EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 7.12.2011 
SEK(2011) 1513 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o európskych fondoch sociálneho podnikania 
{KOM(2011) 862 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1512 v kone čnom znení}  
 
 1    1. ÚVOD 
Toto posúdenie vplyvu sa týka sociálnych  podnikov a ich financovania zo súkromných 
investičných fondov. 
Sociálne podniky sú podni ky, ktorých hlavným cie ľom je dosiahnu ť sociálny vplyv. Prinášajú 
inovačné riešenia, ktoré sa týkajú sociálnych  alebo environmentálnych problémov. Finan čné 
výnosy sa vkladajú spä ť do podniku: právna forma poskytuje podniku prístup k súkromným 
finančným prostriedkom a udržate ľné základy. Podnikatelia v sociálnej oblasti zvy čajne 
takisto spravujú svoje podniky z odpovedne a transparentne, najm ä prostredníctvom zapojenia 
pracovníkov, zákazníkov a zainteresova ných strán, ktorých sa ich obchodná činnosť týka.  
Sociálne podniky zaznamenávajú výrazný rast; už  10 % podnikov EÚ všeobecne patrí do tejto 
kategórie a zamestnáva 11 miliónov platených zamestnancov. Ich zameranie na sociálne 
a environmentálne inovácie znamená, že tieto podniky sú v zásade k ľúčové pre inteligentný, 
udržateľný a inkluzívny rast. Rozho dujúci význam tohto rastu vyplynul z konzultácie o Akte 
o jednotnom trhu, v ktorom sú sociálne podn iky vymedzené ako jeden z 12 dôležitých 
nástrojov pre ú činné oživenie jednotného trhu.  
Hoci sú investi čné fondy k ľúčovým privádza čom financovania do sociálnych podnikov, 
keďže môžu rozšíri ť a prehĺbiť dostupné financovanie, z konz ultácií so zainteresovanými 
stranami vyplynulo, že tieto fondy nevyužívajú svoj  potenciál. Fragmentácia vnútroštátnych 
pravidiel a nedostato čne jasná koncepcia týchto fondov v rámci EÚ obmedzuje ich výskyt, 
a tým sa brzdí rozvoj stabilného sektora sociálneho podnikania a umož ňuje sa, aby sa tento 
sektor vyvíjal nerovnomerne. 
V tomto posúdení vplyvu sa preto skúmajú možnosti, ako zabezpe čiť, aby tieto fondy mohli 
účinne a efektívne využíva ť svoj potenciál. Ke ďže sektor správy aktív v EÚ spravoval v roku 
2010 aktíva v hodnote viac ako 8 000 miliárd EUR, úsilie o zlepšenie príspevkov tohto sektora k financovaniu sociálnych  podnikov by mohlo v budúcnosti prinies
ť veľký úžitok.  
2. V ČOM JE PROBLÉM ? 
Sociálne podniky sú často závislé od grantov. Investi čné fondy, ktoré im môžu pomôc ť riešiť 
tento problém, sú oby čajne malé (ich ve ľkosť je približne 10 miliónov až 20 miliónov EUR), 
a preto im neostáva priestor na manévrovanie,  a v rámci EÚ sa vyvíjajú nerovnomerne (riedko 
rozšírené, pri čom sa zárove ň zhlukujú v jednom alebo dvoch členských štátoch). Pre 
investorov snažiacich sa investova ť do sociálnych podnikov ale bo sociálneho hospodárstva 
EÚ môže by ť zároveň zložité identifikova ť investičné fondy, ktoré majú k dispozícii, 
a dôverova ť im: dochádza k zmäto čnému šíreniu konkuren čných značiek a ozna čení fondov, 
ktoré vzbudzujú dojem, že ponúkajú investíc ie do sociálneho podnikania. Pre fondy je 
nákladné získa ť prístup k investorom za hranicam i z dôvodu fragmentovaných pravidiel: 
fondy sú obmedzené na jedno miesto a na malých trhoch je pre ne ťažké rozvinú ť činnosť tak, 
aby dosiahli životaschopnú ve ľkosť. Úrovne cezhrani čného získavania finan čných 
prostriedkov sú v sú časnosti nízke (pod ľa jedného z odhadov sú na úrovni menej ako 4 %). 
