SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 9.11.2005 
KOM(2005) 561 v kone čnom znení 
  
OZNÁMENIE KOMISIE 
Strategický dokume nt o rozšírení 2005 
  
{SEK(2005) 1433 } {SEK(2005) 1421 } {SEK(2005) 1422 } {SEK(2005) 1423 } {SEK(2005) 1424 } {SEK(2005) 1426 } {SEK(2005) 1428 }
 
SK 2   SK 1. P OLITIKA ROZŠIROVANIA EÚ 
Rozšírenie je jedným z najvplyvnejších ná strojov politiky EÚ. Pôsobenie EÚ pomohlo 
transformova ť sa krajinám strednej a východne j Európy z komunistických režimov 
na moderné dobre fungujúce demokracie. Nedávno to viedlo k obrovským reformám v Turecku, Chorvátsku a na západnom Balkáne. Pre všetkých európskych ob čanov je 
prínosom ma ť susedov, v ktorých štáte vlá dne stabilná demokracia a ktoré sú prosperujúcimi 
trhovými hospodárstvami. Pre EÚ je pr eto životne dôležité, aby zabezpe čila a opatrne riadila 
proces rozšírenia, ktorým sa rozvíja mier, stabilita, prosperita, demokracia, ľudské práva 
a právny štát v celej Európe.  
Po desaťročiach rozdelenia a konflikt ov EÚ mierovým spôsobom vyt vára zjednotenú Európu. 
Desať nových členov pristúpilo v roku 2004 a v aprí li 2005 EÚ podpísala prístupovú zmluvu 
s Bulharskom a Rumunskom. Únia v októbri 20 05 otvorila prístupové rokovania s Tureckom 
a Chorvátskom a rokovania týkajúce sa dohody o stabilizácii a pridružení so Srbskom 
a Čiernou Horou. Každé toto opatrenie bolo podložené pokrokom, ktorý krajiny dosiahli 
pri spĺňaní príslušných podmienok. 
Západný Balkán je pre EÚ osobitnou výzvou. Polit ikou rozšírenia je potrebné názorne ukáza ť 
jej schopnos ť transformácie regiónov, v ktor ých sú štáty slabé a spolo čnosti rozdelené. 
Presvedčivá politická perspektíva možnej in tegrácie do EÚ je rozhodujúca pre ďalšie 
pokračovanie v ich reformách. Je však rovnako zrejmé, že tieto krajiny môžu pristúpi ť len 
vtedy, keď úplne splnia kritériá. 
Politika rozšírenia je stanovená v článku 49 Zmluvy o Európskej únii, v ktorom sa uvádza, že 
o členstvo v Únii môže požiada ť každý európsky štát, ktorý re špektuje základné demokratické 
zásady EÚ
1. EÚ stanovuje politické a ekonomické kritériá pre členstvo, ako aj kritériá 
súvisiace so záväzkami vyplývajúcimi z členstva a administratívnymi kapacitami 
na implementáciu a presadzovanie právnych predpisov a politík EÚ2. Tri základné zásady 
prístupu Komisie k rozšíreniu sú konsolidácia, podmienenos ť a komunikácia. 
Konsolidovanie záväzkov EÚ týkajúcich sa rozšírenia 
Rozšírenie bolo vždy podstatnou sú časťou európskeho projektu. EÚ sa nemôže vzda ť svojich 
záväzkov zaru čovania bezpe čnosti, stability a prosperity na  svojom vlastnom kontinente 
a za jeho hranicami. Pod ľa rozhodnutí hláv štátov a vlád EÚ zah ŕňa súčasný program 
rozšírenia Balkán a Turecko. Európska perspektíva podnietila významný pokrok, ktorý 
dosiahli tieto krajiny za posledné roky, ale reformný proces je na ďalej nestály. Dôležité 
problémy, ako vyriešenie štatútu Kos ova, pri ktorých EÚ bude zohráva ť hlavnú úlohu, 
ostávajú pred nami.  
Komisia je presved čená, že opatrne riadený asocia čný proces pozitívne prispieva 
k európskemu projektu. Dobre fungujúca Únia je v záujme sú časných ako aj budúcich členov. 
Schopnos ť Únie prijíma ť nových členov pri zachovaní rastu európs kej integrácie, je dôležité 
kritérium vo všeobecnom záujme Ún ie ako aj kandidátskych krajín3.  
                                                 
1 Články 49 a 6 Zmluvy o Európskej únii. 
2 Uvedené v záveroch Európskej Rady z Kodane v roku 1993 a z Madridu v roku 1995. 
3 Ako stanovila Európska rada v Kodani v júni 1993. 
 
SK 3   SK V blízkej budúcnosti sa nepredpokladá ďalšie rozšírenie o ve ľkú skupinu krajín naraz. 
Prístupové rokovania s Tureckom sú dlhodobý m procesom. Západný Balkán pozostáva 
z menších štátov na rôznom stupni vývoja smerom k EÚ. Budúce rozšírenia budú pokra čovať 
tempom, ktoré ur čí pokrok krajín pri sp ĺňaní prísnych kritérií s cie ľom zabezpe čiť plynulé 
prijatie nových členov. 
Tempo rozširovania má bra ť do úvahy absorp čnú schopnos ť EÚ. Rozšírenie sa týka ú časti 
na projekte založenom na spolo čných zásadách, politikách a inštitúciách. Povinnos ťou Únie je 
udržať svoju schopnos ť konať a rozhodova ť v súlade so spravodlivou rovnováhou v rámci jej 
inštitúcií, rešpektova ť rozpočtové limity a implementova ť spoločné politiky, ktoré dobre 
fungujú a dosahujú svoje ciele.  
Počas viac ako troch desa ťročí EÚ úspešne prijala ve ľmi rôznorodú skupinu krajín. 
Prostredníctvom rozvoja svojich politík a inštitúcií sa Únii podarilo úspešne reagova ť na nové 
okolnosti – akými sú pád dikt atúr, kolaps komunizmu a vz ostup globalizácie. V tomto 
procese sa rozšírenie osved čilo ako úspešný nástroj. 
Uplatňovanie spravodlivej a prísnej podmienenosti  
EÚ musí osta ť prísna pri požadovaní splnenia svo jich kritérií, ale spravodlivá pri vhodnom 
ocenení pokroku. Kandidátske krajiny môžu prechádza ť z jednej úrovne procesu na ďalšiu, 
len ak splnili podm ienky pre túto úrove ň. Okrem toho je Komisia pripravená odporu čiť 
zastavenie postupu v prípade vážneho a dlhodobé ho porušovania základných zásad EÚ alebo 
ak krajina nesplní nevyh nutné požiadavky na akejko ľvek úrovni. Takéto požiadavky zah ŕňajú 
spoluprácu s Medzinárodným trestným tr ibunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). 
EÚ bude na ďalej prísne požadova ť, aby krajiny uchádzajúce sa o členstvo sp ĺňali všetky 
požiadavky predtým, ako prist úpia. Komisia bude pomáha ť krajinám a bude monitorova ť ich 
pokrok, aby zabezpe čila náležitú implementáciu a presadzovanie. 
Na Balkáne aj v Turecku závisí ú činnosť podmienenosti pri realizáci i reforiem od udržania 
dôveryhodnej politickej perspektív y možnej integrácie do Únie . Kandidátske krajiny môže 
pri smelých a často bolestivých reformách podporova ť verejnos ť najlepšie vtedy, ke ď budú 
mať podporu EÚ, ktorá bude s nimi spolupracova ť a dodrží vlastné s ľuby. 
Perspektíva vstúpi ť do ďalšej fázy vz ťahov s Úniou je silný stimul  pre krajiny transformova ť 
sa a prija ť normy a hodnoty EÚ. Samotná cesta smerom k členstvu je hodnotou, aj 
v prípadoch ke ď je pristúpenie vzdialené nieko ľko rokov. Táto cesta je často ťažká, preto je 
nevyhnutné, aby sa EÚ zapájala po čas celého procesu a aby sa cítila zodpovedná za výsledok. 
V tomto dokumente je na črtnutý plán postupu na realizáciu  európskej perspektívy krajín 
západného Balkánu a vymedzujú sa fázy a podmienky, ktoré sa ku každej z nich viažu. 
Práca s verejnos ťou v oblasti politiky rozšírenia  
Na podporu politiky rozširovania je nevyhnutná ši roká podpora verejnosti. Komisia si je 
vedomá obáv ob čanov EÚ, čo sa týka európskej integr ácie vo všeobecnosti a osobitne 
rozšírenia. Je potrebné, aby EÚ lepšie informovala o cie ľoch a výzvach asocia čného procesu 
a o tom, ako sa správa ku krajinám.Je to zvláš ť dôležité v kontexte verejného záujmu o výzvy 
globalizácie a diskusie o budúcnosti  Európy. Únia má priamo reagova ť na obavy svojich 
občanov. Najmä je potrebné, aby ponúkla jasnú stra tégiu pre budúce prist úpenia, ktorá sa 
zakladá na objektívnych podmienkach a re álnych záväzkoch. Lepšia práca s verejnos ťou, 
 
SK 4   SK v rámci predchádzajúcich rozšír ení je nevyhnutná na zabezpe čenie podpory pre budúce 
pristúpenia.  
Posledné rozšírenie bolo významným ús pechom. Pred 1. májom 2004 sa všeobecne 
očakávalo, že najvä čšie rozšírenie v histórii EÚ spôsobí ve ľké problémy, ako zlyhanie 
inštitúcií a masívny prílev migr ujúcich pracovníkov. Ale v skuto čnosti boli úpravy limitované 
a zvládnute ľné. Dvadsa ťpäť členských štátov sa plne zú častňuje na fungovaní inštitúcií. 
Občania EÚ, ktorí pracujú mimo svojich domovských krajín, pozitívne prispeli 
k hospodárstvu v členských štátoch, ktoré otvorili svoje trhy práce. 
Na druhej strane nové členské štáty priniesli so sebou hospodársku dynamiku, čím 
napomáhajú udrža ť a vytvára ť pracovné miesta v celej EÚ. Zvýšený obchod a investície 
posilnili jednotný trh. Všetci európski ob čania majú úžitok z uplat ňovania európskych noriem 
v nových členských štátoch, napríklad v oblas ti ochrany životného prostredia. 
Avšak tento úspech nebol dobre predstaven ý verejnosti. Vyžaduje si to koordinovanú 
spoločnú reakciu. Členské štáty musia nies ť svoju zodpovednos ť vysvetľovania a obrany 
politík, ktoré jednomyse ľne schválili. Komisia toto úsilie doplní o využívanie širokej škály 
spôsobov informovania o svojej politike rozširovania a vyvráti zjavne mylné názory na ňu. 
Bude sa snaži ť zapojiť do dialógu k ľúčových aktérov v politike, médiá, vysokoškolských 
pracovníkov, obchodných a sociálnych partnerov s cie ľom podpori ť fundovanejšiu diskusiu 
o minulých a budúcich rozšíreniach. Dôležitá sú časť komunika čnej stratégie Komisie je 
dialóg s ob čianskou spolo čnosťou, ktorý má za cie ľ posilniť prepojenia medzi ob čianskou 
spoločnosťou v EÚ a kandidátskych krajinách s cie ľom zlepši ť vzájomné porozumenie, 
zaoberať sa problémami a posil ňovať vysoko-hodnotnú diskusiu.4 
*** 
Tento dokument sa týka kandidátskych krajín : Chorvátska a Turecka a potencionálnych 
kandidátskych krajín západného Balkánu5. Podrobné správy o pokroku každej krajiny sú 
uverejnené spolu s týmto dokumentom. Analý za situácie v bývalej juhoslovanskej republiky 
Macedónsku je však zahrnutá v stan ovisku k žiadosti tejto krajiny o členstvo v EÚ, ktoré bolo 
tiež predložené 9. novembra. 
2. T URECKO A CHORVÁTSKO  
2.1. Pokrok Turecka 
Transformácia politiky a štátu v Turecku pokra čuje smerom k uspokojivému splneniu 
kodanských politických kritérií. Dôl ežité legislatívne reformy v sú časnosti nadobudli platnos ť 
a mali by vies ť k štrukturálnym zmenám v právnom systéme, najmä v súdnictve. Tempo 
zmien sa však v roku 2005 spomalilo a implement ácia reforiem ostáva nerovnomerná. Hoci sa 
stupeň porušovania ľudských práv znižuje, k porušovaniu stále dochádza a existuje naliehavá 
potreba implementova ť už platné právne predpisy so zrete ľom na ur čité oblasti, ako aj 
podniknú ť ďalšie legislatívne iniciatívy. Ďalšie významné úsilie sa vyžaduje pokia ľ ide 
                                                 
4 Pozri oznámenie Komisie o dialógu ob čianskej spolo čnosti medzi EÚ a kandidátskymi krajinami 
(KOM(2005) 290). 
5 Komisia predložila 25. októbra 2005 správu o monitorovaní pokroku Bulharska a Rumunska (pozri 
oznámenie Komisie KOM(2005) 534). 
 
SK 5   SK o základné slobody a ľudské práva, najmä slobodu vyjadr ovania, práva žien, náboženskú 
slobodu, práva odborových zväzov, kultúrne práva a ďalšie posil ňovanie boja proti mu čeniu a 
zlému zaobchádzaniu. Turecko by malo najmä lepšie integrova ť reformný proces do činnosti 
všetkých verejných orgánov. Záväzok Turecka uskuto čniť ďalšie politické reformy by sa mal 
premietnu ť do konkrétnejších výsledkov v prospech všetkých tureckých ob čanov bez oh ľadu 
na ich pôvod. 
Turecko podstatne pokro čilo v hospodárskej oblasti a môže sa v sú časnosti považova ť 
za fungujúce trhové hospodárstvo, pokia ľ bude na ďalej pokra čovať vo svojich nedávnych 
snahách v oblasti stabilizácie a reforiem. Turecko by malo aj vedie ť znášať tlak hospodárskej 
súťaže a trhových síl v rámci Únie v strednodobom horizonte pod podmienkou, že bude 
pokračovať v politike stabil izácie a podnikne ďalšie rozhodujúce kroky smerom 
k štrukturálnym reformám. 
Pokiaľ ide o prijatie a implementáciu právneho poriadku EÚ ( acquis ), zosúladenie Turecka 
pokročilo v nieko ľkých oblastiach, ale takmer vo všet kých ostáva na nízkej úrovni. 
Vo všetkých oblastiach sa vyžaduje ďalšia činnosť, nové právne predpisy by sa nemali 
vzdialiť od acquis  a mala by skon čiť diskriminácia netureckých poskytovate ľov služieb alebo 
výrobkov alebo iný prístup k členským štátom EÚ. Záväzky, ktor é vyplývajú z co lnej únie, by 
sa mali dodržiava ť. Administratívne a súdne kapacity sa musia posilni ť, aby sa pravidlá EÚ 
uplatňovali, keď budú zavedené v krajine. 
2.2. Pokrok Chorvátska 
Chorvátsko ne čelí žiadnym vä čším problémom pri plnení po litických požiadaviek na 
členstvo. Vo vä čšine oblastí došlo k pokroku, ale stále je potrebné významné úsilie s cie ľom 
reformova ť súdny systém, vrátane nezaujatého stíhania vojnových zlo činov, bojova ť 
proti korupcii, zlepši ť situáciu menšín a u ľahčiť návrat ute čencov. Zjavný pokrok sa dosiahol 
aj v regionálnej spolupráci v zmysle bilaterálnych vz ťahov so susednými krajinami a v zmysle 
regionálnych iniciatív. Nedostatok úplnej spol upráce s Medzinárodným trestným tribunálom 
pre bývalú Juhosláviu (ICTY) zabránil EÚ otvori ť prístupové rokovania, ako boli ohlásené 
v marci 2005; teraz sa za čala plná spolupráca a musí sa v nej pokra čovať.  
Vzhľadom na ekonomické kritériá sa Chorvátsko môže považova ť za fungujúce trhové 
hospodárstvo. Malo by vedie ť znášať tlak hospodárskej sú ťaže a trhových síl v rámci Únie v 
strednodobom horizonte pod podmienkou, že ďalej implementuje svoj reformný program 
na odstránenie zostávajúcich nedostatkov.  
Pokiaľ ide o prijatie a implementáciu práv neho poriadku EÚ, Chorvátsko dosiahlo čiastočný 
pokrok hlavne v zmysle legislatívneho zosú ladenia. Je potrebné, aby Chorvátsko pokra čovalo 
v zásadnom legislatívnom zosúladení a sú časne v posil ňovaní administratívnych a súdnych 
kapacít na presadzovanie acquis.  V mnohých prípadoch je presadzovanie slabé 
a administratívne kapacity ostávajú nevyvážené.  
2.3. Prístupová stratégia 
Vedenie prístupových rokovaní 
Vzťahy medzi EÚ a Tureckom a Chorvátskom vstúpili otvorením prístupových rokovaní 
3. októbra 2005 do novej historickej fázy. EÚ splnila v tomto oh ľade svoje záväzky. 
 
