·Nástroj IPA III by sa mal v období 2021 – 2027 jasne vymedziť v novej stratégii pre západný Balkán a mal by zohľadňovať vývoj vzťahov s Tureckom. V IPA III sa zohľadňujú ciele tejto novej stratégie s cieľom:

V novembri 2015 stanovila Európska komisia strednodobú stratégiu politiky rozširovania Únie, ktorá stále platí. Súčasný program rozširovania sa vzťahuje na krajiny západného Balkánu a Turecko. Prístupové rokovania sa začali s týmito kandidátskymi krajinami: s Tureckom (2005), Čiernou Horou (2012) a so Srbskom (2014). Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko je kandidátom od roku 2005 a Albánsko získalo štatút kandidáta v roku 2014. Potenciálnymi kandidátmi sú Bosna a Hercegovina (ktorá predložila svoju žiadosť o vstup do EÚ vo februári 2016) a Kosovo (s ktorým v apríli 2016 nadobudla platnosť dohoda o stabilizácii a pridružení). Európska komisia 17. apríla 2018 odporučila Rade, aby na základe dosiahnutého pokroku začala prístupové rokovania s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko a Albánskom. Tým by sa zachovala a prehĺbila súčasná dynamika reforiem.

Proces rozširovania je založený na stanovených kritériách a spravodlivej a dôslednej podmienenosti. Každý kandidát alebo potenciálny kandidát sa posudzuje samostatne. Cieľom posúdenia dosiahnutého pokroku a identifikovania nedostatkov je poskytnúť kandidátom alebo potenciálnym kandidátom stimuly a usmernenia na vykonávanie nevyhnutných ďalekosiahlych reforiem. Na to, aby k rozšíreniu skutočne došlo, je naďalej nevyhnutné pevné odhodlanie dodržiavať prístup „najskôr základné otázky“. Proces rozširovania posilňuje mier, demokraciu a stabilitu v Európe a umožňuje Únii lepšie reagovať na globálne výzvy. Transformačný vplyv procesu rozširovania prináša v krajinách zahrnutých do procesu rozširovania ďalekosiahle politické a hospodárske reformy, z ktorých má úžitok aj Únia ako celok. Pokrok smerom k pristúpeniu závisí od dodržiavania hodnôt Únie zo strany každého žiadateľa a od jeho schopnosti uskutočniť reformy potrebné na zosúladenie jeho politických, inštitucionálnych, právnych, administratívnych a hospodárskych systémov s pravidlami, normami, politikami a postupmi v Únii.

Okrem toho by konvergencia s politikou a právnymi predpismi Únie v oblasti klímy mala prinášať významné výhody pre partnerov zapojených do procesu rozširovania prostredníctvom nízkouhlíkového rozvoja a vytvárania ekologickejších pracovných miest v regióne, ktorý je veľmi zraniteľný na vplyv zmeny klímy.

Tento návrh umožní Únii pokračovať v plnení cieľov predvstupovej pomoci. Podobne ako súčasné nástroje na financovanie vonkajšej činnosti by nástroj IPA III mal aj naďalej byť splnomocňujúcim nariadením, v ktorom sa stanovujú ciele, ktoré sa majú dosiahnuť pri príprave na pristúpenie, a zároveň by sa ním malo uľahčiť zameranie pomoci na potreby jednotlivých kandidátov.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Nástroj IPA by takisto mal byť súčasťou Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj plus stanoveného v nariadení o NDICI a mal by prispievať k pokrytiu potrieb v oblasti tvorby rezerv záruky pre vonkajšie činnosti, pokiaľ ide o operácie v prijímateľských krajinách uvedených v prílohe I. Záruka pre vonkajšie činnosti, ktorá je financovaná týmto nariadením a nariadením o NDICI, sa vzťahuje aj na tvorbu rezerv na makrofinančnú pomoc na riešenie kríz platobnej bilancie v prijímateľských krajinách uvedených v prílohe I a v iných relevantných krajinách. Tvorba rezerv záruky pre vonkajšie činnosti na makrofinančnú pomoc by mala byť primeraná riešeniu politických výziev a hospodárskej nestability týchto krajín, pričom za referenčný bod sa považuje ročný objem úverov schválený v rámci preskúmania viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 v polovici trvania. Táto neprogramovateľná podpora by mala dopĺňať iné formy pomoci stanovené v tomto nariadení.

