ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
37.

žiada, aby sa investície spojené s týmito jednotnými programovacími dokumentmi mohli stať predmetom konkrétneho balíka úverov Európskej investičnej banky (EIB), ktorý by slúžil na vytvorenie nových ekosystémov hospodárskej a sociálnej inovácie na úrovni územných celkov. To by mohlo byť vhodným prostriedkom, ktorý by podnecoval inovačné riešenia, dodával podnikom demonštrátorov, podporoval vytváranie konzorcií v oblastiach, ktoré si vyžadujú nové partnerstvo medzi podnikmi. Ako verejno-súkromné partnerstvá by tieto ekosystémy mali splniť dvojitý cieľ: prispieť k zlepšeniu konkurencieschopnosti podnikov a efektívnosti verejných služieb (teda k racionalizácii verejných výdavkov);
30.

zasadzuje sa za to, aby regióny a členské štáty zapojené do EUSALP podľa vzoru európskych koordinátorov TEN-T vytvorili funkciu koordinátora pre stratégiu, ktorý by počas pôsobenia v tejto funkcii nezastával žiadny iný politický úrad a nemal ani žiadnu výkonnú funkciu a ktorý by podporoval Európsku komisiu a predsedníctvo a zabezpečoval silnejšie zakotvenie stratégie v európskych inštitúciách;
40.

Treba jasne ukázať, že navrhované opatrenia nemôžu v dostatočnej miere zrealizovať členské štáty a že vzhľadom na rozsah a účinky týchto opatrení bude lepšie, ak sa budú realizovať na úrovni EÚ. Navrhované opatrenia sú spojené s cezhraničnými aspektmi, ktoré členské štáty alebo miestne a regionálne orgány nedokážu samy náležite regulovať. Navyše by mali priniesť jednoznačné výhody v porovnaní s opatreniami, ktoré sa zavádzajú na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, napríklad pomocou globálnej analýzy politiky založenej na faktoch alebo spoločného rámca, aby sa v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy podporila interakcia so zvyškom sveta. Vzhľadom na tieto cezhraničné aspekty by mali byť do navrhovania postupov validácie zapojené aj cezhraničné štruktúry spolupráce (verejné i súkromné).
14.

znovu opakuje, že otázky ako profesijná mobilita alebo vyvažovanie ponuky a dopytu na trhu práce na miestnej úrovni majú rozhodujúci vplyv na účinnosť reštrukturalizácie. Mala by sa podporovať najmä mobilita pracovníkov, a to prostredníctvom poskytovania personalizovaných služieb v oblasti hľadania pracovných miest, stáží a školení, aby títo pracovníci mohli prispôsobiť svoje zručnosti požiadavkám trhu práce (6). To sa týka predovšetkým osobitných skupín, ktoré čelia dlhodobej nezamestnanosti (mladí ľudia, ľudia s nízkou kvalifikáciou, starší ľudia, imigranti a ľudia so znevýhodneniami);
1.

podotýka, že funkčný celoeurópsky systém aktuálnych informácií o jednotlivých druhoch dopravy určených vodičom a cestujúcim je významným nástrojom na využitie práva voľného pohybu osôb, ktorý je jednou zo základných slobôd EÚ. Voľný pohyb osôb totiž neznamená iba to, že sa mu nebudú klásť prekážky, ale aj to, že sa občanom čo najviac uľahčí. Preto by sa informácie o cestovných poriadkoch a ďalšie informácie mali povinne zverejňovať a byť v celom svojom rozsahu sprístupnené všetkým občanom EÚ bez rozdielu, a to v takej forme, aby ich každý občan EÚ mohol čo najjednoduchšie a najefektívnejšie využívať. EÚ a jednotlivé členské štáty by zároveň mali byť garantom toho, že žiadny poskytovateľ verejnej dopravy nebude v tomto systéme zvýhodňovaný na úkor iného poskytovateľa. Mali by tiež zaručiť nediskriminačné sprístupnenie týchto systémov všetkým cestovným a dopravným prevádzkovateľom. Z tohto celkového pohľadu by sa tiež malo pristupovať k tvorbe európskych právnych predpisov, ktoré sa budú následne transponovať do sústav právnych predpisov členských štátov. Tento pohľad by sa mal uplatniť nielen na statické informácie o doprave, teda na pevné cestovné poriadky, ale aj na dynamické informácie, medzi ktoré patria napríklad aktuálne informácie o polohe vozidla hromadnej dopravy na trase. Požiadavka zberu údajov o aktuálnej polohe vozidiel verejnej osobnej dopravy súčasne podporí využívanie budovaného kozmického segmentu Galileo.
21.