SK 6   SK Rokovania poskytnú obom krajinám príležitos ť prejaviť svoje odhodlanie a schopnos ť 
dokončiť nevyhnutnú transformáciu a splni ť všetky požiadavky na členstvo.  
Podpis dodatkového protokolu k Ankarskej dohode toto leto bol podmienkou na za čatie 
prístupových rokovaní s Tureckom. EÚ bude podrobne monitorova ť implementáciu tohto 
protokolu a zhodnotí ju v roku 2006, najmä to či boli zrušené všetky obmedzenia vo ľného 
pohybu tovaru, ku ktorému patria  aj dopravné prostriedky.  
Posudok hlavnej prokurátorky ICTY, že Chorvátsko v sú časnosti plne spolupracuje, 
pripravilo pôdu Rade na za čatie prístupových rokovaní. Trvalá plná spolupráca s ICTY ostane 
podmienkou pre pokrok celého procesu pr istúpenia. Iná, ako v každom čase plná spolupráca 
s ICTY ovplyvní celkový postup rokovaní a mohla by vies ť k pozastaveniu rokovaní.  
Rokovania sa budú vies ť na základe jasného a prísne ho rokovacieho rámca schváleného 
Radou, ktorým sa stanovuje metóda a hlavné zásady6. Rokovania budú založené na vlastnom 
príspevku krajiny a ich tempo bude závisie ť od pokroku krajiny v plnení požiadaviek 
na členstvo. Únia o čakáva od obidvoch krajín, že splnia v plnej miere politické kritéria a že 
budú počas rokovaní na ďalej pracova ť na ich ďalšom zlepšení. Ak ktoráko ľvek krajina vážne 
a dlhodobo porušuje zásady slobody, demokracie, rešpektovania ľudských práv a základných 
slobôd a právneho štátu, na ktorých je Únia  založená, prístupov é rokovania sa môžu 
pozastavi ť. S cieľom stať sa členským štátom budú musie ť obidve krajiny akceptova ť acquis 
Únie. Ako vo všetkých predchádzajúcich prístupových rokovaniac h sa môžu schváli ť 
osobitné opatrenia.  
Únia bude špecifikova ť referenčné kritériá na predbežné uzavretie a pod ľa potreby aj 
na otvorenie jednotlivých ka pitol. V rámci referen čných kritérií zoh ľadňovaných 
pri kapitolách v ekonomickej oblasti, bude Komisia venova ť osobitnú pozornos ť plneniu 
zmluvných záväzkov Únie a všetkých jej členských štátov v rámci dohôd o pridružení, 
vrátane colnej únie a dodatkového protokolu pre Turecko a kritériu fungujúceho trhového 
hospodárstva. Ak Komisia neskôr usúdi, že kandidátska krajina už nesp ĺňa tieto záväzky 
alebo kritériá, Komisia môže členskému štátu navrhnú ť pozastavenie prístupových rokovaní 
o príslušných kapitolách.  
Prvým krokom rokovaní bolo za čatie analytického posúdenia (nazvaného „skríning“) acquis 
EÚ 20. októbra 2005. Proces skríningu združuje odborníkov z Turecka a Chorvátska a z Komisie, aby sa vysvetlili pravidlá EÚ a pr eskúmali plány každej krajiny týkajúce sa ich 
prijatia a implementácie. Predpoklad á sa, že skríning všetkých kapitol acquis  bude trva ť 
do jesene 2006. Po skríningu kapitoly EÚ rozhodne o návrhu Komisie, či sa kapitola môže 
otvoriť alebo aké referen čné kritériá je potrebné splni ť pred jej otvorením.  
Podporné reformy 
Pilierom stratégie Komisie pre Turecko je aktívna podpora procesu politických reforiem. 
Pravidelné monitorovanie politických kr itérií sa zintenzívnilo prostredníctvom častých 
stretnutí na politickej úrovni  a úrovni odborníkov s cie ľom podrobne zhodnoti ť záležitosti 
a problémy, ktoré sa objavujú v rámci rôznyc h bodov politických kritérií. Ak sa má udrža ť 
rast rokovaní, je potrebné v skorej  fáze prístupových rokovaní diskutova ť o hlavných 
                                                
 
6 Rokovacie rámce sú uverejnené na: http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  a 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm .  
 
SK 7   SK nevyriešených záležitostiach, aj prostredníctvom st anovenia referen čných kritérií pre potrebné 
činnosti v rámci príslušných rokovacích kapitol. 
Komisia pokra čuje v poskytovaní aktívnej podpory v procese politických, ekonomických 
a iných reforiem súvisiacich s asocia čným procesom v Chorvátsku, najmä v kontexte Dohody 
o stabilizácii a pridružení,  ktorá nadobudla platnos ť vo februári 2005. 
Pre obidve krajiny navrhuje Komisia prístupov é partnerstvá, ktor é zodpovedajú hlavným 
prioritám ur čeným v správach o pokroku. Týmto sa transformuje podmienenos ť pokroku 
smerom k priblíženiu sa k EÚ do konkrétnych opa trení. Projekty pomoc i EÚ sú navrhnuté, 
aby zodpovedali rovnakým prioritám.  
Po tom, čo bol Chorvátsku udelený štatút kandidá tskej krajiny, sa stalo oprávneným 
pre všetky tri predvstupové finan čné nástroje:  Phare na budovanie inštitúcií a hospodársku a 
sociálnu súdržnos ť, ISPA na environmentálnu a dopravnú infraštruktúru a SAPARD na 
poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka. Chor vátsko bude v roku 2005 a 2006 taktiež na ďalej 
oprávnené pre regionálny program CARDS. Pr edvstupové financovanie dosiahne v roku 2005 
105 miliónov eur a v roku 2006 140 miliónov eur. Chorvátsko sa môže zú častňovať aj 
na programoch Spolo čenstva. 
Program predvstupovej finan čnej pomoci 2005 pre Turecko poz ostáva z národného programu 
a s ním spojených výdavkov na viacnárodné pr ogramy, komunikáciu a riadenie v celkovej 
výške 300 miliónov eur v roku 2005 a 500 miliónov eur v roku 2006. Hlavné priority programu 2005 zodpovedajú prioritám EÚ týkajúci ch sa politických kritérií, hospodárskej 
a sociálnej súdržnosti, implementácie acquis  v kľúčových oblastiach a politického 
a sociálneho dialógu medzi EÚ a Tureckom. Od roku 2007 program zah ŕňa aj financovanie 
prípravy Turecka na implementáciu rozsiahlych opatrení a infraštruktúry prostredníctvom štr ukturálnych fondov . 
3. Z
ÁPADNÝ BALKÁN  
3.1. Pokrok Albánska, Bosny a Hercegovi ny, bývalej juhoslovanskej republiky 
Macedónsko7,Srbska a Čiernej Hory a Kosova8  
Politický vývoj  
Celková politická situácia sa zlepšuje, ale na ďalej pretrvávajú významné problémy.  Albánsko 
je politicky stabilnejšie, ako sa to uk ázalo v bezproblémovej výmene novej vlády 
v júli/auguste 2005; hoci je stále potrebné výrazne zlepši ť činnosť vlády. Bosna 
a Hercegovina dosiahla výrazný pokrok v implementovaní priorít do realiza čnej štúdie, ale jej 
usporiadanie ústavných štruktúr často vedie k blokovaniam a neefektívnosti v procese 
prijímania rozhodnutí. bývalá juhoslovanská republika Macedónsko prejavila silný záväzok 
implementova ť Ohridskú rámcovú dohodu a od roku 2001 dosiahla významný pokrok 
v posilňovaní stability krajiny. Srbsko a Čierna Hora trpia štrukturálnymi nedostatkami 
a problémami s koordináciou, najmä v oblastiach, kde sa kompetencie delia medzi štátnu úniu 
                                                 
7 Pokrokom bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko sa zaoberá samostatne zverejnené stanovisko 
Komisie (COM(2005) 562.). 
8 Kosovo je v sú časnosti riadené pod záštitou rezolúcie 1244 Bezpe čnostnej rady OSN. 
 
SK 8   SK a republiky. Inštitúcie v Kosove stále nie sú dostato čne politicky zrelé na budovanie skuto čne 
demokratickej, bezpe čnej a multietnickej spolo čnosti.  
Fungovanie demokratických inštitúcií sa vo všeob ecnosti zlepšuje. Je potrebné, aby krajiny 
dokončili svoje reformy volebných systémov. Úrove ň volieb sa zlepšila. Parlamenty v celom 
regióne sú čoraz účinnejšie, ale nedostatok zdrojov a nekonštruktívna politická atmosféra 
v niektorých krajinách obmedzuje ich prác u. Verejné správy sú citlivé na politické 
zasahovanie a trpia nedostato čnými administratívnymi a implementa čnými kapacitami. Je 
potrebné, aby krajiny zintenzívnili reformné úsilie. Je tiež potrebné, aby vybudovali vysokokvalifikovanú a nezávislú štátnu službu, ktorá môže riadi ť európsky integra čný proces.  
Súdne systémy sa reformujú a právne rámce sa  zlepšili. Súdnictvo je však vo všeobecnosti 
naďalej slabé a málo n ezávislé. Neefektívnos ť, nedostatok zdrojov, po čet nevyriešených 
prípadov a slabá implementácia a pr esadzovanie legislatívy sú naj častejšie problémy. 
V Kosove je hlavnou prioritou výber zame stnancov v súdnom systéme z menšinovej 
populácie. Hoci súdne rámce na ochranu ľudských práv a menšín existujú skoro vo všetkých 
krajinách, na ďalej dochádza ku diskriminácii.  
Je potrebné, aby sa pokra čovalo v reforme policajných služieb, aby sa zabezpe čilo, že pracujú 
bez politického zasahovania a sú organizované  v súlade s technickými a profesionálnymi 
kritériami. Organizovaný zlo čin a korupcia sú na ďalej významným problémom v celom 
regióne. Antikorup čné stratégie krajín je potrebné zlepši ť a aktualizova ť vzhľadom na reálne 
ciele a časový harmonogram. 
Počet ľudí registrovaných ako ute čenci alebo osoby vysídlené v rámci štátu sa znížil najmä 
ako dôsledok preregistrovania ute čencov a osôb vysídlených v rámci štátu v Srbsku a Čiernej 
Hore a v Bosne a Hercegovine. Násilnosti  v Kosove v marci 2004 boli vážnou prekážkou 
v procese návratu a dialóg medzi Belehra dom a Prištinou o tomto probléme ostáva na ďalej 
problematický. 
Bosna a Hercegovina a Srbsko a Čierna Hora dosiahli významný pokrok v spolupráci s ICTY 
vzhľadom na mnohé vydania obžalovaných do Hágu, ale stále je potrebné, aby dosiahli plnú 
spoluprácu. Takmer všetky krajiny dodržali ro zhodnutie Rady o zmrazení majetkov fyzických 
osôb, ktoré boli obžalované ICTY.
9 
Zvyšovanie regionálnej spolupráce je dôležité z h ľadiska ďalšej stabilizácie a zmierenia. Je 
ukazovate ľom schopnosti krajiny udržiava ť užšie vz ťahy s EÚ. Nedávne ospravedlnenie 
srbského prezidenta za vojnové zlo činy, ktoré spáchali jeho krajania v Bosne a Hercegovine, 
bolo povzbudivým znamením prehlbovania proces u zmierenia. Spolupráca v oblasti návratu 
utečencov sa zlepšila a zvyšuje sa v oblasti spravodlivosti, slobody a bezpe čnosti vrátane boja 
proti organizovanému zlo činu.  
Za posledných šes ť rokov bol Pakt stability hodnotným príspevkom, avšak podmienky jeho 
pôsobenia sa menia. Región postupne preberá zodpovednos ť za regionálnu spoluprácu, 
napríklad prostredníctvom procesu spolupr áce v juhovýchodnej Európe. Prostredníctvom 
reformovaného Paktu stability by sa mohli postupne a primerane prenies ť hlavné úlohy 
na región s cie ľom udržať rast regionálnej spolupráce. 
                                                 
9 Rozhodnutie Rady 2004/767/SZBP, ktorým sa implementuje spolo čná pozícia 2004/694/SZBP. 
 
SK 9   SK Hospodársky vývoj 
Makroekonomická stabilita sa celkovo ďalej posilnila. Prispelo to k trvalej miere rastu 
a miernej inflácii. Vysoký deficit sú časného bežného ú čtu je však na ďalej znepokojujúci.  
Štrukturálne reformy postupovali nerovnomerne. Proces privatizác ie a reštrukturalizácie je 
v rôznych fázach. Presadzovanie vlas tníckych práv a zmlúv je stále ťažké. Ve ľká časť 
neformálneho sektora na ďalej predstavovala zdro j nevyváženej hospodárskej sú ťaže 
a daňových únikov. Liberalizácia ob chodu sa urýchlila dokon čením regionálnej siete dohôd 
o voľnom obchode. S cie ľom vytvori ť fungujúce trhové hospodárstv a je potrebné, aby krajiny 
zabezpečili ďalšiu makroekonomickú stabilizáciu a štrukt urálne reformy, vr átane liberalizácie 
a privatizácie. Tento pro ces si vyžaduje vhodný regula čný rámec a štruktúry riadenia 
podnikov.  
3.3. Predvstupová stratégia 
Plán postupu uskuto čňovania perspektívy členstva  
Všetky krajiny západného Balk ánu dostanú perspektívu členstva v EÚ, ke ď splnia 
nevyhnutné podmienky10 EÚ splní svoj záväzok. Každá krajina sa priblíži k tomuto cie ľu 
na základe vlastného príspevku, ktorý závisí od pokroku pri plnení požiadaviek. Krajiny sú 
na na rôznom stupni vývoja smerom k EÚ, ale všetky budú môc ť uskutočniť európsku 
perspektívu tým, že sa budú riadi ť ďalej vysvetleným plánom postupu. 
Krajiny západného Balkánu, ako pot enciálne kandidátske kraji ny, už majú prístup k mnohým 
nástrojom, ktoré majú k dispozíc ii aj kandidátske krajiny. Zah ŕňajú prístup k programom 
Spoločenstva (ako vzdelávanie, veda a výskum),  pomoc pri dosahovaní noriem EÚ, obchodné 
preferencie pre ich výrobky, pr avidelné podávanie správ Ko misii a stanovenie politických 
priorít Európskou úniou.  
Každá krajina môže uzatvori ť s EÚ ďalekosiahlu Dohodu o stabilizácii a pridružení (DSP) . 
Tieto dohody pomáhajú pripravi ť krajiny západného Balkánu na budúce členstvo 
prostredníctvom zavedenia pravidie l EÚ v rôznych oblastiach v dostato čnom predstihu pred 
pristúpením. Doteraz má DSP v platnosti Chorvátsko a bývalá juhoslovanská republika 
Macedónsko. Albánsko práve takút o dohodu finalizuje, kým Srbsko a Čierna Hora rokovania 
o DSP práve otvorili a Bosna a He rcegovina tak urobí v krátkom čase. 
Pred otvorením rokovaní o DSP,  EÚ skúma, či sú splnené základné  podmienky. Dostato čný 
stupeň stabilizácie  je predpokladom pre otvorenie rokovaní.  
EÚ podporuje ďalšiu stabilizáciu regiónu prostrední ctvom množstva nástrojov v rámci 
Spoločnej zahrani čnej a bezpe čnostnej politiky, vr átane osobitných splnomocnencov EÚ, 
monitorovacej misie EÚ, ozbrojených síl EÚ v Bosne a Hercegovine a policajných misií EÚ 
v Bosne a Hercegovine a v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko. Charakter prítomnosti EÚ bude potrebné prispôsobi ť stabilizácii krajiny a jej pokroku smerom 
k európskej integrácii. Únia urobila v roku 2005 dôležitý krok, ke ď vymenovala rovnakú 
osobu za vedúceho delegácie Komisie a osobitného zástupcu EÚ v Skopje.  
                                                