Prijímateľ uvedený v prílohe I by mal aj naďalej využívať tematické programy Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce, a to najmä na podporu ľudských práv.

-Nová štruktúra nástrojov vonkajšej činnosti uľahčí súdržnosť a synergiu medzi nástrojom IPA III a Nástrojom susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce. Platí to najmä pre tematické zložky a zložky rýchlej reakcie, ktoré by sa mali využiť pri iniciatívach, ktorých ciele nie je možné účinne dosiahnuť prostredníctvom geografických programov.

-Zavádza sa ním väčšia flexibilita tým, že sa na začiatku nestanovujú pridelené prostriedky pre jednotlivých partnerov. Programový rámec nástroja IPA by mal vychádzať z vyvíjajúcich sa potrieb a mala by sa ním zabezpečiť rovnováha medzi predvídateľnosťou a financovaním na základe výkonnosti.

·Flexibilita: zainteresované strany sa zhodli na tom, že nové nástroje financovania by mali byť flexibilnejšie, aby mohli reagovať na nepredvídateľné výzvy a krízy. Zdôraznili najmä potrebu uľahčiť presun finančných prostriedkov medzi jednotlivými regiónmi a medzi postupmi pomoci. Zdôraznilo sa však aj to, že rastúca flexibilita by nemala oslabiť predvídateľnosť, zodpovednosť partnerov ani zameranie sa na dosahovanie dlhodobých cieľov rozvoja. Niektorí respondenti argumentovali, že na zabezpečenie flexibility a predvídateľnosti je potrebný dostatok nepridelených rezerv.

Konzultácie so zainteresovanými stranami sa uskutočnili v rámci širšieho konzultačného procesu, ktorý prispel k preskúmaniu všetkých nástrojov vonkajšej činnosti v polovici trvania. Uskutočnili sa tri typy konzultácií so zainteresovanými stranami. Hodnotitelia uskutočnili približne 1 000 štruktúrovaných alebo pološtruktúrovaných rozhovorov s úradníkmi EÚ a zástupcami inštitúcií EÚ, členských štátov a partnerských krajín. Uskutočnilo sa niekoľko technických seminárov, na ktorých sa zúčastnili zástupcovia z Európskeho parlamentu, pracovných skupín Rady, výborov členských štátov, organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov a na ktorých sa predložili a prerokovali návrhy hodnotení. Na začiatku roka 2017 sa uskutočnila otvorená verejná konzultácia. Jej cieľom bolo získať od zainteresovaných strán spätnú väzbu o zisteniach vyplývajúcich z hodnotení nástrojov a o nástrojoch vonkajšej činnosti na obdobie po roku 2020.

Hlavné výhrady sa týkali navrhovaného Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce, a najmä jeho riadiacej štruktúry, odôvodnenia zlúčenia viacerých nástrojov do jedného, finančných a politických dôsledkov začlenenia Európskeho rozvojového fondu do rozpočtu EÚ, základu financovania, stanovenia priorít a možnej účelovej viazanosti, ako aj rámca monitorovania a hodnotenia. Posúdenie vplyvu sa zodpovedajúcim spôsobom upravilo s cieľom riešiť otázky, na ktoré upozornil výbor pre kontrolu regulácie. Treba poznamenať, že žiadne z výhrad výboru pre kontrolu regulácie sa netýkali navrhovaného nariadenia, ktorým sa stanovuje nástroj IPA III, ani jeho vzájomného pôsobenia s rozsiahlejším nástrojom.

V roku 2018 Komisia vykonala posúdenie vplyvu, v ktorom analyzovala, ktoré nástroje vonkajšej činnosti by sa mohli spojiť do jedného rozsiahleho nástroja.

