DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Geopolitický kontext Únie, ktorý sa už mnoho rokov vyznačuje nestabilnou situáciou v susedných regiónoch Európy a zložitým a náročným prostredím, sa dramaticky zmenil vzhľadom na vojenskú agresiu Ruska proti Ukrajine. Návrat územného konfliktu a vojny vysokej intenzity na európsku pôdu si vyžaduje, aby členské štáty prehodnotili svoje obranné plány a kapacity.

Hlavy štátov alebo predsedovia vlád EÚ, ktorí sa stretli 11. marca 2022 vo Versailles, sa zaviazali „posilniť európske obranné spôsobilosti“ vzhľadom na vojenskú agresiu Ruska proti Ukrajine. Vo vyhlásení z Versailles sa predovšetkým uvádza, že členské štáty by mali zvýšiť výdavky na obranu; zintenzívniť spoluprácu prostredníctvom spoločných projektov; odstrániť nedostatky a splniť ciele v oblasti spôsobilostí; podporovať inovácie, a to aj prostredníctvom civilných/vojenských synergií; a posilniť a rozvíjať obranný priemysel EÚ vrátane malých a stredných podnikov. Rada okrem toho vyzvala Komisiu, „aby v koordinácii s Európskou obrannou agentúrou do polovice mája predložila analýzu nedostatku investícií do obrany a navrhla akúkoľvek ďalšiu iniciatívu potrebnú na posilnenie európskej obrannej priemyselnej a technologickej základne.“

V reakcii na túto výzvu Európska komisia a vysoký predstaviteľ predložili 18. mája 2022 spoločné oznámenie o analýze nedostatku investícií do obrany a ďalšom postupe (ďalej len „spoločné oznámenie“). Poskytuje sa v ňom prehľad o troch hlavných druhoch nedostatkov: nedostatky vo financovaní, nedostatky v priemysle a nedostatky v oblasti spôsobilostí. V spoločnom oznámení sa poukazuje na to, že nedávne zvýšenie rozpočtov členských štátov prichádza po rokoch podstatných škrtov a výrazného nedostatočného investovania. Takéto nedostatočné investície do výdavkov na obranu viedli k nedostatkom v priemysle a spôsobilostiach v EÚ a k súčasným nízkym úrovniam zásob obranného vybavenia. Transfery obranného vybavenia na Ukrajinu spolu s úrovňou zásob prispôsobených obdobiu mieru viedli k vzniku naliehavých a kritických nedostatkov, pokiaľ ide o vojenské vybavenie.

V spoločnom oznámení sa pripomína, že členské štáty musia urýchlene obnoviť obrannú bojovú pripravenosť vzhľadom na bezpečnostnú situáciu a už uskutočnené transfery na Ukrajinu. Doplnenie zásob materiálu by im okrem toho umožnilo aj poskytnúť ďalšiu pomoc Ukrajine.

V spoločnom oznámení sa uvádza, že v nadväznosti na to, ako budú členské štáty pokračovať v dopĺňaní svojich zásob a zvyšovaní množstva svojho obranného vybavenia, mali by využiť príležitosť a urobiť tak spoločne. Prinieslo by to väčšiu hodnotu za vynaložené prostriedky, zvýšila by sa interoperabilita a predišlo by sa tomu, že najviac ohrozené členské štáty EÚ nebudú môcť získať to, čo potrebujú, a to z dôvodu protichodných požiadaviek na obranný priemysel, ktorý v krátkom čase nedokáže reagovať na takýto nárast dopytu.

Bez koordinácie a spolupráce by zvýšené investície členských štátov do obranného rizika prehĺbili fragmentáciu európskeho obranného sektora, obmedzili potenciál spolupráce počas celého životného cyklu vybavenia, zintenzívnili závislosť od vonkajších zdrojov a obmedzili interoperabilitu. Rozhodnutia týkajúce sa krátkodobých akvizícií budú mať dlhodobejší vplyv na trhovú silu európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne (EDTIB) a príležitosti na ďalšie desaťročia.

