ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.2

Výbor vo svojom stanovisku z októbra 2010 trval na tom, aby sa obetiam zabezpečila ochrana už od chvíle, keď boli za obete uznané. Celý problém spočíva v tomto uznaní a dôkaznom bremene, keďže zraniteľné osoby často nehovoria jazykom danej krajiny, sú pod dohľadom svojich vykorisťovateľov, majú strach, nepoznajú svoje práva a nevedia, na koho sa môžu obrátiť. Pokrok by sa mal dosiahnuť práve v oblasti identifikácie obetí, aby boli vo väčšej miere vypočuté. Niektoré odborové organizácie prijali pilotné opatrenia na zaškolenie pracovníkov, ktorí by sa mohli dostať do kontaktu s obeťami nútenej práce, aby vedeli, ako tieto obete identifikovať, osloviť, ako im pomáhať a chrániť ich. Rovnaké úsilie by mali vyvinúť orgány verejnej moci a združenia v prípade osôb, ktoré by sa mohli dostať do kontaktu s obeťami obchodovania s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania (obete sexuálneho vykorisťovania predstavujú takmer 80 % obetí obchodovania s ľuďmi). Malo by sa v oveľa väčšom rozsahu informovať o existujúcich nástrojoch, školeniach, usmerneniach a sprievodcoch postupmi, aby ľudia vedeli, ako a kam sa obrátiť v prípade, že majú podozrenie, že narazili na obchodovanie s ľuďmi.
4.5

Treťou oblasťou v rámci ktorej Komisia špecificky poukazuje na úlohu a účasť sociálnych aktérov a partnerov je oblasť miezd, v rámci ktorej je podľa Komisie potrebné konzultovať so sociálnymi partnermi reformy systémov stanovovania miezd. Výbor chce v tejto súvislosti Komisiu upozorniť na skutočnosť, že v mnohých členských štátoch patria mzdy, kolektívne rokovanie o mzdách, ako aj samotné systémy stanovovania miezd medzi autonómne právomoci sociálnych partnerov, ktorí o týchto otázkach vedú kolektívne rokovania a uzatvárajú kolektívne dohody. Úloha sociálnych partnerov viesť autonómne rokovania sa nesmie zmeniť na akési kolo konzultácií. Právomoc viesť dialóg sa nesmie obmedziť na poradnú funkciu. Autonómiu sociálnych partnerov a sociálny dialóg napokon potvrdzujú aj články 152 a 153 až 155 Zmluvy o fungovaní EÚ (. V tomto kontexte konzultácia sociálnych partnerov napr. pri reforme mechanizmu indexácie vôbec nepostačuje a je dokonca nevhodná, najmä ak v danom vnútroštátnom modeli sociálneho vyjednávania sociálni partneri takéto mechanizmy indexácie sami vyjednávajú a stanovujú v kolektívnych zmluvách. Výbor si v súvislosti s podstatou veci kladie otázku, či Komisia nepripisuje príliš veľký význam úlohe znižovania miezd. Z podrobnejšej analýzy odporúčaní pre jednotlivé krajiny, ktoré dopĺňajú oznámenie Komisie, vyplýva, že zo 17 členských krajín, ktorých sa odporúčania v súvislosti s mzdami týkajú, ide v 16 prípadoch o odporúčania zamerané na oslabenie dynamiky rastu miezd, a to buď reformou indexácie miezd, obmedzením minimálnej mzdy, decentralizáciou kolektívnych rokovaní o mzdách alebo zvýšením mzdovej pružnosti pre najnižšie mzdy. Nerovnováha charakterizujúca európsku menovú úniu je skôr štrukturálnej povahy a súvisí najmä so skutočnosťou, že globalizácia má na jednotlivých členov menovej únie rôzny dosah (Poznámka pod čiarou: odkaz na pracovný dokument MMF: External Imbalances in the Euro Area, 12/136, 2012). Aj naďalej platí, že konkurenčný boj s krajinami s lacnou pracovnou silou sa nedá vyhrať znižovaním miezd.
1.13

