EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 13. 5. 2015  
COM(2015) 268 final 
  
Odporúčanie 
ODPORÚ ČANIE RADY 
ktoré sa týka národného programu  reforiem Holandska na rok 2015 
 
a ktorým sa predkladá stanov isko Rady k programu stability Holandska na rok 2015 
 
 
  
 
Odporúčanie 
ODPORÚ ČANIE RADY 
ktoré sa týka národného program u reforiem Holandska na rok 2015 
 
a ktorým sa predkladá stan ovisko Rady k programu stab ility Holandska na rok 2015 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 
148 ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 2, 
so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1176/2011 zo 
16. novembra 2011 o prevencii a náprave makroekonomických nerovnováh2, a najmä na jeho 
článok 6 ods. 1, 
so zreteľom na odporú čanie Európskej komisie3, 
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu4, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finan čného výboru, 
so zreteľom na stanovisko Výbor u pre sociálnu ochranu, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Komisie o iniciova ní novej stratégie 
pre rast a zamestnanos ť nazvanej Európa 2020 , založenej na posilnenej koordinácii 
hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu 
a konkurencieschopnosti. 
(2) Na základe návrhov Komisie pr ijala Rada 13. júla 2010 odporú čanie týkajúce sa 
všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Únie (na roky 
2010 až 2014) a 21. októbra 2010 prijala rozh odnutie týkajúce sa usmernení pre 
politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spolo čne tvoria „integrované 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ L 306, 23.11.2011, s. 25. 
3 COM(2015) 268. 
4 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069. 
 
 usmernenia“, pri čom členské štáty boli vyzvané, aby ich zoh ľadnili vo svojej 
vnútroštátnej hospodárskej politik e a politike zamestnanosti. 
(1) Rada 8. júla 2014 prijala odporú čanie, ktoré sa týkalo národného programu reforiem 
Holandska na rok 2014, a predložila svoj e stanovisko k aktualizovanému programu 
stability Holandska na rok 2014. Komisia 28. novembra 2014 v súlade s nariadením 
(EÚ) č. 473/20135 predložila svoje stanovisko k návrhu rozpo čtového plánu 
Holandska na rok 20156. 
(2) Komisia 28. novembra 2014 prijala ro čný prieskum rastu7, čo znamenalo za čiatok 
európskeho semestra pre koordináciu hos podárskych politík na rok 2015. Komisia 
v ten istý de ň prijala na základe nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 správu o mechanizme 
varovania8, v ktorej ur čila Holandsko za jeden z členských štátov, vo vz ťahu ku 
ktorým sa vykoná h ĺbkové preskúmanie. 
(3) Európska rada 18. decembra 2014 schválila  priority pre oživenie investícií, 
zrýchlenie štrukturálnych refori em a vykonávanie zodpovednej fiškálnej 
konsolidácie podporujúcej rast. 
(4) Komisia 26. februára 2015 uverejnila svoju správu o Holandsku na rok 20159. Táto 
správa obsahovala posúdenie pokroku, kt orý Holandsko dosiahlo pri plnení 
odporúčaní pre jednotlivé kraji ny prijatých 8. júla 2014. Správa o krajine obsahuje 
takisto výsledky h ĺbkového preskúmania pod ľa článku 5 nariadenia (EÚ) 
č. 1176/2011. Z analýzy Komisie vyplýva záver, že v Holandsku existujú 
makroekonomické nerovnováhy, ktoré si  vyžadujú politické opatrenia 
a monitorovanie. Pozornos ť si zasluhujú pretrvávajúc e riziká, ktoré vyplývajú 
z vysokej úrovne súkromného dlhu aj napr iek tomu, že nedávne opatrenia podporujú 
obnovu na trhu s bývaním a pomôžu obmedzi ť rast hypoték. Hoci vysoký prebytok 
bežného ú čtu sčasti odzrkad ľuje štrukturálne charakteri stiky hospodárstva, štruktúra 
dôchodkového a da ňového systému môže by ť potenciálne zdrojom neefektívneho 
prideľovania kapitálu. 
(5) Holandsko 30. apríla 2015 predložilo svoj  národný program reforiem na rok 2015 
a svoj program stability na rok 2015. S cie ľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa 
obidva tieto programy posudzovali sú časne. 
(6) Holandsko v sú časnosti podlieha preventívnej časti Paktu stability a rastu a vz ťahuje 
sa naň prechodné dlhové pravidlo. Pod ľa programu stability na rok 2015 vláda 
plánuje postupne zlepši ť celkový deficit na 1,8 % HDP v roku 2015 a ďalej na 0,7 % 
HDP v roku 2018. Vláda plánuje dosiahnu ť strednodobý cie ľ – štrukturálny deficit 
na úrovni 0,5 % HDP – po čas programového obdobia. Pod ľa programu stability sa 
očakáva, že pomer verejného dlhu k HDP  dosiahne vrchol v roku 2015 na úrovni 
68,8 % a postupne klesne na 66,1 % v roku 2018. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpo čtové prognózy, je vierohodný. Pod ľa prognózy 
Komisie z jari 2015 sa o čakáva, že štrukturálne sa ldo dosiahne strednodobý cie ľ
 