Pokiaľ je to možné, tento návrh má podobnú štruktúru ako ostatné programy Únie. Takisto sa v ňom uprednostňuje jeden súbor pravidiel pre vonkajšie činnosti. V súčasnosti sa to dosahuje spoločnými vykonávacími pravidlami pre vonkajšie činnosti, ktoré boli začlenené do Nástroja susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce. S cieľom zachovať väčšiu mieru zjednodušenia sa v návrhu v maximálnej miere zavádzajú krížové odkazy na Nástroj susedstva a rozvojovej a medzinárodnej spolupráce.

Komisia bude pravidelne monitorovať svoje opatrenia a skúmať pokrok dosiahnutý pri dosahovaní výsledkov. V súlade s odsekmi 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016, v ktorej tieto tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politík by mali predstavovať základ pre posúdenie vplyvu možných ďalších opatrení, Komisia vykoná priebežné a záverečné hodnotenie. V hodnoteniach sa posúdia účinky nástroja v praxi na základe príslušných ukazovateľov a cieľov a podrobnej analýzy miery, do akej sa nástroj môže považovať za relevantný, účinný a efektívny, poskytuje dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a je v súlade s ostatnými politikami EÚ. Hodnotenia budú zahŕňať poznatky získané na určenie akýchkoľvek nedostatkov/problémov alebo akéhokoľvek potenciálu na ďalšie zlepšenie opatrení alebo ich výsledkov a na maximalizáciu ich využívania/vplyvu.

Monitorovanie sa bude vykonávať na základe ukazovateľov stanovených v návrhu. Príslušné ukazovatele výkonnosti sa definujú a začlenia do programovacieho rámca nástroja IPA a medzi primerané požiadavky na podávanie správ uložené príjemcom finančných prostriedkov EÚ. Pri hodnotení výsledkov pomoci v rámci IPA III sa za referenčný bod budú považovať správy o rozšírení. Systém podávania správ o výkonnosti by mal zabezpečiť, aby sa údaje na monitorovanie vykonávania a výsledky získavali efektívne, účinne a včas.

(13)Prijímatelia uvedení v prílohe I musia byť lepšie pripravení na riešenie globálnych výziev, ako sú napríklad udržateľný rozvoj a zmena klímy, a na zosúladenie s úsilím Únie na riešenie týchto otázok. Tento program odzrkadľuje dôležitosť boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami Únie vykonávať Parížsku dohodu a ciele trvalo udržateľného rozvoja, pričom by mal prispieť k uplatňovaniu hľadiska ochrany klímy v politikách Únie a k dosiahnutiu celkového cieľa 25 % výdavkov rozpočtu EÚ na podporu cieľov v oblasti klímy. Očakáva sa, že akciami v rámci tohto programu sa prispeje na ciele v oblasti klímy prostriedkami vo výške 16 % celkového finančného krytia programu. Relevantné akcie sa určia počas prípravy a implementácie programu, pričom celkový prínos tohto programu by mal byť súčasťou príslušných hodnotení a procesov preskúmania.

(12)Komisia by v súlade so zásadou participatívnej demokracie mala podporovať parlamentný dohľad v každej prijímateľskej krajine uvedenej v prílohe I.

(8)Únia by na základe skúseností svojich členských štátov mala podporovať prechod k pristúpeniu v prospech prijímateľov uvedených v prílohe I. Táto spolupráca by sa mala osobitne zameriavať na výmenu skúseností, ktoré členské štáty získali v procese reforiem.

(7)Pomoc by sa mala poskytovať aj v súlade s dohodami, ktoré uzatvorila Únia s prijímateľmi uvedenými v prílohe I. Zameriavať by sa mala najmä na pomoc prijímateľom uvedeným v prílohe I pri posilňovaní demokratických inštitúcií a právneho štátu, reformovaní súdnictva a verejnej správy, dodržiavaní základných práv a podpore rodovej rovnosti, tolerancie, sociálneho začlenenia a nediskriminácie. Takisto by mala podporovať kľúčové zásady a práva vymedzené v Európskom pilieri sociálnych práv. Účelom pomoci by naďalej mala byť podpora ich úsilia o prehĺbenie regionálnej, makroregionálnej a cezhraničnej spolupráce, ako aj posilnenie územného rozvoja, a to aj vykonávaním makroregionálnych stratégií Únie. Mala by tiež posilňovať ich hospodársky a sociálny rozvoj a správu hospodárskych záležitostí a byť základom agendy inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, a to aj realizáciou regionálneho rozvoja, rozvoja poľnohospodárstva a vidieka, sociálnych politík a politík zamestnanosti a rozvoja digitálnej ekonomiky a spoločnosti, čo je zároveň v súlade s hlavnou iniciatívou s názvom Digitálna agenda pre západný Balkán.