V záujme zvýšenia a skvalitnenia objemu investícii zameraných na rast by privítal zlepšenie synergie medzi rozpočtovými nástrojmi na rôznych vnútroštátnych úrovniach správy a finančnými nástrojmi EÚ. V tejto súvislosti pokladá za prioritu prehĺbenie diskusie o úlohe Európskej investičnej banky (EIB) a Európskeho investičného fondu v záujme rozšírenia ich právomocí a zvýšenia ich kapitálu. Výbor zdôrazňuje, že začiatok programového obdobia by mohol byť vhodný na stanovenie financovania EIB určeného na regionálny rozvoj s trvaním a podmienkami zodpovedajúcimi potrebám orgánov správy zodpovedných za výdavky. Okrem toho by sa mala preskúmať možnosť zabezpečiť, aby EIB zohrávala úlohu dohľadu nad určitými investíciami z iniciatívy územných samospráv. Zvlášť finančná inštitúcia Únie by mohla posúdiť ich kvalitu a súlad s dôležitými strategickými európskymi rozhodnutiami aj s cieľom získať zvýhodnenie pre kredity potrebné na ich realizáciu v rámci Paktu stability.
12.

upozorňuje, že hoci sa v bielej knihe uvádza, že v záujme budúcej prosperity je potrebné, aby bola zabezpečená účinná doprava vo všetkých regiónoch, EK čoraz viac na segment dopravy pozerá ako na ktorýkoľvek iný segment voľného trhu, a to nielen pri posudzovaní verejnej podpory. Verejní dopravcovia (alebo dopravcovia, ktorých vlastníkom je verejný subjekt) sa často dostávajú do ťažkej situácie, keď súkromné subjekty preberajú lukratívne dopravné trasy a spoje (niekedy aj s využitím dumpingových cien, s cieľom získať v budúcnosti monopolné postavenie) a verejné subjekty a prevádzkovatelia dopravy (vrátane subjektov, ktorých vlastníkom je verejný subjekt) prevádzkujú len stratové trasy a spoje. Ak sa v bielej knihe k doprave staviame nielen ako k obchodnému sektoru, ale aj ako k nástroju na zabezpečenie konkurencieschopnosti a prosperity EÚ a jej jednotlivých regiónov, musíme diametrálne zmeniť prístup k verejným prevádzkovateľom a im podobným prevádzkovateľom v porovnaní so súkromnými subjektmi. Súkromné subjekty dopravu, celkom logicky, vnímajú len ako spôsob vytvárania obchodného zisku bez ohľadu na zabezpečovanie konkurencieschopnosti jednotlivých regiónov a EÚ ako celku;
6.

poukazuje na globálne trendy a výzvy, ktorým Európska únia čelí, zhrnuté v správe nazvanej „Global trends to 2030: Can the EU meet the challenges ahead?“ [„Globálny vývoj do roku 2030: dokáže EÚ čeliť nadchádzajúcim výzvam?“] vypracovanej v rámci projektu ESPAS (2), a ktoré zahŕňajú územný rozmer, keďže ich vplyv sa v rozličných regiónoch líši v závislosti od územných osobitostí a súvislostí. Poznamenáva však, že územný rozmer nebol v správe ESPAS dostatočne zohľadnený, a preto sa teší, že bude môcť prispieť k úsiliu riešiť územný rozmer v budúcej práci v rámci projektu ESPAS;
45.

