizácie, neustálym rastom v sektore poľnohospodárstva, dopravy a energetiky, ako aj v dôsledku premenlivého počasia a otepľovania na miestnej, regionálnej a globálnej úrovni. Európa musí nájsť nový, trvalo udržateľný vzťah k životnému prostrediu a zároveň zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a rozvíjať jeho silné stránky. Vzhľadom na úroveň, rozsah a vysokú komplexnosť výskumu životného prostredia sa môže potrebné kritické množstvo dosiahnuť len na úrovni EÚ. Uľahčí sa tak spoločné plánovanie, využívanie prepojených a interoperabilných databáz, ako aj rozvoj koherentných a rozsiahlych systémov pozorovania a predpovedí.

Výskum na úrovni EÚ je nevyhnutný z dôvodu plnenia medzinárodných záväzkov, napr. Kjótskeho protokolu, Dohovoru OSN o biologickej diverzite, cieľov Svetového summitu o trvalo udržateľnom rozvoji 2002, vrátane iniciatívy EÚ v oblasti vody a príspevkov k práci medzištátnej komisie pre klimatické zmeny a iniciatívy pre pozorovanie Zeme. Okrem toho existujú významné výskumné potreby vyplývajúce z existujúcich a nových politík na úrovni EÚ, z realizácie šiesteho akčného plánu a súvisiacich tematických stratégií, z akčných plánov pre environmentálne technológie, životné prostredie a zdravie a zo smerníc ako napr. rámcová smernica o vode..

EÚ potrebuje posilniť svoje postavenie na svetových trhoch s environmentálnymi technológiami. Tieto technológie prispievajú k nachádzaniu trvalo udržateľných a ekologicky účinných riešení problémov životného prostredia na rôznych úrovniach a k ochrane nášho kultúrneho dedičstva. Naliehavé problémy životného prostredia predstavujú stimul pre inovácie a môžu poskytovať obchodné príležitosti. Európske technologické platfomy pre dodávky vody a hygienu a pre trvalo udržateľný chemický priemysel potvrdzujú potrebu akcie na úrovni EÚ a ich plány výskumu sa berú do úvahy v činnostiach uvedených nižšie. Iné platformy (napr. pre stavebníctvo a lesníctvo) sa čiastočne zaoberajú otázkami environmentálnych technológií a taktiež sa berú do úvahy.

Nižšie[16] sa uvádza niekoľko činností, z ktorých mnohé priamo súvisia s politickými požiadavkami. V prípade výskytu nových politických požiadaviek sa im môže poskytnúť dodatočná podpora. Môže ísť o požiadavky súvisiace napr. s hodnotením politík EÚ z hľadiska trvalej udržateľnosti, pokračovanie akcií v oblasti klimatických zmien vyplývajúcich z Kjótskeho protokolu a nových politík v oblasti životného prostredia ako napr. politiky, noriem a predpisov v oblasti námornej dopravy.

Činnosti

- Klimatické zmeny, znečisťovanie a riziká

- Tlak na životné prostredie a podnebie: fungovanie systémov podnebia a Zeme, opatrenia určené na prispôsobenie a zmiernenie, znečisťovanie ovzdušia, pôdy a vody, zmeny zloženia atmosféry a kolobeh vody, interakcie medzi podnebím, povrchom súše a oceánom a dosahom na biodiverzitu a ekosystémy.

- Životné prostredie a zdravie: interakcia environmentálnych stresorov s ľudským zdravím vrátane identifikácie zdrojov, prepojení s prostredím v uzavretých priestoroch a dosahu a novými rizikových faktorov, integrované metódy hodnotenia rizík toxických látok vrátane alternatív k pokusom na zvieratách, kvantifikácia a analýza nákladov a ziskov v oblasti zdravotných rizík životného prostredia a indikátorov stratégií prevencie.

- Prírodné katastrofy: zlepšenie predpovedania a integrovaných hodnotení nebezpečenstva, pravdepodobnosti výskytu a rizík súvisiacich s katastrofami spôsobenými geologickým nebezpečenstvom (napr. zemetrasenia, sopky, cunami) a podnebím (napr. veterné smršte a povodne), vývoj včasných systémov varovania a zlepšenie stratégií prevencie a zmierňovania škôd.

- Trvalo udržateľné riadenie zdrojov

- Uchovávanie a trvalo udržateľné riadenie prírodných a človekom vytvorených zdrojov: ekosystémy, riadenie vodných zdrojov, odpadové hospodárstvo a prevencia, ochrana a riadenie biodiverzity, ochrana pôdy, ochrana morského dna a pobrežných oblastí, zákroky proti rozširovaniu púští a znehodnocovaniu pôdy, správa lesov, trvalo udržateľné riadenie a plánovanie mestského prostredia, správa dát a informačné služby, hodnotenia a predpovede súvisiace s prírodnými procesmi.

- Rozvoj morského prostredia: dosah ľudskej činnosti na morské prostredie a jeho zdroje, znečisťovanie a eutrofizácia regionálnych morských vôd a pobrežných oblastí, hlbokomorské ekosystémy, hodnotenia trendov morskej biodiverzity, procesov súvisiacich s ekosystémami a morských prúdov, geológia morského dna.

