SK Úradný vestník Európskej únie C 261/5

OZNÁMENIE KOMISIE

Usmernenia týkajúce sa posudzovania spôsobilosti na riadenie rizík

(2015/C 261/03)

Obsah

1. Úvod 5

2. Rozsah pôsobnosti a ciele 6

2.1. Rozsah pôsobnosti usmernení 6

2.2. Ciele 6

3. Metodika 6

3.1. Aktéri a lehoty 6

3.2. Postup 7

3.2.1. Posúdenie rizika 7

3.2.2. Plánovanie riadenia rizík 7

3.2.3. Vykonávacie opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne 7

3.3. Úloha usmernení 8

4. Obsah posúdenia 8

4.1. Posúdenie rizík 8

4.2. Plánovanie riadenia rizík 11

4.3. Vykonávacie opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne 14

5. Zhrnutie 18

6. Zoznam odkazov a príslušných dokumentov 23

1. ÚVOD

Vzhľadom na výrazné zvýšenie počtu a závažnosti prírodných katastrof a katastrof spôsobených ľudskou činnosťou, ku ktorým dochádza v posledných rokoch najmä v dôsledku zmeny klímy a v situácii, keď budúce katastrofy budú extrémnejšie a zložitejšie s ďalekosiahlymi a dlhodobými následkami, má prevencia katastrof zásadný význam z hľadiska dosiahnutia vyššej úrovne ochrany pred katastrofami a odolnosti voči nim. Vyžaduje si to ďalšie opatrenia a integrovaný prístup k riadeniu rizík katastrof, ktorým sa spojí prevencia rizík s pripravenosťou a reakciami.

Podľa rozhodnutia o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „rozhodnutie“) (1), ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2014, sa členské štáty dohodli, že prijmú viacero opatrení týkajúcich sa prevencie katastrof vrátane toho, že budú zdieľať „… posúdenie svojej spôsobilosti na riadenie rizík na vnútroštátnej úrovni alebo vhodnej úrovni, ktorá je nižšia ako vnútroštátna úroveň, a to každé tri roky po finalizácii príslušných usmernení“ (2). V rozhodnutí sa stanovuje, že Komisia vypracuje spolu s členskými štátmi usmernenia týkajúce sa „obsahu, metodiky a štruktúry týchto hodnotení“ (3).

Tieto usmernenia boli preto pripravené spolu s expertmi z členských štátov na základe nového rozhodnutia a berúc do úvahy existujúce osvedčené postupy v členských štátoch, ako aj nedávne skúsenosti pri vypracúvaní vnútroštátnych posúdení rizika (4). Usmernenia vychádzajú aj zo záverov seminára, ktorý bol zorganizovaný za talianskeho predsedníctva Rady v júli 2014 a z následných záverov Rady o posúdení spôsobilosti na riadenie rizík (ďalej len „závery Rady“), ktoré boli prijaté v októbri 2014 (5). Tieto usmernenia sa okrem toho odrážajú v usmerneniach Komisie týkajúcich sa vnútroštátnych posúdení rizík v prípade zvládania katastrof („Usmernenia týkajúce sa posúdenia rizík“) (6).

Účelom týchto usmernení je poskytnúť členským štátom nezáväznú komplexnú a flexibilnú metodiku, ktorá im pomôže pri ich vlastnom posudzovaní svojej spôsobilosti na riadenie rizík.

Tieto usmernenia môžu byť preskúmané vo svetle praktických skúseností členských štátov týkajúcich sa ich vykonávania.

2. ROZSAH PÔSOBNOSTI A CIELE

2.1. Rozsah pôsobnosti usmernení

Spôsobilosť na riadenie rizík je v rozhodnutí vymedzená ako „schopnosť členského štátu alebo jeho regiónov znížiť alebo zmierniť riziká, (vplyvy a pravdepodobnosť katastrofy), ktoré zistili na základe svojich posúdení rizík, a prispôsobiť sa im, a to do takej miery, ktorá je v danom členskom štáte prijateľná.“

Každý členský štát sám zváži, aké limity sú prijateľné v určitom kontexte a pre rôzne riziká. Uvedená flexibilita bola zavedená rozhodnutím, aby sa zohľadnili rozdielne situácie v jednotlivých členských štátoch. To, aké limity sú prijateľné, je však obvykle implicitnou súčasťou akéhokoľvek posúdenia spôsobilosti. S postupom času a na základe skúseností sa niektoré rozhodnutia vykonané v tomto ohľade môžu vo vnútroštátnom posúdení prejaviť explicitnejšie. Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“) nedávno odporučila vymedziť metódy tak, aby sa do určovania prijateľnej úrovne rizika zapojili všetky úrovne zainteresovaných strán, a aby tieto metódy a výsledky boli transparentne zverejňované s cieľom zvýšiť informovanosť všetkých zainteresovaných skupín (7).

V rozhodnutí je uvedené, že spôsobilosť na riadenie rizík sa posudzuje z hľadiska „technickej, finančnej a administratívnej kapacity“ členského štátu vykonávať buď na celoštátnej, alebo príslušnej nižšej úrovni primerané a) posúdenie rizika; b) plánovanie riadenia rizík na účely prevencie a pripravenosti; a c) opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne. Posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík sa preto týka celého cyklu riadenia rizík.

Členské štáty môžu posudzovať spôsobilosť na riadenie rizík v prípade jednotlivých rizík alebo posudzovať celkovú spôsobilosť na riadenie rizík v rámci mnohostranného prístupu k rizikám. V týchto usmerneniach sa odporúča, aby sa uvedené posúdenie vzťahovalo na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou, ako je uvedené v článku 1 ods. 2 rozhodnutia o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany.

2.2. Ciele

Usmernenia sledujú tieto ciele:

1. podporovať členské štáty, aby ďalej budovali informovanosť o silných stránkach, ako aj potenciálnych slabinách svojich systémov zvládania katastrof, identifikovať osvedčené postupy a iniciovať proces zlepšovania;

2. prispieť k rozvoju a zdieľaniu znalostí a politik a postupov v oblasti zvládania katastrof založených na dôkazoch medzi príslušnými správnymi úrovňami v členských štátoch a takisto v rôznych odvetviach, a pokiaľ ide o rôzne, avšak vzájomne súvisiace politické právomoci;

3. uľahčiť spoluprácu v rámci úsilia o riadenie rizík medzi členskými štátmi v rámci mechanizmu civilnej ochrany Únie a ďalších príslušných systémov týkajúcich sa zvládania katastrof.

Ako je stanovené v rozhodnutí, Komisia bude pomáhať členským štátom v plnení týchto cieľov rôznymi spôsobmi, a to aj tým, že uľahčí zdieľanie skúseností týkajúcich sa spôsobilosti na riadenie rizík a jej posúdenia (8).

3. METODIKA

3.1. Aktéri a lehoty

Skúsenosti členských štátov a ďalších krajín poukazujú na výhody koordinácie vnútroštátnych posudzovaní spôsobilosti na riadenie rizík jedným subjektom. Predovšetkým menovanie koordinačného subjektu s cieľom posilniť riadenie posudzovania môže pomôcť zaistiť uplatňovanie jednotnej metodiky a podporiť výmenu osvedčených postupov. O úrovni posúdenia na celoštátnej alebo príslušnej nižšej úrovni rozhodne zároveň každý členský štát na základe svojho vlastného systému riadenia.

Členské štáty sa dohodli, že tieto posúdenia budú vykonávať každé tri roky, pričom prvé posúdenie bude nasledovať tri roky po finalizácii týchto usmernení. V záujme zaistenia nepretržitého zlepšovania spôsobilosti na riadenie rizík je dôležité pravidelné posúdenie vrátane identifikácie potrieb a následného vykonávania príslušných opatrení.

3.2. Postup

Posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík sa týka celého cyklu riadenia rizík, t. j. posúdenia rizík, plánovania riadenia rizík na účely prevencie a pripravenosti a vykonávania opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne.