Záverom sa EHSV domnieva, že Európska únia by mala posilniť celú svoju priemyselnú politiku, a najmä tú, ktorá sa týka výrobného sektora. Ciele stratégie Európa 2020 nie sú dosiahnuteľné bez silného a konkurencieschopného priemyselného systému, ktorý je základom ekonomického rozvoja Únie. Sú potrebné proaktívne politické opatrenia na podporu inovácií a rozvoja, ktoré by premenili dnešné problémy na príležitosti pre budúcnosť Automobilový priemysel potrebuje priemyselnú politiku zameranú na trvalo udržateľný rast, a nie výlučne na znižovanie výrobných kapacít. Potrebné sú investície do kapitálu a stále lepšie pripravených a kvalifikovaných ľudských zdrojov. Technológie, procesy, dizajn, to všetko by malo prispieť k tomu, aby európsky automobilový priemysel opätovne zaujal celosvetové vedúce postavenie. Globálnej konkurencii treba čeliť zameraním sa na vývoj a inovácie. Prípadné zatváranie závodov určite nestačí na vyriešenie problému.
4.5.4

EHSV víta iniciatívu Komisie prijať do roku 2014 odporúčanie o osvedčených postupoch v oblasti predchádzania ovplyvňovaniu športových výsledkov spojenému so stávkovaním a boji proti nemu. Ovplyvňovanie výsledkov športových podujatí je v rozpore so zásadami čestného športového súťaženia a je trestným činom vo všetkých členských štátoch. Napriek tomu sa však zvýšil počet takýchto ilegálnych aktivít alebo aktivít, pri ktorých je podozrenie, že sú ilegálne. Na boj proti ovplyvňovaniu športových výsledkov je preto potrebné prijať dôraznejšie opatrenia v podobe nástrojov, právomocí a zdrojov členských štátov vo vzájomnej súčinnosti a v súčinnosti s EÚ.
EHSV sa domnieva, že by bolo vhodnejšie rozlišovať medzi týmito technológiami, aby sa mohlo skôr ako na „postupné znižovanie“ prejsť na „postupné odstraňovanie“, a to aspoň ak je to technicky možné a ekonomicky reálne. Bolo by vhodné zaviesť cieľ dlhodobého zákazu, ktorý by bol kompatibilný s cieľmi zníženia emisií skleníkových plynov EÚ do roku 2050, ako aj s rozvojom alternatívnych technológií. Čo sa týka niektorých odvetví a pododvetví, ako je chladenie v obchodoch alebo veľké systémy priemyselného chladenia, o zákaze uvádzania nových zariadení obsahujúcich HFC na trh by sa mohlo uvažovať už od roku 2025. Takým istým spôsobom by sa mali zakázať aj jednorazové nádoby (spreje alebo aerosóly) obsahujúce fluórované plyny, s možnými výnimkami pre určité nevyhnutné použitia (napr. v lekárstve) a pre ktoré nebola preukázaná žiadna dôveryhodná alternatíva.
1.1.1

Ľudstvo po prvýkrát vo svojej histórii disponuje poznatkami, zdrojmi a technológiami na odstránenie chudoby na celosvetovej úrovni do roku 2030. Pre viac ako jednu miliardu jedincov, ktorí sú ešte stále obeťami extrémnej chudoby, to predstavuje obrovskú nádej. Štáty budú tiež po prvýkrát zodpovedné za to, že do roku 2050 budú lepšie hospodáriť s prírodným kapitálom našej planéty, ktorý sa považuje za obmedzený zdroj, chrániť ho a deliť sa oň s budúcimi generáciami.
4.5

EHSV vyjadruje poľutovanie, že väčšia časť iniciatívy funkčného bloku vzdušného priestoru (FAB) sa neuskutočnila a že sa nedodržal právne záväzný termín 4. decembra 2012 pre SES II. Iniciatívam FAB by sa mal dať nový podnet prostredníctvom väčšieho riadenia zhora nadol na európskej úrovni. Prístup uplatňovaný viac zhora nadol by mal zabezpečiť, že FAB bude skutočným prínosom, nielen „maskovacím manévrom“, ako je to v súčasnosti. v tejto súvislosti by správca siete SES mal mať právomoc navrhovať a vykonávať konkrétne projekty FAB, aby sa optimalizovalo riadenie FAB, vzdušný priestor, spoločne s technickými a ľudskými zdrojmi na základe jasných termínov. v prípade neplnenia by sa mali zaviesť sankcie. Správca siete a zainteresovaní užívatelia vzdušného priestoru by mali mať tiež štatút pozorovateľa v hlavných orgánoch FAB.
1.5

Výbor sa domnieva, že EÚ by si mala uvedomiť, že ciele dosiahnuté v oblasti integrácie a udržateľného a mierového rozvoja členských štátov musia umožniť vyčleniť ušetrené prostriedky na urýchlenie rozvoja hlavných spoločných projektov ktoré by uspeli v celosvetovej konkurencii, ako sú Galileo, GMES a ITER (Global Monitoring for Environment and Security –GMES a International Thermonuclear Experimental Reactor – ITER).
7.2

EHSV by obzvlášť privítal rýchly pokrok smerom k rozšírenému jednotnému leteckému priestoru, do ktorého by patrili naši susedia z Blízkeho východu, východnej Európy, Rusko, Turecko, ako aj oblasť Stredozemia až po severnú Afriku. Ponúklo by to príležitosti na rozvoj sekundárnych a regionálnych letísk vzhľadom na ich geografickú blízkosť k týmto trhom a skutočnosť, že mnohé z nich zažívajú výrazný hospodársky rast. Mal by sa vypracovať pozitívny a pragmatický program pre spoluprácu s Tureckom, ktorý by umožnil urobiť vzájomne prospešný pokrok v riešení konkrétnych otázok v tomto regióne. Pokročiť by sa malo najmä v otázke dvojstrannej dohody o bezpečnosti.
PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Tieto zamietnuté pozmeňovacie návrhy získali v hlasovaní aspoň štvrtinu hlasov:

Bod 3.16

Doplniť takto:

„EHSV nevidí v návrhu, ktorý predložila Komisia žiadnu pádnu ucelenú koncepciu, ani pokiaľ ide o bioenergiu, ani pokiaľ ide o riešenie problematiky v oblasti dopravy, na ktorú Komisia neustále poukazuje, a to:

Okrem toho treba poukázať na to, že povinnosť predkladať správy o emisiách skleníkových plynov, ktorú zamýšľa zaviesť Komisia, je z dôvodu zmien využívania pôdy z praktického a technického hľadiska takmer nerealizovateľná a v každom prípade by znamenala značnú dodatočnú záťaž pre verejnú správu a príslušné podniky.“

Zdôvodnenie

Bolo podané ústne.

Výsledok hlasovania:

Bod 4.3.1

Zmeniť takto:

„Technicky je bezpochyby možné vyrábať z biomasy kvapalné palivá, ako to navrhuje Komisia, napríklad využitím dreva. Príslušný „Fischer-Tropschov postup“ je známy už desaťročia. Spočíva v tom, že sa molekuly lignínu v dreve úplne rozštiepia a zostávajúci CO sa zlúči so zväčša pridávaným H2 na molekuly CH. Z technického hľadiska je možné premeniť biomasu na kvapalné palivá, ako to navrhuje Komisia v prípade dreva, a to využitím viacerých rôznych metód. Napríklad Fischer-Tropschova syntéza (počas ktorej sa molekuly lignínu v dreve úplne rozštiepia a zostávajúci CO sa zlúči so zväčša pridávaným H2 na molekuly CH) je známa už desaťročia. Okrem nej boli vytvorené aj nové metódy.“
1.8

Renovácia starnúcich budov v EÚ ponúka obrovské možnosti ako znížiť dopyt po energii, čo by umožnilo splniť ciele EÚ, pokiaľ ide o zníženie emisií skleníkových plynov o 20 % a zníženie spotreby energie o 20 %. Takto by sa tiež znížil dovoz energie z fosílnych zdrojov, a tým by sa pomohlo zabezpečiť, že viac bohatstva EÚ zostane v Európe, čo by pomohlo zachovať pracovné miesta a vytvárať nové aj počas finančnej a hospodárskej krízy. Aby sa dal tento potenciál využiť, musia štáty zabezpečiť primerané finančné a daňové stimuly, ktoré by podnecovali väčšie úspory energie na trhu a zabezpečili zníženie deficitu zručností v tejto oblasti.
4.12

Ponuka investičných stimulov. Vzhľadom na súčasnú krízu a potrebu vývoja celej sústavy dodávok sú naliehavo potrebné investície do nových technológií a infraštruktúry. Takéto investície povzbudzujú optimizmus, pomáhajú vytvárať pracovné miesta a dôveru. Platí to aj o väčšine investícií do technológií s nízkymi emisiami CO2, ako sú technológie využívania obnoviteľných zdrojov energie, avšak sú určité obmedzenia a podmienky, ktoré sú už spomenuté vyššie v tomto stanovisku. Konkrétne by sa malo zabrániť tomu, aby sa politikou predpisovala požiadavka určitých technológií, pretože by to mohlo viesť k ďalšiemu nesprávnemu rozdeľovaniu obmedzených zdrojov (pozri vyššie).
5.1

Pracovný názov uvedeného procesu je „európsky dialóg o energetike“ (EDE), hoci na zdôraznenie potreby konkrétnych krokov, ktoré sa musia podniknúť, je možné uvažovať aj o alternatívnom názve „európske opatreniach v energetike“. Európsky dialóg o energetike by nezdvojoval existujúce orgány, ale skôr by vychádzal zo súčasných iniciatív a doplnil by ich zapojením subjektov z energetiky aj občanov. Dôležitým cieľom bude zlepšiť tvorbu politiky organizovaním vzájomnej pôsobenia, poskytovaním primeraných informácií, podporou zodpovednosti, legitímnosti a podporou štátnych a európskych politických rozhodnutí. Všetky energetické otázky by v zásade spadali do jeho rozsahu vrátane infraštruktúry, energetických zdrojov, trhov, spotrebiteľských otázok, technológií, politických a environmentálnych otázok atď.
1.11

Okrem toho EHSV podporuje usporiadanie štruktúrovaného dialógu medzi občianskou spoločnosťou NR a občianskou spoločnosťou jednotlivých susediacich krajín (Latinská Amerika, Atlantický oceán, Karibik, Indický oceán). Išlo by najmä o zapojenie predstaviteľov NR do dialógu, ktorý Európska komisia začala v rámci dohôd o hospodárskom partnerstve (APE). EHSV podporuje vytvorenie monitorovacích výborov s účasťou občianskej spoločnosti v rámci všetkých dohôd o hospodárskom partnerstve a žiada, aby sa do týchto výborov zapojili NR, ak sa ich to týka.
1.10

Domnieva sa, že hoci sa rozvojová spolupráca v oblasti sociálnej ochrany musí zameriavať predovšetkým na štáty s nízkymi príjmami, bokom nesmú zostať štáty so strednými príjmami, v ktorých pretrvávajú – a v niektorých prípadoch narastajú – závažné interné problémy súvisiace s chudobou a nerovnosťou. V krajinách so strednými príjmami žije v súčasnosti 75 % chudobných ľudí na svete. Pomoc EÚ by sa mala zamerať - predovšetkým prostredníctvom sektorových a tematických programov - na rozšírenie pokrytia a zlepšenie efektívnosti už existujúcich systémov, a to posilnením ich verejnej inštitucionálnej kapacity. Rovnako by sa mali vypracovať osobitné programy pre tie oblasti, ktoré už čelia veľkým migračným tokom.
4.3.7

Pri nedodržaní povinnosti náležitej starostlivosti možno uložiť sankcie (článok 11) siahajúce až po „zhabanie nezákonne získaných genetických zdrojov“. Tieto návrhy majú zaistiť „využívanie len zákonne získaných genetických zdrojov“. Uvedené sankcie siahajú len do štádia používania v zmysle výskumu a vývoja, avšak nie do štádia komercializácie. Keďže navrhovaný systém kontroly podľa článku 7 ods. 2 môže naplno zapôsobiť až – a aj to len čiastočne – v štádiu komercializácie, treba považovať hrozbu sankcií za nanajvýš neúčinnú. EHSV sa obáva, že návrh nariadenia umožňuje v EÚ vznik situácie, keď by produkty, ktoré vznikli vďaka nezákonnému používaniu alebo používaniu v rozpore so zmluvou, mohli byť pokojne uvádzané na trh.
4.2.3

