1.Úvod

V roku 2020 sa prudko zvýšil počet významných incidentov ovplyvňujúcich inštitúcie, orgány a agentúry Únie, ktorých pôvodcami boli aktéri označovaní ako pokročilé pretrvávajúce hrozby (advanced persistent threat, APT). To sa prejavuje aj v počte forenzných obrázkov, ktoré CERT-EU analyzovalo v roku 2020, ktorý sa v porovnaní s rokom 2019 viac než strojnásobil, zatiaľ čo počet významných incidentov od roku 2018 vzrástol viac než desaťnásobne.

Schopnosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti a výdavky na bezpečnosť IT sú však v niektorých prípadoch v inštitúciách, orgánoch a agentúrach Únie pozoruhodne rozdielne, čo má za následok širokú škálu úrovní vyspelosti v oblasti kybernetickej bezpečnosti v inštitúciách, orgánoch a agentúrach Únie. Z analýzy panorámy hrozieb a zo štatistík incidentov v rámci bezpečnosti IT však vyplýva, že kybernetická expozícia inštitúcií, orgánov a agentúr Únie sa bude len zintenzívňovať.

2.Ciele

Identifikované nedostatky v konečnom dôsledku vedú k nedostatočnej úrovni kybernetickej odolnosti v inštitúciách, orgánoch a agentúrach Únie, rozdrobenému zabezpečovaniu zdrojov v oblasti bezpečnosti IT a k nevyrovnanému stavu bezpečnosti IT.

Cieľom legislatívneho aktu by bolo stanovenie opatrení na zaistenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v inštitúciách, orgánoch a agentúrach Únie. Tým by sa podporilo a zabezpečilo, aby vyspelosť v oblasti kybernetickej bezpečnosti držala krok so zrýchľujúcou sa digitalizáciou inštitúcií, orgánov a agentúr Únie.

3.Medziinštitucionálna rada pre kybernetickú bezpečnosť a rámec kybernetickej bezpečnosti

Návrhom Medziinštitucionálnej rady pre kybernetickú bezpečnosť a rámca kybernetickej bezpečnosti sa zavedú opatrenia na zaistenie vysokej spoločnej úrovne kybernetickej bezpečnosti v inštitúciách, orgánoch a agentúrach Únie, ktoré umožnia zosúladenie do rámca, ktorým sa riešia kybernetickobezpečnostné hrozby vo všetkých inštitúciách, orgánoch a agentúrach Únie, a Medziinštitucionálnej rade pre kybernetickú bezpečnosť sa stanovia povinnosti monitorovania a predkladania správ.

Návrhom sa modernizuje poslanie a úlohy CERT-EU a berie sa do úvahy zmenená a zvýšená digitalizácia v inštitúciách, orgánoch a agentúrach Únie v posledných rokoch, ako aj vyvíjajúca sa panoráma kybernetickobezpečnostných hrozieb.

Návrh nemá žiadny priamy vplyv ani rozpočtové dôsledky pre členské štáty ani občanov EÚ.

Právnym základom nariadenia je článok 298 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa stanovuje, že pri vykonávaní svojich poslaní sú inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie podporované otvorenou, efektívnou a nezávislou európskou administratívou.

Tento návrh vychádza zo Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu [COM(2020) 605 final] a zo stratégie kybernetickej bezpečnosti EÚ v digitálnej dekáde [JOIN(2020) 18 final].

4.Záver

Prostredníctvom Medziinštitucionálnej rady pre kybernetickú bezpečnosť a rámca kybernetickej bezpečnosti sa dosahuje väčšina plánovaných cieľov pomerne účinne, efektívne a súdržne s ostatnými politikami Únie s najširšou podporou zainteresovaných strán. Zvolené riešenie je najživotaschopnejšou možnosťou vzhľadom na prevládajúce právne hranice, v rámci ktorých konáme. Prístup jedného riešenia, ktoré by vyhovovalo všetkým, by navyše nezodpovedal súčasnej rozličnej vyspelosti inštitúcií, orgánov a agentúr Únie a rozdielom v technologickom riziku a zložitosti, ktorým čelia.