3.2.1. Posúdenie rizika

Pri posudzovaní rizika by cieľom malo byť dosiahnutie spoločného porozumenia so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami, pokiaľ ide o riziká, ktorým čelia, a ich príslušné priority. Riziká, ktoré boli zistené, posúdené a zoradené podľa dôležitosti, sú základom pre plánovanie riadenia rizík a následné vykonávanie opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne (9). Podľa odporúčaní uvedených v usmerneniach týkajúcich sa posudzovania rizík by sa členské štáty, ktoré vykonávajú vnútroštátny postup posudzovania rizík prvýkrát, mali zamerať na najdôležitejšie scenáre rizík (10).

3.2.2. Plánovanie riadenia rizík

Plánovanie riadenia rizík sa môže vykonať na základe jednotlivých rizík alebo na základe integrovaného medziodvetvového prístupu, či dokonca mnohostranného prístupu k rizikám. Osobitným cieľom vo fáze plánovania je stanoviť, ako možno jednotlivé riziká znížiť, prispôsobiť alebo zmierniť z hľadiska vplyvov a pravdepodobnosti prostredníctvom vykonávania vybraných opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne (11). Na účely plánovania bude takisto podľa potreby nutné uviesť požadované zdroje a časový harmonogram a prideliť zodpovednosť.

Najprv bude potrebné určiť príslušné opatrenia, zoradiť ich podľa priorít a následne vykonať ich výber v rámci rozhodovacieho procesu, do ktorého sa dostatočne zapoja všetky zainteresované strany. Účelom je zaistiť, aby príslušné opatrenia, ich nutnosť a dôležitosť, boli správne chápané, a zaistila sa tak široká podpora. Prvé informácie o postupe, ako tieto opatrenia určiť a zoradiť ich podľa priority sú zahrnuté v usmerneniach týkajúcich sa posudzovania rizík v oddiele „posúdenie rizík“ (12). Členské štáty môžu takisto nahliadnuť do týchto dokumentov: dokument Civil Defence Emergency Management (CDEM) Capability Assessment Tool, ktorý vypracovalo Ministerstvo civilnej obrany a zvládania núdzových situácií Nového Zélandu (13), dokument Dutch National safety and security strategy, či dokument ORSEC (14) – Organisation de la Réponse de Sécurité Civile francúzskeho Riaditeľstva obrany a civilnej bezpečnosti. Ucelenejší zoznam osvedčených postupov nájdete na platforme Climate-ADAPT (15). Postupné rozširovanie zoznamu osvedčených postupov a príkladov by mohlo podporiť postup posudzovania.

Metodiky na plánovanie riadenia rizík na vnútroštátnej alebo nižšej úrovni sa budú musieť prispôsobiť potrebám a administratívnej štruktúre členských štátov. Môže to zahŕňať plán riadenia rizík pre jednotlivé riziká alebo všetky riziká spolu, v ktorom sa hlavné riziká rozdelia na vykonateľné akcie, t. j. opatrenia prevencie a pripravenosti, s cieľom znížiť zistené riziká, prispôsobiť sa im alebo ich zmierniť na prijateľnú úroveň. Ďalej to môže zahŕňať porovnanie rôznych opatrení, pokiaľ ide o ich čistý pozitívny vplyv a náklady na ich vykonávanie.

Je dôležité, aby sa v rámci procesu plánovania určili a vybrali na vykonávanie vhodné a konkrétne opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti. Nadviazalo by sa tým na výsledky posúdenia rizík.

3.2.3. Vykonávacie opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne

V rámci tretieho rozmeru posúdenia spôsobilosti na riadenie rizík by členské štáty mali posúdiť svoju schopnosť vykonávať opatrenia určené pri plánovaní riadenia rizík. Vykonávanie zahŕňa pridelenie zodpovednosti a zdrojov, monitorovaciu povinnosť a proces hodnotenia a analýzy získaných poznatkov.

3.3. Úloha usmernení

V usmerneniach sa navrhuje metodika posudzovania, ktoré nie je vyčerpávajúce a bude sa musieť prispôsobiť potrebám každého členského štátu. Mali by slúžiť ako spoločný východiskový bod a pomáhať jednotnému výkladu prvkov, ktoré by mali byť súčasťou vnútroštátneho posúdenia spôsobilosti na riadenie rizík.

Posudzovanie spôsobilosti na riadenie rizík by malo začať podrobným (kvalitatívnym a prípadne kvantitatívnym) popisom cyklu riadenia rizík katastrof. Otázky uvedené v oddiele 4 sú koncipované tak, aby subjektom členských štátov na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni poskytli návod na posudzovanie ich spôsobilosti na riadenie rizík na základe súboru kritérií administratívnej, technickej a finančnej kapacity. V odpovediach na tieto kľúčové otázky je dôležité kvalitatívne a podľa možnosti kvantitatívne opísať situáciu, zistené potreby a opatrenia, ktoré boli alebo môžu byť prijaté.

Aby bolo možné príslušným spôsobom posúdiť všetky tri aspekty cyklu zvládania katastrof, je dôležité nielen vykonať posúdenie všeobecnej administratívnej, technickej a finančnej kapacity, ale takisto posúdiť spôsobilosť so zreteľom na prioritné riziká (vrátane rizík určených v rámci vnútroštátneho postupu posudzovania rizík) s cieľom dosiahnuť realistické posúdenie riadenia konkrétnych rizík.

Posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík možno zhrnúť pomocou vzoru uvedeného v oddiele 5, ktorého cieľom je poskytnúť stručný prehľad, ktorý odráža vlastné posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík katastrof.

4. OBSAH POSÚDENIA

V súlade s rozhodnutím by posúdenie na vnútroštátnej alebo príslušnej nižšej úrovni malo obsahovať tri oddiely, a to posúdenie rizík, plánovanie riadenia rizík a vykonávacie opatrenie týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne. Každý oddiel by mal byť zameraný na súbor prvkov súvisiacich s administratívnou, technickou a finančnou kapacitou, ako sú rámec, koordinácia, odborné znalosti, zainteresované strany, informovanie a komunikácia, metodika, infraštruktúra, vybavenie a financovanie.

4.1. Posúdenie rizík

Tento oddiel obsahuje súbor otázok, ktorý sa vzťahuje na administratívnu, technickú a finančnú kapacitu na posúdenie rizík.

Na posúdenie administratívnej kapacity je dôležité sústrediť sa na existenciu príslušného rámca, pridelenie právomocí a zodpovedností, existenciu potrebných odborných znalostí, mieru zapojenia externých zainteresovaných strán a komunikáciu.

Na posúdenie technickej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie používania vhodnej metodiky a infraštruktúry. Vykonávanie komplexného posúdenia rizík by mohlo takisto zahŕňať aspekty týkajúce sa cezhraničných a medziodvetvových rizík, ako aj vplyv na infraštruktúru.

Na posúdenie finančnej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie dostupnosti finančných zdrojov.

Dostatočne podrobné odpovede na každú otázku by mali obsahovať informácie o tom, aké posúdenia sa vykonávajú, akým spôsobom a kedy, ako aj dostupné relevantné údaje, čísla a odkazy.

Rámec

Posúdenie rizík by sa malo definovať a malo by byť súčasťou celkového rámca.

Otázka 1: Zapadá posúdenie rizík do celkového rámca? Vysvetlenie: Uveďte, či je tento rámec právneho alebo procesného charakteru a či je definovaný na vnútroštátnej a/alebo na príslušnej nižšej úrovni.

Koordinácia

V rámci štruktúry riadenia rizík sa prideľujú jasne vymedzené povinnosti všetkým subjektom zapojeným do posudzovania rizika tak, aby sa zabránilo prekrývaniu alebo nesúladu medzi zodpovednosťou a spôsobilosťou.

Otázka 2: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na posudzovaní rizík jasne vymedzené? Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe je rozdeľovaná zodpovednosť za posudzovanie rizík v rámci správnych orgánov, či tento základ alebo príslušné postupy sú stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy alebo existujúce potreby.

Otázka 3: Je zodpovednosť za posudzovanie osobitných rizík pridelená najdôležitejším subjektom? Vysvetlenie: Opíšte postup, ako sa príslušné subjekty podieľajú na posudzovaní rizík a ako sú zaistené povinnosti alebo zodpovednosť, pokiaľ ide o riešenie osobitných rizík následne po ich posúdení.