Vzhľadom na potrebu včasnej a cielenej podpory členských štátov pri posilňovaní ich obranných kapacít v tejto núdzovej situácii navrhla Európska komisia stimulovať spoločné obstarávanie použitím rozpočtu EÚ prostredníctvom špecializovaného krátkodobého nástroja, ktorým sa ustanovuje posilnenie európskeho obranného priemyslu prostredníctvom aktu o spoločnom obstarávaní (ďalej len „nástroj“).

Finančnou podporou EÚ poskytnutou prostredníctvom nástroja by sa mal stimulovať proces spoločného obstarávania v oblasti obrany z členských štátov a priniesť prospech pre EDTIB, čím by sa zároveň zabezpečila schopnosť ozbrojených síl členských štátov EÚ konať, bezpečnosť dodávok a zvýšená interoperabilita.

Takýto nástroj by sa mal ustanoviť s cieľom stimulovať tie členské štáty, ktoré sú ochotné usilovať sa o spoločné obstarávanie s cieľom odstrániť tieto nedostatky. Nástroj by mal byť špecializovaným nástrojom určeným na riešenie nepriaznivých účinkov a dôsledkov vojny na Ukrajine v Únii.

Nástroj bude nasledovať po zriadení pracovnej skupiny pre spoločné obstarávanie v oblasti obrany, ktorá bude podporovať koordináciu ich veľmi krátkodobých potrieb verejného obstarávania s cieľom čeliť novej bezpečnostnej situácii. Komisia po vytvorení nástroja navrhne nariadenie o európskom investičnom programe v oblasti obrany (EDIP). Nariadenie o EDIP by mohlo slúžiť ako základ pre budúce spoločné projekty v oblasti rozvoja a verejného obstarávania vo vysokom spoločnom záujme pre bezpečnosť členských štátov a Únie a v nadväznosti na logiku krátkodobého nástroja aj na prípadné súvisiace finančné intervencie Únie na posilnenie európskej obrannej priemyselnej základne, najmä v prípade projektov, ktoré by žiadny členský štát nemohol vypracovať ani obstarať sám.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Nástroj je v súlade s Európskym obranným fondom. Dopĺňa ho a opiera sa o ten istý právny základ. Zatiaľ čo Európsky obranný fond stimuluje spoluprácu právnických osôb na projektoch výskumu a vývoja v oblasti obrany, nástroj bude podporovať spoluprácu pri spoločnom obstarávaní v oblasti obrany. Nástroj takisto preberá prístup Európskeho obranného fondu, pokiaľ ide o zákaz podpory tovaru alebo služieb, ktoré sú zakázané platným medzinárodným právom, alebo smrtiacich autonómnych zbraní bez možnosti reálnej ľudskej kontroly nad rozhodnutiami o výbere cieľa a nasadenia pri vykonávaní útokov na ľudí.

•Súlad s ostatnými politikami Únie

Nástrojom sa doplnia existujúce spoločné iniciatívy EÚ v oblasti obrany, ako je stála štruktúrovaná spolupráca (PESCO), a vytvoria sa synergie s vykonávaním Strategického kompasu pre bezpečnosť a obranu a inými programami EÚ, ako je Európsky obranný fond. Nástroj sa bude vykonávať aj v úplnom súlade s plánom rozvoja spôsobilostí EÚ (CDP), v ktorom sa určujú priority obranných spôsobilostí na úrovni EÚ, ako aj s koordinovaným ročným hodnotením obrany EÚ (CARD), v ktorom sa okrem iného určujú nové príležitosti spolupráce v oblasti obrany. V tejto súvislosti sa môže prihliadať aj na príslušné činnosti, ktoré vykonávajú Organizácia Severoatlantickej zmluvy (NATO) a ďalší partneri, pokiaľ slúžia bezpečnostným a obranným záujmom Únie a nevylučujú účasť žiadneho členského štátu.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA