Komisia 20. marca 2020 prijala oznámenie o aktivácii všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu. Doložkou stanovenou v článku 5 ods. 1, článku 6 ods. 3, článku 9 ods. 1 a článku 10 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1466/97, ako aj článku 3 ods. 5 a článku 5 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1467/97 sa uľahčuje koordinácia rozpočtových politík v časoch prudkého hospodárskeho poklesu. Komisia vo svojom oznámení adresovanom Rade vyjadrila názor, že vzhľadom na očakávaný prudký hospodársky pokles v dôsledku pandémie COVID-19 súčasné podmienky umožňujú aktiváciu doložky. Ministri financií členských štátov 23. marca 2020 vyjadrili súhlas s názorom Komisie. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky umožňuje dočasný odklon od postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa za predpokladu, že to neohrozí fiškálnu udržateľnosť v strednodobom horizonte. Pokiaľ ide o nápravnú časť paktu, Rada môže na základe odporúčania Komisie takisto rozhodnúť, že prijme revidovanú fiškálnu trajektóriu. Všeobecnou únikovou doložkou sa nepozastavujú postupy Paktu stability a rastu. Členským štátom dovoľuje odchýliť sa od rozpočtových požiadaviek, ktoré by sa za bežných okolností uplatňovali, zatiaľ čo Komisii a Rade umožňuje uskutočniť potrebné opatrenia koordinácie politík v rámci paktu.

Pomer dlhu verejnej správy k HDP sa znížil zo 70,2 % v roku 2018 na 66,3 % v roku 2019. Vplyv rastu reálneho HDP a vysokého deflátora HDP na zníženie dlhu – v oboch prípadoch na základe účinku menovateľa – viac než vykompenzoval nepatrný vplyv zosúladenia dlhu a deficitu na zvýšenie dlhu.

Z oznámených údajov vyplýva, že Maďarsko v roku 2019 dodržalo referenčnú hodnotu pre znižovanie dlhu, keďže rozdiel oproti referenčnej hodnote je –5,2 % HDP.

Analýza teda naznačuje, že na základe výsledných údajov za rok 2019 je dlhové kritérium splnené.

4. Závažné faktory

V článku 126 ods. 3 zmluvy sa stanovuje, že ak členský štát nesplní požiadavky vyplývajúce z jedného alebo z oboch uvedených kritérií, Komisia pripraví správu. Uvedená správa „prihliadne tiež na to, či štátny deficit prekračuje štátne výdavky na investície a zohľadní všetky ostatné závažné faktory vrátane stavu hospodárskeho a rozpočtového výhľadu členského štátu na stredne dlhé obdobie“.

Uvedené faktory sú ďalej objasnené v článku 2 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1467/97, v ktorom sa takisto stanovuje, že treba náležite zohľadniť „všetky ostatné faktory, ktoré sú podľa názoru dotknutého členského štátu závažné z hľadiska komplexného posúdenia súladu s kritériami deficitu a dlhu, a ktoré členský štát predložil Rade a Komisii“.

Ako sa uvádza v článku 2 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1467/97, pokiaľ ide o kritérium deficitu, keďže pomer dlhu verejnej správy k HDP v roku 2020 prekračuje referenčnú hodnotu 60 % a nie je splnená dvojitá podmienka – t. j. že deficit zostane na úrovni blízko referenčnej hodnoty a že prekročenie referenčnej hodnoty preň stanovenej je dočasné –, uvedené závažné faktory nemožno zohľadniť v postupoch vedúcich k rozhodnutiu o existencii nadmerného deficitu na základe kritéria deficitu v Maďarsku.

V súčasnej situácii je kľúčovým ďalším faktorom, ktorý treba zohľadniť v súvislosti s rokom 2020, hospodársky dosah pandémie COVID-19, ktorá má veľmi významný vplyv na rozpočtovú situáciu a do veľkej miery zneisťuje výhľad. Pandémia zároveň viedla k aktivácii všeobecnej únikovej doložky.

4.1. Pandémia COVID-19

Pandémia COVID-19 spôsobila významný hospodársky šok, ktorý má výrazný negatívny vplyv na celú Európsku úniu. Následky, pokiaľ ide o rast HDP, budú závisieť od trvania pandémie aj opatrení prijatých vnútroštátnymi orgánmi, ako aj na európskej a celosvetovej úrovni s cieľom spomaliť jej šírenie, chrániť výrobné kapacity a podporiť agregátny dopyt. Členské štáty už prijali alebo prijímajú rozpočtové opatrenia s cieľom zvýšiť kapacitu svojich systémov zdravotnej starostlivosti a poskytnúť pomoc tým jednotlivcom a odvetviam, ktorých pandémia obzvlášť zasiahla. Prijali sa aj významné opatrenia na podporu likvidity a iné záruky. Po získaní podrobnejších informácií príslušné štatistické orgány preskúmajú, či tieto opatrenia majú bezprostredný vplyv na saldo verejných financií. Uvedené opatrenia spolu s poklesom hospodárskej činnosti povedú k podstatnému zvýšeniu deficitu verejných financií a dlhových pozícií.