Otázka 4: Je medziodvetvový rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík? Vysvetlenie: Uveďte, ktoré posudzované riziká majú medziodvetvový rozmer zohľadňujúci viac rizík, a v akej miere sa toto premietne do stanovenia scenára rizík. Prípadne opíšte povahu spolupráce s ostatnými orgánmi na vnútroštátnej a/alebo príslušnej nižšej úrovni pri vykonávaní týchto posúdení rizík.

Expertíza

Experti, ktorí vykonávajú posúdenie rizík, by mali mať nevyhnutnú právomoc a povinnosti a príslušnú odbornú prípravu na vykonávanie posudzovania rizík.

Otázka 5: Je rozdelenie zodpovednosti za posúdenie rizík pravidelne preskúmavané? Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty alebo útvary sa podieľajú na posúdení rizík, akým spôsobom sa určujú/vyberajú, aké schopnosti sa pri rozdeľovaní zodpovednosti berú do úvahy.

Otázka 6: Sú experti zodpovední za posudzovanie rizík adekvátne informovaní, školení a skúsení v oblasti posudzovania rizík? Vysvetlenie: Uveďte, či je pre expertov k dispozícii odborná príprava a prípadne akého druhu, ďalej opíšte úroveň skúseností expertov a to, aké odborné znalosti a nástroje sa používajú a považujú za nevyhnutné pri vykonávaní posúdení rizík.

Ďalšie zainteresované strany

Schopnosť posudzovať riziká stále viac závisí od zapojenia rôznych zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora. Subjekty vykonávajúce posúdenie rizík spolupracujú so širokou škálou zainteresovaných strán vrátane súkromného sektora, akademickej obce a iných vládnych subjektov, ktoré nie sú priamo zapojené do procesu posudzovania.

Otázka 7: Sú do postupu posudzovania rizík zapojené príslušné zainteresované strany? Vysvetlenie: Opíšte spektrum príslušných zainteresovaných strán zapojených do postupu posudzovania rizík. Patria sem napríklad akademické obce, výskumné organizácie, súkromný sektor, ako aj orgány štátnej správy, ktoré sa na postupe posudzovania podieľajú nepriamo vrátane zainteresovaných strán z iných členských štátov alebo medzinárodných organizácií. Členské štáty môžu zdôrazniť akékoľvek praktické poznatky, ktoré by sa mohli vymieňať.

Informácie a komunikácia

Posúdenie rizík si vyžaduje účinné informačné a komunikačné systémy. Pochopenie administratívnej kapacity nutnej na informovanie o výsledkoch posúdenia rizík a jej významu pre celkové riziko komunikačnej stratégie môže pomôcť zlepšiť výmenu informácií či údajov a komunikáciu s príslušnými zainteresovanými stranami.

Otázka 8: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na informovanie verejnosti o výsledkoch posúdenia rizík? Vysvetlenie: Podrobne opíšte, ako sa organizuje komunikácia s občanmi týkajúca sa šírenia výsledkov posúdenia rizík.

Otázka 9: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na interné informovanie o výsledkoch posúdenia rizík vrátane scenárov, získaných skúseností atď.? Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sa organizuje výmena informácií medzi rôznymi verejnými orgánmi na rôznych úrovniach správy.

Otázka 10: Sú výsledky posúdenia rizík premietnuté do komunikačnej stratégie týkajúcej sa rizík? Vysvetlenie: Opíšte, ako je šírenie verejne dostupných výsledkov posúdenia rizík obsiahnuté vo vnútroštátnej a/alebo regionálnej komunikačnej stratégii týkajúcej sa rizík.

Metodika

Otázka 11: Má príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni vypracovanú metodiku na posudzovanie rizík? Je táto metodika nejakým spôsobom stanovená alebo zverejnená a aké sú kľúčové prvky tejto metodiky? Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátny alebo regionálny prístup k posudzovaniu rizík (podľa jednotlivých rizík, scenáre, príklady zo života, všeobecné záležitosti), opíšte metodiku použitú na analýzu možných vplyvov, metodiku na výpočet pravdepodobnosti, kritéria alebo metodiku na stanovenie priorít a vyradenie rizík, uveďte, či sa posúdenia rizík revidujú a v akom časovom rámci, či je metodika zhrnutá v dokumente, či je metodika na posúdenie rizík dostupná a kto má k nej prístup, či sú niektoré z informácií obsiahnutých v posúdení rizík prístupné verejnosti.

Otázka 12: Je cezhraničný rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík? Vysvetlenie: Opíšte, ktoré z posudzovaných rizík zahŕňajú cezhraničný rozmer a do akej miery je tento cezhraničný rozmer súčasťou posúdenia rizík (napríklad vytváranie scenárov). Vo vhodných prípadoch môžu členské štáty opísať charakter svojej spolupráce s inými členskými štátmi pri vykonávaní posúdenia rizík, ktoré majú cezhraničný rozmer.

Otázka 13: Je do posúdenie rizík zahrnutá infraštruktúra? Vysvetlenie: Uveďte, ktoré druhy kritickej infraštruktúry (na vnútroštátnej aj na úrovni EÚ) sú zahrnuté do vytvárania scenárov a posúdenia rizík. Patria sem napríklad cesty, budovy, priehrady, železnice, mosty, družice, podzemné systémy, káble, nemocnice, kryty.

Informačné a komunikačné technológie

Otázka 14: Je na posudzovanie rizík k dispozícii príslušná infraštruktúra IKT? Vysvetlenie: Opíšte, aký druh infraštruktúry je k dispozícii na vykonanie posúdenia rizík. Môže zahŕňať nástroje IKT, družice atď. Členské štáty by tu mohli opísať súčasný výskum v oblasti rozvoja novej infraštruktúry IKT na podporu posudzovania rizík. V prípade, že sa daná infraštruktúra zdieľa s ďalšími krajinami, môžu členské štáty takisto opísať druh existujúcej spolupráce (napríklad satelitné snímky).

Otázka 15: Sú na posudzovanie rizík k dispozícii relevantné informácie a údaje (vrátane historických údajov)? Vysvetlenie: Opíšte aké zdroje informácií a údajov využívate a či existujú databázy na účely vykonávania posudzovania rizík. Členské štáty by tu mohli opísať najnovší vývoj v oblasti zlepšovania zberu údajov a informácií.

Financovanie

Financovanie zahŕňa celkové určenie, odhad a vyčlenenie prostriedkov potrebných na vypracovanie a aktualizáciu posúdenia rizík.

Otázka 16: Je na vykonávanie a aktualizáciu úloh spojených s posudzovaním rizík k dispozícii príslušná finančná kapacita? Vysvetlenie: Uveďte, či sú k dispozícii finančné zdroje na účely vypracovania posúdenia rizík a zaistenia aktualizácie existujúcich posúdení.

4.2. Plánovanie riadenia rizík

Tento oddiel obsahuje súbor otázok, ktorý sa vzťahuje na administratívnu, technickú a finančnú kapacitu na plánovanie riadenia rizík.

Pri posudzovaní administratívnej kapacity je dôležité zamerať sa na koordináciu postupu, existenciu potrebných odborných znalostí, existenciu vhodných metodík, mieru zapojenia externých zainteresovaných strán a na komunikáciu.

Na posúdenie technickej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie používania vhodných zariadení.

Na posúdenie finančnej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie dostupnosti finančných zdrojov.

Dostatočne podrobné odpovede na každú otázku by mali zahŕňať opis toho, čo, ako a kedy bolo vykonané, ako aj dostupné relevantné údaje, čísla a odkazy.

Koordinácia

V rámci štruktúry riadenia rizík sa prideľujú jasne vymedzené povinnosti všetkým subjektom zapojeným do plánovania riadenia rizík tak, aby sa zabránilo prekrývaniu alebo nesúladu medzi zodpovednosťou a spôsobilosťou.

Otázka 17: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na plánovaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené? Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe sa rozdeľuje zodpovednosť za proces plánovania v rámci správnych orgánov, či tento základ alebo zodpovedajúce postupy sú stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy alebo existujúce potreby, a či je zahrnutý medziodvetvový rozmer.

Otázka 18: Je zaistená a pravidelne posudzovaná zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík? Vysvetlenie: Opíšte, ako je zaistená zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík, či je zavedený postup na hodnotenie rozdeľovania zodpovednosti za osobitné riziká.

Expertíza

Mali sa zaviesť metodiky na plánovanie v oblasti pracovných síl, aby sa zaistil optimálny počet zamestnancov. Experti, ktorých úlohou je vykonávať plánovanie riadenia rizík, by mali mať nevyhnutné informácie a mali by byť riadne školení.

Otázka 19: Je k dispozícii dostatočný počet expertov, ktorí majú vykonávať plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe rizík zistených v procese posúdenia rizík? Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty alebo útvary sa zúčastňujú na procese plánovania, ako sa určujú/vyberajú, či sa počet zamestnancov považuje za dostatočný.

Otázka 20: Je k dispozícii účinná odborná príprava pre expertov na rôznych úrovniach, ktorí sú zodpovední za plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Vysvetlenie: Uveďte, či je pre expertov vykonávajúcich plánovanie činností k dispozícii odborná príprava a prípadne akého druhu.

Otázka 21: Sú experti zapojení do plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o celkových cieľoch politiky/prioritách týkajúcich sa riadenia rizík katastrof? Vysvetlenie: Uveďte, či je zavedená stratégia zvládania rizík a ak áno, ako sú o príslušných cieľoch, prioritách alebo postupoch informovaní experti, ktorí sa podieľajú na plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti.

Otázka 22: Je zavedený postup, ktorý by zaisťoval zachovanie a ďalšie rozvíjanie znalostí expertov, ktorí sú poverení plánovaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sú znalosti medzi expertmi zapojenými do procesu plánovania zdieľané, ako je zaistené zachovanie znalostí.

Metodika

Subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni by mali mať vypracovanú metodiku plánovania riadenia rizík, pokiaľ ide o očakávané vplyvy zistených rizík, ktoré sa posudzujú na základe vypracovanej metodiky a príslušným spôsobom zoraďujú podľa dôležitosti.

Otázka 23: Majú rôzne subjekty vypracovanú metodiku plánovania riadenia rizík? Aké sú kľúčové prvky tejto metodiky? Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátne alebo regionálne prístupy k plánovaniu, opíšte metodiku použitú na vypracovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a analýzu ich možných vplyvov na zmiernenie rizík.

Otázka 24: Zahŕňa metodika plánovania riadenia rizík vymedzenie infraštruktúry nevyhnutné pre zmiernenie zistených rizík? Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom sa určuje príslušná infraštruktúra, ako sa posudzuje jej stav so zreteľom na zmiernenie rizík, a uveďte, či sa zostavuje zoznam príslušnej infraštruktúry a či sa pravidelne reviduje, či sa určujú investičné potreby.

Ďalšie zainteresované strany

Schopnosť riadiť riziká stále viac závisí od zapojenia rôznych zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora a od spolupráce s nimi. Patria sem agentúry pre riadenie rizík katastrof, zdravotnícke služby, hasičské zbory, policajné orgány, poskytovatelia dopravy/elektriny/komunikácií, dobrovoľné organizácie, občania/dobrovoľníci, vedeckí experti, ozbrojené sily alebo organizácie v iných členských štátoch.

Otázka 25: Sú príslušné zainteresované strany z verejného a súkromného sektora informované a zapojené do procesu plánovania? Vysvetlenie: Opíšte, aký je prístup k zapojeniu zainteresovaných strán verejného/súkromného sektora, ktoré subjekty sa podieľajú na procese plánovania a akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Otázka 26: Sú niektoré z rizík zistených pri posúdení rizík zdieľané s verejnosťou alebo súkromnými spoločnosťami, a ak áno, ako je zaistené, aby verejnosť a tieto spoločnosti boli podporované pri plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Vysvetlenie Opíšte vzťahy s partnerskými organizáciami v procese plánovania, či existujú dohody, ktoré majú podporiť dostatočnú kvalitu, ako plánované opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto organizácií skutočne prispievajú k očakávanému zmierneniu rizík.

Otázka 27: Sú subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni zapojené do cezhraničného plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Vysvetlenie: Uveďte, na akých činnostiach cezhraničného plánovania sa tieto subjekty v poslednom čase zúčastnili, či výsledkom procesu spoločného plánovania sú konkrétne dohody o ďalšej spolupráci (napríklad memorandá o porozumení alebo dohody o úrovni služieb), ako aj akékoľvek získané skúsenosti alebo poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Informácie a komunikácia

Riadenie komplexných rizík si vyžaduje účinné informačné a komunikačné systémy plánovania opatrení riadenia rizík v oblasti prevencie a pripravenosti. Subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni preto musia zaistiť, aby boli zavedené pravidlá a postupy, ktoré umožňujú výmenu informácií a údajov a komunikáciu s rôznymi zainteresovanými stranami.

Otázka 28: Sú príslušné zainteresované strany, vrátane občanov, informované o prvkoch, ktoré majú zásadný význam z hľadiska plánovania riadenia rizík? Vysvetlenie: Opíšte, ako je zabezpečený tok informácií medzi rôznymi zainteresovanými stranami z verejného a súkromného sektora a medzi rôznymi úrovňami správy, aby sa zaistila informovanosť príslušných zainteresovaných strán a aby tieto strany mohli prispieť svojimi znalosťami. Na tomto mieste by členské štáty mohli takisto podrobne uviesť, ako je zabezpečená komunikácia s občanmi o plánovaní konkrétnych opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, a akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Vybavenie

V časti venovanej posúdeniu technickej kapacity sa hodnotí, či je k dispozícii nevyhnutné vybavenie na plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti. Môže ísť o softvérové nástroje na podporu procesu plánovania.

Otázka 29: Sú dostupné nástroje a vybavenie dôležité z hľadiska podpory a/alebo plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Vysvetlenie: Uveďte, či sú k dispozícii nástroje a vybavenie a prípadne opíšte ktoré, uveďte, či existujú nejaké ďalšie potreby, nesúlad a/alebo prekrývanie.

Financovanie

Financovanie zahŕňa celkovú identifikáciu, odhad, vyčlenenie prostriedkov, ktoré sú zo strany riadenia rizík nevyhnutné na uspokojenie potenciálnych finančných záväzkov (financovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti) a ktoré vyplývajú zo zoradenia rizík podľa priority. Zahŕňa takisto financovanie účasti zainteresovaných strán v rámci riadenia rizík, ak je to vhodné.

Otázka 30: Vypracováva sa v rámci procesu plánovania odhad potrieb financovania na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a sú určené možné zdroje financovania? Vysvetlenie: Uveďte, či je k dispozícii metodika odhadu finančných potrieb, ktoré zdroje financovania sú určované, či sa čerpali prostriedky alebo sa budú čerpať prostriedky z európske financovania.

Otázka 31: Zohľadňujú sa v rámci procesu plánovania budúce investičné plány a možná úloha súkromného sektora v oblasti financovania? Vysvetlenie: Opíšte, či a akým spôsobom proces plánovania pomáha určiť budúce priority v oblasti investícií, do akej miery sú do tohto procesu zapojené súkromné organizácie, či sa vynakladá úsilie o nadviazanie spolupráce so súkromným sektorom na financovaní prioritných investícií.

Otázka 32: Sú v rámci procesu plánovania postupy alebo plány určované alebo stanovované s predstihom, aby sa zaistila dostupnosť financovania opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne, ktoré sú potrebné na zmiernenie zistených rizík? Vysvetlenie: Opíšte, ako sa v procese plánovania posudzujú rozpočtové a právne otázky týkajúce sa pružného prideľovania finančných prostriedkov, či sa prijímajú alebo začínajú konkrétne opatrenia umožňujúce flexibilitu, či tomuto prístupu stoja v ceste nejaké právne alebo politické prekážky.