(15)Týmto nariadením sa stanovuje finančné krytie na jeho obdobie uplatňovania, ktoré má v priebehu ročného rozpočtového postupu predstavovať pre Európsky parlament a Radu hlavnú referenčnú sumu v zmysle [odkaz sa bude podľa potreby aktualizovať podľa novej medziinštitucionálnej dohody: bod 17 Medziinštitucionálnej dohody z 2. decembra 2013 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne, spolupráci v rozpočtových otázkach a riadnom finančnom hospodárení].

(16)Komisia a členské štáty by mali zaručiť súlad, súdržnosť a komplementaritu svojej pomoci, a to najmä prostredníctvom pravidelných konzultácií a častých výmen informácií v priebehu rôznych etáp cyklu pomoci. Mali by sa tiež vykonať potrebné kroky na zaistenie lepšej koordinácie a komplementarity s inými darcami, a to aj prostredníctvom pravidelných konzultácií. Mala by sa posilniť úloha občianskej spoločnosti, a to v rámci programov, ktoré sa implementujú prostredníctvom vládnych orgánov, ako aj v pozícii priameho prijímateľa pomoci Únie.

(17)Priority akcie na dosiahnutie cieľov v príslušných oblastiach politiky, ktoré sa budú podporovať v rámci tohto nariadenia, by sa mali definovať v programovacom rámci, ktorý Komisia vypracuje na obdobie viacročného finančného rámca Únie na roky 2021 až 2027 v partnerstve s prijímateľmi uvedenými v prílohe I, a to na základe programu rozširovania a ich špecifických potrieb a v súlade so všeobecnými a špecifickými cieľmi definovanými v tomto nariadení, pričom sa náležite zohľadnia príslušné národné stratégie. V programovacom rámci by sa mali určiť oblasti, na ktorých podporu sa má pomoc poskytovať, spolu s orientačnou alokáciou na jednotlivé oblasti podpory vrátane odhadovaných výdavkov súvisiacich s klímou.

(18)Pomoc poskytovaná prijímateľom uvedeným v prílohe I, pokiaľ ide o ich reformné úsilie s ohľadom na členstvo v Únii, je v záujme Únie. Pomoc by sa mala spravovať s výrazným zameraním sa na výsledky a so stimulmi pre tých, ktorí preukážu svoj záväzok k reformám prostredníctvom účinnej implementácie predvstupovej pomoci a pokroku na ceste k splneniu kritérií členstva.

(19)Prechod z priameho riadenia finančných prostriedkov predvstupovej pomoci Komisiou na nepriame riadenie prijímateľmi uvedenými v prílohe I by mal byť postupný a v súlade s príslušnými kapacitami uvedených prijímateľov. Pomoc by naďalej mala využívať štruktúry a nástroje, ktoré sa osvedčili v predvstupovom procese.

(20)Únia by sa mala snažiť o najefektívnejšie využívanie dostupných zdrojov tak, aby optimalizovala účinok svojej vonkajšej činnosti. Malo by sa to dosiahnuť súdržnosťou a komplementaritou medzi nástrojmi Únie na financovanie vonkajšej činnosti, ako aj vytvorením synergií s inými politikami a programami Únie. V príslušných prípadoch to zahŕňa aj súdržnosť a komplementaritu s makrofinančnou pomocou.

(21)V záujme maximalizácie vplyvu kombinovaných intervencií na dosiahnutie spoločného cieľa by týmto nariadením malo byť možné prispievať na akcie v rámci iných programov, ak sa príspevkami neuhrádzajú tie isté náklady.