naliehavo žiada všetky členské štáty, aby spolupracovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi pri implementácii a používaní mechanizmu núdzového premiestňovania, ktorý navrhla Európska komisia, pokiaľ by sa mal začať čoskoro uplatňovať, ako aj budúceho záväzného a automatického systému premiestňovania, ktorý by sa mal navrhnúť na konci tohto roka. Domnieva sa, že pri vypracovávaní budúcej migračnej politiky by sa mal hlavný dôraz klásť na vytváranie postupov a možností pre štátnych príslušníkov tretích krajín, aby prišli do Európy pracovať alebo študovať. Aby sa dal stanoviť počet štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorých prijme každý členský štát, je nutné zvážiť voľnú kapacitu pracovného trhu (a to aj z hľadiska štruktúry) a vzdelávacieho systému v jednotlivých regiónoch a v členských štátoch. Výbor zdôrazňuje, že je preto tiež nevyhnutné urýchliť zjednodušenie vízových režimov pre občanov tretích krajín zapojených do programov vzdelávacej, vedeckej a hospodárskej spolupráce, rozvíjať užšiu spoluprácu s inými dotknutými krajinami a poskytovať informácie o možnostiach týchto programov a legálnej migrácie do Európy a vážnych nebezpečenstvách spojených s neregulárnou migráciou;
7.

Berie na vedomie výzvy Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o otázku minimálnej mzdy (2) vrátane jeho poslednej výzvy Európskej komisii, aby preskúmala „všetky možnosti posilnenia HMÚ, stať sa odolnejšou a mala by viac napomáhať rast, zamestnanosť a stabilitu, so sociálnym rozmerom zameraným na zachovanie európskeho sociálneho trhového hospodárstva a rešpektovanie práva na kolektívne vyjednávanie, v rámci ktorej by bola zabezpečená koordinácia sociálnych politík členských štátov vrátane mechanizmu minimálnej mzdy alebo príjmu, ktorý by bol primeraný pre každý členský štát a ten by o ňom aj rozhodoval“ (3).
4.

Výbor regiónov (VR) už vo svojom stanovisku z 3. júla 2003 k rokovaniam WTO o GATS skonštatoval, že rokovania o obchode so službami majú veľký význam z dôvodu regionálnych hospodárskych záujmov (záujem podnikov a najmä MSP so sídlom na území EÚ mať zjednodušený prístup na trhy mimo nej), ako aj záujmov miestnych a regionálnych samospráv, ktoré služby do veľkej miery regulujú a v určitých prípadoch ich aj samy poskytujú, a zároveň upozornil na to, že pre podniky vo vlastníctve obcí a regiónov nie je vzhľadom na väzbu na vlastné územie uskutočniteľná zásada vzájomnosti prístupu na trhy.
(12) S cieľom zlepšiť efektívne využívanie zdrojov, uľahčiť výmenu informácií a vyhnúť sa tomu, aby každý členský štát musel podobným spôsobom rozvinúť svoj systém na uchovávanie informácií, by sa malo prijať osobitné ustanovenie s cieľom zriadiť centrálny register prístupný všetkým členským štátom a Komisii, do ktorého by členské štáty ukladali a v ktorom by uchovávali informácie namiesto ich výmeny prostredníctvom e-mailu . Praktické opatrenia potrebné na zriadenie takéhoto registra by mala prijať Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 26 ods. 2 smernice 2011/16/EÚ.