4.3. Vykonávacie opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne

Tento oddiel obsahuje súbor otázok, ktorý sa týka administratívnej, technickej a finančnej kapacity vykonávať opatrenia týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne.

Pri posudzovaní administratívnej kapacity je dôležité zamerať sa na to, či existuje príslušná stratégia, opatrenia a metodiky, či sú k dispozícii potrebné odborné znalosti, aká je koordinácia postupu, miera zapojenia zainteresovaných strán, komunikácia a zavedené postupy.

Pri posudzovaní technickej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie používania vhodnej infraštruktúry, vybavenia a dodávok a na existenciu a vhodnosť technickej expertízy.

Pri posudzovaní finančnej kapacity je dôležité zamerať sa na posúdenie dostupnosti finančných zdrojov.

Dostatočne podrobné odpovede na každú otázku by mali zahŕňať opis toho, čo, ako a kedy bolo vykonané, ako aj dostupné relevantné údaje, čísla a odkazy.

Stratégia/politika/metodika

Subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni vyvinuli prístupy na vykonávanie opatrení týkajúce sa prevencie rizík a pripravenosti na ne. Očakávaný vplyv plánovaných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na znižovanie rizík sa posudzuje a opatrenia sa náležite zoraďujú podľa dôležitosti a prispôsobujú.

Otázka 33: Je vykonávanie opatrení zameraných na prevenciu a pripravenosť spojené s plánovaním riadenia rizík? Je súčasťou stratégie alebo politiky a bola stanovená nejaká metodika? Vysvetlenie: Opíšte vnútroštátny alebo regionálny prístup, ktorým sa spája plánovanie procesu s vykonávaním opatrení, uveďte, ako sa vykonávanie opatrení realizuje, ako sa analyzujú výsledné vplyvy na znižovanie, prispôsobenie sa zmierňovaniu rizík a ako sú tieto vplyvy použité ako spätná väzba pre činnosti plánovania a posudzovania rizík, vo vhodných prípadoch s náležitým zreteľom na súlad s existujúcimi opatreniami v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú zamerané na prispôsobenie sa vplyvom zmeny klímy.

Otázka 34: Sú vyvinuté metódy na podávanie správ o škodách a stratách na ľudských životoch a vykonáva sa v súvislosti s náhradami škôd odhad, vedie sa dokumentácia a uchovávajú sa príslušné údaje? Vysvetlenie: Opíšte metódy vyvinuté na účely podávania správ o škodách a stratách na ľudských životoch, uveďte, či sa príslušné údaje oznamujú zainteresovaným stranám a občanom, či sa zainteresované strany podieľajú na podávaní správ o škodách a/alebo odhadu nákladov, či sú správy o škodách pravidelne alebo príležitostne dokumentované a uchovávané, aké obdobie je pokryté, a či sú správy zverejňované.

Koordinácia

V rámci štruktúry riadenia rizík sa prideľujú jasne vymedzené povinnosti všetkým subjektom zapojeným do posudzovania rizika tak, aby sa zabránilo presahom alebo nesúladu medzi zodpovednosťou a spôsobilosťou.

Otázka 35: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na vykonávaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené? Vysvetlenie: Opíšte, na akom základe sa rozdeľuje zodpovednosť za proces vykonávania v rámci správnych organov, či sú príslušné postupy stanovené písomne (napríklad v právnych textoch), ako sa riešia prípadné presahy, ďalšie potreby a/alebo nesúlad, a či je zahrnutý medziodvetvový rozmer.

Expertíza

Sú zavedené metodiky plánovania v oblasti pracovných síl, aby sa zaistil optimálny počet zamestnancov. Sú zavedené nástroje na riadenie výkonnosti zamestnancov, medzi ktoré patria pravidelné preskúmania potrieb v oblasti odbornej prípravy a rozvoja.

Otázka 36: Je rozdelenie zodpovednosti expertov zapojených do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti aktualizované a sú k dispozícii dostatočné zdroje na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe plánovacieho procesu? Vysvetlenie: Uveďte, ktoré subjekty (napríklad útvary, agentúry) sa podieľajú na vykonávaní opatrení, ako sa tieto subjekty určujú/vyberajú, ktoré kompetencie zamestnancov sa pri rozdeľovaní zodpovednosti zvažujú, či je počet zamestnancov považovaný za primeraný.

Otázka 37: Sú experti zodpovední za vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti náležite informovaní a školení a majú príslušné skúsenosti? Vysvetlenie: Uveďte, či je pre zamestnancov, ktorí sa podieľajú na vykonávaní opatrení, k dispozícii odborná príprava, ako často sa príslušné osoby podieľali na vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ako boli pracovníci zapojení do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o cieľoch, prioritách alebo postupoch.

Ďalšie zainteresované strany

Schopnosť riadiť riziká stále viac závisí od zapojenia rôznych zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora a od spolupráce s nimi. Patria sem agentúry pre zvládanie katastrof, zdravotnícke služby, hasičské zbory, policajné orgány, poskytovatelia dopravy/elektriny/komunikácií, dobrovoľné organizácie, občania/dobrovoľníci, vedeckí experti, ozbrojené sily alebo organizácie v iných členských štátoch (cezhraničné riadenie rizík). Riešenie nových rizík preto vyžaduje vybudovanie siete pre reakcie, ktorá dokáže zmobilizovať všetky požadované kapacity rôznych zainteresovaných strán.

Otázka 38: Sú príslušné subjekty informované a zapojené do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Vysvetlenie: Opíšte, aký je prístup k zapojeniu zainteresovaných strán verejného/súkromného sektora alebo k správe siete, ktoré subjekty sa podieľajú na procese vykonávania opatrení, a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Otázka 39: Je príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni zapojený do vykonávania cezhraničných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Vysvetlenie: Uveďte, aké cezhraničné opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti sa vykonávajú, ktoré ďalšie zainteresované strany sa angažujú, či výsledkom procesu spoločného vykonávania opatrení sú konkrétne dohody o ďalšej spolupráci (napríklad memoranda o porozumení alebo dohody o úrovni služieb), ako aj akékoľvek získané skúsenosti alebo poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Otázka 40: Má vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora dostatočnú kvalitu, aby sa dosiahli očakávané výsledky, pokiaľ ide o zmiernenie rizík? Vysvetlenie: Uveďte, či sú uzavreté dohody, ktoré majú podporiť dostatočnú kvalitu, ako opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré vykonávajú organizácie, skutočne prispievajú k očakávanému zmierneniu rizika, a takisto uveďte akékoľvek skúsenosti, ktoré by sa mohli zdieľať.

Postupy

Riadenie rizík musí zahŕňať rozvoj zavedených postupov, aby sa zaistilo fungovanie systému riadenia rizík. Postup vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti preto musí stanoviť postupy, ktoré prispievajú k zníženiu rizika.

Otázka 41: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vytvorenie postupov včasného varovania, aktivácie, vyslania, deaktivácie alebo monitorovania? Vysvetlenie: Uveďte, či sú zavedené postupy, ako fungujú v praxi, či sú vypracované štandardné operačné postupy, pre ktoré operácie sú tieto postupy vypracované, a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Informácie a komunikácia

Riadenie komplexných rizík si vyžaduje účinné informačné a komunikačné systémy na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti. Subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni preto musia zaistiť, aby sa zaviedli pravidlá a postupy, ktoré umožňujú zdieľanie informácií a údajov a komunikáciu s príslušnými zainteresovanými stranami vrátane občanov v akejkoľvek fáze vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti.

Otázka 42: Sú dostupné nevyhnutné informácie a dochádza k ich pravidelnej výmene v rámci vnútroštátnych alebo regionálnych subjektov? Vysvetlenie: Opíšte, ako je zabezpečený tok informácií medzi rôznymi verejnými subjektmi a medzi rôznymi úrovňami správy, aby sa zaistila informovanosť príslušných útvarov a aby tieto útvary mohli prispieť svojimi znalosťami.