- Environmentálne technológie

- Environmentálne technológie na pozorovanie, prevenciu, zmierňovanie, prispôsobovanie, sanáciu a obnovu prírodného a človekom vytvoreného prostredia: súvisiace s vodou, podnebím, ovzduším, morským, mestským a vidieckym prostredím, pôdou, odpadovým hospodárstvom, recykláciou, čistými výrobnými postupmi, chemickou bezpečnosťou, ochranou kultúrneho dedičstva a zastavaného prostredia

- Hodnotenie technológií, overovanie a testovanie: metódy a nástroje hodnotenia postupov, technológií a výrobkov z hľadiska rizík pre životné prostredie a životný cyklus, podpora trvalo udržateľného chemického priemyslu, dodávok vody a platforiem pre hygienu[17], vedecké a technologické aspekty budúceho programu overovania a testovania európskych environmentálnych technológií.

- Nástroje na pozorovanie a hodnotenie Zeme

- Pozorovanie Zeme: prispievanie k rozvoju a integrácií systémov pozorovania z hľadiska otázok životného prostredia a trvalej udržateľnosti v rámci GEOSS, interoperability medzi systémami a optimalizácia informácií na pochopenie, modelovanie a predpovedanie fenoménov životného prostredia.

- Prognostické metódy a nástroje na hodnotenie: modelovanie prepojení medzi hospodárstvom/životným prostredím/spoločnosťou vrátane trhovo orientovaných nástrojov, externých účinkov, hraničných hodnôt a budovanie vedomostnej základne a metodík hodnotenia trvalo udržateľného dosahu v kľúčových oblastiach ako sú napr. využívanie pôdy a otázky mora, sociálne a hospodárske napätie súvisiace s klimatickými zmenami.

7. Doprava (vrátane vzdušnej dopravy)

Cieľ

Rozvoj integrovaných, ekologickejších a inteligentnejších celoeurópskych dopravných systémov v prospech občanov a spoločnosti, ktoré šetria zdroje životného prostredia a prírodné zdroje a sú založené na technickom pokroku, a zabezpečovanie a ďalší rozvoj vedúceho postavenia, ktoré európske podniky získali na globálnom trhu.

Odôvodnenie

Doprava je jednou zo silných stránok Európy – sektor leteckej dopravy prispieva do HDP EÚ 2,6 % (3,1 milióna pracovných miest) a oblasť pozemnej dopravy produkuje 11 % HDP EÚ (zamestnáva cca 16 miliónov osôb). Doprava je však zodpovedná za 25 % všetkých emisií CO2, z čoho vyplýva absolútna potreba zmeniť systém na ekologickejší s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľnejšie dopravné vzorce a kompatibilitu s mierou rastu v zmysle Bielej knihy „Európska dopravná politika na rok 2010: čas rozhodnutia“.[18]

Rozšírenie (rozloha sa zvýšila o 25 % a populácia o 20 %) a hospodársky rozvoj EÚ predstavujú novú výzvu v oblasti účinnej, hospodárnej prepravy osôb a tovaru trvalo udržateľným spôsobom. Doprava taktiež priamo súvisí s ostatnými dôležitými politikami ako napr. obchod, hospodárska súťaž, zamestnanosť, kohézia, energetika, bezpečnosť a vnútorný trh. Investície do výskumu a technického rozvoja v rámci dopravného priemyslu EÚ sú nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie výhod na globálnych trhoch z hľadiska technickej konkurencieschopnosti.[19]

Plány výskumu vypracované európskymi technologickými platformami[20] podporujú nový pohľad na dopravné systémy, ktorý zohľadňuje interakciu dopravných prostriedkov, dopravných sietí a využívania dopravných služieb, ktorú možno vyvinúť len na európskej úrovni. Náklady na výskum a technický rozvoj vo všetkých týchto oblastiach podstatne narastajú a je nevyhnutná spolupráca na úrovni EÚ, aby sa dosiahlo „kritické množstvo“ rozličných subjektov, ktorí sa venujú výskumu a technickému rozvoju a môžu riešiť otázky rozsahu a multidisciplinárne otázky hospodárnym spôsobom a môžu sa venovať aj politickým, technických a socioekonomickým otázkam, ku ktorým patria napr. „čistý a bezpečný dopravný prostriedok“ budúcnosti, interoperabilita a intermodalita s osobitným dôrazom na železničnú dopravu, dostupnosť, bezpečnosť, kapacita a účinky na životné prostredie v rozšírenej Európskej únii. Rozvoj technológií na podporu systému Galileo a jeho aplikácií bude pri realizácii európskych politík taktiež podstatný.

Témy a činnosti uvedené nižšie sa vyznačujú vysokou dôležitosťou z hľadiska priemyslu a zohľadňujú požiadavky tvorcov politiky integrovaným spôsobom tak, že zahŕňajú hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty dopravnej politiky. Okrem toho sa budú podporovať existujúce aj nové politické požiadavky, napr. rozvoj politiky v oblasti námornej dopravy.

Činnosti

- Vzdušná a letecká doprava

- Ekologickejšia letecká doprava: znižovanie emisií a hluku, zapracovanie výskumných prác v oblasti motorov a alternatívnych palív, štruktúr a nových modelov lietadiel, prevádzka letísk a riadenie dopravy.