EHSV rozhodne súhlasí s prísnymi a vysokokvalitnými postupmi pri udeľovaní povolenia pred uvedením na trh, no vyjadruje pochybnosti v súvislosti so zavedením centralizovaného systému povoľovania pred uvedením na trh v rámci Európy v podobe, v akej ho poznáme v Spojených štátoch amerických. Takýto systém by viedol k dlhým povoľovacím lehotám. Pre pacientov by to znamenalo oddialenie dostupnosti najnovších zdravotníckych technológií na záchranu života. Na druhej strane by centralizovaný systém povoľovania pred uvedením na trh negatívne ovplyvnil väčšinu európskych malých a stredných podnikov pôsobiacich v odvetví zdravotníckych pomôcok, keďže by značne zvýšil ich náklady a vážne ohrozil ich inovačnú schopnosť. Mali by ťažkosti financovať a prežiť zdĺhavé udeľovanie povolenia uviesť daný výrobok na trh.
Výbor pripomína potrebu zlepšiť demokratickú zodpovednosť a transparentnosť rôznych procesov európskeho semestra a koordináciu vnútroštátnych hospodárskych politík. V súčasnej situácii straty dôvery v schopnosť európskych inštitúcií dosahovať výsledky je rozhodujúce zabezpečiť výraznejšiu úlohu inštitúcií zastupujúcich občanov, sociálnych partnerov a občiansku spoločnosť s cieľom zlepšiť legitimitu a zodpovednosť. Kľúčový je vertikálny a horizontálny dialóg (41) a rýchle vykonávanie ustanovení článku 11 Zmluvy o EÚ týkajúcich sa participatívnej demokracie (42).

Výbor považuje vyjadrenia v ročnom prieskume rastu o úlohe sociálneho dialógu za nedostatočné. Štrukturálne reformy by sa v prípade potreby mali vykonávať v úzkej spolupráci a súčinnosti so sociálnymi partnermi, a nie len po konzultáciách s nimi. Dialóg so sociálnymi partnermi a organizovanou občianskou spoločnosťou, napríklad organizáciami spotrebiteľov, je nevyhnutný na riadne formovanie a vykonávanie politík a reforiem. Môže sa tým zvýšiť dôveryhodnosť a sociálna prijateľnosť reforiem, keďže dohoda a dôvera môžu prispieť k záväzku zainteresovaných strán a k úspechu reforiem. Sociálni partneri a organizácie občianskej spoločnosti môžu vyhodnocovať dosah politík a v prípade potreby naň môžu včas upozorniť. V mnohých oblastiach sú to práve sociálne organizácie, a najmä sociálni partneri, kto musí zavádzať politické návrhy do praxe (43).

Výbor žiada posilnenie úlohy sociálnych partnerov a organizovanej občianskej spoločnosti na úrovni EÚ aj na vnútroštátnej úrovni. Mali by byť účinne a včas zapojení do rámca európskeho semestra, do prípravy ročných prieskumov rastu, usmernení politiky zamestnanosti, hlavných smerov hospodárskych politík (ktoré spoločne tvoria integrované usmernenia stratégie Európa 2020) a odporúčaní pre jednotlivé krajiny. Na vnútroštátnej úrovni by mali byť sociálni partneri a organizovaná občianska spoločnosť viac zapojení do prípravy národných programov reforiem a EHSV bude naďalej úzko spolupracovať so svojou sieťou národných hospodárskych a sociálnych rád a podobných organizácií s cieľom poskytovať európskym tvorcom politík informácie o ich zapojení na vnútroštátnej úrovni. Väčšie zapojenie sociálnych partnerov by malo viesť k lepšiemu vykonávaniu.
1.7

Úloha rozhodného 7. environmentálneho akčného programu by mala spočívať v tom, že oveľa jasnejšie opíše cestu od klasickej, environmentálnej politiky zameranej na sanačné technológie smerom k udržateľnému rozvoju. Na konci obdobia platnosti 7. EAP sa skončí aj obdobie, na ktoré bola vymedzená stratégia Európa 2020. EHSV už viackrát prízvukoval, že stratégia Európa 2020 nemôže nahradiť európsku stratégiu pre trvalo udržateľný rozvoj, ktorá prostredníctvom dlhodobého plánovania a pri zohľadnení hospodárskeho, sociálneho a ekologického rozmeru stanovuje ciele a stratégie trvalo udržateľného rozvoja v Európe. Výbor žiada Radu a Európsky parlament, aby do 7. environmentálneho akčného programu zakotvili úlohu vypracovať novú zastrešujúcu stratégiu EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj, ako to požadovala Rada ministrov životného prostredia vo svojich záveroch z konferencie Organizácie spojených národov o trvalo udržateľnom rozvoji Rio+20. (Bod 3 Záverov o Rio+20: Výsledok summitu Komisie OSN pre trvalo udržateľný rozvoj (UNCSD) v roku 2012 a nadviazanie naň; 3 194. zasadnutie Rady, životné prostredie; Luxemburg, 25. októbra 2012.) To by zvýšilo skutočný prínos 7. environmentálneho akčného programu.
1.2