a bude na úrovni –0,3 % HDP v roku 2015 a –0,4 % HDP v roku 2016. Rada na základe svojho posúdenia programu stability a po zoh ľadnení prognózy Komisie 
z jari 2015 zastáva názor, že  v prípade Holandska sa o čakáva dodržanie ustanovení 
Paktu stability a rastu. Verejné výdavky na výskum a vývoj, ktoré boli v roku 2013 
                                                
 
5 Ú. v. EÚ L 140, 27.5.2013, s. 11. 
6 C(2014) 8810. 
7 COM(2014) 902. 
8 COM(2014) 904. 
9 SWD(2015) 38. 
 
 na úrovni 0,84 % HDP, sú vzh ľadom na dosiahnutú úrove ň vzdelania, študijné 
výsledky a úrove ň hospodárskeho rozvoja v Holandsku nízke. Výdavky verejnej 
správy v tejto oblasti vykazujú od roku 2014 klesajúci trend, zatia ľ čo súkromné 
výdavky na výskum a vývoj sú aj na ďalej nízke. Verejné výdavky na inovácie 
a výskum, najmä základný výskum, a vykonanie rámcových politík v záujme mobilizácie súkromných investícií v oblas ti výskumu a vývoja by pomohli zvýši ť 
dlhodobý potenciál rastu holandského hospodárstva. 
(7) Kľúčovú výzvu predstavuje trh s bývaním, na ktorom sa po čas uplynulých desa ťročí 
nahromadili nepružnosti a rušivé stimuly, ktoré sa  premietli do spôsobov 
financovania bývania a odvetvových úspor. Tendencia domácností ru čiť za hrubý 
hypotekárny dlh svojim nehnute ľným majetkom vo ve ľkej miere odráža dlhotrvajúce 
fiškálne stimuly, najmä úplnú da ňovú odpo čítateľnosť hypotekárnych úrokov. Od 
roku 2012 sa realizuje ra d opatrení v snahe o čiastkové riešenie týchto stimulov. 
Niektoré z týchto opatrení sa týkajú úpr av fiškálneho režimu financovania bývania. 
Postupný prechod k obmedzeniu da ňovej odpo čítateľnosti hypotekárnych úrokov 
a zvýšeniu stimulov na umorenie je oprávne ný. Toto opatrenie sa však zavádza príliš 
pomaly na to, aby malo významný vp lyv na umorovanie, a pretrváva zna čný daňový 
stimul na investovanie do neproduktívnyc h aktív. Pomer úveru k hodnote na úrovni 
100 %, ktorý sa má dosiahnu ť v roku 2018, je stále vysoký. Trh s nájomným 
bývaním je obmedzený regul áciou a existenciou ve ľmi veľkého sektora sociálneho 
bývania, ktorý sa okrem iného musí vysporiada ť s dlhými poradovníkmi. Zavedenie 
väčšej diferenciácie nájomného na zákla de príjmu v sektore sociálneho bývania 
predstavuje krok správnym smerom, jeho dosah je však obmedzený. Pod ľ
a nového 
zákona budú musie ť bytové podniky oddeli ť činnosti všeobecného hospodárskeho 
záujmu (t. j. sociálne bývanie) od iných činností. Neskôr sa uvidí, či toto povedie 
k zamýšľanému presmerovaniu sociálneho bývania na ľudí v núdzi a či sa zabezpe čí, 
aby bolo sociálne bývanie k dispozíc ii znevýhodneným osobám, ktoré nemajú 
možnosť získať bývanie za trhových podmienok. 
(8) Dlhodobá udržate ľnosť dôchodkového systému sa zlepšila. Popri postupnom 
zvyšovaní zákonného veku odchodu do dôchodku v prvom pilieri zo 65 rokov v roku 
2012 na 67 rokov v roku 2023 a jeho previazaniu na strednú d ĺžku života 
v následnom období, Holandsko prijalo komplexné reformy súkromného kapitaliza čného piliera dôchodkového systému a sy stému dlhodobej starostlivosti. 
Finančný dohľad nad dôchodkovými fondmi sa zlep šil a systém je odolnejší vo či 
finančným otrasom. Tento vývoj bol dopln ený úspešnými reformami, ktoré 
podporujú starších pracovníkov v tom, aby pracovali dlhšie. Reformami v oblasti 
dlhodobej starostlivosti sa z odpovednosti presunuli na obce, čo malo za následok 
zníženie celkových výdavkov a zameranie poz ornosti na zvýšenie efektívnosti. Je 
potrebné monitorova ť kvalitu a dostupnos ť dlhodobej starostlivosti. 
(9) K zostávajúcim výzvam patrí vhodné rozdelen ie nákladov a rizík v rámci generácií 
a medzi generáciami nad rámec prijat ých pravidiel o indexácii a finan čných 
rezervách (rámec finan čného hodnotenia), a to najmä znížením príspevkov zo strany 
mladých ľudí. Zlepšenie spravodlivosti pr íspevkov do druhého dôchodkového piliera 
na základe poistnej matematiky by pomohlo domácnostiam vy čleňovať ich finan čné 
prostriedky spôsobmi, ktoré viac podporujú rast. 
(10) Komplexná reforma právnych predpisov na  ochranu zamestnanosti prijatá v roku 
2014 má za cie ľ
 zvýšiť účasť na trhu práce a mobilitu. Fiškálne faktory, ktoré 
odrádzajú od práce, sa znížili. Na základe pr ávnych predpisov, ktoré prijal parlament, 
sa stanoví kvóta pre zamestnávate ľov na prijímanie ľudí s postihnutím. Vplyv týchto 
opatrení možno v plnej miere posúdi ť až po ich vykonaní. Sú potrebné ďalšie 
 