- Zvyšovanie časovej efektivity: zlepšenie letového poriadku s dôrazom na inovatívne systémy riadenia leteckej dopravy v súlade s účinnou realizáciou politiky jednotného vzdušného priestoru, ktorá integruje komponenty vzdušnej, pozemnej a vesmírnej dopravy, optimalizácia dopravného toku a zvýšenie autonómie leteckých dopravných prostriedkov.

- Zabezpečovanie spokojnosti a bezpečnosti zákazníkov: zlepšenie pohodlia pasažierov, inovatívne služby na palube a efektívnejšie odbavovanie pasažierov, zlepšenie všetkých aspektov leteckej dopravy, väčší výber leteckých dopravných prostriedkov všetkých možných veľkostí.

- Zlepšenie hospodárnosti: zníženie nákladov súvisiacich s vývojom výrobkov, výrobných a prevádzkových nákladov s dôrazom na letecké dopravné prostriedky s nulovou potrebou údržby, zvýšené využívanie automatizácie a simulácie.

- Ochrana leteckých dopravných prostriedkov a pasažierov: zlepšenie ochranných opatrení pre pasažierov, posádku, letecké dopravné prostriedky a systéme, ako napr. zlepšené metódy získavania a identifikácie dát, zabezpečovanie leteckých dopravných prostriedkov voči útokom, automatický návrat leteckého dopravného prostriedku do bezpečného stavu a zlepšený dizajn leteckých dopravných prostriedkov z hľadiska bezpečnosti.

- Letecká doprava budúcnosti: riešenie dlhodobej otázky letectva radikálnymi, ekologicky účinnými a inovatívnymi kombináciami technológií, ktoré by mohli viesť k významnému pokroku v oblasti leteckej dopravy.

- Pozemná doprava (železničná, cestná a vodná doprava)

- Ekologickejšia pozemná doprava: zníženie znečisťovania životného prostredia a hlučnosti, rozvoj čistých a účinných motorov, vrátane hybridných technológií a využívana alternatívnych palív v dopravných aplikáciách, stratégie likvidácie dopravných prostriedkov a plavidiel.

- Stimulácia prechodu na iný typ prepravy a boj proti dopravným zápcham v dopravných koridoroch: rozvoj inovatívnych intermodálnych a interoperabilných regionálnych a vnútroštátnych dopravných sietí, infraštruktúr a systémov v Európe, internalizácia nákladov, výmena informácií medzi dopravnými prostriedkami/plavidlami a dopravnou infraštruktúrou, optimalizácia kapacity infraštruktúry.

- Zabezpečovanie trvalo udržateľnej mestskej mobility: inovatívne organizačné schémy a neznečisťujúce dopravné prostriedky, nové spôsoby hromadnej dopravy a racionalizácia osobnej dopravy, komunikačná infraštruktúra, integrované plánovanie mestskej výstavby a dopravy.

- Zvyšovanie bezpečnosti: ako prirodzená súčasť dopravného systému pre vodičov, pasažierov, prevádzkový personál, cyklistov a chodcov pri navrhovaní dopravných prostriedkov a v rámci celého dopravného systému.

- Zvyšovanie konkurencieschopnosti: zlepšenie procesu navrhovania, rozvoj pokročilých technológií pohonu a dopravných prostriedkov, inovatívne a hospodárne systémy systémov výroby a výstavby infraštruktúry, integrovateľné architektúry.

- Podpora Európskeho globálneho satelitného navigačného systému (Galileo): presná služby navigácie a načasovania určené pre rôzne sektory, účinné využívanie satelitnej navigácie a podpora stanovenia druhej generácie technológií.

8. Socioekonómia a spoločenské vedy

Cieľ

Vytváranie hlbšieho a spoločného porozumenia komplexných a navzájom prepojených hospodárskych otázok, ktoré musí Európa riešiť, ku ktorým patria napr. rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť, sociálna kohézia a trvalá udržateľnosť, kvalita života a vzájomná globálna prepojenosť, najmä s cieľom zabezpečovať kvalitnejšiu vedomostnú základňu pre politiku v príslušných oblastiach.

Odôvodnenie

Európa má silnú a vysoko kvalitnú výskumnú základňu v oblasti socioekonomiky a spoločenských vied. Rozmanitosť prístupov v rámci EÚ v hospodárskej, sociálnej, politickej a kultúrnej oblasti zabezpečuje výborné podmienky pre výskum v týchto oblastiach na úrovni EÚ. Existuje vysoká európska pridaná hodnota spoločného výskumu, ktorá reaguje na európske socioekonomické otázky v uvedených oblastiach. Po prvé, príslušné otázky a problémy majú vysokú prioritu na úrovni EÚ a sú predmetom politík EÚ. Po druhé, komparatívny výskum vykonávaný v niekoľkých alebo všetkých krajinách EÚ predstavuje mimoriadne účinný nástroj a ponúka významné príležitosti na učenie, ktoré presahujú hranice krajín a regiónov.

Po tretie má výskum na úrovni EÚ mimoriadne výhody, keďže umožňuje celoeurópsky zber dát a používať rôzne uhly pohľadu na problémy, ktoré sú potrebné na pochopenie komplexných otázok.. Napokon, rozvoj čisto európskej socioekonomickej vedomostnej základne týkajúcej sa týchto kľúčových otázok významne prispeje k propagácií ich spoločného pochopenia v rámci celej Európskej únie a najmä zo strany európskych občanov.