EHSV plne podporuje prístup smernice, ktorá a) vyžaduje zhodu vybavenia námorných lodí, ktoré má byť umiestnené na palube lode EÚ s normami nástrojov IMO; b) začleňuje do svojho rozsahu akékoľvek ďalšie vybavenie, ktoré môže spadať do rozsahu pôsobnosti iných nástrojov právnych predpisov Únie; c) zaisťuje vzájomné uznávanie vyhovujúceho vybavenia a akceptovanie rovnocenného vybavenia; d) zaisťuje voľný pohyb vybavenia námorných lodí v rámci EÚ a odstránenie technických prekážok pre obchod v rámci vnútorného trhu; a e) zavádza mechanizmy, ktoré zjednodušujú a vysvetľujú transpozíciu zmien a doplnení noriem IMO do európskych a vnútroštátnych právnych rámcov.
3.6

Pokiaľ ide o EFRAG, je potrebné zdôrazniť, že Komisia tento orgán spolufinancuje v mene menších členských štátov (veľké členské štáty ho financujú priamo). Príspevok Komisie by sa pravdepodobne podstatne nezmenil, ak by všetky členské štáty platili svoj podiel, aj keď len symbolický. Bolo by to však znakom zodpovedného zapojenia celej štruktúry Spoločenstva do orgánov spoločného významu, bez ohľadu na veľkosť jednotlivých členov.
b)

zariadenia určené výlučne na prijímanie a koncové zariadenia pre pevné siete už nebudú patriť do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ale do rozsahu pôsobnosti smernice o elektromagnetickej kompatibilite alebo smernice o harmonizácii právnych predpisov členských štátov týkajúcich sa elektrického zariadenia určeného na používanie v rámci určitých limitov napätia, alebo v závislosti od ich napätia do rozsahu pôsobnosti smernice o elektromagnetickej kompatibilite a smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, čo znamená určité zníženie administratívnych povinností;
3.2

EHSV v súvislosti so súladom so základnými hodnotami zaručenými na úrovni EÚ zdôrazňuje, že je potrebné rešpektovať hodnoty, ktoré sú zakotvené v európskych zmluvách, a to najmä v preambule zmluvy o Európskej únii a v Charte základných práv Európskej únie, ktorá vo svojom článku 21 stanovuje zákaz akejkoľvek diskriminácie bez ohľadu na dôvod. Zásada rodovej rovnosti vo všetkých oblastiach, ktorá je takisto stanovená v článku 23 tejto charty, by sa o. i. mala konkrétne prejaviť aj vo všetkých riadiacich orgánoch európskych politických strán a nadácií;
1.4

Okrem toho výbor predložil návrhy k týmto aspektom: — všeobecné európske ciele zamestnanosti by sa mali doplniť o ciele pre osobitné skupiny, — systém záruk pre mladých ľudí by mal začať fungovať čo najskôr, najlepšie hneď po zaevidovaní na úrade práce, — mal by sa vytvoriť zvláštny fond solidarity mládeže pre krajiny, ktoré majú osobitné ťažkosti, ak prostriedky z Európskeho sociálneho fondu (ESF) nie sú postačujúce, — mali by sa presadzovať normy kvality pre prvú pracovnú skúsenosť a odbornú prípravu na pracovisku, — mali by sa preskúmať možnosti širšieho využitia duálneho systému výučby v odbornej príprave, pričom tu podstatnú úlohu musia zohrať sociálni partneri, — malo by sa bojovať proti neistým pracovným miestam napríklad tým, že sa rozšíri koncepcia flexiistoty a bude sa väčšia pozornosť venovať internej flexiistote, — malo by sa zlepšiť uznávanie úlohy podnikov a najmä malých a stredných podnikov pri vytváraní pracovných miest, — mala by sa posilniť úloha inštitúcií trhu práce v národných programoch reforiem, — krajinám, v ktorých je situácia na trhu práce napätá, by sa mal uľahčiť prístup k prostriedkom z fondov EÚ, — je potrebné vyčleniť dostatok finančných prostriedkov EÚ, a to sa musí v plnej miere zohľadniť vo viacročnom finančnom rámci.
5.2.1