Všetky tieto problémy vyplývajú z osobit ných vlastností sociálnych podnikov: ich 
presadzovanie sociálnych cie ľov podnikate ľskými prostriedkami predstavuje nové výzvy pre 
investorov, sprostredkovate ľov fondov a finan čných služieb, ako aj pre regula čné orgány. 
V posúdení vplyvu boli vymedzené tr i hlavné zdroje problémov.  
 
 2    Hlavný zdroj problému č. 1: nedostatok jasných a porovnate ľných informácií   
Používanie informácií o soci álnych investíciách a finan čných prostriedkoch zameraných na 
sociálne podniky je pre i nvestorov zložité. Pochope nie a porovnanie investi čných ponúk je 
zbytočne komplikované a objavujú sa konkuren čné, kontrastné a navzájom sa prekrývajúce 
pojmy, zna čky a koncepcie. Zna čky, ktoré sa vyvíjajú na samoregula čnom základe, nefungujú 
v rámci celej EÚ a nepomáhajú investorom zamera ť sa na sociálne podniky, a najmä 
identifikova ť relevantné fondy a pochopi ť a porovna ť ponuky týchto fondov. 
Hlavný zdroj problému č. 2: meranie alebo hodnotenie výnoso v v sociálnej oblasti je zložité  
Poskytovanie informácií investorom o sociál nom vplyve predstavuje hlavnú výzvu súvisiacu 
so sociálnym poslaním soci álnych podnikov. Objavuje sa ve ľké množstvo nástrojov na 
posudzovanie a analyzovanie sociál neho vplyvu alebo výkonnosti. Konkuren čné, kontrastné 
a navzájom sa prekrývajúce prístupy z vyšujú náklady podnikov a fondov a investorom 
sťažujú možnos ť porovnáva ť rôzne fondy alebo sledova ť, ako investície, ktoré uskuto čňujú, 
dosahujú s ľúbený sociálny vplyv.  
Hlavný zdroj problému č. 3: nedostato čné prispôsobenie štruktúr fondov potrebám 
sociálnych podnikov   
Vnútroštátne pravidlá a pravidlá EÚ upra vujúce štruktúry fondov, ktoré sa využívajú pre 
fondy zamerané na sociálne podniky, ne zodpovedajú vždy potrebám týchto fondov 
a fragmentácia týchto pravidiel s ťažuje cezhrani čnú činnosť. Spôsobuje to neistotu správcov 
fondov, šírenie rôznych foriem f ondov a prístupov v rámci EÚ, čo vedie k menej efektívnemu 
a účinnému trhu s týmito fondmi v EÚ. 
3. PREČO BY EÚ MALA KONA Ť A DÔSLEDKY NEPRIJATIA OPATRENÍ  
Ak EÚ nebude kona ť, mohol by sa zastavi ť rozvoj sociálnych podnikov ako dôveryhodného 
modelu v rámci Európy. Investi čné fondy zameriavajúce sa na sociálne podniky by nedosiahli 
veľkosť potrebnú na to, aby zlepšili situáciu, čím by ukrátili sociálne  podniky o heterogénne 
a pružné financovanie. Okrem toho by fondy zostali geografi cky nerovnomerne rozptýlené. 
  
Vnútroštátne orgány doh ľadu by mali málo usmernení o tom, ako posudzova ť fondy, ktoré sa 
prezentujú ako fondy financujúce sociálne podniky. Zo skúsenosti Komisie v oblasti 
investičných fondov v minulosti a nedávnych s kúseností získaných v oblasti fondov 
rizikového kapitálu vyplýva, že bez koordinácie EÚ by sa objavili rôzne prístupy k riešeniu 
identifikovaných problémov, a to bu ď samoregula čné prístupy alebo prístupy na úrovni 
vnútroštátnych pravidiel. Súviseli by najmä s vymedzením sociálnych investi čných fondov 
a opatreniami v oblasti tran sparentnosti, ktoré sú pre tieto fondy potrebné.  