 
10 Európska Rada v Solúne v júni 2003. 
 
SK 10   SK Keď bude stabilizácia dostato čne zabezpe čená, Komisia môže odporu čiť Rade v realizačnej 
správe  či a za akých podmienok sa môžu za čať rokovania o DSP. Vzh ľadom na dôležitos ť 
existencie zmluvného vz ťahu, Komisia považuje za prioritu čo najskôr rokova ť o DSP 
a uzatvori ť ju s ostávajúcimi krajinami.  Rokovania o DSP so Srbskom a Čiernou Horou sa 
otvorili v októbri 2005. Komisia odporu čila tiež v októbri Rade otvori ť rokovania o DSP 
s Bosnou a Hercegovinou. 
Rokovania o DSP sa môžu ukončiť, keď krajina dosiahne dostato čný celkový pokrok 
v oblastiach reformy nevyhnutných na implem entáciu dohody. Po podpise dohodu ratifikuje 
EÚ a budúca pridružená krajina. Dovt edy sa obchodné ustanovenia DSP uplat ňujú v podobe 
dočasnej dohody. Po ratifikácii nadobúda dohoda platnos ť. 
DSP má v platnosti Chorvátsko a bývalá j uhoslovanská republika Macedónsko. Albánsko 
dosiahlo dostato čný pokrok pri vytváraní legislatív neho a inštitucionálneho rámca 
a administratívnych kapacít požadovaných pre náležitú implementáciu budúcej dohody, čo 
pripravilo pôdu pre uzatvor enie rokovaní o DSP.  
Komisia sa domnieva, že rokovania o DSP so Srbskom a Čiernou Horou a s Bosnou 
a Hercegovinou by malo by ť možné uzatvori ť do jedného roka od ich otvorenia. Je to 
ambiciózny časový harmonogram, ktorý bude závisie ť od konkrétneho pokroku v oblasti 
politických, hospodárskych a inštitucionálnych reforiem. 
Úspešné rokovanie a uzatvorenie dohody umožní krajine demonštrova ť, že je schopná 
udržiavať užšie vz ťahy s EÚ. Náležitá implementácia dohody je preto najlepším základom 
na zhodnotenie toho, či je krajina pripravená posunú ť sa k ďalším fázam štatútu kandidáta 
a následne k prístupovým rokovaniam. Pri zvažovaní každej žiadosti  o členstvo budú pre EÚ 
významným prvkom uspokojivé výsledky dosia hnuté krajinou pri plnení jej záväzkov 
vyplývajúcich z DSP (vrátane obchodnýc h ustanovení).Po podaní žiadosti o členstvo 
a na základe stanoviska Komisie, môže EÚ rozhodnú ť o tom, že žiadate ľskej krajine udelí 
štatút kandidátskej krajiny . Štatút je politickým uznaním užších vz ťahov s krajinou na 
jej ceste smerom k členstvu. V skuto čnosti to znamená, že pomoc EÚ sa môže využíva ť 
vo všetkých oblastiach, ktoré sú relevantné pre schopnos ť krajiny nakoniec prevzia ť záväzky 
vyplývajúce z členstva, akým je príprava na im plementáciu štrukturálnych fondov. 
Neznamená to však automatické zvýšenie celkove j sumy pomoci pridelenej krajine. Štatút 
kandidátskej krajiny znamená, že príslu šná krajina otvára novú fázu v jej vz ťahoch s EÚ 
a bude ma ť úžitok z intenzívnejšieho politic kého dialógu a hospodárskej spolupráce 
s Komisiou a členskými štátmi.  
Štatút kandidátskej kraji ny je potrebný, ale nedostato čný na otvorenie prístupových 
rokovaní . Predtým, ako je možné otvori ť prístupové rokovania, je  potrebné, aby krajina 
dosiahla dostato čný stupeň všeobecného súladu s Koda nskými kritériami. Musia by ť splnené 
politické kritériá11 a v prípade potreby aj plná spol upráca s ICTY. Krajina musí preukáza ť, že 
dosiahla významný pokrok v plnení ekonom ických kritérií a záväzkov vyplývajúcich 
z členstva. Komisia skúma stupe ň celkového súladu pod ľa jej stanoviska o žiadosti krajiny 
o členstvo a následne pravidelne podáva správu o pokroku. Európska Rada rozhodne 
na základe odporú čania Komisie či a kedy môžu by ť rokovania za čaté. Po prijatí rozhodnutia 
sa na základe rokovacieho rámca prijatého Radou na návrh Komisie zvoláva medzivládna 
konferencia. 
                                                 
11 Ako stanovila Euró pska rada v Helsinkách v decembri 1999. 
 
SK 11   SK Ako je uvedené v rokovacom rámci pre Chorvátsko, musí sa až do pristúpenia pokra čovať 
v plnení osobitných kritérií v procese stabiliz ácie a pridruženia (PSP) a implementácii DSP. 
Nedostatky v plnení týchto požiadaviek budú ovplyv ňovať tempo rokovaní. Skúsenosti 
ukazujú, že prístupové rokovania mô žu v závislosti od krajiny trva ť rôzny po čet rokov. 
Svojím charakterom sú rokovania procesom s otvoreným koncom. Po ich uzatvorení sa 
výsledky rokovaní odrážajú v zmluve o pristúpe ní. Po schválení tejto zmluvy Európskym 
parlamentom a ratifikácii všetkými členskými štátmi a pristupujúcou krajinou, je možné 
pristúpenie k Únii.  
Podporné reformy 
Európskymi partnerstvami  sa usmer ňuje reformné úsilie a ur čujú sa konkrétne činnosti 
potrebné na dosiahnutie pokroku pod ľa plánu postupu. Sú v nich ur čené krátko- a strednodobé 
priority pre každú osobitnú fázu predvst upového procesu. Krajiny by mali bezodkladne 
reagovať na priority navrhnuté EÚ prostredníct vom ich vlastných prioritám zodpovedajúcim 
akčných plánov. S cie ľom čo najlepšieho využívania tohto nást roja je potrebné, aby krajiny 
úplne začlenili priority pa rtnerstva do svojho vnútropolitic kého programu, vrátane nielen 
legislatívneho, ale takisto rozpo čtového a administratívneho plánova nia. Európske partnerstvá 
budú naďalej základom CARDS, programu pre pomoc krajinám západného Balkánu12. 
Únia podporuje reformný program, ktorý je zahrnutý v európskych partnerstvách, 
prostredníctvom šir okej škály nástrojov. Pomoc EÚ  krajinám západného Balkánu predstavuje 
len v roku 2005 539 miliónov eur, vrátane podpor y regionálnemu programu, pre ktorý je 
Chorvátsko na ďalej oprávnené. Pomoc sa zameriava na problémy ur čené v rámci európskych 
partnerstiev. Vä čšina nových nástrojov podpory EÚ schválených na samite v Solúne 
v roku 2003 bola medzi časom zavedená. Krajiny dostali možnos ť zúčastňovať sa 
na programoch Spolo čenstva s cie ľom zoznámi ť sa s politikami a pracovnými metódami EÚ. 
Komisia predpokladá skráteni e návrhu týkajúceho sa uplat ňovania diagonálnej kumulácie 
pôvodu v obchode medzi krajinami regiónu, ktoré uzavreli s EÚ dohodu o vo ľnom obchode. 
Okrem toho Komisia navrhla v podstate pre všetky výrobky pred ĺžiť voľný prístup krajín na 
trh EÚ o pä ť rokov. Pokrok smerom k uzatvoreniu readmisných dohôd a dohôd o u ľahčení 
vízového režimu budú signalizova ť vzájomný záväzok ďalšej spolupráce v oblasti 
spravodlivosti, slobody a bezpe čnosti. 
4. Z ÁVERY A ODPORÚ ČANIA  
(1) Politika rozširovania Komisie sa zakla dá na konsolidácii, podmienenosti 
a komunikácii. Opatrne riadeným procesom rozširovania sa rozvíja mier, stabilita, 
prosperita, demokracia a právny štát v cel ej Európe. Únia dodrží svoje záväzky, ke ď 
krajiny splnia prísne podmienky pristúpeni a. Každá krajina bude hodnotená na základe 
vlastného príspevku. Komisia bude pomáha ť krajinám a bude monitorova ť ich pokrok, 
aby zabezpe čila náležitú implementáciu a presad zovanie. Rovnako má EÚ ako celok 
lepšie informova ť o cieľoch a výzvach prístupového procesu. 
(2) Otvorením prístupových rokovaní s Tur eckom a Chorvátskom sa 3. októbra za čala 
nová fáza politickej a ekonomickej integr ácie. V prístupových partnerstvách sa 
                                                 
12 CARDS = Pomoc Spolo čenstva na obnovu, rozvoj a stabilizáciu. 
 
SK 12   SK stanovujú hlavné úlohy, ktoré má každá krajina vykona ť s cieľom pokro čiť 
v rokovaniach. 
(3) Budúcnos ť západného Balkánu patrí do rámca EÚ . Krajiny západného Balkánu sa 
vyvíjajú od stabilizácie a rekonštr ukcie smerom k trvalo udržate ľnému rozvoju, 
pristúpeniu k európskym štruktúram a inte grácii do nich dosahujúc ciele stanovené 
na zasadnutí Európskej rady v Solúne v roku 2003. Komisia má za cie ľ zabezpečiť, 
aby všetky krajiny podpísali stabiliza čné a asocia čné dohody (SAD) s EÚ s cie ľom 
zaviesť zdravé zmluvné vz ťahy. Zaznamenané úspechy krajiny týkajúce sa zavádzania 
svojich záväzkov vyplývajúcich z SAD (vrátane uplat ňovania ich obchodných 
ustanovení vo forme do časnej dohody) budú základným prvkom, ktorý bude EÚ 
zohľadňovať pri každej žiadosti o členstvo. 
(4) Komisia tento rok odporu čila, aby EÚ otvorila rokovania o SAD so Srbskom 
a Čiernou horou a s Bosnou a Hercegovi nou. V závislosti od ich pokroku 
v uskutočňovaní politických, ekonomických a inš titucionálnych reforiem by malo by ť 
možné uzatvori ť rokovania o SAD v rámci jedného r oka od ich otvorenia. Albánsko 
dosiahlo dostato čný celkový pokrok v oblastiach re formy, ktoré sú nevyhnutné 
na implementáciu jeho budúcich SAD; toto pripravuje pôdu na uzatvorenie rokovaní. 
(5) EÚ zabezpe čuje, že hlavné nástroje ponúknuté re giónu budú pre Kosovo prínosom. 
Otvorenie diskusií o štatúte sú výz vou pre celý región a pre medzinárodné 
spoločenstvo. Silný záväzok všetkých strán vytvori ť multietnické, stabilné 
a demokratické Kosovo bude nevyhnutným na dosiahnutie trvalého urovnania sporu, ktorým sa posilní bezpe čnosť a stabilita regiónu a zabezpe čí ďalší pokrok smerom 
k EÚ. 
(6) Komisia vo svojom stanovisku odporú ča, aby Európska rada bývalej juhoslovanskej 
republike Macedónsko udelila štatút kandidáts kej krajiny. Prístupové rokovania by sa 
mali otvori ť, keď krajina dosiahne dostato čný stupeň súladu s kritériami na členstvo. 
Komisia predloží Rade najneskôr do konca roka 2006 správu o pokroku bývalej 
juhoslovanskej republiky Macedónsko.  
Príloha: Závery správ o pokroku Albánska, Bosny a Hercegoviny, 
Chorvátska, Srbska a Čiernej Hory, Kosova a Turecka 
Albánsko 
Vzhľadom na politickú situáciu  Albánsko dosiahlo pokrok v posil ňovaní svojich 
demokratických, súdnych a verejných správnych in štitúcií, ale je potre bné, aby aktívnejšie 
implementovalo stratégie a zákony s cie ľom zlepši ť ich fungovanie. Bolo vyvinuté úsilie 
v boji proti korupcii a na zlepšenie ľudských práv. Aby sa dosia hli významné výsledky, je 
potrebný ďalší záväzok. Albánsko na ďalej zohráva pozitívnu politickú a obchodnú úlohu 
v regióne. 
Parlament ostal centrom politickej výmeny a schválil zna čný počet dôležitých právnych 
predpisov. Príliš zdôraz ňovanou politickou konfrontáciou sa  zabránilo politickej zhode 
vzhľadom na záležitostí reformy, pri čom sa spomalil pokrok. Nový vnútorný rokovací 
poriadok parlamentu a najmä posilnený Výbor  pre európsku integráciu by mal pomôc ť 
posilniť konštruktívny konsenzus. Parlamentné vo ľby v júli 2005 boli v podstate dôveryhodné 
 
SK 13   SK a vyústili do bezproblémového prenosu právomocí,  ale prejavili sa nedostatky, ktorými sa 
ukázala potreba ďalšej volebnej reformy. 
Vláda vyvinula nové významné stratégie a nást roje koordinácie relevantné pre pokrok 
Albánska. V mnohých prípadoch je potrebný ďalší potenciál a záväzok, aby sa konkrétne 
dosiahli lepšie výsledky. Posilnilo sa Minister stvo pre európsku integráciu, ale sú potrebné 
ďalšie zdroje s cie ľom zlepši ť jeho vedúcu úlohu a koordináci u v záležitostiach EÚ. Zlú čením 
niekoľkých ministerstiev by sa mohla zlepši ť koordinácia v príslušnýc h oblastiach politiky, 
ale je potrebné stara ť sa aj o zabezpe čenie vhodného systému b ŕzd a protiváh. 
Albánsko zlepšilo doh ľad nad zamestnancami, ich prijímanie do zamestnania a odborné 
vzdelávanie zamestnancov vo verejnej správe a podniklo kroky na zlepše nie svojho právneho 
rámca. Teraz je potrebné zabezpe čiť vhodné rozdelenie medzi jej politickú a administratívnu 
úroveň a zlepšiť hodnotiace postupy a podmienky zamestnávania štátnych zamestnancov. 
Pokrok sa dosiahol v zlepšení fungovania súdn eho systému Albánska. Odborné vzdelávanie 
sudcov a prokurátorov sa zlepšilo a mali by po ňom nasledova ť ďalšie kroky na zabezpe čenie 
ich nezávislosti a lepších podmienok zamestnávania ďalšieho súdneho personálu. Boli prijaté 
opatrenia na zvýšenie transparentnosti s údnictva a koordinácie, ale je potrebné podniknú ť 
viac. Napriek vä čšiemu po čtu vykonaných rozsudkov ostáva úrove ň vykonávania relatívne 
nízka. Nové právne nástroje a re gionálne dohody by sa mali teraz používa ť s cieľom 
dosiahnutia lepších konkrétnych výsledkov v boji proti organizovanému zlo činu a terorizmu.  
Čiastočne bolo vyvinuté úsilie na boj proti kor upcii: na medzinárodnom fóre sa pokra čovalo 
v činnosti, prijali sa nové právne predpisy týkajúce sa konfliktu záu jmov, viac úradníkov bolo 
súdne stíhaných za korupciu a boli vykonané ra dikálne opatrenia proti korupcii polície. 
Konkrétne výsledky sú predsa  obmedzené: vyžaduje sa ďalšie úsilie na presadzovanie 
súčasnej legislatívy a prijatie nových opatrení v súlade s protikorup čným plánom činnosti 
Albánska a odporú čania hodnotiacich správ skupiny štátov proti korupcii (GRECO) 
a medzinárodných protikorup čných dohovorov. 
V oblasti ľudských práv Albánsko vyvinulo čiastočné úsilie na zlepšenie podmienok vo väzbe 
prostredníctvom nového kódexu správania a zákona o internej kontrole väzby, ale 
neprimeraná infraštruktúra znamená, že reálne podmienky sú na ďalej nedostato čné. 
Presadzovanie vnútroštátneho práva a me dzinárodných dohovorov o zaobchádzaní s väz ňami 
a vedomosti o nich by sa mali zlepši ť. V zlepšovaní slobody médií sa dosiahol malý 
konkrétny pokrok. Legislatívny pokr ok sa dosiahol v posilnení vlastníckych práv, ale 
implementácia sa musí zna čne urýchli ť. Albánsko je príkladom ná boženskej tolerancie, ale 
vyžaduje sa ďalší pokrok v dosahovaní medzinárodných noriem v oblasti ľudských a práv 
menšín. 
Albánsko na ďalej zohráva pozitívnu úlohu v regióne, aktívne pokra čuje v prehlbovaní 
politických a obchodných vz ťahov so susedmi prostredníctvom dohôd o vo ľnom obchode 
a regionálnych multilaterálnych iniciatív a vo či Kosovu ďalej vedie konštruktívnu politiku.  
Hospodárstvo  Albánska funguje do ur čitej miery v rámci fungujúcich trhových princípov. 
Ďalšie aktívne reformné ús ilie je potrebné s cie ľom určiť nedostatky v konkurencieschopnosti 
hospodárstva. 
Rast sa na ďalej posilňoval, zatia ľ čo inflačný tlak bol na ďalej tlmený. Deficit bežného ú čtu sa 
znížil. Fiškálna konsolidácia pokra čovala a rozpo čtový deficit sa znížil. Pokrok v reforme 
 