(12) S cieľom zlepšiť efektívne využívanie zdrojov, uľahčiť výmenu informácií a vyhnúť sa tomu, aby každý členský štát musel podobným spôsobom rozvinúť svoj systém na uchovávanie informácií, by sa malo prijať osobitné ustanovenie s cieľom zriadiť centrálny register prístupný všetkým členským štátom a Komisii, do ktorého budú členské štáty ukladať a v ktorom budú uchovávať informácie. Praktické opatrenia potrebné na zriadenie takéhoto registra by mala prijať Komisia v súlade postupom uvedeným v článku 26 ods. 2 smernice 2011/16/EÚ, pričom by sa členským štátom zaručila možnosť zistiť príjemcu alebo príjemcov stanoviska .
zdôrazňuje, že Európska iniciatíva občanov je nástrojom, ktorý občanom umožňuje aktívne sa podieľať na tvorbe európskej politiky, a preto by nemala byť iniciovaná zo strany inštitúcií EÚ. Uznáva však svoju vlastnú úlohu a zodpovednosť a v tejto súvislosti pripomína rozhodnutie svojho predsedníctva VR (2) o zapojení výboru do európskych iniciatív občanov. Opakovane poukazuje na svoj záväzok podporovať európske iniciatívy občanov, ktoré spadajú do oblasti politickej zodpovednosti výboru a sú považované za politicky relevantné, ako napr.: podpora Európskej komisie pri skúmaní navrhnutých európskych iniciatív občanov z hľadiska ich regionálneho alebo miestneho významu a subsidiarity, organizovanie podujatí súvisiacich s európskou iniciatívou občanov, podpora decentralizovanej komunikácie v súvislosti s európskou iniciatívou občanov, stanoviská z vlastnej iniciatívy týkajúce sa európskej iniciatívy občanov v oblastiach, v ktorých je to vhodné, aktívna účasť na vypočutiach v EP a na politickom monitorovaní, podpora realizácie úspešných iniciatív a vhodnej legislatívy ako odpovede v oblastiach, v ktorých je to vhodné.
26.

zdôrazňuje, že štandardizáciu príjmov členských štátov EÚ je možné dosiahnuť prostredníctvom integratívneho modelu rozpočtu, a to tým, že sa bude viac investovať do spolupráce medzi štátmi v oblasti výskumu a vývoja. Vychádzať by sa pritom malo z potrieb podnikov v regiónoch, čo by potom zlepšilo konkurencieschopnosť, regionálny rozvoj a príjmy ľudí;
14.

Poukazuje na to, že v bode 20 Usmernení o štátnej pomoci na podporu rizikových finančných investícií (2) sa uvádza, že „opatrenia pomoci vo forme rizikového financovania sa musia zavádzať prostredníctvom finančných sprostredkovateľov alebo alternatívnych obchodných platforiem, s výnimkou fiškálnych stimulov na priame investície do oprávnených podnikov. Preto opatrenie, v rámci ktorého členský štát alebo verejný subjekt poskytne priame investície do podnikov bez účasti takýchto sprostredkovateľských subjektov, nepatrí do rozsahu pôsobnosti pravidiel štátnej pomoci vo forme rizikového financovania uvedených vo všeobecnom nariadení o skupinových výnimkách a v týchto usmerneniach“. Preto ak riadiaci orgán v prípade finančného balíka priamo vyplatí finančnú pomoc MSP, túto pomoc možno považovať za štátnu pomoc zlučiteľnú so Zmluvou len vtedy, ak je suma nižšia ako sumy podľa nariadenia o pomoci de minimis, alebo keď sa táto pomoc poskytuje v rámci iných horizontálnych ustanovení o štátnej pomoci (napr. MSP, regionálna súdržnosť, výskum a vývoj a pod.). Žiada preto Komisiu, aby overila, či tento nástroj nemotivuje k rozdrobovaniu projektov podporovaných prostredníctvom finančných nástrojov a či tieto usmernenia nie sú v rozpore s článkom 38 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 o spoločných ustanoveniach uplatniteľných na štrukturálne fondy týkajúce sa implementácie finančných nástrojov.
27.