Masovú nezamestnanosť sa nepodarí vyriešiť v krátkodobom alebo strednodobom horizonte, aj keď prognózy týkajúce sa rastu do roku 2014 sú optimistické a celoeurópske stimuly by sa už mali začať prejavovať. Je potrebné zvýšiť význam európskeho trhu práce ako prostriedku, ktorý našej pracovnej sile umožňuje voľný pohyb, ponúkanie zručností tam, kde sú potrebné, získavanie zručností s cieľom oživiť ich a rozvíjať. Je nevyhnutné, aby naša pracovná sila ostala aj naďalej aktívna, podľa možností v rámci zamestnania alebo prípadne zamestnania na čiastočný úväzok, a ak nie, tak v rámci vzdelávania, odbornej prípravy alebo rekvalifikácie. Je dôležité, aby bolo vzdelávanie účinné, orientované na budúcnosť, inovatívne a primerané z hľadiska potrieb trhu práce. Mnohé systémy vzdelávania a odbornej prípravy sú zamerané skôr krátkodobo a svojim absolventom často neumožňujú nájsť si stále zamestnanie. Starší pracovníci, ktorí stratia prácu, sa do takýchto systémov veľmi nezapájajú. Mohol by sa preskúmať dlhodobejšie zameraný prístup s európskou perspektívou, aj na základe využitia niektorých európskych osvedčených postupov, ako bol napríklad program vzdelávania dospelých, ktorý sa uskutočnil vo Švédsku v rokoch 1997 – 2002, alebo duálny systém odbornej prípravy v Nemecku a Rakúsku. EÚ by možno mohla uľahčiť zriadenie európskej vzdelávacej siete pre nezamestnaných pracovníkov, ktorá by ponúkala možnosť komplexného dvojročného vzdelávania. Vďaka nemu by bolo možné zmeniť profesionálnu dráhu, zapojiť sa do pracovných, učňovských alebo študentských výmen medzi rôznymi členskými štátmi, a to prostredníctvom vydávania cezhraničných vzdelávacích poukazov a systému prenosu kreditov za absolvovanie kurzov. Konečným cieľom by bolo získanie vzájomne uznávanej odbornej kvalifikácie.
2.5

Nielen že sa to takto uvádza v Rímskej zmluve (článok 9 Zmluvy o EHS), ale o viac ako 50 rokov neskôr aj v Lisabonskej zmluve (článok 28 ZFEÚ). Avšak tam, kde Rímska zmluva potrebovala 20 rozsiahlych článkov, si Lisabonská zmluva vystačí s troma veľmi krátkymi článkami o colnej únii (články 30 až 32 ZFEÚ), pretože všetky míľniky sa dosiahli už predtým: zrušenie výberu ciel na hraniciach členských štátov v roku 1968, v nadväznosti na to prijatie rôznych právnych predpisov týkajúcich sa ciel a pôvodu tovaru, čo vyústilo do schválenia Colného kódexu Spoločenstva v roku 1992 a Spoločného colného sadzobníka v roku 1987.
4.2

EHSV sa však domnieva, že akčný plán by mal obsahovať kapitolu o poskytovaní sociálnych služieb. Konkrétne ide o aspekty ako primerané odstránenie tzv. digitálnej priepasti, dostupnosť technológií, schopnosť ich používania alebo analýza sociálnych nerovností v oblasti zdravotnej starostlivosti, ktoré sú vystavené zvýšenému riziku. Mal by zahŕňať aj väčší rozvoj v oblasti zdravotnej a sociálnej starostlivosti, ktorý by sa využívaním IKT mohol výrazne uľahčiť.