SK 14   SK verejnej správy pokra čoval a administratívne kapacity da ňovej správy sa zlepšili. V oblasti 
kontroly verejných financií a in terného auditu sa dosiahol čiastočný pokrok. Privatizácia 
malých a stredných podnikov bola dokon čená. Predaj sporite ľne sa ukon čil v roku 2004 
a privatizácia spolo čnosti Albtelecom sa za čala začiatkom roka 2005. Obozretný doh ľad sa 
v rámci procesu implementácie doh ľadu nad rizikami posilnil. Trh práce sa považuje za 
relatívne pružný. 
Riadenie verejného sektora sa však má ešte posilni ť a privatizácia ve ľkých podnikov sa 
oneskorila. Výkonnos ť finančného sektora v oblasti smerovania úspor do produktívnych 
investícií sa nedávno zlepšila, ale je na ďalej nedostato čná. Zavedenie a presadzovanie 
vlastníckych práv je na ďalej problematické, škodiac tak mo žnosti investovania a hospodárskej 
činnosti. Zakladanie podnikov na ďalej čelí prekážkam akými sú slabá infraštruktúra, 
nedostato čná legislatíva a slabá implementácia da ňových právnych predpisov. Ne čestná 
hospodárska sú ťaž podnikov, ktoré pôsobia v tie ňovej ekonomike, ostáva problémom. Úrove ň 
dosiahnutého vzdelania ostáva relatívne nízk a a ponuka kvalifikovanej pracovnej sily je 
obmedzená.  
Albánsko dosiahlo čiastočný pokrok v plnení európskych noriem . Pokrok spo číval najmä 
v prijatí nových právnych predpis ov a zriadení nových inštitúcií. Čiastočné úsilie bolo 
vyvinuté aj vzh ľadom na posil ňovanie administratívnych kapacít, ale s cie ľom ďalšieho 
pokroku je v mnohých prípadoch potrebný vä čší záväzok a viac zdrojov. 
V záležitostiach týkajúcich sa vnútorného trhu  Albánsko dosiahlo pokrok v oblasti voľného 
pohybu tovaru.  Štandardizácia a osved čovanie sa uspokojivo zlepšili, ale vä čšia pozornos ť by 
sa mala venova ť implementovaniu nových, všeobecných smerníc a smerníc predstavujúcich 
starší prístup. V oblasti metrológie nedošl o k prijatiu žiadnych  právnych predpisov 
a vybavenie na testovanie je nedostato čné. S cieľom náležitého trhového doh ľadu sa vyžaduje 
ďalší významný právny a administratí vny pokrok. Zákony na ochranu spotrebite ľa by sa mali 
zlepšiť a implementova ť. Čo sa týka pohybu osôb, služieb a práva usadi ť sa Albánsko 
naďalej čelí problému emigrácie. Právne predpisy týkajúce sa práva usadi ť sa sú relatívne 
pružné, ale vyžadujú si zmenu a doplnenie s cie ľom odstráni ť diskrimináciu medzi 
vnútroštátnymi a zahrani čnými firmami. Pravidlá poskytovani a služieb sú celkom liberálne. 
Vzhľadom na pohyb kapitálu  nedošlo k žiadnemu výraznému vývoju. 
Albánsko dosiahlo významný pokrok v oblasti colných  predpisov a výber daní sa zvýšil, 
pričom pokrok v iných príslušných oblas tiach bol nižší a je potrebná ďalšia aktivita 
na riešenie korupcie v colnej správe. Daňové právne predpisy sa zlep šili a majú prínos najmä 
pre MSP. Pozitívnym vývojom bol  transfer sekcie výberu prís pevkov na sociálne a zdravotné 
poistenie pod da ňovú správu. Da ňové právne predpisy by sa mali čestne a transparentne 
implementova ť a výber daní by sa mal zlepši ť.  
V oblasti hospodárskej sú ťaže je potrebná vä čšia aktivita s cie ľom zvýši ť porozumenie jej 
zásad medzi ú častníkmi trhu. Zriadením oddelenia štát nej pomoci a prijatím nových právnych 
predpisov sa dosiahol osobitný pok rok v oblasti štátnej pomoci. Sú časné pravidlá verejného 
obstarávania  by sa mali dodržiava ť a s nimi spojené právne predpisy si vyžadujú zna čnú 
aktivitu na dosiahnutie súladu s normami EÚ. Bo li prijaté nové právne  predpisy v oblasti práv 
duševného vlastníctva , avšak ich presadzovanie by sa malo zlepši ť. Čiastočný pokrok sa 
dosiahol čo sa týka štatistického  systému, najmä v klasifikácii  a založení obchodného registra, 
ktorý by sa mal teraz rozšíri ť. Mali by sa zlepši ť makroekonomické štatistiky.  
 
SK 15   SK Vzhľadom na sektorové politiky  sa v priemysle a sektore MSP  prejavil iba limitovaný pokrok, 
ale skôr uvedené kroky boli v oblasti zda ňovania pre sektor prínosom . Albánsko by malo plne 
implementova ť svoj ak čný plán znižovania administratívnych prekážok a rieši ť tieňovú 
ekonomiku.  
V sektore poľnohospodárstva  a rybného hospodárstva  sa dosiahol malý pokrok. 
Poľnohospodárstvo funguje na ďalej ako hospodársky a sociálny tlmi č a znižuje chudobu 
a nezamestnanos ť, hoci jeho podiel na HDP sa na ďalej znižuje. Je potrebné toho ve ľa urobiť, 
aby sa zlepšila kval ita výroby v oblasti po ľnohospodárstva a rybného hospodárstva, najmä čo 
sa týka bezpe čnosti potravín. 
Čo sa týka životného prostredia,  dosiahol sa iba obmedzený pokrok. Prijalo sa nieko ľko 
lepších právnych predpisov, ale ich presadzovanie ostáva na ďalej problematické. Mali by sa 
posilniť administratívne kapacity na implement ovanie právnych predpisov v oblasti životného 
prostredia.  
V sektore dopravy  sa dosiahol čiastočný pokrok, najmä vzh ľadom na právne predpisy 
a participáciu na medzinárodnom fóre , ale jeho infraštruktúra je na ďalej neprimeraná a zle 
udržiavaná. Albánsko by malo implementova ť svoj hlavný dopravný plán a zlepši ť dopravnú 
bezpečnosť v rôznych spôsoboch dopravy. Investície do dopravy by mali by ť transparentné 
a dodržiava ť pravidlá verejného obstarávania.  
Albánsko dosiahlo významný pokrok v energe tickom sektore, najmä implementovaním 
akčného plánu energetiky, zosúladením práv nych predpisov a podpísaním Zmluvy o 
energetickom spolo čenstve v juhovýchodnej Európe. Aj na ďalej musí precízne 
implementova ť akčný plán energetiky s cie ľom znížiť stále časté prerušenia dodávky energie 
a nelegálne spojenia. 
Pokrok sa dosiahol v sektore informa čnej spolo čnosti a médií, najmä prostredníctvom 
liberalizácie telekomunika čného sektora a zlepšenej distribú cie elektronických komunikácií. 
Privatizáciu Albetelecomu  je potrebné úspešne dokon čiť a je potrebné vypracova ť právne 
predpisy v oblasti te lekomunikácií s cie ľom získať ďalšie investície. Potrebné je pokra čovať v 
zosúlaďovaní elektronických komunikácií, informa čnej technológie a audiovizuálnych 
právnych predpisov a zabezpe čiť ich nediskrimina čné implementovanie. 
Albánsko vypracovalo návrh strategi ckého dokumentu o vnútornej finan čnej kontrole, je však 
potrebné ďalej ho rozpracova ť. Pokiaľ ide o externý audit, malo by dôjs ť k zlepšeniu 
najvyššieho kontrolného úradu v Albánsku v súla de s usmerneniami INTOSAI a mala by sa 
zabezpečiť jej finančná nezávislos ť. 
V oblasti spravodli vosti, slobody a bezpe čnosti sa zvýš ila bezpečnosť cestovných dokladov, 
pokrok sa však vyžaduje v informatizácii vízové ho systému a v zosúladení vízových právnych 
predpisov s normami EÚ. Albánsko zna čne zlepšilo hrani čnú kontrolu prostredníctvom lepšej 
správy a infraštruktúry IT a lepšej spol upráce so susedmi, nezákonný obchod však na ďalej 
predstavuje vážny problém, ktorý by sa mal rieši ť prostredníctvom integrovanej stratégie 
správy hraníc zabezpe čením lepšej spolupráce medzi službami a ďalších zdrojov. Prijali sa 
národné stratégie o migrácii a azyle a Albá nsko podpísalo readmisnú dohodu s EÚ. Teraz je 
ich potrebné financova ť a implementova ť. 
Pokrok sa dosiahol v boji proti praniu špinavých pe ňazí, prostredníctvom nových 
implementa čných právnych predpisov a krokov na zlepšenie spolupráce medzi úradmi a 
 
SK 16   SK regionálnej spolupráce. V týchto  aspektoch je však potrebné ďalšie úsilie pri zameraní sa na 
výsledky a finan čná spravodajská jednotka, prokuratúr y a policajný odbor pre hospodárske 
trestné činy vyžadujú vä čšie zdroje, aby mohli plne a efektívne fungova ť. 
Albánsko dosiahlo ur čitý pokrok v boji proti obchodova niu s nelegálnymi drogami 
schválením národnej stratégie boja proti dr ogám, zavedením špeciálnych vyšetrovacích 
prostriedkov a právnych predpisov na zhab anie majetku. Albánsko je však aj na ďalej veľkou 
tranzitnou krajinou pre obchodovanie s drogami a malo by venova ť vyššiu pozornos ť a viac 
zdrojov na implementovanie stratégie boja proti drogám. Malo by zosilni ť presadzovanie, 
zlepšiť koordináciu domácich aj zahrani čných partnerov a predchádza ť mareniu vyšetrovania 
štátnych zamestnancov zameran ého na boj proti drogám.  
Pokrok sa zaznamenal v zvýšení efektívnosti al bánskej štátnej polície s posilnením oddelení 
zaoberajúcich sa organizovaným zlo činom a korupciou a stíhaním  a prepustením zvýšeného 
počtu často vyšších policajných úradníkov pre korupciu. Albánsko však musí ďalej zlepši ť 
vybavenie polície a jej riadenie, najmä pokia ľ ide o ľudské zdroje, transparentnos ť, 
nezávislos ť a policajné záznamy a malo by zvýši ť snahy na dosiahnutie dohody s Europolom. 
Albánsko dosiahlo pokrok v boji  proti organizovanému zlo činu a terorizmu zavedením 
cieleného balíka zákonov. Albánsko pokra čovalo v implementovaní  špecifických opatrení 
proti organizovanému zlo činu zameraných na činnosť, modernizovalo k ľúčové ministerské 
orgány a zlepšilo zákony týkajúce sa príjmov z trestnej činnosti. Zlepšila sa analýza týkajúca 
sa policajných informácií a obchodovanie s ľuďmi prepravovaných po mori. Pokrok pri 
implementovaní opatrení zameraných na činnosť by sa však mal zrýchli ť a naliehavo sa 
vyžadujú konkrétne kroky na zlepšenie oc hrany svedkov. Albánsko by malo zlepši ť 
spoluprácu medzi orgánmi, aktívnejšie pokra čovať v spolupráci na  regionálnej a 
medzinárodnej úrovni a rozhodnejšie využíva ť jej nové právne nástroje  na zatknutie a trestné 
stíhanie organizovaných zlo čincov. Boj proti terorizmu sa posilnil zavedením špeciálneho 
policajného riadite ľstva. Albánsko v tejto oblasti podporovalo medzinárodné iniciatívy, 
vyhostilo podozrivých stúpencov terorizmu a zvyšuje bezpe čnosť na letiskách. Malo by 
zrýchliť implementovanie medzinárodných dohovorov a ďalej zvyšova ť bezpečnosť na 
letisku v Tirane.  
Bosna a Hercegovina 
Pokiaľ ide o politickú situáciu , Bosna a Hercegovina dosiahli pokrok v ďalšom 
konsolidovaní stability s vojich inštitúcií zabezpe čujúcich demokraciu, právny štát, ľudské 
práva a rešpektovanie a ochranu menšín. Vä čšina záväzkov Rady Európy po pristúpení sa 
splnila. V tomto úsilí je však potrebné pokra čovať, aby sa zabezpe čil nezvratný, 
samoudržate ľný štát schopný prevzia ť plnú zodpovednos ť za vládu. 
Pokiaľ ide o demokratické princípy, Bosna a Hercegovina prevzali plnú organiza čnú a 
finančnú zodpovednos ť za komunálne vo ľby v roku 2004. Ďalší pokrok sa dosiahol v 
implementovaní zákona o rade ministrov a zákona  o ministerstvách. Teraz je potrebné v úsilí 
pokračovať, aby sa zvýšila efektívnos ť výkonných a zákonodarných orgánov, aby sa 
zabezpečilo, že inštitúcie na úrovni št átu sú primerane vybavené na implementovanie svojich 
úloh a posilnenie spolupráce medzi štátom a subjektami.  
Niektoré pozitívne kroky sa podnikli v obl asti verejnej správy. Zriadil sa koordina čný úrad 
pre reformu verejnej sprá vy; posilnilo sa riaditeľstvo pre európsku integr áciu a preskúmali sa 
kľúčové sektory verejnej správy. Zvýšené úsilie je  teraz potrebné na vy tvorenie modernej a 
 
SK 17   SK efektívnej štátnej služby. Komplexný ak čný plán na reformu verejnej správy ešte nebol 
prijatý. Nedostatok potrebného personálu a primeraných prie storov pre viaceré správy 
predstavuje znovu sa opakujúci problém. K ľúčové je tiež vytvorenie odborných kapacít pre 
štátnych úradníkov.  
V oblasti súdneho systému bol zaznamenaný pokrok. Prijali sa právne predpisy, ktorými sa 
zriaďuje jediná vysoká rada pre sudcov a prokuratúru. Tieto pr ávne predpisy posilnili 
nezávislos ť súdnictva v celej krajine. Bosna a Hercegovina postupne preberajú zodpovednos ť 
od medzinárodnej komunity za riad enie svojho súdneho systému. 
Ďalšie úsilie je potrebné na boj proti korupcii. Hoci už bolo zabezpe čené stíhanie viacerých 
špecifických prípadov korupcie, mnohé z nich  spravodlivosti stále unikajú. Je potrebné 
pripraviť a implementova ť adekvádne protikorup čné akčné plány. Prijatie  zákonov o konflikte 
záujmov predstavovalo pozitívny krok. Je potrebné zabezpe čiť konzistentnú implementáciu. 
Zaznamenaný bol pozitívny vývoj v oblasti refo rmy ozbrojených síl prostredníctvom 
zavádzania právnych predpisov nevyhnutných na zr iadenie jedinej menšej a profesionálnej 
armády v súlade s požiadavkami NATO týkajúcimi  sa partnerstva pre mier. V oblasti reformy 
polície sa uvíta schválenie dohody o reštrukturalizácii políc ie subjektami a štátnymi 
parlamentmi v súlade s požiadavkami EÚ. Te raz sa vyžaduje riadna implementácia.  
Prijaté boli zostávajúce právne predpisy podporujúce návrat ute čencov a sprevádzkoval sa 
fond pre návrat ute čencov. Významný pokrok sa dosiahol v oblasti návratu ute čencov a 
vysídlených osôb do oblastí, ktor é opustili pred vojnovým konflikto m. Prioritu by teraz malo 
mať dokončenie procesu a práca smerujúca k socioekonomickej integrácii repatriantov. 
Prenos orgánov pôsobiacich v oblasti ľudských práv z medzin árodnej zodpovednosti na 
národnú zaznamenal významný vývoj. Neustály pokrok je však nevyhnutný, aby sa splnili medzinárodné normy v oblasti ľudských práv a práv menšín. V tomto oh ľade je potrebné 
venovať náležitú pozornos ť tomu, aby sa predišlo rozdeleniu škôl medzi etnické línie. Úsilie 
je tiež potrebné vynaloži ť na zlepšenie integrácie rómskej menšiny. 
Pokrok zaznamenala spolupráca s Medzin árodným trestným tribunálom pre bývalú 
Juhosláviu (ICTY). Ďalšie úsilie je však potrebné sústredi ť na dosiahnutie plnej spolupráce s 
Tribunálom, aby boli všetci obžalov aní predvedení pred súd. Pokra čovala konštruktívna 
spolupráca so susednými krajinami. Je však potrebné zabezpe čiť riadnu implementáciu 
regionálnych dohôd o vo ľnom obchode. Bosna a Hercegovina by mali tiež vynaloži ť úsilie, 
aby splnili nevyriešené požiadavky Rady Euró py po pristúpení, najmä v oblastiach volieb a 
vzdelávania. 
Hospodárstvo  Bosny a Hercegoviny funguje len v obmedzenej miere v rámci zásad 
fungujúceho trhu. Ďalšie aktívne reforemné úsilie je  nevyhnutné na riešenie vážnych 
nedostatkov v oblasti konkur encieschopnosti hospodárstva. 
Hospodársky rast sa v roku 2004 znovu zvýšil a priemyselná výroba výrazne stúpla. Inflácia 
zostala nízka, kým prílev priamych zahrani čných investícií bol významný. Došlo k ďalšiemu 
zosúladenie medzi subjektami, najmä v oblasti nepriameho zda ňovania, kde došlo k presunu 
právomocí zo subjektov na orgán nepriameho zda ňovania. Vytvorilo to novú platformu na 
spoluprácu a vynaložené bolo ďalšie úsilie na zvýšenie s polupráce v oblasti fiškálnych a 
hospodárskych politík, napr. prostredníctvo m zriadenia národného fiškálneho výboru. 
Uskutočnili sa niektoré kroky na zlepšenie podnikate ľského prostredia. Sprostredkovanie v 
oblasti bankovníctva sa ďalej prehĺbilo s ďalším zlepšením regula čného rámca. 
 