Činnosti, ktoré sa majú podporovať, sú uvedené nižšie a očakáva sa, že významnou mierou prispejú k zlepšeniu formulácie, realizácie, dosahu a hodnotenia politiky v rôznych oblastiach, ku ktorým patria napr. politika v oblasti hospodárstva, sociálnych vecí, vzdelávania a odborného vzdelávania, podnikania, medzinárodného obchodu, spotrebiteľov, zahraničných vzťahov, spravodlivosti a vnútorných záležitostí a úradných štatistík. Okrem toho sa získajú príležitosti na riešenie nových socioekonomických otázok, ako aj na výskum týkajúci sa nových alebo nepredvídaných politických požiadaviek.

Činnosti

- Rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť vo vedomostnej spoločnosti: rozvoj a integrácia výskumu otázok týkajúcich sa rastu, zamestnanosti a konkurencieschopnosti, od inovácií, vzdelávania vrátane celoživotného vzdelávania a úlohy vedeckých a iných vedomostí až po vnústroštátne inštitucionálne rámcové podmienky.

- Spájanie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych cieľov z európskeho hľadiska riešením dvoch kľúčových a vysoko prepojených otázok ďalšieho kontinuálneho vývoja európskych socioekonomických modelov a hospodárskej a sociálnej kohézie v rozšírenej Európe s prihliadnutím na ochranu životného prostredia.

- Hlavné trendy v spoločnosti a ich dôsledky: napr. demografické zmeny vrátane starnutia populácie a migrácie, životných štýlov, práce, rodiny, otázok pohlavia, zdravia a kvality života, kriminality, úlohy obchodu v spoločnosti a rôznorodosti populácie, kultúrne interakcie a otázky súvisiace s ochranou základných práv a bojom proti rasizmu a netolerancii.

- Európa vo svete: pochopenie zmien interakcií a vzájomnej prepojenosti svetových regiónov a ich dôsledky pre príslušné regióny (najmä Európu), ako aj vysporiadanie sa s novými hrozbami a rizikami bez toto, aby to negatívne ovplyvnilo ľudské práva, slobodu a kvalitu života.

- Občania v Európskej únii: v rámci budúceho vývoja EÚ riešenie otázok vzniku pocitu spoluzodpovednosti za demokraciu a aktívna účasť ľudí v Európe, účinné a demokratické riadenie štátu vrátane riadenia hospodárstva, ako aj budovanie vzájomného porozumenia a úcty k európskej rozmanitosti a k tomu, čo nás spája v oblasti kultúry, inštitúcií, dejín, jazyka a hodnôt.

- Socioekonomické a vedecké ukazovatele: ich využívanie v politike a realizácia a monitorovanie tohto využívania, zlepšovanie existujúcich ukazovateľov a rozvoj nových ukazovateľov na tento účel a na hodnotenie výskumných programov, vrátane ukazovateľov vychádzajúcich z úradných štatistík.

- Prognostické činnosti týkajúce sa dôležitých vedeckých, technologických a s nimi súvisiacich socioekonomických otázok, ku ktorým patria napr. demografické trendy a globalizácia vedomostí a vývoj výskumných systémov, ako aj budúci vývoj v prioritných oblastiach výskumu a vedeckých disciplínach a medzi nimi.

9. Bezpečnosť a vesmír

Cieľ

Rozvíjať technológie a vedomosti pre budovanie kapacít potrebných na zabezpečovanie bezpečnosti občanov napr. pred hrozbou terorizmu a zločinu a zároveň dodržiavať základné ľudské práva, zabezpečovať optimálne a zosúladené využívanie dostupných technológie v prospech európskej bezpečnosti a stimulovať spoluprácu poskytovateľov a užívateľov bezpečnostných riešení.

Podpora európskeho vesmírneho programu, ktorý sa sústredí na aplikácie ako napr. GMES, ktoré predstavujú výhody pre občanov a konkurencieschopnosť vesmírneho priemyslu. To prispeje k rozvoju európskej vesmírnej politiky a doplní úsilie členských štátov a ostatných kľúčových zainteresovaných strán vrátane Európskej vesmírnej agentúry.

9.1 Bezpečnosť

Odôvodnenie

Bezpečnosť v Európe je nevyhnutným predpokladom prosperity a slobody. Európska bezpečnostná stratégia „Bezpečná Európa v lepšom svete“, ktorú prijala Európska rada vychádza z potreby rozsiahlej bezpečnostnej stratégie, ktorá zahŕňa bezpečnostné opatrenia v civilnej sfére aj vo sfére obrany.

Výskum súvisiaci s bezpečnosťou predstavuje dôležitú oporu spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a dôležitý príspevok k dosiahnutiu vysokej úrovne bezpečnosti v priestore spravodlivosti, slobody a bezpečnosti v rámci EÚ[21], ktorý sa má vytvoriť podľa Haagskeho programu. Taktiež prispeje k rozvoju technológií a schopností pri podpore iných politík EÚ v oblastiach, ku ktorým patrí napr. doprava, civilná ochrana, energetika a životné prostredie.