(22)Finančné prostriedky poskytované podľa tohto nariadenia by sa mali použiť na financovanie akcií v rámci medzinárodného rozmeru programu Erasmus, ktorý by sa mal implementovať podľa nariadenia o programe Erasmus.

(23)Na toto nariadenie by sa mali vzťahovať horizontálne rozpočtové pravidlá prijaté Európskym parlamentom a Radou na základe článku 322 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Uvedené pravidlá sú stanovené v nariadení o rozpočtových pravidlách a určujú predovšetkým postup zostavovania a plnenia rozpočtu prostredníctvom grantov, verejného obstarávania, cien, nepriameho plnenia, finančnej pomoci, rozpočtovej podpory, trustových fondov, finančných nástrojov a rozpočtových záruk, ako aj stanovujú kontroly zodpovednosti účastníkov finančných operácií. Pravidlá prijaté na základe článku 322 ZFEÚ sa takisto týkajú ochrany rozpočtu Únie v prípade všeobecných nedostatkov, pokiaľ ide o zásadu právneho štátu v členských štátoch a tretích krajinách, keďže rešpektovanie zásad právneho štátu je nevyhnutným predpokladom na správne finančné riadenie a účinné financovanie z prostriedkov EÚ.

(24)Typy financovania a spôsoby plnenia podľa tohto nariadenia by sa mali zvoliť na základe ich schopnosti splniť špecifické ciele akcií a dosiahnuť výsledky, berúc do úvahy najmä náklady na kontroly, administratívne zaťaženie a očakávané riziko nesúladu. K tomu by malo patriť posúdenie využitia jednorazových platieb, paušálnych sadzieb a jednotkových nákladov, ako aj financovanie nesúvisiace s nákladmi, ako sa uvádza v článku 125 ods. 1 nariadenia o rozpočtových pravidlách.

(25)Únia by mala aj naďalej uplatňovať spoločné pravidlá pre vykonávanie vonkajšej činnosti. Pravidlá a postupy implementácie nástrojov Únie na financovanie vonkajšej činnosti sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. [NDICI]. Na riešenie konkrétnych situácií, najmä v oblasti politiky cezhraničnej spolupráce, poľnohospodárstva a rozvoja vidieka, by sa mali zaviesť dodatočné podrobné ustanovenia.

(26)Vonkajšia činnosť sa často vykonáva v mimoriadne nestálom prostredí, v ktorom je nevyhnutné neustále a rýchlo sa prispôsobovať vyvíjajúcim sa potrebám partnerov Únie a globálnym výzvam, ako sú ľudské práva, demokracia a dobrá správa vecí verejných, bezpečnosť a stabilita, zmena klímy a životné prostredie a neregulárna migrácia a jej hlavné príčiny. Zosúladenie zásady predvídateľnosti s potrebou rýchlo reagovať na nové potreby si preto vyžaduje prispôsobenie finančnej implementácie programov. Toto nariadenie by v záujme zvýšenia schopnosti Únie reagovať na nepredvídané potreby a zároveň v súlade so zásadou, že rozpočet Únie sa stanovuje raz ročne, malo zachovať možnosť uplatňovať flexibilitu, ktorá je už povolená v nariadení o rozpočtových pravidlách pre iné politiky, konkrétne prenos finančných prostriedkov a opätovné viazanie už viazaných finančných prostriedkov, aby sa zabezpečilo efektívne využitie finančných prostriedkov EÚ pre občanov EÚ aj pre prijímateľov uvedených v prílohe I, čím sa maximalizujú finančné prostriedky EÚ dostupné na intervencie v rámci vonkajšej činnosti EÚ.

(27) Nový Európsky fond pre udržateľný rozvoj plus (EFSD+), ktorý nadväzuje na svojho predchodcu, by mal tvoriť integrovaný finančný balík na poskytovanie kapacity financovania vo forme grantov, rozpočtových záruk a iných finančných nástrojov na celosvetovej úrovni, a to aj prijímateľom uvedeným v prílohe I. Riadenie operácií vykonávaných podľa tohto nariadenia by mala naďalej zabezpečovať investičný rámec pre západný Balkán.