SK 18   SK Nezamestnanos ť a vonkajšia nerovnováha boli na ďalej veľmi rozsiahle a zvä čšili sa fiškálne 
výzvy. Na zachovanie makroekonomi ckej stability a zabezpe čenie udržate ľnosti menových 
kurzov bude nevyhnutná zmes aktívnej makroekonomickej politiky. Aby sa posilnil produktívny základ hospodárstva, musí  sa podnikový sektor, ktorý je vo ve ľkej miere 
stratový, h ĺbkovo reštrukturalizova ť a privatizácia sa musí urýchli ť. Okrem toho budú 
dôležité činnosti zamerané na zníženie celkového zasahovania vlády do hospodárstva a na 
zlepšenie podnikate ľského prostredia. Flexibilita pr acovného trhu by sa mala zvýši ť a posilniť 
by sa mal súdny systém, najmä riešenie k onkurzov a vlastníckych práv. Na úspešné 
zvládnutie fiškálnych víziev, je potrebné zlepši ť koordináciu a analytické kapacity a reálne 
znížiť verejné výdavky. Tieto náro čné úlohy budú vyžadova ť pružné opatrenia a pevný 
politický záväzok a spoluprácu medzi rôznymi úrov ňami vlády.  
Od poslednej správy Bosna a Hercegovina dosiahla ďalší pokrok v sp ĺňaní európskych 
noriem . Pokrok spo číval najmä v prijatí nových právnyc h predpisov a zria dení množstva 
nových inštitúcií. Ur čité úsilie sa vynaložilo aj pri posiln ení administratívnych kapacít. Teraz 
je nevyhnutné zabezpe čiť nepretržité úsilie s cie ľom zvýšiť implementa čné kapacity, najmä s 
cieľom zabezpe čiť budúcu Dohodu o stabilizácii a pridružení. 
Pokiaľ ide o vnútorný trh, Bosna a Hercegovina dosiahla ur čitý pokrok v oblasti vo ľného 
pohybu tovaru, najmä prijatím nových právnyc h predpisov týkajúcich sa noriem, 
osvedčovania, posudzovania zhody, všeobecnej bezpe čnosti výrobkov a trhového doh ľadu. 
Nové právne predpisy však ešte  nie sú riadne implementované. Ľudské a technické zdroje 
zostávajú obmedzené a neuplat ňovanie posudzovania zho dy v miestnej výrobe na ďalej 
obmedzuje vývozné kapacity Bosny a Hercegoviny. Pokia ľ ide o pohyb osôb, služieb a právo 
usadiť sa, dosiahol sa ďalší pokrok týkajúci sa služieb a us adenia sa, najmä prostredníctvom 
prijatia právnych pred pisov v sektore pois ťovníctva a zriadenia je diného registra pre 
spoločnosti. V oblasti pohybu kapitálu ne došlo k žiadnemu výraznému vývoju. 
Bosna a Hercegovina dosiahla  pokrok v oblasti ciel a zda ňovania prijatím nových právnych 
predpisov týkajúcich sa ciel , zriadením jedinej colnej sp rávy a reorganizáciou colných 
služieb. Prijal sa zákon o DPH a uskuto čnili sa prípravy na implementáciu. Implementácia 
tohto zákona a samotné vyberanie DPH však na ďalej predstavujú významnú výzvu. 
Nepretržité úsilie sa vyžaduje pri zvyš ovaní vyberania daní, v boji proti da ňovým únikom, 
korupcii a cezhrani čnému zlo činu a pri zabezpe čení, že slobodné colné zóny, colné 
ohodnocovanie a otázky týkajúce sa pôvodu sa spra vujú v súlade s normami EÚ. Najmä pri 
colnom ohodnocovaní vyvoláva využi tie cenníkov vážne obavy. Pokia ľ ide o hospodársku 
súťaž, zriadenie Rady pre hospodársku sú ťaž a prijatie nového zákona o hospodárskej sú ťaži 
predstavovali pozitívne kroky. Žiadny významný vývoj sa však nezaznamenal v súvislosti so štátnou pomocou. Systém verejného obstarávania zaznamenal ďalšiu aproximáciu. Ďalšie 
úsilie je teraz potrebné vynaloži ť pri zriadení agentúry vere jného obstarávania a orgánu na 
preskúmanie verejného obstarávania a pri sprevádzkovaní verejných zákaziek. Pokia ľ ide o 
ochranu práv duševného, priemyselného a obchodného vlastníctva (PDV), nové právne 
predpisy plánujú zriadenie samostatného inštitútu pre duševné vlastníctvo. Bosna a 
Hercegovina podpísala dohodu o spolupráci s Organizáciou pre eu rópske patenty a 
uskutočnila určité opatrenia proti pirátstvu. Implemen tácia a zavádzanie právnych predpisov v 
oblasti PDV je aj na ďalej obmedzené a v tejto oblasti je potrebné zlepšenie. 
Pokiaľ ide o sektorovú politiku, Bosna a Hercegovina pokra čovala v úsilí odstráni ť prekážky 
v podnikaní a implementova ť Európsku chartu pre MSP.  Nebola však schopná vyvinú ť 
vhodné stratégie pre priemyselný sektor a sektor MSP. V po ľnohospodárstve došlo k 
zlepšeniu prijatím právnych predpisov vo vete rinárnej, rastlinolekárskej oblasti a oblasti 
 
SK 19   SK bezpečnosti potravín, ale chýbalo celkové strategi cké plánovanie a niektoré z inštitúcií 
plánovaných v nových prá vnych predpisoch neboli zriade né. Tiež by sa mala zlepši ť 
spolupráca medzi štátom a subjektami a v rámci subjektov. V environmentálnej oblasti 
podnikla Bosna a Hercegovina ur čité kroky v sektoroch ovzdušia, vody a odpadu. 
Implementa čné kapacity však zostávajú obmedzené kvôli nedostato čným ľudským a 
technickým zdrojom. V tomto kontexte  by zriadenie dobre  vybavenej štátnej 
environmentálnej agentúry malo by ť prioritou.  
V oblasti dopravy sa pokra čuje v úsilí zameranom na zlep šenie dopravných infraštruktúr. 
Prijali sa právne predpi sy v oblasti železni čnej dopravy. Pozitívny vývoj sa tiež zaznamenal v 
oblasti leteckej dopravy, a to aj pokia ľ ide o regionálnu spoluprácu. Ne pretržité úsilie je však 
nevyhnutné, aby sa zvýšilo strategické plánov anie, zlepšila infraštruktúra a zabezpe čilo 
významné zosúladenie najmä pokia ľ ide o technické a bezpe čnostné normy, sociálne normy a 
liberalizáciu trhu. Pokia ľ ide o energetiku, pozitívny vývoj nast al v oblasti elek trickej energie, 
najmä zavedením regulátora na úrovni štátu a zriadením nezávislého systémového operátora a národnej vysielacej spolo čnosti. Obidva subjekty prijali aj ak čné plány na reštrukturalizáciu 
sektora a pokra čovala spolupráca na zria denie regionálneho trhu v oblasti energetiky. Bosna a 
Hercegovina by teraz mali zabezpe čiť implementáciu viacerých ak čných plánov, 
konsolidova ť regulačné orgány štátu a subjektov, zrýchli ť reformu v plynovom sektore a 
pripraviť komplexnú politiku energetiky. Bosn a a Hercegovina podpísala Zmluvu o 
energetickej komunite v juhovýchodnej Európe. 
K určitému pokroku došlo, pokia ľ ide o informa čnú spoločnosť a médiá. Kým sa podnikli 
niektoré kroky na  posilnenie regula čnej komunika čnej agentúry, zákon na zriadenie agentúry 
informačnej spolo čnosti nebol prijatý a žiaden pokrok sa nezaznamenal, pokia ľ ide o 
liberalizáciu oligopolných služ ieb týkajúcich sa pevných lini ek. Prijatie zákona o systéme 
verejného vysielania a pokrok zaznamenaný pr i prijímaní štátneho zákona o službách 
verejného vysielania predst avovali pozitívny vývoj. Schváli ť by sa mali príslušné právne 
predpisy na úrovni subjektov po formálnom prijatí zákona o služ bách verejného vysielania.  
Pokiaľ ide o spravodlivos ť, slobodu a bezpe čnosť, pokrok sa dosiahol v súvislosti s vízovými 
požiadavkami, hrani čnou kontrolou, azylom a migráciou. Pr ijatá bola integrovaná stratégia 
správy hraníc a vynaložilo sa ús ilie na zníženie ile gálnej migrácie a zvýšenie efektívnosti v 
súvislosti s vydávaním víz. Zodpovednosti týkajúce sa azylu, ktoré dosia ľ vykonávali 
medzinárodné orgány, postupne preberajú št átne orgány. Nedostatok zamestnancov na 
Ministerstve bezpe čnosti však ohrozuje riadnu im plementáciu úloh. Množstvo víz 
vydávaných na hraniciach by sa malo ďalej zníži ť. Pokiaľ ide o pranie špinavých pe ňazí, 
prijatie nových právnych predpisov a zriadeni e nevyhnutných štruktúr pr edstavovali pozitívne 
kroky. Teraz by sa mala zabezpe čiť riadna implementácia a presadzovanie týchto právnych 
predpisov. V oblasti bo ja proti drogám sa ve ľa nedosiahlo. Bosna a Hercegovina by mali 
vyvinúť politiku v oblasti drog na štátnej úrovni, prija ť adekvátne právne predpisy vz ťahujúce 
sa na drogy a prekurzory a na štátnej úrovni zriadi ť úrad pre narkotiká s cie ľom dosiahnu ť 
vyššiu efektívnos ť v boji proti obchodovaniu s drogami. 
V oblasti polície sa dosiahol ur čitý pokrok. Okrem dohody dosiahnutej v oblasti celkovej 
policajnej reformy boli zriadené orgány na štátnej úrovni a teraz sú funk čné. Zjednotili sa 
spravodajské služby. Poskytlo sa odbor né školenie a vybavenie. Pokia ľ ide o boj proti 
organizovanému zlo činu a terorizmu prijala sa stratégia proti obchodovaniu s ľuďmi. Podnikli 
sa ďalšie kroky z h ľadiska stratégie, právnych pre dpisov a štruktúr, a s medzinárodnou 
komunitou bola dobrá spolupráca v oblasti boja proti terorizmu. Zvýšené úsilie je však 
nevyhnutné, najmä pokia ľ ide o organizovaný zlo čin, hlavnú hrozbu pr e stabilitu Bosny a 
 
SK 20   SK Hercegoviny a celkový sociálny a hospodársky rozvoj. Právne pr edpisy týkajúce sa ochrany 
údajov sú stále nevyriešené a prija ť by sa mali bez ďalšieho odkladu. Prvoradá je riadna 
implementácia zákonov a tr estné stíhanie zlo čincov. 
Chorvátsko 
Chorvátsko ne čelí žiadnym vä čším ťažkostiam pri sp ĺňaní politických kritérií  na členstvo. 
Už sa vyriešili problémy, ktoré vznikli od predloženia stanoviska13 s ohľadom na požiadavku 
plnej spolupráce s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY). 
Chorvátsko na ďalej dosahovalo celkový pokrok, v množst ve dôležitých oblastí je však 
potrebné ďalšie nepretržité úsilie.  
V oblasti súdnictva sa zaznamenal pokrok, vrátan e prijatia stratégie reformy súdnictva a 
viacerých procedurálnych a organiza čných zlepšení, ale rozsah pôsobnosti a výzvy v tejto 
oblasti budú vyžadova ť nepretržitú vážnu pozornos ť najmä pokia ľ ide o ve ľké množstvo 
celkových nevybavených prípadov a potrebu zabezpe čiť riadne presadzovanie rozsudkov. 
Došlo k zlepšeniu v trestnom  stíhaní pri súdnych procesoc h týkajúcich sa vojnových zlo činov, 
etnická zaujatos ť voči srbským obvineným však pretrváva.  
Napriek ur čitému pokroku pri zavádzaní potrebných prá vnych predpisov a inštitucionálneho 
rámca, potrebné je zvýši ť úsilie zamerané na boj proti korupcii, ktorá je v Chorvátsku aj 
naďalej vážnym problémom. 
V oblasti ľudských práv a menšín je zavedený vhodný pr ávny rámec. Postaven ie menšín sa od 
stanoviska vo všeobecnosti na ďalej zlepšovalo. Najmä implementácia ústavného zákona o 
národných menšinách však bola pomalá. Srbi a Rómovia na ďalej čelia diskriminácii a potreba 
zlepšiť ich situáciu najmä pokia ľ ide o pracovné príležitost i ako aj vytvorenie prijate ľnejšej 
klímy v majoritnej komunite pred stavuje naliehavú prioritu. Za čalo zavádzanie novej rómskej 
stratégie, hlavné výzvy však zost ávajú nevyriešené. Zvláštna pozornos ť by sa mala venova ť 
na zabezpe čenie, aby sa všetky etnicky motivované in cidenty riadne prešet rili a aby došlo k 
trestnému stíhaniu zodpovedných.  
Pokiaľ ide o regionálne otázky, hoci význam ný pokrok nastal v ot ázke návratu ute čencov z 
hľadiska opätovného prevzatia bytov do vlas tníctva a ich rekonšt rukciu, množstvo 
plánovaných termínov sa nedodržalo. K ve ľmi slabému pokroku došlo pri implementácii 
programov týkajúcich sa starostlivos ti o bytovú otázku pre bývalých držite ľov nájomného 
práva. Potrebné je urýchli ť súčasné úsilie zamerané na vytvorenie hospodárskych a 
sociálnych podmienok nevyhnutných na udržate ľnosť návratu ute čencov. Zna čný pokrok 
nastal v oblasti regionálnej spolupráce vzh ľadom na zlepšenia v bilaterálnych vz ťahoch so 
susedskými krajinami ako aj na regionálne iniciatívy. Chorvátsko podpísalo Zmluvu o 
energetickej komunite v juhovýchodnej Európe. Ve ľké úsilie je však potrebné pri nachádzaní 
definitívnych riešení na všetky nevy riešené bilaterálne otázky, najmä pokia ľ ide o hrani čné 
otázky, ako aj o otázky týkajúce sa otvoreného vlastníctva. Od prija tia stanoviska Komisie 
vznikli problémy vz ťahujúce sa na požiadavku plnej sp olupráce s Medzinárodným trestným 
tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY), ktoré priamo prispe li k odloženiu za čatia 
prístupových rokovaní plánovaných na marec 2005. Situácia sa medzi časom zlepšila, čo 
hlavnej prokurátorke ICTY umožnilo v októbri 2005 dospie ť k záveru, že došlo k plnej 
spolupráci. Následne to viedlo k záveru Rady z 3. októbra 2005, ktorá konštatovala, že 
                                                 