Existujúce výskumné činnosti súvisiace s bezpečnosťou v Európe sa vyznačujú roztrieštenosťou úsilia, chýbajúcim kritickým množstvom potrebného rozsahu a chýbajúcimi prepojeniami a interoperabilitou. Európa potrebuje zvýšiť koherenciu svojho úsilia rozvíjaním účinných inštitucionálnych postupov a stimulovaním rôznych vnútroštátnych a medzinárodných zainteresovaných strán k spolupráci a koordinácii s cieľom vyhnúť sa duplicite a čo možno najviac skúmať synergiu. Výskum bezpečnosti na úrovni Spoločenstva sa bude sústrediť na činnosti, ktoré predstavujú jasnú pridanú hodnotu v porovnaní s výskumom na vnútroštátnej úrovni. V dôsledku toho výskum bezpečnosti na úrovni Spoločenstva zvýši konkurencieschopnosť európskeho bezpečnostného priemyslu.

Činnosti uvedené nižšie budú dopĺňať a integrovať výskum orientovaný na technológiu a systémy, ktorý je dôležitý z hľadiska bezpečnosti, hoci sa vykonáva v rámci iných tém. Budú sa sústrediť na úlohy a rozvíjať technológie a schopnosti, ktoré sú potrebné pre konkrétne bezpečnostné úlohy. Sú navrhnuté pružne, aby zahŕňali aj zatiaľ neznáme bezpečnostné hrozby, ktoré by sa mohli objaviť v budúcnosti, ako aj prípadné súvisiace politické požiadavky, stimulujú plodnú výmenu a preberanie existujúcich technológií pre sektore civilnej bezpečnosti. Európsky bezpečnostný výskum bude taktiež stimulovať rozvoj mnohoúčelových technológií s cieľom maximalizovať rozsah ich využívania.

Činnosti

- Ochrana pred terorizmom a zločinom: poskytovanie technických riešení na rozpoznávanie nebezpečenstva (napr. CBRN) teroristických útokov a zločinu, ako aj na ich prevenciu, identifikáciu, ochranu pred nimi a neutralizáciu a obmedzovanie ich účinkov.

- Bezpečnosť infraštruktúr a služby: analýza a zabezpečovanie existujúcich a budúcich verejných a súkromných kritických/sieťovo prepojených infraštruktúr (napr. v sektore dopravy, energetiky, informačných a komunikačných technológií).

- Ochrana hraníc: s dôrazom na technológie a schopnosti na účely zvýšenia účinnosti a výkonnosti všetkých systémov, zariadení, nástrojov a postupov potrebných na zvýšenie bezpečnosti európskych pozemných a morských hraníc vrátane otázok kontroly a sledovania hraníc.

- Obnovovanie bezpečnosti v krízových situáciách: s dôrazom na technológie na podporu rôznych opatrení určených na zvládanie núdzových situácií (napr. civilná ochrana, humanitárne a záchranné úlohy, podpora SZBP) a na otázky, ku ktorým patrí napr. koordinácia a komunikácia medzi organizáciami, rozčlenené architektúry a ľudský faktor.

Uvedené štyri oblasti sa budú podporovať v rámci nasledujúcich tém, ktoré majú prierezovejší charakter.

- Integrácia a interoperabilita bezpečnostných systémov: s dôrazom na technológie na zvyšovanie interoperability systémov, zariadení, služieb a postupov, vrátane informačných štruktúr represívnych orgánov, ako aj na spoľahlivosť, organizačné aspekty, ochranu dôvernosti a integrity údajov a vysledovateľnosti všetkých transakcií a operácií.

- Bezpečnosť a spoločnosť: výskum orientovaný na úlohy s dôrazom na socioekonomické analýzy, prípravu scenárov a činnosti súvisiace s vnímaním bezpečnosti zo strany občanov, etikou, ochranou súkromia a predpovedateľnými spoločensko-politickými opatreniami. Výskum sa bude taktiež venovať technológiám, ktoré ponúkajú väčšiu ochranu súkromia a občianskych práv, a bude sa sústrediť na slabé miesta a nové hrozby, ako aj na zvládanie a hodnotenie prípadných následkov.

- Koordinácia a štruktúra bezpečnostného výskumu: koordinácia európskeho a medzinárodného úsilia v oblasti bezpečnostného výskumu a budovaniu súčinností medzi civilným, bezpečnostným a obranným výskumom, zlepšenie právnych podmienok a podpora optimálneho využívania existujúcich infraštruktúr.

9.2 Vesmír

Odôvodnenie

EÚ môže v tejto oblasti prispievať k jasnejšiemu stanoveniu spoločných cieľov vychádzajúcich z požiadaviek používateľov a politických cieľov, ku koordinácii činností s cieľom vyhnúť sa duplicite a maximalizovať interoperabilitu a k stanoveniu noriem. Verejné orgány a subjekty prijímajúce politické rozhodnutia sú dôležitými potenciálnymi užívateľmi a európsky priemysel bude mať taktiež úžitok z dobre stanovenej európskej politiky v oblasti vesmírnych letov realizovanej v rámci európskeho vesmírneho programu a čiastočne s podporou navrhovaných akcií v oblasti výskumu a technického rozvoja. Akcie na európskej úrovni sú taktiež potrebné na podporu politických cieľov EÚ, napr. v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, životného prostredia, telekomunikácií, bezpečnosti, dopravy, ako aj na zabezpečenie toho, aby pri regionálnej a medzinárodnej spolupráci Európa vystupovala ako partner, ktorého je potrebné brať vážne.