(28)Záruka pre vonkajšie činnosti by mala podporovať operácie EFSD+ a nástroj IPA III by mal prispieť k pokrytiu potrieb v oblasti tvorby rezerv, pokiaľ ide o operácie v prospech prijímateľov uvedených v prílohe I, a to aj v prípade rezerv a záväzkov, ktoré vznikajú v súvislosti s úvermi v rámci makrofinančnej pomoci.

(29)Je dôležité zabezpečiť, aby sa programy cezhraničnej spolupráce implementovali koherentne s rámcom stanoveným v programoch vonkajšej činnosti a v nariadení o územnej spolupráci. V tomto nariadení by sa mali stanoviť osobitné ustanovenia o spolufinancovaní.

(30)Ročné alebo viacročné akčné plány a opatrenia uvedené v článku 8 predstavujú pracovné programy podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách. Ročné alebo viacročné akčné plány sa skladajú zo súboru opatrení zoskupených do jedného dokumentu.

(31)V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách, nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95, nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 a nariadením Rady (EÚ) 2017/1939 majú byť finančné záujmy Únie chránené účinnými a primeranými opatreniami vrátane prevencie, zisťovania, nápravy a vyšetrovania nezrovnalostí a podvodov, vymáhania stratených, nesprávne vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby ukladania administratívnych sankcií. Konkrétne môže Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) vykonávať v súlade s nariadením (EÚ, Euratom) č. 883/2013 a nariadením (Euratom, ES) č. 2185/96 administratívne vyšetrovania vrátane kontrol a inšpekcií na mieste s cieľom zistiť, či nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu poškodzujúcemu finančné záujmy Únie. Európska prokuratúra môže v súlade s nariadením (EÚ) 2017/1939 vyšetrovať a stíhať podvody a iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1371. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách má každá osoba alebo každý subjekt, ktoré prijímajú finančné prostriedky Únie, v plnej miere spolupracovať pri ochrane finančných záujmov Únie, udeliť Komisii, úradu OLAF, prípadne Európskej prokuratúre a Európskemu dvoru audítorov potrebné práva a prístup a zabezpečiť, aby všetky tretie strany zúčastňujúce sa na implementácii finančných prostriedkov Únie udelili rovnocenné práva. Prijímatelia uvedení v prílohe I by takisto mali bezodkladne nahlasovať Komisii nezrovnalosti, ktoré boli predmetom prvého správneho alebo súdneho zistenia, vrátane podvodov, a naďalej ju informovať o napredovaní správnych a súdnych konaní. Keďže cieľom je zosúladenie osvedčených postupov v členských štátoch, toto nahlasovanie by sa malo uskutočňovať elektronicky prostredníctvom systému riadenia nezrovnalostí, ktorý zaviedla Komisia.

(32)S cieľom zohľadniť zmeny v rámci politiky rozširovania alebo významný vývoj týkajúci sa prijímateľov uvedených v prílohe I by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o úpravu a aktualizáciu tematických priorít pomoci uvedených v prílohách II a III. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby sa tieto konzultácie viedli v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým v záujme zaistenia rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty poskytujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú stály prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa venujú príprave delegovaných aktov,

(33)V záujme zabezpečenia jednotných podmienok na vykonávanie tohto nariadenia, a to najmä pokiaľ ide o špecifické podmienky a štruktúry nepriameho riadenia v prípade prijímateľov uvedených v prílohe I a o implementáciu pomoci pre rozvoj vidieka, by sa vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s [nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011]. Pri určovaní jednotných podmienok vykonávania tohto nariadenia by sa mali zohľadniť skúsenosti získané pri riadení a implementácii predvstupovej pomoci v minulosti. Ak si to vývoj situácie vyžaduje, uvedené jednotné podmienky by sa mali zmeniť.

(34)Právomoc výboru zriadeného podľa tohto nariadenia by sa mala vzťahovať aj na právne akty a záväzky podľa nariadenia (ES) č. 1085/2006 a nariadenia (EÚ) č. 231/2014, ako aj na vykonávanie článku 3 nariadenia Rady (ES) č. 389/2006.