13 KOM(2004) 257 z 20. apríla 2004. 
 
SK 21   SK zostávajúca podmienka na za čatie prístupových rokovaní sa splnila. Rokovania sa formálne 
začali rovnaký de ň. Vo svojich záveroch Rada potvrdila , že vytrvalá plná spolupráca s ICTY 
zostane požiadavkou pokroku po čas celého prístupového pro cesu. Neúplná spolupráca s 
ICTY v ktorejko ľvek fáze by mohla vies ť k pozastaveniu rokovaní.  
Pokiaľ ide o hospodárske kritériá , Chorvátsko sa môže považova ť za krajinu s fungujúcim 
trhovým hospodárstvom. Malo by by ť schopné zvládnu ť konkuren čný tlak a trhové sily v 
rámci Únie zo strednodobého h ľadiska za predpokladu, že bude pokra čovať s implementáciou 
svojho programu reforiem zameraného na odstr ánenie zostávajúcich nedostatkov. Javí sa, že 
politický konsenzus o základoch trhového hos podárstva zotrval. Makroekonomické politiky 
orientované na stabilitu prispe li k relatívne nízkej inflácii a stabilnému výmennému kurzu. 
Znížil sa zna čný rozpočtový deficit a deficit bežného ú čtu a prijali sa opatrenia na zvýšenie 
kontroly výdavkov v zdravotnej starostlivos ti a v dôchodkovom systéme. Privatiza čný proces 
v roku 2005 opätovne zaznamenal nárast a zjed nodušili sa postupy týkajúce sa podnikania a 
registrácie pôdy. Bankový sektor na ďalej rástol a posilnil sa doh ľad. Zlepšila sa cestná 
infraštruktúra a to v ďaka značným investíciám do dia ľničnej siete. Pri liberalizácii 
telekomunika čného sektora došlo k pokroku s pozitívnym ú činkom na rozvoj infraštruktúry a 
následným vstupom súkromných poskytovate ľov služieb. V reštrukt uralizácii stratového 
systému železníc sa vykonali dôležité po čiatočné kroky. Hospodárstvo Chorvátska je už dobre 
integrované s hospodárstvom EÚ a posilnil a sa integrácia v regionálnom obchode. 
Značná vonkajšia a fiškálna nerovnováha znamenajú potenciálne riziko pre 
makroekonomickú stabilitu. Z toho dôvodu je fiškálnu konsolidáciu potrebné ďalej posilni ť a 
efektívne podpori ť prostredníctvom štrukturálnych opa trení, najmä v oblasti dotácií a 
sociálnych transferov. Vývoj oživeného súkromného sektora a priamych zahrani čných 
investícií obmedzili komplexné pravidlá a defi cit v súkromnej administratíve a súdy, ako aj 
pomalé postupy v oblasti trhových vstupov a výstupov. Posilnenie vlastníckych verite ľských 
práv naďalej obmedzuje neefektívne súdnictvo. In tervencie štátu do hospodárstva sú na ďalej 
značné a k neve ľkému pokroku došlo v oblas ti reštrukturalizácie ve ľkých štátnych podnikov, 
a to najmä v sektore stavby lodí, oceliarskom a energetickom sektore. Posilnenie finan čnej 
disciplíny štátnych podnikov zostáva osobitn ou výzvou v oblasti hospodárskej politiky. 
Chorvátsko musí s ur čitosťou riešiť identifikované nedostatky  a problémy, aby zvýšilo 
konkurencieschopnos ť a zlepšilo výh ľady na trvalé investície a rast.  
S ohľadom na schopnos ť Chorvátska splniť záväzky vyplývajúce z členstva dosiahlo 
Chorvátsko od prijatia stanoviska ur čitý pokrok, najmä s oh ľadom na právny súlad s acquis v 
oblastiach, ako je vo ľný pohyb tovaru a verejné obstarávanie a v oblasti informa čnej 
spoločnosti. Dobrý pokrok sa dosiahol aj v ob lasti vzdelávania a kultúry a v zahrani čnej 
politike a politike bezpe čnosti a obrany.  
Chorvátsko však musí vo všeobecnosti pokra čovať v právnom zosúladení, pri sú časnom 
posilňovaní administratívnych a súdnych št ruktúr, ktoré sú nevyhnutné pre ú činné 
presadzovanie acquis. V mnohých prípadoch je  presadzovanie slabé a administratívne 
kapacity ostávajú nerovnomerné. 
Zvýšené úsilie je konkrétne potrebné na zo súladenie právnych predpisov s acquis a na 
efektívnu implementáciu a presadz ovanie v týchto oblastiach: vo ľný pohyb kapitálu, 
obchodné právo, informa čná spoločnosť a médiá, rybné hospodárstvo, doprava, energetika, 
ochrana spotrebite ľa a ochrana zdravia, colná únia a finan čná kontrola. 
 
SK 22   SK Chorvátsko bude musie ť vynaloži ť značné a trvalé úsilie je konkrétne na zosúladenie 
právnych predpisov s acquis a na efektívnu implementáciu a presadzovanie v týchto 
oblastiach: vo ľný pohyb tovaru, verejné obstarávanie,  sloboda pohybu pre pracovníkov, práva 
zriadenia a vo ľného pohybu služieb, finan čné služby, politika hospodárskej sú ťaže, 
poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, bezpe čnosť potravín, zda ňovanie, sociálna politika a 
zamestnanos ť, regionálna politika, súdnictvo a základné pr áva, a spravodlivos ť, sloboda a 
bezpečnosť. 
Značne veľké úsilie sa bude vyžadova ť v environmentálnej oblasti vrátane výrazných 
investícií a posilnenia administratívnych kapacít na presadzovanie acquis. 
Srbsko a Čierna Hora 
Pokiaľ ide o politickú situáciu  a stav demokracie a právneho štátu v Srbsku a Čiernej Hore, 
konštitučná a právna istota zostala povážlivá. Kým sa legitímnos ť parlamentu štátnej únie 
obnovila a fungovanie srbského parlamentu sa zlepšilo prija tím nových pravidiel 
vzťahujúcich sa na postupy, celkové fungova nie demokratických inštitúcií zostáva 
ovplyvnené štrukturálnymi nedos tatkami. K žiadnemu reálne mu pokroku nedošlo v oblasti 
revízie ústav obidvoch republík. 
Ústavné otázky v Srbsku a Čiernej Hore najmä pokia ľ ide o vzťah medzi dvomi ústavnými 
republikami a fungovanie inštitúcií štátnej únie, by sa mali rieši ť v konštruktívnom duchu a s 
plným rešpektom ústavného charakteru Srbska a Čiernej Hory. Vz ťahuje sa to aj na možné 
referendum o nezávislosti ktorejko ľvek republiky. Toto referendum bude musie ť dodržiava ť 
medzinárodne uznávané demokratické normy vzh ľadom na nadchádzajúce odporú čania 
benátskej komisie.  
V obidvoch republikách sa zaznamenal pokrok vzh ľadom na právny rámec reformy verejnej 
správy, implementácia tejto reformy je však stále v po čiatočnom štádiu. K žiadnemu pokroku 
nedošlo v oblasti reformy vere jnej správy štátnej únie. Úrove ň administratívnych kapacít je vo 
všeobecnosti na ďalej nízka. Administ ratívne štruktúry s oh ľadom na rokovania DSP boli 
vytvorené na úrovni štátnej únie a obidvoch republík.  
Reforma v oblasti obrany na ďalej čelí vážnym prekážkam kvôli nedostato čnej demokratickej 
kontrole a nedostato čnej transparentnosti finan čného riadenia.  
Súd štátnej únie za čal fungova ť, avšak jeho kapacity sú aj na ďalej slabé a dohoda v oblasti 
jeho právomoci sa stále do ve ľkej miery neotestovala. Prenos právomocí vojenského súdu na 
civilné súdy sa implementoval hladko, s výnimkou ve ľkého množstva nevybavených 
administratívnych prípadov. Najm ä v Srbsku súdnictvo aj na ďalej ovplyv ňovali vážne 
nedostatky jeho nezávislos ť oslabuje neprimeraný politický vplyv.  
Korupcia aj na ďalej predstavuje v ážny problém. K ur čitému pokroku došlo v vývoji 
antikorup čných stratégií, ktor é je teraz potrebné dokon čiť (v Srbsku) a implementova ť. 
S ohľadom na rešpektovanie ľudských práv dosiahli Srbsko a Čierna Hora pokrok v plnení 
záväzkov prijatých pri vstupe do Rady Európy, najmä s menovaním vládneho zástupcu pre 
Európsky súd pre ľudské práva. Oblast i slobody prejavu a ob čianskej spolo čnosti boli 
problémové. Objavili sa prípady zlého zaobchá dzania zo strany polície. K malému pokroku 
došlo v súvislosti s vyšetrovaním zlo činov spáchaných po čas predchádzajúceho režimu. 
 
SK 23   SK Zatiaľ nejestvujú komplexné antidiskrimina čné právne predpisy. Pri rešpekte práv menšín sa 
zaznamenal pokrok, ale k incidentom dochádza aj na ďalej.  
Srbsko a Čierna Hora dosiahli významný pokrok v spolupráci s ICTY v období pred 
predložením správy Komisie o pripravenosti za čať rokovania DSP, najmä predvedením 
veľkého množstva obžalovaných pred haagsky tribunál. Odvtedy pokra čuje dobrá spolupráca 
vzhľadom na odmietnutie svedeckej výpovede a prístup k dokumentom, hoci tento proces 
niekedy na ďalej blokujú časti správy a armáda. Srbsko a Čierna Hora dosiahli ďalší hoci 
obmedzený pokrok v privedení zostávajúcich ute čencov pred súd. V tomto pokroku je 
potrebné pokra čovať až pokiaľ sa nedosiahne plná spolupráca s ICTY. 
Pokiaľ ide o rešpektovanie rezolúcie bezpe čnostnej rady OSN č. 1244 o Kosove, Belehrad 
posilnil dialóg s Prištinou o tec hnických záležitostiach spolo čného záujmu. Aktívne však 
nepodporil kosovských Srbov v ú časti v do časných inštitúciách pre samosprávu. 
Konštruktívne zainteresovanie Belehr adu na otázke Kosova pomôže zlepši ť európsku 
perspektívu Srbska a Čiernej Hory, kým zablokovanie by mohlo predstavova ť prekážku.  
Regionálna spolupráca na multilaterálnej a bilaterálnej úrovni sa na ďalej zlepšuje, hoci sa 
objavia sporadické problémy. 
Hospodárstvo  obidvoch republík funguje do ur čitej miery v rámci fungujúcich trhových 
princípov. Ďalšie aktívne reformné úsilie je potrebné s cie ľom určiť nedostatky v 
konkurencieschopnosti hospodárstva. 
Hospodárske aktivity v Srbsku boli v prve j polovici 2005 relatí vne robustné. Pokra čovalo sa 
vo fiškálnom sprís ňovaní, čo odrážalo najmä silný domáci dopyt a lepšie presadzovanie 
daňových zákonov. Obchodný deficit sa znížil v prvej polovici roku 2005 a medzinárodné 
rezervy sa zlepšili. Ukon čenie rokovaní s Londýnskym klubom komer čných verite ľov v roku 
2004 prispel k zníženiu úrovne zahrani čného dlhu. Nárast sa opätovne zaznamenal v 
štrukturálnych reformách a najmä ďalší pokrok sa dosiahol v rešt rukturalizácii a privatizácii 
bankového systému.  
Splnenie záväzku vlády dosiahnu ť makroekonomickú stabilizáciu a štrukturálnu reformu bolo 
nevyvážené. Inflácia a tlak miezd sa zvýšil a vonkajšia nerovnováha zostala vysoká. Pracovné trhy tiež vykazujú ve ľmi výraznú nerovnováhu. Podnikate ľské prostredie na ďalej obmedzujú 
byrokratické prekážky a pomalé a neefektívne  fungovanie súdneho systému vážne ohrozuje 
hospodársky vývoj. Podiel súkr omného sektora na HDP zost áva relatívne mierny a úrove ň 
hospodárskej sú ťaže je na ďalej nízka. Napriek pokr oku v privatizácii konkuren čný a 
dynamický súkromný sektor ešte ne bol zriadený. Vládny sektor na ďalej absorbuje vysoký 
podiel zdrojov, nepriaznivo ovplyv ňuje voľné vzájomné pôsobenie trhových síl a zabra ňuje 
efektívnemu vy členeniu zdrojov. Straty spolo čností spolo čenskom a družstevnom vlastníctve 
naďalej predstavujú zá ťaž pre verejné financie.  
V Čiernej Hore sa posilnil hospodársky rast. Inflácia sa ďalej znižovala s takmer úplnou 
liberalizáciou cien. Privatizácia ďalej pokro čila. Nezamestnanos ť trochu poklesla. 
Rozpočtový deficit sa v roku 2004 znížil. Bankové pôži čky vzrástli z nízkych úrovní, pretože 
dôvera v bankový sektor za za čala opäť vracať.  
Vonkajšia nerovnováha sa však rozšírila a zahrani čný dlh sa ďalej rozšíril. Podiel súkromného 
sektora na ďalej zostáva relatívne mierny. Roz voj súkromného sektora stále ovplyv ňujú 
 
SK 24   SK nedostatky v súdnictve. Vysoký nára st miezd negatívne ovplyvnil vývoznú 
konkurencieschopnos ť a úroveň zamestnanosti. 
Srbsko a Čierna Hora dosiahli pokrok pri sp ĺňaní európskych noriem . V oblasti vnútorného 
trhu obidve republiky dosiahli zna čný pokrok. Teraz musia pokra čovať v nepretržitom úsilí 
zlepšiť legislatívne a administratívne kapacity s oh ľadom na budúce záväzky v rámci DSP. 
Musia sa tiež vyhnú ť vytváraniu nových bariér medzi sebou.  
Obidve republiky dosahujú pokrok v oblasti vo ľného pohybu tovaru. Žiaden osobitný rozvoj 
nie je možné pozorova ť v oblasti štandardizácie a osved čovania. V oblastiach pohybu osôb a 
práva usadi ť sa nedošlo k žiadnemu podstatnému vývoju. Pokia ľ ide o slobodu poskytova ť 
služby, zna čný pokrok sa zaznamenal v Srbsku, ktoré prijalo balík nových zákonov v oblasti 
finančných služieb. Obmedzený vývoj sa zaznamenal v obidvoch republikách vzh ľadom na 
voľný pohyb kapitálu. V Čiernej hore bol pr ijatý nový zákon o zahrani čných kurzoch a zákon 
o zahraničných bežných a kapitálových transakciách ďalej liberalizujúcich pohyb kapitálu. K 
žiadnemu pokroku nedošlo pri zabezpe čení voľného pohybu kapitálu v rá mci štátnej únie, 
pretože dve republikové centrálne banky ešte  neuzavreli dohodu o plne prevádzkovate ľnom 
systéme príslušných ú čtov.  
V oblasti ciel sa dosiahol ur čitý pokrok. Srbsko prijalo zmeny a doplnenia k colnému zákonu 
a k zákonu o colných sadzbách, zosúla ďujúce sadzobnú nomenklatúru s kombinovanou 
nomenklatúrou EÚ. Čierna hora prijala zmeny a doplne nia k colnému zákonu a k zákonu o 
colných službách. Administra tívne a prevádzkové kapac ity dvoch republikových colných 
orgánov sa zlepšujú, je potrebné ich však zna čne posilni ť. V oblasti hospodárskej sú ťaže 
obidve republiky prijali nové antitrustové právne  predpisy a zriadili základné štruktúry na 
monitorovanie štátnej pomoci. Ďalšie úsilie je potrebné na sfunk čnenie republikových 
režimov pre antitrustovú kontrolu a kontrolu štátnej pomoci. V oblasti verejného obstarávania 
nebol v Srbsku zaznamenaný žiaden le gislatívny ani administratívny vývoj. Čierna Hora 
dosiahla obmedzený pokrok zahrnutím inštitúcií štátnej únie do oblasti právnych predpisov 
týkajúcich sa obstarávania. Administratívne kapacity na implementáciu a presadzovanie 
právnych predpisov týkajúcich sa  obstarávania je potrebné zna čne posilni ť, a to najmä v 
Čiernej Hore. Obidve republiky by mali zabezpe čiť, aby prevádzkovatelia  z jednej republiky 
profitovali z národného zaobchádzania v druhej republike a aby inštitúcie štátnej únie boli 
pokryté štatutárnymi pravidlami týka júcimi sa obstarávania. Pokia ľ ide o práva duševného 
vlastníctva, v obidvoch republikách sa zaznamenal ur čitý legislatívny pokrok. Čierna Hora 
prijala rámcový zákon na implementáciu práv  duševného vlastníctva. Presadzovanie sa 
postupne zlepšuje, je však potrebné aktívne pokra čovať v ďalších opatreniach. Úloha úradu 
štátnej únie pre duševné vlastníct vo musia obidve republiky plne uznáva ť a tento úrad musí 
byť vybavený potrebnými administratívnymi kapacitami, aby mohol vykonáva ť svoje úlohy.  
Pokiaľ ide o sektorovú politiku, došlo k ur čitému pokroku, avšak k nerovnomernému. V 
oblasti priemyslu a malých a stredn ých podnikov obidve republiky dosiahli ur čitý pokrok v 
implementácii Európskej charty pre malé a stredné podniky. V oblasti po ľnohospodárstva sa 
dosiahol ur čitý pokrok. Konkrétne Srbsko posilnilo admi nistratívne kapaci ty Ministerstva 
poľnohospodárstva a prijalo nové rámcové zákony v oblasti veterinárstva. Pokia ľ ide o 
životné prostredie, v obidvoch republikách došlo k pokroku v obmedzenej miere. Najmä 
Čierna Hora prijala zákon o integr ovanej prevencii a kontrole zne čistenia. Obidve republiky 
dosiahli ur čitý pokrok v oblasti dopravy, najmä ú časťou na základnej regionálnej dopravnej 
sieti v juhovýchodnej Európe. V oblasti energetiky dosiahli obidve republiky ur čitý pokrok. 
Energetická agentúra v Srbsku sa plne sfunk čnila a schválila sa stratégia týkajúca sa vývoja 
energetiky na obdobie do roku 2015. Pokra čuje proces oddelenia služ ieb štátnej elektrickej 
 