upozorňuje, že hoci sa rozsah uplatňovania aktivít zoskupenia EZÚS obmedzuje na územie, kam patria jeho členovia, a zoskupenie nie je oprávnené prijímať právne predpisy, zavádzať ich do praxe a zabezpečovať ich uplatňovanie, takže nemôže slúžiť ako základňa pre takéto aktivity na cezhraničnej úrovni, je však oprávnené spravovať verejnú infraštruktúru, zabezpečovať verejnú službu, poskytovať služby všeobecného hospodárskeho záujmu, investovať a spravovať verejné zdroje v snahe dosiahnuť ciele v spoločnom záujme, čo sú všetko aktivity, ktorú sú v súlade so základnými zásadami zmluvy a všeobecnými záujmami členských štátov. V tejto súvislosti sa domnieva, že súčasné znenie nariadenia o EZÚS poskytuje uspokojivýdobrý právny rámec pre takéto činnosti, aj keď by sa mohlo zvážiť preskúmanie alternatív, ktoré by mohli uľahčiť všeobecnú cezhraničnú spoluprácu v príslušnom regióne;
27.

zdôrazňuje, že Dohovor primátorov a starostov je dobrým príkladom toho, ako môžu miestne orgány prispieť k uskutočňovaniu udržateľnej energetickej politiky, a pripomína, že Výbor regiónov výrazne podporoval túto iniciatívu a domnieva sa, že by sa mala viac využívať ako možný nástroj energetickej únie a na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti energetiky na obdobie do roku 2030. Vyzýva Komisiu, aby posilnila svoju podporu Dohovoru primátorov a starostov až do roku 2030 s cieľom získať nových signatárov. Takisto žiada podporiť miestne a regionálne iniciatívy, ako je Eurocities alebo Rada európskych obcí a regiónov, ktoré síce nie sú súčasťou tohto nástroja, ale umožnili dosiahnuť ambiciózne výsledky.
18.

Vzhľadom na súčasné rokovania o „akčnom programe“, ktorý navrhlo francúzske a peruánske spolupredsedníctvo COP s cieľom zintenzívniť úsilie všetkých aktérov v oblasti klímy, VR opakovane vyjadruje želanie, aby sa mestá a regióny zúčastňovali na tomto programe. VR: — vyzýva európske regióny a mestá, aby naďalej vyvíjali a zintenzívňovali úsilie, pokiaľ ide o merateľné ciele týkajúce sa zníženia skleníkových plynov, čistej dopravy, rozvoja obnoviteľných zdrojov energie alebo úspor energie, čo dodá ďalší impulz vývoju súvisiacemu s Parížskou dohodou. Vyzýva ich, aby sa pripojili k Dohovoru primátorov a starostov a iniciatívam Compact of Mayors a Compact of States and Regions a aby sa zúčastnili na samite v Lyone a Paríži, kde ukážu svoje odhodlanie, — vyzýva regióny a mestá, aby si naďalej vymieňali osvedčené postupy v rámci Európy, ale aj v rámci Severu a Juhu, a to najmä prostredníctvom platformy NAZCA (6) a iniciatív Compact of Mayors a Compact of States and Regions, — uvedomuje si, že vierohodnosť záväzkov závisí od kritérií výberu projektov a iniciatív, ich transparentnosti, presnosti metód a seriózneho hodnotenia. Dohovor primátorov a starostov je v tejto oblasti príkladom a mohli by sa ním inšpirovať iné prebiehajúce a budúce iniciatívy, aby sa zaručil spoľahlivý systém MRV (7). VR preto navrhuje, aby EÚ zabezpečila koherentnosť a harmonizáciu týchto iniciatív na európskej úrovni (pozri ďalej), — vyzýva mestá a regióny EÚ, aby využívali decentralizovanú medzinárodnú spoluprácu ako nástroj na podporovanie transformácie energetiky a odolnosti v tretích krajinách, najmä v chudobných a ohrozených krajinách. Takéto nadštandardné vzťahy medzi regiónmi a mestami sveta môžu pomôcť v diplomacii zameranej na oblasť klímy na všetkých úrovniach.
19.