4.2. Strednodobá hospodárska pozícia

Pred vypuknutím pandémie COVID-19 maďarské hospodárstvo smerovalo po rokoch mimoriadneho rastu k postupnému spomaleniu. V prognóze Komisie zo zimy 2020 sa očakávalo, že rast reálneho HDP klesne zo 4,9 % v roku 2019 na 3,4 % v roku 2020 a na 2,8 % v roku 2021. Pandémia COVID-19 situácia radikálne zmenila. Opatrenia na zamedzenie šírenia nákazy z krátkodobého hľadiska výrazne obmedzujú hospodársku činnosť. Hĺbku a dĺžku recesie je v tomto momente ťažké posúdiť, ale prvé ukazovatele naznačujú rýchly pokles hospodárskej činnosti a zamestnanosti. Prognóza Komisie z jari 2020 vychádza z predpokladu, že sanitárne opatrenia budú z veľkej časti zrušené do tretieho štvrťroku 2020, čo umožní oživenie produkcie. Predpokladá sa, že reálny HDP Maďarska v roku 2020 klesne o 7 %. Miera nezamestnanosti by sa mala zvýšiť z 3,4 % v roku 2019 na priemernú úroveň 7 % v roku 2020. Ide o zmierňujúci faktor pri posudzovaní dodržiavania kritéria deficitu Maďarskom v roku 2020.

Tieto prognózy však sprevádza mimoriadne vysoký stupeň neistoty. Hlavným zdrojom neistoty je trvanie pandémie a opatrení na zamedzenie jej šírenia.

4.3. Strednodobá rozpočtová pozícia

Maďarsko od júna 2018 podliehalo po sebe nasledujúcim postupom pri značnej odchýlke. Rada odvtedy dvakrát ročne vydáva odporúčania, na ktoré Maďarsko nereagovalo účinnými opatreniami, pričom sa opakovane značne odchýlilo od odporúčaného postupu úprav.

Maďarsku sa 14. júna 2019 odporučilo zabezpečiť, aby nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročila 3,3 % („referenčná hodnota pre výdavky“), čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 1,0 % HDP. Celkové posúdenie poukazuje na značnú odchýlku od odporúčaného postupu úprav smerom k dosiahnutiu strednodobého rozpočtového cieľa v roku 2019 a v rokoch 2018 a 2019 posudzovaných spolu.

V konvergenčnom programe sa uvádzajú informácie o nových opatreniach na zamedzenie šíreniu pandémie a na podporu hospodárstva. Na základe konvergenčného programu sa odhaduje, že politické opatrenia, ktoré boli doteraz prijaté na zmiernenie hospodárskeho a sociálneho vplyvu pandémie COVID-19, majú v roku 2020 vplyv na rozpočet vo výške 2,8 % HDP. Tieto opatrenia sú však plne financované prerozdelením výdavkov v rámci rozpočtu, z rezerv a z nových daní. Zmierňujúce opatrenia zahŕňajú opatrenia na podporu trhu práce, daňové úľavy pre podniky a náklady súvisiace s núdzovou situáciou v oblasti zdravia. Oznámené boli dodatočné opatrenia na podporu oživenia (1,4 % HDP) a podporu trhu práce (0,4 % HDP), ktoré však zatiaľ neboli prijaté. Celkovo, zatiaľ čo celkové príjmy zostávajú v porovnaní s rokom 2019 nezmenené, očakáva sa výrazný rast bežných výdavkov, ktorý bude len čiastočne kompenzovaný znížením kapitálových výdavkov.

V roku 2021 sa podľa konvergenčného programu očakáva pokles deficitu na 2,7 % HDP. Očakáva sa, že oživenie daňových príjmov bude mierne, zatiaľ čo bežné výdavky by sa mali znížiť, zatiaľ čo verejné investície by mali prudko vzrásť, a to aj vďaka podpore z finančných prostriedkov Únie. V strednodobom horizonte sa v konvergenčnom programe plánuje zníženie deficitu na 2,2 % v roku 2022 a na 1,6 % HDP v roku 2023 a 1,0 % HDP v roku 2024. Tieto plány sú založené na makroekonomických predpokladoch, ktoré počítajú v rokoch 2022 – 2024 s priemerným rastom reálneho HDP na úrovni približne 4,4 %.

4.4. Strednodobá pozícia dlhu verejnej správy

Na základe prognózy Komisie z jari 2020 by sa mal dlh verejnej správy zvýšiť zo 66,3 % HDP v roku 2019 na 75,0 % v roku 2020.