Otázka 43: Sú prijaté komunikačné stratégie vrátane využitia rôznych mediálnych nástrojov (takisto sociálnych médií), aby bolo možné účinne predkladať informácie občanom a zvyšovať tak informovanosť a budovať dôveru? Vysvetlenie: Podrobne opíšte spôsob, akým je zabezpečené predkladanie informácií občanom a komunikácia s nimi počas vykonávania opatrení, ako aj v prípravnej a následnej fáze a uveďte akékoľvek získané poznatky, ktoré by sa mohli zdieľať.

Infraštruktúra vrátane IT

V tomto oddiele posúdenia technickej kapacity sa hodnotí, či infraštruktúra, napríklad cesty, budovy, priehrady, železnice, mosty, družice, podzemné potrubie, káble, nemocnice, kryty, systémy včasného varovania atď., ktorá je považovaná za dôležitú z hľadiska zmiernenia zistených rizík, spĺňa určité normy bezpečnosti, zabezpečenia a funkčnosti.

Otázka 44: Analyzoval sa stav infraštruktúry, ktorá je dôležitá z hľadiska vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Vysvetlenie: Opíšte, ako je určovaná infraštruktúra, ktorá má zásadný význam z hľadiska zmiernenia osobitných rizík, ako sa posudzuje jej stav so zreteľom na zmiernenie rizík, či je zostavený zoznam dôležitej infraštruktúry a či sa pravidelne preskúmava, či sú určené investičné potreby, či členské štáty prijali v oblasti kritickej infraštruktúry príslušné opatrenia

Vybavenie a dodávky

V tomto oddiele posúdenia technickej kapacity sa hodnotí, či vybavenie pre prevenciu a pripravenosť spĺňa požadované normy nevyhnutné z hľadiska vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti.

Otázka 45: Je k dispozícii súpis dostupného vybavenia, ktoré je potrebné z hľadiska vykonávania plánovaných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Zahŕňa vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určovanie možnej potreby vybavenia na základe súčasného súpisu? Vysvetlenie: Uveďte, či je zostavený súpis dostupného vybavenia a jeho použitia a či je tento súpis priebežne aktualizovaný. Uveďte, či a ktoré potreby z hľadiska vybavenia sú určované v rámci procesu vykonávania, aby sa dostatočne zmiernili riziká, ktorými sa zaoberá proces plánovania. Takisto uveďte, či je zostavený súpis dostupného vybavenia a či je analyzovaný so zreteľom na svoju adekvátnosť, aby sa tak odhalili ďalšie potreby alebo nesúlad, opíšte, ktoré kroky sa podnikli s cieľom reagovať na dané potreby.

Otázka 46: Sú v rámci vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určované riziká v dodávateľskom reťazci a boli prijaté opatrenia, ktoré majú znížiť riziko nedostatočných dodávok? Vysvetlenie: Uveďte, či a aké riziká v dodávateľskom reťazci sú určené, opíšte, ako sa analyzuje vplyv týchto rizík, či a aké opatrenie bude prijaté na účely obmedzenia týchto rizík, či sú uzavreté cezhraničné dojednania alebo dohody o spolupráci, ktoré majú takéto riziká znížiť.

Technická expertíza

Technická expertíza zahŕňa zručnosti, ktoré sú k dispozícii, a vyvinuté metodiky vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti. Vzhľadom na to, že technická expertíza predstavuje nehmotnú kapacitu, uvedená požiadavka podmieňuje takisto zabezpečenie tejto kapacity, či už prostredníctvom dokumentácie alebo vzdelávania a výmeny znalostí.

Otázka 47: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby sa zaistilo, že opatrenia sa budú vykonávať príslušným spôsobom a že tieto znalosti sa zachovajú a budú sa ďalej rozvíjať? Vysvetlenie: Opíšte, aké technické znalosti sú využívané a považované za nevyhnutné na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, či sú na vykonávanie využívané technické nástroje a ak áno, tak aké, či sa experti zúčastňujú na odbornej príprave, aby si priebežne dopĺňali svoje znalosti, a boli tak schopní príslušným spôsobom využívať technické nástroje; uveďte, ako sa vymieňajú znalosti medzi osobami, ktoré sa podieľajú na vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, a ako sa podporuje profesijný rozvoj.

Otázka 48: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti z uplatňovania obstarávacích a logistických postupov na plnenie týchto úloh a absolvovali experti adekvátnu odbornú prípravu na uplatňovanie týchto postupov? Vysvetlenie: Opíšte, akým spôsobom a aká odborná príprava je poskytovaná na účely budovania a rozvoja odborných znalostí alebo akýchkoľvek iných opatrení, ktoré by mohli prispieť k získaniu takýchto znalostí.

Otázka 49: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby mohli uskutočňovať plánovanie životného cyklu a núdzové kapacity, a využívajú sa tieto metodiky na účely prieskumu fungovania vybavenia a systémov a na umožnenie zvýšenia kapacity v prípade núdzovej situácie? Vysvetlenie: Opíšte, či sú tieto metódy uplatňované so zreteľom na opatrenia v oblasti prevencie a pripravenosti, či a aká odborná príprava je poskytovaná na účely budovania a rozvoja odborných znalostí alebo akýchkoľvek iných opatrení, ktoré by mohli prispieť k získaniu takýchto znalostí.

Financovanie vykonávacích opatrení

V rámci tejto požiadavky sa posudzuje, či je zaistená dostupnosť finančných prostriedkov a či možno rýchlo mobilizovať v prípade pravdepodobných mimoriadnych situácií, ako bolo určené pri posúdení rizík a plánovaní.

Otázka 50: Je pri vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú potrebné na zníženie, prispôsobenie a zmiernenie zistených rizík, vymedzený rozpočet, právny základ a postupy, ktoré sú určené alebo stanovené na to, aby sa dopredu naplánovalo pružné prideľovanie finančných prostriedkov? Vysvetlenie: Opíšte, ako sú v procese vykonávania posudzované rozpočtové a právne otázky týkajúce sa pružného prideľovania finančných prostriedkov, či sú prijaté alebo začaté konkrétne opatrenia umožňujúce flexibilitu, či existuje nesúlad alebo ďalšie potreby, či tomuto prístupu stoja v ceste nejaké právne alebo politické prekážky.

Otázka 51: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vypracovanie dohôd so zainteresovanými stranami, ktoré upravujú zdieľanie nákladov? Vysvetlenie: Opíšte, či sú vytvorené plány týkajúce sa zdieľania finančnej záťaže; či členské štáty oslovili zainteresované strany, ktoré zainteresované strany sú kontaktované, a či existuje úsilie o uzavretie dohôd týkajúcich sa pokrytia týchto nákladov, alebo sú už tieto dohody uzavreté.

5. ZHRNUTIE

Na záver tohto posúdenia by členské štáty mali mať dobrý medziodvetvový prehľad o rôznych rizikách, ktoré by sa mali riešiť, o vhodnosti a skutočnej účinnosti procesu plánovania riadenia rizík vrátane určenia vhodných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, a takisto by mali mať jasnú predstavu o postupe vykonávania príslušných opatrení.

Nasledujúcu tabuľku možno využiť ako nástroj, ktorý poskytuje zhrnutie jednotlivých zložiek vnútroštátnych posúdení spôsobilosti na riadenie rizík. Tabuľka dopĺňa posúdenie spôsobilosti na riadenie rizík na celoštátnej alebo príslušnej nižšej úrovni, ktoré v súlade s príslušným rozhodnutím majú členské štáty vykonávať a sprístupniť Komisii každé tri roky po finalizácii týchto usmernení.

V prípade každej z ďalej uvedených otázok by mala byť identifikovaná príslušná úroveň na základe tohto rozdelenia:

— neuvádza sa: Kapacita nie je určená alebo sa nepovažuje za relevantné ju vytvárať;

— (1): Kapacita sa považuje za relevantnú – súvisiace činnosti sa zatiaľ nezačali;

— (2): Kapacita je určená – dosiahol sa počiatočný pokrok;

— (3): Kapacita sa vykonáva v kľúčových oblastiach;

— (4): Kapacita je stanovená a priebežne zlepšovaná;

— Poznámky: Ďalšie odôvodnenie výberu úrovní.