ako to už zdôraznil vo svojom stanovisku na tému „Európsky film v digitálnej ére (1)“, žiada, aby sa posúdila zásada krajiny pôvodu, tak ako sa ustanovuje v smernici o AVMS, najmä vzhľadom na otázky týkajúce sa právnej istoty, ktorá je potrebná pre rozvoj európskych audiovizuálnych subjektov. Malo by sa preto zistiť, či je vhodné zohľadniť zásadu krajiny určenia, ako sa to už uplatňuje v niektorých členských krajinách, pokiaľ sa tým neporuší podstata zásady krajiny pôvodu;
28.

vyslovuje sa za to, aby boli vytvorené podmienky, ktoré by umožnili pripojiť všetky oblasti na dlhodobo vysoko výkonné širokopásmové pripojenie v prostredí hospodárskej súťaže a vyzýva Komisiu, aby v rámci realizácie jednotného digitálneho trhu pravidelne informovala aj o dosiahnutom pokroku pri prekonávaní „digitálnej priepasti“ (digital divide), najmä na regionálnej a miestnej úrovni. Najmä vo vidieckych častiach regiónov nedochádza takmer k žiadnemu trhovo motivovanému rozvoju vysokorýchlostných širokopásmových sietí, keďže je to z hospodárskeho hľadiska vysoko stratové, takže je potrebné sústavne a dôsledne ďalej rozvíjať možnosti podpory na európskej a národnej úrovni. Občania a podniky majú právo na rýchle širokopásmové siete s potrebnými prenosovými rýchlosťami, ktoré potrebujú na svoju obživu, ďalšie vzdelávanie alebo podnikateľskú činnosť, a to bez ohľadu na miesto bydliska;
16.

navrhuje administratívny systém jedného kontaktného miesta, ktoré by prevzalo a vykonávalo všetky právomoci a umožňovalo by predloženie relevantných dokumentov jednému správnemu orgánu, čo by značne uľahčilo vzťah užívateľa s rôznymi úrovňami verejnej správy;
4.

Poznamenáva, že v európskom pláne využívania energie z oceánov na roky 2010 – 2050 sa odhaduje, že: — do roku 2050 by sa v EÚ mohlo vytvoriť až pol milióna pracovných miest a 26 000 priamych pracovných miest do roku 2020, — energia z oceánov by mohla v roku 2050 uspokojovať 10 % až 15 % dopytu po energii v EÚ (100 GW (2)), pričom sa uvádza zásobovanie 115 miliónov domácností, — prechodom na energiu z oceánov by sa mohli výrazne znížiť emisie CO2, a to o 2,61 milióna ton do roku 2020 a o 136,3 milióna ton do roku 2050.
16.

odporúča efektívnejší prístup k výmene údajov a integrovaných riešení v oblasti IT, ako sú elektronické formuláre a databázy, čím sa môže zabezpečiť jednotné kontaktné miesto zmenšujúce záťaž, ktorú pre poľnohospodárov, pôdohospodárov a riadiace orgány predstavuje vypĺňanie formulárov. Na to je potrebné predchádzajúce posúdenie rizika v súvislosti s tým, aké a ktoré údaje je možné vymieňať, a vyžaduje si to aj účasť Komisie a kontrolných orgánov vrátane Európskeho dvora audítorov, aby sa v budúcnosti predišlo problémom súvisiacim s auditom;
22.

Upozorňuje na to, že trhy jednotlivých členských štátov sú veľmi rozdielne z kultúrneho, historického aj právneho hľadiska. Vzhľadom na zložitosť problémov by bolo treba vykonať rozsiahlejšiu analýzu ex ante, pokiaľ ide o vytvorenie a vplyv únie kapitálových trhov v každom členskom štáte.
9.

