§posilnenie konkurencieschopnosti a vedúcej úlohy priemyslu EÚ (na domácej a medzinárodnej úrovni) ako odvetvia výrobcov zariadení na zváranie s vysokou účinnosťou, a to urýchlením technologického pokroku a zosúladením s požiadavkami na účinnosť v ostatných hospodárstvach sveta.

§v porovnaní s nezmeneným stavom by nariadenie malo priniesť úspory energie vo výške 1,1 TWh/rok, teda 0,075 % cieľa Komisie v oblasti úspor konečnej spotreby energie na rok 2030,

Očakáva sa, že možnosť 4a bude mať do roku 2030 tieto vplyvy:

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti

·možnosť 5 – informácie: táto možnosť má v porovnaní s možnosťami 4a a 4b nižšiu podporu vzhľadom na úspory energie a zníženie skleníkových plynov, príjmy podnikov a celkové náklady na vlastníctvo. Členské štáty a výrobné odvetvie sa domnievajú, že jej pridaná hodnota je nižšia ako náklady, ktoré by v súvislosti s ňou vznikli.

·možnosť 3 – označovanie energetickými štítkami: členské štáty, mimovládne organizácie a výrobné odvetvie tvrdili, že táto možnosť by sa mala vylúčiť, pretože neposkytuje žiadnu pridanú hodnotu v kontexte výrobkov B2B,

·Možnosť 1 – nezmenený stav: zainteresované strany, najmä výrobné odvetvie, to nepovažujú za rozumnú cestu vzhľadom na rozvoj požiadaviek na energetickú účinnosť v iných svetových ekonomikách,

·možnosť 3 – označovanie energetickými štítkami: táto možnosť sa vo všeobecnosti navrhuje v prípade výrobkov, ktoré podniky dodávajú koncovým zákazníkom (B2C), v kombinácii s ekodizajnom, aby sa zabezpečila viditeľnosť a konkurencieschopnosť najlepších výrobkov. Je to však ťažké, keď neexistuje rozsiahla databáza údajov o energetickej účinnosti s použitím osvedčených metód merania,

·možnosť 1 – „nezmenený stav“: základný scenár, pri ktorom by sa súčasný stav nezmenil,

Bez harmonizovaných požiadaviek na úrovni EÚ majú členské štáty možnosť stanovovať pre jednotlivé výrobky minimálnu energetickú účinnosť vnútroštátne v rámci svojich environmentálnych a energetických politík. Tým by sa narušil voľný pohyb tovaru a zvýšili by sa náklady spoločností v EÚ na dodržiavanie predpisov.

Zariadenia na zváranie sa vyrábajú a predávajú na celom svete, a rovnako aj ich komponenty pochádzajú z celého sveta. Predstavujú komplexné výrobky, ktoré sa v jednotlivých krajinách nelíšia. Vypracovanie požiadaviek na úrovni EÚ by zahŕňalo združovanie zdrojov členských štátov s cieľom vypracovať spoločné predpisy a vytvoriť systémy dohľadu namiesto vykonávania viacerých vnútroštátnych systémov, predpisov a monitorovacích opatrení.

Posilní sa ňou aj konkurencieschopnosť výrobného odvetvia EÚ tým, že sa výrobky EÚ dostanú rýchlejšie do súladu s požiadavkami technologického pokroku a energetickej účinnosti v iných svetových ekonomikách.

Všeobecným cieľom je prispieť k cieľom EÚ v oblasti klímy a energetiky do roku 2030, ako aj k cieľom balíka predpisov o obehovom hospodárstve, a zároveň zabezpečiť hladké fungovanie vnútorného trhu.

Technológie zariadení na zváranie sa v posledných desaťročiach výrazne rozvinuli, stávajú sa energeticky a materiálovo účinnejšími a univerzálnejšími. Používatelia v súčasnosti pri kúpe týchto zariadení neuprednostňujú energetickú ani materiálovú účinnosť, ale skôr také aspekty, ako je spoľahlivosť alebo cenová dostupnosť. Je to spôsobené nedostatkom informácií o spotrebe energie a materiálov, skutočnosťou, že používatelia nemajú tendenciu hodnotiť náklady vlastníctva v priebehu životnosti výrobku, a inými návykmi vrátane uprednostňovania určitej značky. Z toho vyplýva, že nákladovo efektívne a energeticky úsporné technológie sa nedostanú na trh tak rýchlo, ako by sa mohli, ak by boli podporené vhodnými opatreniami.

Zariadenia na zváranie tvoria výrobky, ktoré podniky dodávajú iným podnikom (B2B), a vo veľkej miere sa využívajú v mnohých priemyselných odvetviach, a to najmä v stavebníctve, energetike a doprave. Spotrebúvajú veľké množstvo energie a zváraného kovu (zvárací drôt alebo elektróda používané ako „lepidlo“ v zvare). Polovica zariadení v prevádzke využíva aj veľké objemy ochranných plynov.

Aké sú náklady na uprednostňovanú možnosť (prípadne na hlavné možnosti, ak sa žiadna konkrétna možnosť neuprednostňuje)?

Náklady na uprednostňovanú možnosť sa odhadujú takto: §výrobcovia zariadení na zváranie a montéri by museli posúdiť zhodu svojich výrobkov s novými požiadavkami a definíciami. To zahŕňa výpočty a skúšanie s odhadovanými nákladmi vo výške 1 000 EUR na model zariadenia, §obchodníci a maloobchodníci by sa museli oboznámiť s novými informáciami o energetickej a materiálovej účinnosti, dôsledkami pre výpočet nákladov na životný cyklus a nákup výrobku a informovať koncových používateľov, §koncoví používatelia zariadení na zváranie by znášali vyššie náklady na komponenty a zmenu výroby vo forme vyššej nákupnej ceny (v priemere 150 EUR na kus) a do roku 2030 by museli vynaložiť navyše viac ako 9,9 mil. EUR ročne na energeticky účinnejšie zariadenia.

Aký bude vplyv na podniky, MSP a mikropodniky?

§Možnosť 4a zahŕňa adaptáciu tempom, ktoré väčšina vyrábajúcich MSP (viac ako 80 % výrobcov EÚ) považuje za uskutočniteľné. §Väčšina MSP v tomto odvetví pôsobí v oblasti výroby, dovozu, ďalšieho predaja, montáže a/alebo servisu zariadení na zváranie. Tieto spoločnosti budú mať z nariadenia prospech v podobe vyšších príjmov z podnikania, a to vďaka tomu, že budú predávať drahšie a univerzálnejšie energeticky účinné zariadenia. Tieto príjmy by im mali kompenzovať náklady na zvýšenú mieru skúšania a úpravu výroby, ktoré by mali byť do veľkej miery prenesené na koncových používateľov. §Malé a stredné podniky, ktoré používajú zariadenia na zváranie pri výkone svojich činností, by mali prospech zo znížených nákladov počas životnosti zariadenia, keďže zvýšenie cien by bolo kompenzované úsporami nákladov na energie, lepšou funkčnosťou a zníženou hmotnosťou zariadení. §Malé a stredné podniky v odvetví opráv a recyklácie by v značnej miere profitovali z požiadaviek týkajúcich sa materiálovej účinnosti.

Očakáva sa významný vplyv na štátne rozpočty a verejnú správu?

Nariadenie by bolo priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch, takže vnútroštátne správne orgány by nemali žiadne náklady na transpozíciu. Činnosti súvisiace s dohľadom nad trhom by zahŕňali skúšanie a náklady na zamestnancov.

Očakávajú sa iné významné vplyvy?

Neočakáva sa žiadny iný významný alebo negatívny vplyv na funkčnosť, zdravie a bezpečnosť.

D. Nadväzné opatrenia

Kedy sa táto politika preskúma?