Otázky Úrovne Poznámky Posúdenie rizík Otázka 1: Zapadá posúdenie rizík do celkového rámca? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 2: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na posudzovaní rizík jasne vymedzené? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 3: Je zodpovednosť za posudzovanie osobitných rizík pridelená najdôležitejším subjektom? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 4: Je medziodvetvový rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 5: Je rozdelenie zodpovednosti za posúdenie rizík pravidelne preskúmavané? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 6: Sú experti zodpovední za posudzovanie rizík adekvátne informovaní, školení a skúsení v oblasti posudzovania rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 7: Sú do postupu posudzovania rizík zapojené príslušné zainteresované strany? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 8: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na informovanie verejnosti o výsledkoch posúdenia rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 9: Je k dispozícii nevyhnutná administratívna kapacita na interné informovanie o výsledkoch posúdenia rizík vrátane scenárov, získaných skúseností atď.? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 10: Sú výsledky posúdenia rizík premietnuté do komunikačnej stratégie týkajúcej sa rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 11: Má príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni vypracovanú metodiku na posudzovanie rizík? Je táto metodika nejakým spôsobom stanovená alebo zverejnená a aké sú kľúčové prvky tejto metodiky? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 12: Je cezhraničný rozmer rizík súčasťou posúdenia rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 13: Je do posúdenie rizík zahrnutá infraštruktúra? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 14: Je na posudzovanie rizík k dispozícii príslušná infraštruktúra IKT? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 15: Sú na posudzovanie rizík k dispozícii relevantné informácie a údaje (vrátane historických údajov)? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 16: Je na vykonávanie a aktualizáciu úloh spojených s posudzovaním rizík k dispozícii príslušná finančná kapacita? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Plánovanie riadenia rizík Otázka 17: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na plánovaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 18: Je zaistená a pravidelne posudzovaná zodpovednosť za plánovanie osobitných rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 19: Je k dispozícii dostatočný počet expertov, ktorí majú vykonávať plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe rizík zistených v procese posúdenia rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 20: Je k dispozícii účinná odborná príprava pre expertov na rôznych úrovniach, ktorí sú zodpovední za plánovanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 21: Sú experti zapojení do plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti informovaní o celkových cieľoch politiky/prioritách týkajúcich sa riadenia rizík katastrof? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 22: Je zavedený postup, ktorý by zaisťoval zachovanie a ďalšie rozvíjanie znalostí expertov, ktorí sú poverení plánovaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 23: Majú rôzne subjekty vypracovanú metodiku plánovania riadenia rizík? Aké sú kľúčové prvky tejto metodiky? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 24: Zahŕňa metodika plánovania riadenia rizík vymedzenie infraštruktúry nevyhnutné pre zmiernenie zistených rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 25: Sú príslušné zainteresované strany z verejného a súkromného sektora informované a zapojené do procesu plánovania? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 26: Sú niektoré z rizík zistených pri posúdení rizík zdieľané s verejnosťou alebo súkromnými spoločnosťami, a ak áno, ako je zaistené, aby verejnosť a tieto spoločnosti boli podporované pri plánovaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 27: Sú subjekty na vnútroštátnej či nižšej úrovni zapojené do cezhraničného plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 28: Sú príslušné zainteresované strany, vrátane občanov, informované o prvkoch, ktoré majú zásadný význam z hľadiska plánovania riadenia rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 29: Sú dostupné nástroje a vybavenie dôležité z hľadiska podpory a/alebo plánovania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 30: Vypracováva sa v rámci procesu plánovania odhad potrieb financovania na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti a sú určené možné zdroje financovania? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 31: Zohľadňujú sa v rámci procesu plánovania budúce investičné plány a možná úloha súkromného sektora v oblasti financovania? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 32: Sú v rámci procesu plánovania postupy alebo plány určované alebo stanovované s predstihom, aby sa zaistila dostupnosť financovania opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne, ktoré sú potrebné na zmiernenie zistených rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Vykonávanie opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne Otázka 33: Je vykonávanie opatrení zameraných na prevenciu a pripravenosť spojené s plánovaním riadenia rizík? Je súčasťou stratégie alebo politiky a bola stanovená nejaká metodika? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 34: Sú vyvinuté metódy na podávanie správ o škodách a stratách na ľudských životoch a vykonáva sa v súvislosti s náhradami škôd odhad, vedie sa dokumentácia a uchovávajú sa príslušné údaje? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 35: Sú povinnosti a úlohy pridelené subjektom podieľajúcim sa na vykonávaní opatrení týkajúcich sa prevencie rizík a pripravenosti na ne jasne vymedzené? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 36: Je rozdelenie zodpovednosti expertov zapojených do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti aktualizované a sú k dispozícii dostatočné zdroje na vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti na základe plánovacieho procesu? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 37: Sú experti zodpovední za vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti náležite informovaní a školení a majú príslušné skúsenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 38: Sú príslušné subjekty informované a zapojené do vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 39: Je príslušný vnútroštátny subjekt alebo subjekt na nižšej úrovni zapojený do vykonávania cezhraničných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 40: Má vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti zo strany týchto zainteresovaných strán z verejného a súkromného sektora dostatočnú kvalitu, aby sa dosiahli očakávané výsledky, pokiaľ ide o zmiernenie rizík? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 41: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vytvorenie postupov včasného varovania, aktivácie, vyslania, deaktivácie alebo monitorovania? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 42: Sú dostupné nevyhnutné informácie a dochádza k ich pravidelnej výmene v rámci vnútroštátnych alebo regionálnych subjektov? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 43: Sú prijaté komunikačné stratégie, vrátane využitia rôznych mediálnych nástrojov (takisto sociálnych médií), aby bolo možné účinne predkladať informácie občanom, a zvyšovať tak informovanosť a budovať dôveru? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 44: Analyzoval sa stav infraštruktúry, ktorá je dôležitá z hľadiska vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 45: Je k dispozícii súpis dostupného vybavenia, ktoré je potrebné z hľadiska vykonávania plánovaných opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti? Zahŕňa vykonávanie opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určovanie možnej potreby vybavenia na základe súčasného súpisu? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 46: Sú v rámci vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti určované riziká v dodávateľskom reťazci a boli prijaté opatrenia, ktoré majú znížiť riziko nedostatočných dodávok? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 47: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby sa zaistilo, že opatrenia sa budú vykonávať príslušným spôsobom a že tieto znalosti sa zachovajú a budú sa ďalej rozvíjať? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 48: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti z uplatňovania obstarávacích a logistických postupov na plnenie týchto úloh a absolvovali experti adekvátnu odbornú prípravu na uplatňovanie týchto postupov? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 49: Majú experti poverení vykonávaním opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti potrebné odborné znalosti, aby mohli uskutočňovať plánovanie životného cyklu a núdzové kapacity, a využívajú sa tieto metodiky na účely prieskumu fungovania vybavenia a systémov a na umožnenie zvýšenia kapacity v prípade núdzovej situácie? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 50: Je pri vykonávaní opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti, ktoré sú potrebné na zníženie, prispôsobenie a zmiernenie zistených rizík, vymedzený rozpočet, právny základ a postupy, ktoré sú určené alebo stanovené na to, aby sa dopredu naplánovalo pružné prideľovanie finančných prostriedkov? neuvádza sa (1) (2) (3) (4) Otázka 51: Je súčasťou vykonávania opatrení v oblasti prevencie a pripravenosti vypracovanie dohôd so zainteresovanými stranami, ktoré upravujú zdieľanie nákladov? neuvádza sa (1) (2) (3) (4)

6. ZOZNAM ODKAZOV A PRÍSLUŠNÝCH DOKUMENTOV

A Simple Guide to Risk and its Management, Broadleaf Capital International PTY Ltd., 2012 (podľa normy ISO 31000: 2009).

http://broadleaf.com.au/old/pdfs/trng_tuts/Tut_Simple_Guide_to_Risk_v11.pdf

An overview of the EFQM Excellence Model, EFQM, Brussels. Tento model možno použiť na posúdenie existujúcich kapacít organizácie.