Za posledných 40 rokov Európa vyvinula vynikajúce technické kompetencie. Udržiavanie konkurencieschopného priemyslu (vrátane výrobcov, poskytovateľov služieb a prevádzkovateľov) si vyžaduje nový výskum a technológie. Aplikácie vesmírnych letov prinášajú občanom veľký úžitok.

Cieľom činností uvedených nižšie je využívanie možností vesmíru na zavedenie aplikácií, menovite GMES (Global Monitoring for Environment and Security – globálne monitorovanie životného prostredia a bezpečnosti) a ich prínos k presadzovaniu práva v politikách EÚ, ako aj prieskum vesmíru, ktorý umožňuje medzinárodnú spoluprácu a prevratné technické objavy, využívanie a prieskum vesmíru podporovaný činnosťami, ktoré zabezpečujú Európskej únií zohrávať strategickú úlohu. Tieto činnosti sa doplnia inými akciami, ktoré sú súčasťou programu pre konkurencieschopnosť a inováciu a v programe pre vzdelávanie a odborné vzdelávanie. Úžitok činností uvedených nižšie pre verejnú politiku sa taktiež zmaximalizuje, vrátane dodatočnej podpory pre prípadné nové politické požiadavky, napr. riešenia pre rozvojové krajiny založené na vesmírnych technológiách, a využívanie nástrojov a metód na pozorovanie vesmíru na podporu rozvoja politík Spoločenstva.

Činnosti

- Aplikácie založené na vesmírnych technológiách v službách európskej spoločnosti

- Rozvoj satelitných systémov a techník monitorovania v súvislosti s riadením životného prostredia a bezpečnosťou a ich integráciou s komponentmi umiestnenými na zemi, na mori a vo vzduchu, podpora využívania a poskytovania údajov a služieb GMES.

- Inovatívne satelitné komunikačné služby bezproblémovo integrované do globálnych elektronických komunikačných sietí pre občanov a podniky v aplikačných sektoroch, ku ktorým patria civilná ochrana, elektronické služby úradov ( e-government ), telemedicína a televzdelávanie, ako aj pre užívateľov vo všeobecnosti.

- Rozvoj technológií na minimalizáciu slabých miest služieb založených na vesmírnych technológiách a na prispievanie k dohľadu nad vesmírom.

- Prieskum vesmíru

- Prispievanie k medzinárodným iniciatívam na prieskum vesmíru.

- Výskum a technický rozvoj na posilnenie prítomnosti vo vesmíre

- Výskum technológie dopravy vo vesmíre na zvýšenie konkurencieschopnosti európskeho sektora vesmírnej dopravy.

- Vesmírne vedy vrátane života vo vesmíre.

II MYŠLIENKY

Cieľ

Tento program sa zameriava na zlepšenie dynamiky, tvorivosti a ucelenosti európskeho výskumu v záujme posúvania hraníc poznania. Jeho realizácia sa bude opierať o „bádateľské“ výskumné projekty vo všetkých oblastiach uskutočňované jednotlivými skupinami, ktoré si na európskej úrovni navzájom konkurujú. Projekty budú financované na základe hodnotenia návrhov predložených výskumnými pracovníkmi na tému podľa ich vlastného výberu, po vzájomnom profesionálnom preskúmaní návrhov s uplatnením výlučného kritéria najvyššej kvality.

Odôvodnenie

Bádateľský výskum na hraniciach súčasného poznania je kľúčovou hybnou silou pokroku v majetkovej a sociálnej oblasti, pretože otvára nové príležitosti pre vedecké a technologické napredovanie a zároveň pomáha pri dosahovaní nových vedomostí vedúcich k ich budúcemu praktickému využitiu a uplatneniu na trhu.

Napriek mnohým úspechom a významným výkonom v početných oblastiach sa Európe nedarí naplno využívať svoj výskumný potenciál a zdroje a nutne potrebuje zlepšiť svoj vedomostný potenciál.

Kľúčovou súčasťou Európskeho výskumného priestoru, slúžiacej ako doplnok k iným činnostiam na úrovni EÚ a jednotlivých členských štátov, je mechanizmus celoeurópskeho konkurenčného financovania hraničného výskumu uskutočňovaného jednotlivými výskumnými skupinami. Vďaka tomuto mechanizmu sa posilní dynamika a príťažlivosť Európy, či už z hľadiska uznania zo strany najvýznamnejších výskumníkov Európy a tretích krajín, ako aj z hľadiska priemyselných investícií.

Činnosti

Táto činnosť sa vzťahuje na najsľubnejšie a najprínosnejšie oblasti výskumu a vynikajúce možnosti vedecko-technického pokroku v rámci jednotlivých sektorov vrátane strojárstva, či spoločenských a humanitných vied. Uvedená činnosť sa uskutoční bez ohľadu na tematické zamerania uvedené v ostatných oblastiach rámcového programu a počas jej realizácie sa bude pozornosť sústrediť na mladých výskumných pracovníkov a nové, ale aj už fungujúce výskumné skupiny.