SK 25   SK energie. V Čiernej Hore sa dosiahol ur čitý pokrok v reštrukturaliz ácii sektora elektrickej 
energie. Srbsko a Čierna Hora podpísali Zmluvu o en ergetickej komunite v juhovýchodnej 
Európe. 
K určitému pokroku došlo, pokia ľ ide o informa čnú spoločnosť a médiá. Výhradný monopol 
pevných liniek sa v Srbsku zrušil, telekomunika čná agentúra však doteraz nefunguje kvôli 
nedostatku zdrojov. Privatiza čný proces poskytovate ľa pevných liniek v telekomunikáciách v 
Čiernej Hore sa ukon čil. Pokiaľ ide o audiovizuálnu politik u, v Srbsku k žiadnemu pokroku 
nedošlo, čo zmenilo zákon o vysielaní tým, že sa zm enil termín na transformáciu srbskej 
rádio-televízie z jej sú časnej úlohy kontrolovanej vládou na služby verejného vysielania a tiež 
došlo k odkladu pr ivatizácie vysiela čov prevádzkovaných miestnymi vládami. Rada pre 
vysielanie v Čiernej Hore implementovala tende r na licencie používania spektra. 
Pokiaľ ide o spravodlivos ť, slobodu a bezpe čnosť, k žiadnemu reálnemu pokroku nedošlo v 
oblastiach, v ktorých sú zodpovednosti zdie ľané medzi štátnou úniou a obidvoma 
republikami. Obidve republiky na ďalej prevádzkujú rozdielne vízové režimy. Národné 
stratégie vz ťahujúce sa na integrovanú kontrolu hr aníc sú v obidvoch republikách v procese 
príprav a prenos kontroly hraníc z armády štátne j únie na políciu je one skorený (v Srbsku). V 
oblasti azylu obidve republiky ešte neprijal i zákony, ktoré sú nevyhnutné na implementáciu 
rámcového zákona štátnej únie. Pokia ľ ide o migráciu, readmisné dohody je potrebné plne 
presadzova ť. 
Pokiaľ ide o oblasti spadajúce do právomoci republík, zaznamenal sa ur čitý pokrok v oblasti 
právnych predpisov vz ťahujúcich sa na boj proti praniu špinavých pe ňazí. Pokia ľ ide o 
policajnú reformu, pokrok sa zaznamenal v Čiernej Hore prija tím zákonov o polícii a o 
agentúre národnej bezpe čnosti. V Srbsku sú nové právne predpisy o polícii a bezpe čnostných 
službách stále v štádiu riešenia. Organizovaný zlo čin zostáva v obidvoch  republikách zdrojom 
vážnych obáv. Čierna Hora prijala stratégiu boja pr oti korupcii a organizovanému zlo činu. 
Kosovo 
Politická situácia  v Kosove zostala stabilná po čas parlamentných volieb a následného 
zriadenia koali čnej vlády, ako aj pri príležitosti obžaloby bývalého premiéra a jeho 
dobrovoľného vzdania sa. Vážne nedostatk y týkajúce sa demokracie a ú činnosti však 
zoslabujú výkon do časných inštitúcií samosprávy. 
Vzťahy medzi kosovskými Srbmi a kosovskými Albáncami boli na ďalej napäté. Bojkot 
kosovských Srbov týkajúci sa volieb v roku 2004 nepriaznivo ovplyvnil ich schopnos ť riešiť 
legitímne problémy svojej komunity pomocou demokratických prostriedkov. Sú časne, 
kosovskí Albánci, kt orí predstavujú vä čšinu, nevytvorili potr ebné podmienky na u ľahčenie 
účasti kosovských Srbov na politic kom procese. Táto situácia zna čne obmedzila 
implementáciu reformy miestnej samosprávy. 
Celkovo je potrebné významne posilni ť právny štát. Jedným z výrazných problémov je právna 
neistota, ktorá existuje vo vz ťahu k zákonom, ktoré riadia Kos ovo. Správa súdnictva je stále 
hlavným problémom, ke ďže sa počet nevybavených prípadov zvyšuje. Súdne inštitúcie a 
agentúry na presadzovanie práva je potrebné výrazne zlepši ť, aby boli schopné plne 
presadzova ť právo, najmä pokia ľ ide o majetkové práva a boj proti organizovanému a 
finančnému zlo činu. Korupcia je rozšírená a kohézne a ú činné opatrenia proti nej sú 
nepostačujúce. 
 
SK 26   SK Administratívne kapa city Kosova sú na ďalej veľmi slabé. Jeho verejná správa je nevýkonná a 
kvôli politickým zásahom nie vždy funguje spra vodlivo. Hoci existuje právny základ na 
občianske služby a riadenie vere jných financií, transparentnos ť a zodpovednos ť sú 
nepostačujúce. Vládnu koordináciu je potrebné zvýši ť a vzťah medzi ústrednou a komunálnou 
úrovňou je potrebné presnejšie ur čiť. Zlepšenie poskytovania zákla dných verejných služieb 
pre všetky komunity je prior itné, aby sa pomohol zníži ť dopyt po službách, ktoré poskytujú 
paralelné štruktúry, ktoré na ďalej fungujú vo vä čšine prevažne kosovsko -srbských miestnych 
správ. 
K ďalšiemu pokroku došlo pri zlepšení slobody prejavu zriadením regula čného rámca pre 
nezávislé médiá a zriadením dvoch nových akademických inštitúcií na zlepšovanie kvality žurnalistiky. Prijatý bol antidiskrimina čný zákon, teraz sa však musí plne implementova ť, ak 
má riadne ochra ňovať práva najzranite ľnejších, najmä detí a žie n. Inštitúcia ombudsmana 
naďalej hrala dôležitú úlohu pri zabezpe čovaní ľudských práv a ochrane menšín. 
Určité cielené úsilie sa vynaložilo v časti kosovskej inštitúcie týkajúce sa zákazu prejavov 
násilia vo či menšinovým skupinám, zvýšenia reprezentovania menšín a podpory návratu 
utečencov, ide však o deklaratívne vyhlásenia bez toho, aby sa uplat ňovali na miestnej úrovni. 
Situácia etnických menšín je takto na ďalej extrémne zložitá. Používanie jazykov menšín v 
ústredných a komunálnych orgánoch je neposta čujúce a bráni v ú časti v inštitúciách. Prístup 
menšín k verejným službám je tiež problémový. Pokia ľ ide o návrat ute čencov a vysídlených 
ľudí, počet návratov je stále ve ľmi nízky. Neistota týkajúca sa budúceho štatútu Kosova a 
strach o bezpe čie, ako aj zlý výh ľad na zamestnanos ť odrádza návrat kosovských Srbov a 
ďalších komunít. Zvláštna pozornos ť je sa vyžaduje na zabezpe čenie udržate ľného živobytia 
pre všetky menšinové komunity už žijúce v Ko sove, avšak situácia rómskych, ashkalijských a 
egyptských komunít, najmä tých, ktorí žijú v život ohrozujúcich podmienkach, vyžaduje 
okamžité opatrenia. 
Pokračoval technický dialóg s Belehradom a ú časť Kosova na iniciatívach regionálnej 
spolupráce sa zvýšila. 
Začatie rozhovorov o budúcom štatúte Kosova je výzvou pre celý región. Jasné odhodlanie 
všetkých strán dosiahnu ť multietnické, stabilné a demokratické Kosovo bude základom na 
dosiahnutie trvalého riešen ia, ktoré posilní bezpe čnosť a stabilitu regiónu a jeho ďalší pokrok 
smerom k EÚ.  
Hospodárstvo  Kosova funguje vo vznikajúcom rámci zásad fungujúceho trhu. Ďalšie aktívne 
reformné úsilie je nevyhnutné na rieš enie vážnych nedo statkov v oblasti 
konkurencieschopnosti hospodárstva. 
Peňažnú stabilitu na ďalej zabezpe čovalo používanie eura ako hlavného obeživa. Inflácia bola 
v druhej polovici roku 2004 a na za čiatku roku 2005 negatívna. Štrukturálne reformy 
pokročili, najmä privatizácia spolo čností s družstevným vlastníct vom sa zrýchlila od polovice 
roku 2004. Orgány pokra čovali v dosahovaní politík vo ľného obchodu a trhu práce a 
zabezpečovaní relatívne otvoreného vstupu na trh a do ve ľkej miery priaznivého 
podnikate ľského prostredia. V kontexte zrýchlenej privatizácie došlo k miernemu prílevu 
priamych zahrani čných investícií.  
Hospodársky rast bol však slabý, tiež ovplyvnený poklesom podpory zahrani čných donorov a 
nedostato čnou dynamikou hospodárstva. Nezamestnanos ť je stále ve ľmi vysoká a deficit 
bežného ú čtu je naďalej značný. Zmes politík nebola v plnej miere vhodná, najmä zna čný 
 
SK 27   SK nárast výdavkov viedol v roku 2004 k vysokému rozpo čtovému deficitu. Reštrukturalizácia 
služieb elektrickej energie sa oneskorila najmä kvôli nedostato čným zdrojom na financovanie 
vzťahujúcich sa investi čných potrieb. Zriadeni e majetkových práv na ďalej predstavuje výzvu. 
Právna neistota a nedostatky pri imple mentácii zákonov a presadzovaní zmlúv na ďalej 
sťažujú rozvoj súkromného sektora a investície v ňom. Trhový výstup je stále ťažký a zd ĺhavý 
najmä kvôli nedostatkom v súdnictve. Nedostato čná základná infraštruktúra stále ovplyv ňuje 
hospodárske aktivity. Nárast reálnyc h miezd nepriaznivo ovplyvnil vývoznú 
konkurencieschopnos ť Kosova. 
Kosovo dosiahlo ur čitý pokrok pri zosúladení s európskymi normami  v mnohých oblastiach, 
hoci nevyrovnaným spôsobom.  
Nové právne predpisy a politiky sa teraz v širokej miere kontrolujú z h ľadiska súladu s EÚ od 
štádia začatia a počiatočných štádií navrhnutia príslušných ministerstiev a cez procesy úradu 
pre európsku integráciu. Sedem ministerstiev zriadilo odbory integrácie EÚ, niektoré z nich 
podporujú externí odborníci. Nedostatok kvalif ikovaných miestnych právnych odborníkov v 
práve EÚ predstavuje prekážku a ťažkosti sa objavili pri prekladaní nových právnych 
predpisov. Napriek uvedené mu pokroku nie je žiadna  z týchto štruktúr ob čianskych služieb 
plne konsolidovaná, ani parlamentný výbor pre medzinárodnú spoluprácu a integráciu EÚ nie 
je dosiaľ plne funk čný. 
V oblasti vnútorného trhu sa dosiahol ur čitý pokrok týkajúci sa prijatia nových právnych 
predpisov. Revidovaný zákon o ve rejnom obstarávaní je založe ný na pravidlách EÚ, hoci ho 
zhromaždenie stále preskúmava. K žiadnemu  pokroku nedošlo v obla sti zákona o duševnom 
vlastníctve. Pozitívny vývoj sa zaznamenal v oblasti ciel, najmä pri implementácii 
integrovaného sadzobníka pre Kosovo a colného kódexu. Ur čitý pokrok sa dosiahol v oblasti 
zdaňovania, kde sa uskuto čňuje postupné zosúla ďovanie s acquis EÚ. V roku 2005 prijalo 
Kosovo zjednodušený systém dvoch druhov daní z príjmu. Kapacity výberu a kontroly v 
daňovej správe je potrebné zlepši ť a odstráni ť podvody týkajúce sa spotrebných daní. 
Pokiaľ ide o rozvoj sektorových politík, pokra čovalo v implementácii Európskej charty pre 
malé a stredné podniky. Vyhlásený bol  zákon týkajúci sa podpory MSP. Po ľnohospodárstvo 
Kosova zostáva napriek svojmu potenciálu nedostato čne využité a potrebné je rieši ť kľúčové 
výzvy, ako sú slabá infraštruktúra, vlastnícke práva, nedostato čné mechanizmy kontroly 
kvality a nízke potreby týkajúce sa vzdelávania. V environmentá lnej oblasti dosiahlo Kosovo 
pokrok v aproximácii acquis EÚ s prijatím legislatívy vz ťahujúcej sa na kvalitu vody a 
ovzdušia a predpisov vz ťahujúcich sa hodnotenia environmen tálneho dosahu. Vláda schválila 
stratégiu týkajúcu sa ochrany životného prostredia a pä ťročný environmentálny ak čný plán je 
v štádiu vývoja. Vývoj sa zaznamenal v oblasti dopravy, kde sa Kosovo zú častňuje na 
regionálnych aktivitách v oblasti dopravy. Letisko v Prištine podlie ha civilnej kontrole a bolo 
inkorporované. Kosovo sa zú častňuje na rozšírení spolo čného európskeho vzdušného 
priestoru do juhovýchodnej Európy. Pokia ľ ide o energiu, Kosovo je signatárom Zmluvy o 
Energetickom spolo čenstve v juhovýchodnej Európe. V oblasti telekomunikácií a poštových 
služieb, sa nové poštové kódy za čali uplatňovať v júni 2005. 
Pokiaľ ide o spravodlivos ť, slobodu a bezpe čnosť, situácia je stále neuspokojivá. Ur čitý 
pokrok sa dosiahol vo vytváraní právneho rá mca na boj proti praniu špinavých pe ňazí, avšak 
implementa čné mechanizmy stále vyžadujú výrazné zlepšenie. Je potrebné vytvori ť 
komplexnú antidrogovú stratégiu vo vz ťahu k obchodovaniu a zvýšeniu miestneho 
zneužívania drog. Prebieha presun právomocí na  policajné služby Kosova. Je však potrebné 
ďalšie budovanie kapacít, najmä vo vz ťahu s vyšetrovaním a schopnos ťami týkajúcimi sa 
 
SK 28   SK riadenia a vedúceho postavenia. Vä čší pokrok je potrebné pr i predvedení páchate ľov zločinov 
pred súd a presadzovaní právneho št átu. Boj proti organizovanému zlo činu a proti finan čnému 
zločinu sa musí posunú ť vpred a miestne je potrebné vyvinú ť kapacity na akýko ľvek presun 
právomocí na miestne orgány.  
Turecko 
V Turecku prebieha politická transformácia a krajina pokra čuje smerom k uspokojivému 
splneniu kodanských politických kritérií . Dôležité legislatívne reformy teraz vstúpili do 
platnosti a mali by vies ť k štrukturálnym zmenám v prá vnom systéme, najmä v súdnictve. 
Tempo zmien sa však v roku 2005 spomalilo a implementácia reforiem ostáva nerovnomerná. Hoci sa porušovanie ľudských práv znižuje, k porušovaniu st ále dochádza a exis tuje naliehavá 
potreba implementova ť už platné právne predpisy so zrete ľom na ur čité oblasti, ako aj 
podniknú ť ďalšie legislatívne iniciatívy. Ďalšie významné úsilie sa vyžaduje, pokia ľ ide o 
základné slobody a ľudské práva, najmä o slobodu vyjadrovania, práva žien, náboženskú 
slobodu, práva odborov, kultúrne práva a ďalšie posil ňovanie boja proti mu čeniu a zlému 
zaobchádzaniu. Turecko by malo najmä lepšie integrova ť proces reforiem do činnosti 
všetkých verejných orgánov. Záväzok Turecka k ďalším politickým reformám by sa mal 
premietnu ť do konkrétnejších výsledkov v prospech všetkých tureckých ob čanov bez oh ľadu 
na ich pôvod. 
Pokiaľ ide o demokraciu a právny štát, uskuto čnili sa dôležité štrukturálne reformy, najmä v 
oblasti fungovania súdnictva. Prijalo sa šes ť právnych predpisov, ktoré sú uvedené v 
odporúčaní Komisie z roku 2004. Implementácia na mi este je však stále nerovnomerná. Na 
druhej strane niektoré názory uvádzajú, že súdnictvo je stále aktívnejšie, a to v súlade s 
judikatúrou Európskeho súdu pre ľudské práva. Na druhej st rane bolo prijatých mnoho 
rozhodnutí, najmä vo vz ťahu k vyjadreniu názorov na tradi čne citlivé otázky, ktoré viedli k 
trestným stíhaniam aj k odsúdeniam. Pokra čovalo sa v reformách vz ťahujúcich sa na 
občiansko-vojenské vz ťahy, ozbrojené sily však majú na ďalej výrazný vplyv pri vydávaní 
verejných vyhlásení o politickom vývoji a vládnych politikách.  
Pokiaľ ide o ochranu ľudských práv a menšín, napriek ur čitému pokroku je situácia stále 
nejasná. Pokia ľ ide o boj proti mu čeniu a zlému zaobchádzaniu, do platnosti vstúpili ďalšie 
ustanovenia, čím sa rozšíril komplexný finan čný rámec, ktorý sa už uplat ňuje a po čet 
incidentov tohto charakteru sa znižuje. Avšak správy o mu čení a zlom zaobchádzaní sú 
naďalej časté a páchatelia zlo činu naďalej často unikajú trestu.  
Legislatívny pokrok sa dosiahol so zrete ľom na výkon základných slobôd, najmä 
prostredníctvom nadobudnutia ú činnosti nového trestného zákonníka a nového zákona o 
združovaní a v praxi jednotlivci aj organizácie ob čianskej spolo čnosti majú vä čšiu slobodu 
než v minulosti. Jednotlivci sú však aj na ďalej stíhaní a právoplatne  odsúdení za nenásilné 
vyjadrenie názoru a ur čité združenia sa na ďalej potýkajú s obmedzeniami týkajúcimi sa ich 
činností. V tomto kontexte sa budú súdne konania založené na článku 301, pozorne sledova ť. 
Naďalej existujú správy o bezpe čnostných silách využívajúcich neprimeranú silu v kontexte 
demonštrácií. Pokia ľ ide o slobodu náboženstva, napriek niektorým opatreniam ad hoc, 
náboženské menšiny a komunity na ďalej postrádajú právnu subj ektivitu. Ich problémy je 
potrebné urgentne rieši ť prostredníctvom prijatia komplexné ho legislatívneho rámca v súlade 
s európskymi normami. Vä čšia pozornos ť sa venuje právam žien, ale násilie vo či ženám je 
naďalej predmetom vážneho záujmu.  
 