 opatrenia na zlepšenie za členenia ľudí na okraji trhu práce vrátane osôb z prostredia 
migrantov. 
(11) S prihliadnutím na povinné neda ňové platby je da ňovo-odvodové za ťaženie 
v Holandsku výrazne vyššie než priemer EÚ a existuje tu priestor na to, aby sa 
zdaňovanie presunulo na faktory, ktoré sú menej škodlivé pre rast. Plánovaná da ňová 
reforma by prispela k zvýšeniu ú časti na trhu práce. Po jej prijatí bude potrebné 
dôsledne monitorova ť jej dosah. 
(12) V rámci európskeho semestra Komisi a vykonala komplexnú analýzu hospodárskej 
politiky Holandska a uverejnila ju v správe o krajine na rok 2015. Zárove ň posúdila 
program stability, národný program reforiem  a následné opatrenia v nadväznosti na 
odporúčania adresované Holandsku v predchádzajúcich rokoch. Zoh ľadnila nielen 
ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a sociálno-ekonomi ckú politiku v Holandsku, ale 
aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami EÚ vzh ľadom na potrebu posilni ť celkovú 
správu hospodárskych záležitos tí Európskej únie zabezpe čením vstupov na úrovni 
EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Odporú čania v rámci európskeho 
semestra sú premietnuté do nižšie uvedených odporú čaní 1 až 3. 
(13) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability Holandska a dospela 
k názoru10, že Holandsko dodržiava Pakt stability a rastu. 
(14) Rada na základe h ĺbkového preskúmania vykonaného Komisiou a na základe tohto 
posúdenia preskúmala národný program re foriem a program stability. Jej 
odporúčania podľa článku 6 nariadenia (EÚ) č. 1176/2011 sú premietnuté do nižšie 
uvedených odporú čaní 1 až 3. 
(15) V rámci európskeho semestra Komisia vykonala aj analýzu hospodárskej politiky 
eurozóny ako celku. Na základe tejto analýzy Rada vydala jednotlivé odporú čania 
adresované členským štátom, ktorých menou je euro. Holandsko by malo takisto 
zabezpečiť úplné a v časné vykonanie týchto odporú čaní, 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Holandsko v rokoch 2015 a 2016 prijalo opatrenia s cie ľom: 
1. Presmerova ť verejné výdavky na podporu invest ícií do výskumu a vývoja a pracova ť 
na rámcových podmienkach zameraných na zlepšenie súkromných výdavkov na výskum a vývoj s cie ľom zvráti ť klesajúci trend vere jných výdavkov na výskum 
a vývoj a zlepši ť možnosti hospodárskeho rastu. 
2. Urýchli ť proces znižovania da ňovej odpo čítateľnosti hypotekárnych úrokov tak, aby 
sa znížili da ňové stimuly na investovanie do neproduktívnych aktív. Zabezpe čiť na 
trhu s nájomným bývaním mechanizmus tvorby cien viac orientovaný na trh a viac 
prispôsobi ť výšku nájomného v sektore sociál neho bývania príjmom domácností. 
3. Zníži ť úroveň príspevkov do druhého piliera dôchodkového systému pre tých, ktorí 
sú v počiatočnom štádiu pracovného života. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda 
                                                
 
10 Pod ľa článku 5 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97.