Činnosti EÚ v rámci výskumu na hraniciach súčasného poznania vykoná Európsky výbor pre výskum (European Research Council, ERC), ktorý pozostáva z vedeckého výboru a podporuje ho špecializovaná realizačná štruktúra.

Vedecký výbor tvoria najvyšší predstavitelia európskej vedeckej obce konajúci samostatne a nezávisle na politických alebo iných záujmoch. Jeho členov vymenúva Komisia na základe nezávislého identifikačného postupu. Vedecký výbor okrem iného dohliada na rozhodnutia týkajúce sa druhu výskumu, ktorý sa má finančne podporiť, a zároveň z vedeckého hľadiska ručí za kvalitu činnosti. Medzi jeho úlohy patrí predovšetkým vývoj ročného pracovného programu, realizácia postupu vzájomného profesionálneho preskúmania návrhov, ako aj vedecké monitorovanie a kontrola kvality realizácie programu.

Ako sa uvádza v ročnom pracovnom programe, za všetky aspekty uplatňovania a realizácie programu bude zodpovedať špecializovaná realizačná štruktúra. V rámci svojej činnosti uskutoční najmä vzájomné profesionálne preskúmanie návrhov a výberový proces podľa zásad stanovených vedeckým výborom a zabezpečí finančné riadenie grantov a jeho príslušné vedecké opodstatnenie.

S cieľom posúdiť dosiahnutý pokrok a prispôsobiť a skvalitniť postupy vzhľadom na nadobudnuté skúsenosti sa v primeraných časových úsekoch preskúma a prehodnotí realizáciu a riadenie uvedenej činnosti.

Európska komisia ručí za úplnú nezávislosť a bezúhonnosť Európskeho výboru pre výskum.

III ĽUDIA

Cieľ

Kvantitatívne a kvalitatívne posilňovať ľudský potenciál v oblasti výskumu a technológií v Európe podnecovaním záujmu o povolanie výskumného pracovníka, podporovaním európskych výskumných pracovníkov v rozhodnutí zostať pracovať v Európe, zvyšovaním záujmu výskumníkov z celého sveta o Európu, ďalším zatraktívňovaním Európy pre najvýznamnejších výskumníkov. Realizácia sa uskutoční formou uplatňovania koherentného súboru tzv. akcií „Marie Curie“, ktoré oslovia výskumných pracovníkov vo všetkých stupňoch profesionálneho rastu od úvodného odborného vzdelávania v oblasti výskumu až po celoživotné vzdelávanie a profesionálny vývoj.

Odôvodnenie

Základným predpokladom pokroku v oblasti vedy a inovácií, ako aj dôležitým faktorom na získanie a trvalé udržanie investícií v oblasti výskumu realizovaného verejnými aj súkromnými subjektami, je dostatočný počet vysoko kvalifikovaných výskumných pracovníkov. Naďalej rastie význam rozvoja otvoreného európskeho pracovného trhu v oblasti výskumu a význam podpory diverzifikácie schopností a profesionálnych smerovaní výskumníkov v kontexte rastúcej konkurencie na celosvetovej úrovni a s ohľadom na podporu prínosnej cirkulácie výskumníkov a ich vedomostí v rámci Európy, ako aj v svetovom meradle.

Základnou súčasťou Európskeho výskumného priestoru potrebnou na skvalitnenie zázemia a výkonnosti európskeho výskumu je nadnárodná a medzisektorová mobilita, vrátane podpory priemyselnej účasti a vytvárania pracovných miest v oblasti európskeho praktického a akademického výskumu.

Činnosti

- Úvodné odborné vzdelávanie výskumných pracovníkov s cieľom zlepšiť ich profesionálne vyhliadky vo verejnom, ako aj súkromnom sektore, napríklad rozširovaním ich vedeckých a všeobecných vedomostí a schopností a zvyšovaním záujmu mladých pracovníkov o profesionálny rast v oblasti vedy.Realizácia sa uskutoční prostredníctvom sietí „Marie Curie“ s hlavným cieľom zabezpečiť kontinuitu medzi úvodným odborným vzdelávaním a ďalším profesionálny vývojom výskumných pracovníkov a posilniť ju na celoeurópskej úrovni. V rámci integrovaných školiacich programov budú členovia nadnárodných sietí uplatňovať svoje doplnkové právomoci. Podporný personál budú tvoriť začínajúci výskumní pracovníci. Na organizácii akcií spojených so školením sa môžu podieľať aj výskumníci, ktorí nie sú členmi siete, pričom za odovzdávanie vedomostí a dohľad budú zodpovedať vedúci výskumní pracovníci a/alebo vedúci pracovníci z oblasti priemyslu.

- Celoživotné vzdelávanie a profesionálny rast - podpora profesionálneho rastu skúsených výskumných pracovníkov. S výhľadom rozširovania a nadobúdania nových poznatkov a schopností alebo s cieľom zlepšovať medziodborové a viacodborové uplatnenie a/alebo mobilitu medzi jednotlivými sektormi sa predpokladá podpora výskumných pracovníkov, ktorí si obzvlášť potrebujú rozšíriť poznatky a schopnosti, výskumných pracovníkov vracajúcim sa k pôsobeniu vo výskume po prestávke a výskumných pracovníkov, ktorí sa po nadnárodom/medzinárodnom pôsobení (re)integrujú s perspektívou dlhodobejšieho pôsobenia vo výskumnej pozícii v Európe, vrátane krajiny ich pôvodu. Uvedený zámer sa uskutoční vo forme individuálneho štipendia udeleného priamo na úrovni Spoločenstva, ako aj prostredníctvom spolufinancovania v rámci regionálnych, vnútroštátnych alebo medzinárodných programov.