sa domnieva, že doložka o štrukturálnych reformách v rámci preventívnej časti a spôsob, akým sa plány štrukturálnych reforiem zohľadňujú v rámci nápravnej časti, môžu mať silný stimulujúci účinok, ak budú v tomto novom systéme spresnené možné typy štrukturálnych reforiem. Toto spresnenie by malo zohľadniť, že je potrebné, aby štrukturálne reformy mali pozitívny spoločenský a hospodársky účinok, rešpektovali horizontálnu sociálnu doložku stanovenú v článku 9 ZFEÚ a aby prispeli k zlepšeniu administratívnej kapacity. Takisto by sa mala zohľadniť skutočnosť, že štrukturálne reformy si vyžadujú určitý čas na realizáciu alebo prechodné obdobie a z krátkodobého hľadiska určité náklady, kým začnú prinášať výsledky a mať žiaduce pozitívne účinky, a to aj z rozpočtového hľadiska;
1.

konštatuje, že Európska komisia sa vo svojej správe COM(2014) 345 final z 13. júna 2014, ktorá bola vypracovaná na základe údajov dostupných v polovici marca 2014, domnieva, že situácia na trhu s mliekom je z krátkodobého a strednodobého hľadiska priaznivá a že by sa malo pristúpiť ku zrušeniu kvót. Komisia uznala, že určité otázky ešte treba vyriešiť, ale domnieva sa, že v tomto štádiu je ešte priskoro na to, aby bolo možné zmerať vplyv zrušenia kvót, a na predloženie nových legislatívnych návrhov by si rada počkala do roku 2018;
32.

so zreteľom na priority a opatrenia stanovené v nedávnych záveroch Európskej rady zdôrazňuje potrebu prevencie v súvislosti so situáciou v krízových regiónoch, vrátane efektívnej politiky v oblasti rozvoja, a sústredenia úsilia na utečencov so skutočnou a s legitímnou potrebou medzinárodnej ochrany. Zdôrazňuje preto potrebu zabezpečenia dôkladného a rýchleho spracovania žiadostí o azyl a v prípade zamietnutých žiadostí potrebu uľahčenia efektívneho návratu v súlade so spoločnými normami EÚ a podporuje návrh zoznamu EÚ bezpečných krajín pôvodu;
11.

opatrenia na poskytovanie pomoci pre odkázané osoby by mali aj naďalej obsahovať zložku potravinovej pomoci a mali by zlepšiť prepojenie medzi humanitárnymi organizáciami a miestnymi výrobcami, maloobchodníkmi a stravovacími službami, pričom by sa malo uvažovať aj o priamom predaji výrobkov, ktorých dátum spotreby onedlho vyprší, za „symbolické“ ceny a takým spôsobom, aby sa tým, ktorí takéto výrobky dostanú alebo si ich kúpia, zaručila dôstojnosť a ochrana súkromia. Spolupráca s tretím sektorom by sa mala zameriavať na blízke miestne siete a na darovanie alebo dodávky do domácností v rámci jednotlivých obcí alebo sietí obcí, aby sa v čo najväčšej miere zamedzilo hromadeniu a veľkodistribúcii darovaných produktov v rámci rozsiahlych územných sietí. Množstvo potravinového odpadu sa zníži diverzifikáciou potravinových výrobkov a začlenením miestnych a sezónnych produktov do týchto programov (4);
13.

vyzýva Európsku komisiu, aby sa snažila čo najskôr dosiahnuť dohodu, pokiaľ ide o spoločnú definíciu fenoménu násilnej radikalizácie, ktorá by bola východiskovým bodom koordinovanejšieho prístupu jednotlivých krajín, ku ktorému by prispeli aj regionálne a miestne orgány, pričom by sa tiež zohľadnila skutočnosť, že skúsenosť každého členského štátu je do veľkej miery ovplyvnená jedinečnými politickými, kultúrnymi a právnymi prvkami;
9.

Upriamuje pozornosť Európskej komisie na to, že je nesmierne dôležité, aby mali orgány verejnej správy väčší vplyv na výber finančných opatrení slúžiacich záujmom na miestnej úrovni. Keď sa postoj miestnych a regionálnych orgánov nezohľadňuje, často to vedie k podpore investícií do projektov, ktoré sú nezlučiteľné s regionálnymi operačnými programami a miestnymi stratégiami.