http://www.efqm.org/

Best Practices on Flood Prevention and Mitigation, (Osvedčené postupy na prevenciu povodní a ich zmiernenie), prezentované na zasadnutí riaditeľov vodohospodárskych úradov v Aténach v júni 2003, vypracované Holandskom a Francúzskom (aktualizácia usmernení týkajúcich sa udržateľnej protipovodňovej prevencie – Guidelines on Sustainable Flood Prevention – Organizácia spojených národov a Európska hospodárska komisia (EHK/OSN) z roku 2000).

http://ec.europa.eu/environment/water/flood_risk/pdf/flooding_bestpractice.pdf

Civil Defence Emergency Capability Assessment Tool v. 4.2 (final) – nástroj na posúdenie schopnosti v oblasti núdzovej udalosti v rámci civilnej ochrany, ktorý vychádza z vnútroštátnej stratégie Nového Zélandu; ide o nástroj Excel zameraný na organizačné schopnosti týkajúce sa otázok súladu, vykonávania a výsledkov.

http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

Core Capabilities Crosswalk, Ministerstvo vnútornej bezpečnosti Spojených štátov, Federálna agentúra pre zvládanie núdzových situácií (FEMA), aktualizácia: jún 2013.

http://www.fema.gov/core-capabilities

Závery Rady z 26. apríla 2010, dokument Rady 7788/10. Stratégia vnútornej bezpečnosti EÚ: päť krokov k bezpečnejšej Európe – KOM(2010) 673 z 22.11.2010.

Závery Rady z 26. septembra o posudzovaní schopnosti riešenia rizík (13375/14).

Department of Homeland Security Risk Lexicon, Risk Steering Committee/USA, september 2010;

https://www.dhs.gov/xlibrary/assets/dhs-risk-lexicon-2010.pdf

Smernica Rady 96/82/EC z 9. decembra 1996 o kontrole nebezpečenstiev veľkých havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, (Ú. v. ES L 10, 14.1.1997, s. 13.)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/EC z 23. októbra 2000, ktorou sa stanovuje rámec pôsobnosti pre opatrenia spoločenstva v oblasti vodného hospodárstva, (Ú. v. ES L 327, 22.12.2000, s. 1.)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/EC z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík, (Ú. v. EÚ L 288, 6.11.2007, s. 27.)

Smernica Rady 2008/114/ES z 8. decembra 2008 o identifikácii a označení európskych kritických infraštruktúr a zhodnotení potreby zlepšiť ich ochranu, (Ú. v. EÚ L 345, 23.12.2008, s. 75.)

Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2012/18/EÚ zo 4. júla 2012 o kontrole nebezpečenstiev závažných havárií s prítomnosťou nebezpečných látok, ktorou sa mení a dopĺňa a následne zrušuje smernica Rady 96/82/ES, (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012, s. 1.)

Emergency Management Planning Guide 2010-2011, Public Safety Canada, 2010.

http://www.publicsafety.gc.ca/cnt/rsrcs/pblctns/mrgnc-mngmnt-pnnng/index-eng.aspx

EN Eurokódy predstavujú súbor 10 európskych noriem EN 1990 – EN 1999, ktoré zaisťujú spoločný prístup k projektovaniu budov a iným inžinierskym stavebným prácam a stavebným výrobkom.

http://eurocodes.jrc.ec.europa.eu/home.php

Európska komisia: Usmernenia týkajúce sa posúdenia vplyvov, SEC(2009) 92.

http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/commission_guidelines/commission_guidelines_en.htm

Európska komisia: Overview of natural and man-made disaster risks in the EU, European Commission, SWD(2014) 134 final, 8.4.2014.

Európska komisia: Prístup Spoločenstva k prevencii prírodných a človekom spôsobených katastrof, Oznámenie KOM(2009) 82 v konečnom znení, 23.2.2009.

Guidance on Implementing the Capacity Development Provisions of the Safe Drinking Water Act amendments of 1996, United Environmental Protection Agency, USA, júl 1998.

http://www.epa.gov/ogwdw/smallsystems/pdfs/guidfin.pdf

Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises,

http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

ISO 22300:2012 Societal Security – Terminology.

http://www.iso.org/iso/catalogue_detail.htm?csnumber=56199

ISO/CD 22325 Societal Security: Emergency management – Guidelines for emergency management capability assessment (for businesses).

ISO/IEC/FDIS International Standard 31010: Risk Management – Risk Assessment Techiques (2009).

Medzinárodná norma ISO 31000 (2009): Riadenie rizík – Princípy a usmernenia.

Methode für die Risikoanalyse im Bevölkerungsschutz, Bundesamt für Bevölkerungsschutz und Katastrophenhilfe, Wissenschaftsforum Band 8, 2010.

http://www.bbk.bund.de/SharedDocs/Downloads/BBK/DE/Publikationen/Wissenschaftsforum/Bd8_Methode-Risikoanalyse-BS.pdf?__blob=publicationFile

OECD Risk Management, OECD Working Papers on Public Governance no. 23, vypracoval Charles Baubion, 2013.

http://www.oecd-ilibrary.org/governance/oecd-working-papers-on-public-governance_19934351

OECD Reviews of Risk Management Policies, Italy (Prehľad politík v oblasti riadenia rizík OECD, Taliansko) – Prehľad talianskeho národného systému civilnej ochrany, OECD, 2010.

http://www.oecd.org/italy/oecdreviewsofriskmanagementpoliciesitaly.htm

OECD Recommendations of the Council on the Governance of Critical Risks, zasadnutie Rady OECD na úrovni ministrov, Paríž, 6. – 7. máj 2014.

http://www.oliverwyman.com/content/dam/oliver-wyman/global/en/2014/may/OECD%20-%20Recommendations%20on%20the%20governance%20of%20critical%20risks%20-%202014.pdf

Risk Management Assessment Framework – Ministerstvo financií Spojeného kráľovstva, júl 2009, nástroj na posudzovanie normy riešenia rizík v organizácii založený na modeli excelencie EFQM.

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/191516/Risk_management_assessment_framework.pdf

UNISDR Terminology on Disaster Risk Reduction, United Nations 2009.

http://www.unisdr.org/we/inform/terminology

(1) Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ zo 17. decembra 2013 o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 924).

(2) Tamtiež, článok 6 písm. c).

(3) Tamtiež, článok 5 písm. f).

(4) Pozri „Overview of natural and man-made disaster risk in the EU“, SWD (2014) 134 final, 8.4.2014.

(5) 13375/14.

(6) „Commission Risk Assessment and Mapping Guidelines for Disaster Management“, SEC(2010) 1626 final z 21.12.2010.

(7) Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, „Posilnenie odolnosti prostredníctvom inovačného riadenia rizík“, preskúmanie politiky riadenia rizík, OECD, 2014, s. 48 – 51, ISBN 978-92-64-20910-7.

(8) Súčasťou tohto postupu by mohlo byť združovanie medzinárodnej skupiny expertov, ktorá môže podporiť posudzovanie vo všetkých fázach postupu, ako aj program vzájomného hodnotenia, prostredníctvom ktorého si členské štáty môžu predávať poznatky v oblasti riadenia rizík katastrof.

(9) Vplyv nebezpečných situácií je čiastočne závislý od existujúcich zmierňujúcich a preventívnych opatrení. Posúdenie rizík zohľadňuje existujúce opatrenia na posúdenie vplyvu, pravdepodobnosti a priority rizík.

(10) SEC(2010), 1626 final z 21.12.2010, strany 29.

(11) V plánovaní by sa mali zohľadňovať plány vypracované pre odvetvové riziká, napríklad plány na zvládanie povodňových rizík podľa smernice o povodniach (smernica 2007/60/ES).

(12) Na strane 30 usmernení týkajúcich sa posúdenia rizík.

(13) http://www.civildefence.govt.nz/cdem-sector/monitoring-and-evaluation/cdem-capability-assessment-tool-/

(14) Guide ORSEC Départemental, Direction générale de la sécurité civile et de la gestion des crises, http://www.interieur.gouv.fr/Le-ministere/Securite-civile/Documentation-technique/Planification-et-exercices-de-Securite-civile

(15) http://climate-adapt.eea.europa.eu/data-and-downloads?searchtext=&searchsectors=DISASTERRISKREDUCTION&searchtypes=ACTION#