SK 29   SK Bez ohľadu na vyššiu toleranciu týkajúcu sa  využitia iných jazykov ako je ture čtina, 
vykonávanie kultúrnych práv je na ďalej povážlivé. Zatia ľ nebolo schválené žiadne miestne 
vysielanie v kurd čine, jazykové kurzy kur čtiny sa zatvorili a politici sa na ďalej právoplatne 
odsudzujú za využívanie kurd činy v ur čitých kontextoch. Turecko na ďalej uplat ňuje 
reštriktívny prístup k menšinám a kultúrnym právam.  
Hoci sa zvyšuje súlad týkajúci sa potreby rieši ť hospodársky, kultúrny a sociálny rozvoj na 
juhovýchode, došlo len k neve ľkému pokroku a bezpe čnostná situácia sa zhoršila od 
opätovného výskytu násilností PKK. Vysídlené osoby na ďalej čelia množstvu ťažkostí.  
Pokiaľ ide o regionálne otázky, turecká vláda pr i viacerých príležitostiach uviedla, že je 
naďalej zaviazaná komplexne vyrieši ť cyperský problém v súlade s plánom, ktorý predložil 
generálny tajomník OSN. Turecko 29. júla  podpísalo dodatkový pr otokol, prijímajúci 
asociačnú dohodu medzi Európskym spolo čenstvom a Tureckom o prístupe 10 nových 
členských štátov. Zárove ň Turecko vydalo jednos tranné vyhlásenie, konš tatujúc, že tento 
podpis neprispel k formálnemu uznaniu Cyperskej republiky. D ňa 21. septembra prijala EÚ 
vyhlásenie uvádzajúc, že vyhlásenie Turecka neovplyv ňuje záväzky Turecka na základe 
dodatkového protokolu. Vo vyhlásení EÚ  sa zdôraznilo, že uznanie všetkých členských štátov 
bolo nevyhnutným komponentom prís tupového procesu. Taktiež sa v ňom zdôraznila potreba 
podporova ť úsilie generálneho tajomníka OSN na docielenie komplexného vyriešenia 
cyperského problému, ktorý by prispel k mieru, stabilite a harmonickým vz ťahom v regióne. 
Turecko na ďalej vyjadrovalo nesúhlas s členstvom Cypru v ur čitých medzinárodných 
organizáciách ako aj vo Wassenaarskej dohode  týkajúcej sa kódexu správania pre vývozy 
zbraní a pre tovar s dvojakým použitím. Vz ťahy medzi Gréckom a Tureckom sa na ďalej 
pozitívne vyvíjali. Napriek 31 kolám stretnutí od roku 2002 však strany doteraz neboli 
schopné dosiahnu ť komplexné riešenie pretrvávajúcej hrani čnej otázky.  
Pokiaľ ide o hospodárske kritériá , Turecko možno považova ť za krajinu s fungujúcim 
trhovým hospodárstvom, pokia ľ bude pevne pokra čovať vo svojich nedávnych úspechoch v 
oblasti stabilizácie a reforiem. Turecko by taktiež malo by ť schopné znáša ť tlak hospodárskej 
súťaže a trhových síl v rámci Únie v strednodobom horizonte pod podmienkou, že bude pevne 
pokračovať v svojej stabiliza čnej politike a podnikne ďalšie rozhodujúce kroky smerom k 
štrukturálnym reformám. 
Minulý rok sa dosiahli ďalšie významné úspechy týkajúce sa makroekonomickej stabilizácie. 
Vďaka precíznej a obozretnej kombinácii politík pokra čovala fiškálna konsolidácia, zlepšili sa 
dynamiky trhu a inflácia ďalej poklesla, kým hospodársky rast bol na ďalej markantný. 
Významný pokrok sa dosiahol pri zlepšení verejného finan čného riadenia a kontroly a 
výsledkom toho sa zvýšila fiškálna transparentnos ť. Pokračuje sa vo významnej reforme 
systémov sociálneho zabezpe čenia a zdravotného systému. Postupným zlepšením týkajúcim 
sa regulačného rámca a dozorných štrukt úr v bankovom sektore a pokrokom v privatizácii sa 
postupne sprís ňuje finančná disciplína hospodárskych agentov a zlepšuje podnikate ľská a 
investičná klíma Turecka. Priame zahrani čné investície sa zvýšili. 
Aby na tento pokrok bolo možné nadviaza ť, je potrebné ďalej pokra čovať v 
makroekonomickej stabilizácii založenej na rozpo čtových obmedzeniach. Nedávny vysoký 
rast deficitu bežného ú čtu vyžaduje pozorné sledovanie a pripravenos ť uskutočniť promptné 
opatrenia. Ďalšie štrukturálne reformy zamerané najmä na posilnenie právneho štátu, 
zrýchlenie privatizácie a reštrukturalizác ie podnikov, nápravu nerovnováh na trhu práce a 
zníženie tie ňového hospodárstva by mali podpori ť a posilniť stabilizačný proces. Zdroje by sa 
mali pride ľovať efektívnejšie, najmä reformou k ľúčových faktorových tr hov. Mal by sa 
 
SK 30   SK rešpektova ť záväzok obmedzi ť celkové mzdové náklady. Malo by sa pokra čovať v reforme 
rozpočtových postupov verejných výdavkov a mala by sa zabezpe čiť úplná implementácia 
zlepšeného regula čného a právneho rámca. 
Pokiaľ ide o schopnos ť Turecka prijať a implementova ť právny poriadok EÚ , od roku 
2004 došlo k ur čitému, hoci nerovnomernému pokroku. Pokrok sa dosiahol v oblasti vo ľného 
pohybu tovaru, najmä pokia ľ ide o implementa čné ustanovenia vz ťahujúce sa na nový prístup, 
zahŕňajúc možnos ť Turecka notifikova ť orgány posudzovania zhody ako aj trhový doh ľad. V 
iných oblastiach, t. j. pri star om prístupe a v nezosúladených oblastiach nedošlo k žiadnemu 
pokroku. Napriek colnej únii medzi ES a Tur eckom pohyb tovaru ešte nie je úplne vo ľný.  
Voľný pohyb kapitálu sa trochu zlepšil. Ur čité obmedzenia sa odstránili, cudzinci však 
nemôžu získa ť nehnuteľnosti a zapája ť sa do ur čitých hospodárskych sektorov. K ur čitému 
pokroku došlo v dôležitej oblas ti prania špinavých pe ňazí, zosúladenie však zostáva neúplné. 
K určitému pokroku došlo v oblasti obchodného práva, najmä pokia ľ ide o normy pre 
účtovníctvo a audit. Celkové zosúla denie je pre túto kapitolu na ďalej obmedzené. 
Napreduje sa v zosúladení práv duševného vlastníctva a táto oblas ť sa ďalej zlepšuje. K 
určitému zlepšeniu došlo tiež v oblasti presadzovania prá vnych predpisov, na ďalej to však 
zostáva najslabším aspektom systému.  
V oblasti politiky hospodárskej sú ťaže úrad pre hospodársku sú ťaž uspokojivo zosúladil a 
implementoval ustanovenia týkajú ce sa podnikov (antitrust a kontro la fúzií). Na druhej strane, 
v oblasti štátnej pomoci nedošlo k žiadne mu pokroku v súvislosti s zosúladením alebo 
presadzovaním. Z toho dôvodu je zosúladenie aj na ďalej veľmi obmedzené, a to aj napriek 
osobitným bilaterálnym záväzkom. Osobitnú pozornos ť je potrebné venova ť kontrole štátnej 
pomoci v oceliarskom sektore. 
K určitému pokroku došlo v oblasti finan čných služieb, a to najm ä v sektore poistenia a 
doplnkových dôchodkov. Pokrok v bankovom sekt ore je potrebné skonsolidova ť. Napriek 
tomu je celkové zosúladenie v tejto oblasti lim itované a administratívne kapacity je potrebné 
posilniť. 
V oblasti informa čnej spolo čnosti a médií došlo k ur čitému pokroku v oblasti elektronickej 
komunikácie a informa čných technológií, kde sa pokro čilo v liberalizácii a v službách 
týkajúcich sa informa čnej spoločnosti. Účinné zavádzanie právnych predpisov by vyžadovalo 
ďalší vývoj administratívnych kapacít. Nedá vny pokrok a celkové zosúladenie v oblasti 
audiovizuálnej politiky zo stávajú obmedzené.  
Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo, pokrok bol ve ľmi obmedzený. Ur čité 
iniciatívy sa uskuto čnili v oblasti rozvoja vidieka, je však potrebné ich posilni ť. Vo 
všeobecnosti zosúladenie a administratívne kapacity sú na ďalej veľmi obmedzené. 
Zosúladenie v oblastiach bezpe čnosti potravín, veterinárnej a rastlinolekárskej politiky je tiež 
veľmi obmedzené. V ur čitých osobitných podsektoroch všeobecnej potravinovej politiky je 
zosúladenie vyššie, na ďalej však zostáva neúplné a implemen tácia sa javí zložitá. Všeobecný 
rámec pre veterinárnu politiku nie je zavedený. Administratíva však za čala pracova ť na určení 
problémov na mieste a administratívnych zmenách nevyhnutných na ich riešenie. 
Rastlinolekárska politika signalizuje ur čitý obmedzený pokrok. Admi nistratívne štruktúry 
budú potrebova ť výrazné zlepšenie. 
 
SK 31   SK Pokrok týkajúci sa dopravy je nerovnome rný pri viacerých spôsoboch dopravy. K ur čitému 
pokroku došlo v oblasti ce stnej dopravy, kde je zosúladenie v pokro čilejšom štádiu, 
implementácia je však na ďalej neúplná. Podstatné legislat ívne a inštitucionálne reformy sú 
potrebné v železni čnom sektore. Pokia ľ ide o námornú dopravu, ur čitý pokrok sa zaznamenal, 
pokiaľ ide o právny súlad a o posilnenie administratívnych kapacít. K ur čitému pokroku došlo 
v súvislosti s leteckou dopravou, hoci celkové zosúladenie je stále obmedzené. V energetike 
došlo k ur čitému celkovému pokroku, najmä pokia ľ ide o bezpe čnosť dodávok a obnovite ľné 
zdroje. Kým pokrok týkajúci sa zriadenia vnú torného trhu s energiami zostal obmedzený, k 
žiadnemu nedošlo, pokia ľ ide o štátnu pomoc v sektor e, alebo o energetickú ú činnosť. Ak 
Turecko vyvinie kapacity na výrobu ja drovej energie, je potrebné posilni ť administratívne 
kapacity, aby sa zabezpe čil vysoký stupe ň jadrovej bezpe čnosti. Určitý pokrok sa dosiahol v 
oblasti ochrany pred žiarením. 
Pokrok v oblasti zda ňovania je obmedzený a týka sa to nepriameho i priameho zda ňovania. 
Celkový fiškálny režim Turecka je čiastočne v súlade s acquis, stále je však potrebné 
podstatné zosúladenie. Rozsah tie ňového hospodárstva na ďalej predstavuje problém. 
Administratívne kapacity vy žadujú rozsiahle zlepšenie. 
Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti štatistiky, a to najmä pokia ľ ide o klasifikácie a sektorové 
štatistiky. Zosúladenie s acquis je v sú časnosti obmedzené, spol upráca medzi Eurostatom a 
štátnym inštitútom pre štatistiku však pokra čuje. Určitý pokrok sa dosiahol v oblasti 
zamestnanosti a sociálnej politiky. Avšak kým zosúladenie relatívne napreduje v oblasti 
zdravia a bezpe čnosti pri práci, zna čné úsilie je stále potrebné v oblastiach ako sú sociálny 
dialóg, rovnos ť pohlaví a antidiskriminácia. Hlavná úloha týkajúca sa implementácie a 
posilnenia administratívnych kapacít zostáva nevyriešená.  
Stratégia Turecka týkajúca sa priemyselnej po litiky už je v širokej miere v súlade so 
základnými princípmi EÚ. Od poslednej správy došlo k ur čitému ďalšiemu pokroku, najmä v 
politike MSP. V regionálnej politike a koordi nácii štrukturálnych nástrojov je pokrok 
nerovnomerný. Od predloženia poslednej sp rávy nedošlo k žiadnemu vývoju v oblasti 
územnej organizácie a programovania. K výv oju došlo v legislatívnom rámci, finan čnom 
riadení a kontrole. Zna čné úsilie je stále nevyhnutné na zr iadenie inštitucionálnych štruktúr. 
Potrebné je zriadi ť administratívy zú častnené na regionálnej politike, a to na ústrednej a 
regionálnej úrovni a násl edne ich modernizova ť. 
V oblastiach súdnictva a základnýc h práv dosiahlo Turecko pokr ok v zosúladení s normami a 
postupmi EÚ týkajúcimi sa súdnych a antikorup čných opatrení. Ďalšie kroky sú však 
potrebné na zabezpe čenie nezávislosti a ú činnosti súdnictva. V oblas ti korupcie sú potrebné 
ďalšie opatrenia na zlepšenie ú činnosti relevantných orgánov zr iadených na boj proti korupcii 
a zvýšenie informovanosti verejnosti o korupcii ako o vážnom kriminálnom zlo čine.  
Turecko pokra čovalo v zosúladení svojich právnych pr edpisov s acquis v oblasti súdnictva, 
slobody a bezpe čnosti. Vo všeobecnosti právne predpisy Turecka sú čiastočne v súlade s 
acquis. Ďalší pokrok je potrebný v mnohých oblasti ach, ako je prijatie zákona o ochrane 
osobných údajov, prijatie a implementácia národného ak čného plánu o správe hraníc, 
implementácia národného ak čného plánu o migrácii a azyle , odstránenie geografických 
obmedzení týkajúcich sa Ženevského dohovoru a vývoj spolupráce na úrovni agentúr. 
Pokiaľ ide o životné prostredie, Turecko dosiahlo obmedzený pokrok. Celková úrove ň 
transpozície acquis zostáva nízka, s výnimkou odpadového hospodárstva a hluku, kde je 
transpozícia v pokro čilom štádiu. Nedostatky v implem entácii a presadzovaní sú na ďalej 
 
SK 32   SK zdrojom obáv. Turecko musí vykona ť kroky na integráciu environmentálnej politiky do 
definície a implementácie všetkých ďalších politík. 
Zosúladenie v oblasti ochrany spotrebite ľov a ochrany zdravia postupne napreduje. Najmä sa 
dosiahol pokrok v implementácii opa trení týkajúcich sa nedostato čnej bezpe čnosti. K 
žiadnemu ďalšiemu pokroku nedošlo v opatren iach týkajúcich sa bezpe čnosti. Určitý vývoj sa 
zaznamenal v oblasti verejného zdravia a najmä pokia ľ ide o právne predpisy týkajúce sa 
tabaku. Administratívne kapacity by sa mali posilni ť.  
Ustanovenia týkajúce sa colnej únie sú vo ve ľkej miere zosúladené, tiež pokia ľ ide o plnenie 
záväzkov týkajúcich sa dohôd medzi ES a Tureckom. Potrebné je ďalšie zosúladenie colného 
kódexu Turecka s colným kódexom ES. Právne predpisy mimo colnej oblasti uplat ňované v 
slobodných colných zónach a neustále nedostatky v presadzovaní práv duševného vlastníctva 
v colných kontrolách sú predmetom záujmu. 
Komerčné aspekty politiky EÚ týkajúce sa vonkajších vz ťahov Turecko vo ve ľkej miere 
nasleduje, ako záväzok vyplývajúci z colnej únie medzi ES a Tureckom. Konkrétne boli podpísané nové dohody o vo ľnom obchode. Turecko vo ve ľkej miere uspelo v zosúladení s 
režimom SVP ES (Systém všeobecných pr eferencií). Turecko dosiahlo vysoký stupe ň 
zosúladenia so spolo čnou zahrani čnou a bezpe čnostnou politikou EÚ. Bilaterálne vz ťahy so 
susednými krajinami vrátane Grécka sa ďalej zlepšili. Hranice s Arménskom sú na ďalej 
uzavreté. Turecko a EÚ majú rozdielnu interp retáciu zmlúv „Berlín plus“ medzi EÚ a NATO, 
čo obmedzuje strategickú spoluprácu me dzi EÚ a NATO v krízovom riadení.