- Výmenné priemyselno-akademické pracovné stáže a vzájomné partnerstvá: Podpora dlhodobejších programov spolupráce medzi organizáciami z akademického a priemyselného prostredia (predovšetkým malých a stredných podnikov) sa zameriava na ďalšie odovzdávanie vedomostí prostredníctvom spoločných výskumných partnerstiev, pričom sa v tomto úsilí opiera o skúsených výskumných pracovníkov angažovaných v partnerstvách a čerpá z výmenných medzisektorových stáží zamestnancov a organizovaných akcií.

- Medzinárodný rozmer: Zvyšovanie kvality európskeho výskumu zvyšovaním záujmu talentovaných výskumníkov z mimoeurópskych krajín a upevňovanie vzájomne prospešnej výskumnej spolupráce s výskumníkmi z mimoeurópskych krajín. Táto úloha sa vykoná prostredníctvom medzinárodných pobytových štipendií (s povinným pôsobením v materskom prostredí po návrate z takéhoto pobytu), medzinárodných hostiteľských štipendií, či partnerstiev na podporu výmenných pobytov výskumníkov. Podporovať sa budú aj iniciatívy medzi európskymi organizáciami a organizáciami z krajín susediacich s EÚ a krajín, s ktorými EÚ uzavrela dohodu o vedecko-technickej spolupráci. Do tejto činnosti patria opatrenia proti nebezpečenstvu „úniku mozgov“ z rozvojových krajín a z krajín s rýchlo rastúcim hospodárstvom, ako aj opatrenia na vytváranie sietí európskych výskumníkov pôsobiacich v zahraničí. Tieto činnosti sa zrealizujú v súlade s medzinárodnými činnosťami podľa programov „Spolupráca“ a „Kapacity“.

- Osobitné akcie na podporu vytvárania skutočného európskeho pracovného trhu v oblasti výskumu na základe odstraňovania prekážok mobility a zlepšovania profesionálnych vyhliadok výskumníkov v Európe. Okrem toho sa budú udeľovať ocenenia s cieľom zvýšiť verejné povedomie o akciách Marie Curie a ich cieľoch.

IV KAPACITY

Úlohou tejto časti rámcového programu je zlepšiť fungovanie výskumu a inovácií v celej Európe a zároveň zabezpečiť ich optimálne využitie. Tento cieľ sa dosiahne:

- optimalizáciou využitia a rozvojom výskumných infraštruktúr,

- posilnením inovačných možností malých a stredných podnikov, ako aj ich schopností využívať prínosy výskumu,

- podporou rozvoja regionálnych výskumných zoskupení,

- odhaľovaním výskumného potenciálu v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch,

- ďalším približovaním vedy k spoločnosti s cieľom vyvážene integrovať vedu a techniku do spoločnosti EÚ,

- horizontálnymi akciami a opatreniami na podporu medzinárodnej spolupráce.

Činnosti realizované v tejto časti rámcového programu sa zameriavajú aj na podporu koherentného vývoja politík dopĺňajúcich koordinačné činnosti v rámci programu spolupráce a na zvýšenie úrovne politík a iniciatív Spoločenstva zameraných na zlepšenie komplexnosti a dopadu politík členských štátov. Do tejto oblasti patrí:

- upevňovanie a zvyšovanie úrovne európskeho vedeckého systému vrátane otázok vedeckého poradenstva a expertízy a skvalitňovania riadenia,

- monitorovanie a analýza výskumných verejných politík a priemyselných stratégií,

- koordinácia výskumných politík vrátane iniciatív týkajúcich sa otázok spoločného záujmu uskutočňovaných v rámci nadnárodnej spolupráce na štátnej, prípadne regionálnej úrovni.

VÝSKUMNÉ INFRAŠTRUKTÚRY

Cieľ

Optimalizovať využívanie a rozvoj najvýznamnejších výskumných infraštruktúr v Európe a pomáhať pri vytváraní nových výskumných infraštruktúr paneurópskeho významu vo všetkých oblastiach vedy a techniky, ktoré potrebuje európska vedecká obec na to, aby mohla naďalej zotrvávať na poprednom mieste v kontexte napredovania v oblasti výskumu, a vďaka ktorým dochádza k rozširovaniu vedomostnej základne a technologického know-how v oblasti priemyslu.

Odôvodnenie

Vzhľadom na pokrok súvisiaci s rozširovaním vedomostí a ich využívaním neustále rastie význam výskumných infraštruktúr. Hlavnými oblasťami výskumu sú napríklad zdroje žiarenia, genotypové a spoločenskovedné databanky, observatóriá zaoberajúce sa výskumom životného prostredia a vesmíru, snímacie systémy alebo miestnosti s čistým prostredím (tzv. „clean rooms“) na štúdium a vývoj nových materiálov alebo nanoelektroniky. Ide o finančne náročné predmety vý