Spoločný a jednotný rámec pre sektor v rámci EÚ je možné stanovi ť len na úrovni EÚ, 
pričom tento rámec by ú činne priniesol transparentnos ť a zacielenie v rozhodujúcej fáze 
rozvoja sektora. Dôkladne nastavené opatrenia v sú časnosti sú pravdepodobnejšie 
efektívnejšie ako neskoršia intervencia. 
4. CIELE  
Všeobecným cie ľom je zabezpe čiť, aby sociálne podniky a podnikanie boli schopné úplne 
prispievať k cieľom rastu EÚ týkajúcim sa zamestnanosti, sociálneho za členenia a súdržnosti. 
 
 3    Sociálne podniky zohrávajú k ľúčovú úlohu z h ľadiska tohto rastu a ich podporou sa prispeje 
k zabezpe čeniu inteligentnejšieho, inkluzívnejšieho a udržate ľnejšieho hospodárstva EÚ 
v budúcnosti.  
Konkrétnejšie ide o to, že investori by mali by ť schopní dôverova ť investičným fondom, ktoré 
sú zamerané na sociálne podniky, tieto fondy by mali by ť schopné zhromaž ďovať investície 
od investorov v rámci celej EÚ nákladovo efektívnym spôsobom, pri čom samotné sociálne 
podniky by mali by ť schopné efektívne získava ť kapitál.  
Na účel dosiahnutia týchto  špecifických cie ľov možno identifikova ť tri opera čné ciele, ktoré 
sú zamerané na uvedené zdroje problémov:  
– zlepšenie transparentnosti a porovnate ľnosti ponúk v oblasti sociálnych investícií, 
– zlepšenie nástrojov na posúdenie a analyzovanie sociálnych vplyvov a 
– zabezpečenie toho, aby regula čné rámce v rámci EÚ boli primerané a ú činné na 
maximalizovanie príležitostí na získavanie finan čných prostriedkov pre fondy 
sociálneho podnikania. 
5. MOŽNOSTI  
Pre každý z opera čných cieľov boli samostatne identifikované a posúdené možnosti, hoci tieto 
možnosti sú kumulatívne a do ur čitej miery navzájom závislé. Po čiatočné možnosti boli 
posúdené, aj pokia ľ ide o najlepší spôsob vymed zenia investorov, ktorým by boli 
prispôsobené ostatné možnosti. 
Všeobecne – Možnosti pre oprávnených investorov 
Opis možností  
G1 Neprijímanie ďalších opatrení. 
G2 Umožnenie investícií od ur čitých majetných i nvestorov a iných profesionálnych 
investorov v súlade s pravidlami MiFID. 
G3 Zosúladenie s pravidlami MiFID týka júcimi sa profesionálnych investorov. 
G4 Zahrnutie retailových investorov masového trhu. 
Investičný trh zameraný na so ciálne podniky má v sú časnosti vä čšinou formu 
inštitucionálnych fondov, pri čom veľký objem financovania pochádza od majetných 
jednotlivcov a podnikate ľských anjelov, podobne ako na trhu s rizikovým kapitálom. 
Spôsobuje to najmä rizikový profil a likvidita týchto investícií, ke ďže predstavujú dlhodobý 
záväzok. Rast v budúcnosti by však ur čite mohol by ť najvýraznejší v prípade masového 
retailového trhu.  
S cieľom účinne zabezpe čiť záujem existujúcich investorov a primeraný režim a vzh ľadom na 
súčasný vývoj trhu sa v tejto etape uprednost ňuje možnos ť G2. V budúcom preskúmaní sa 
však zvážia možné opatrenia na rozšíren ie prístupu pre retailových investorov. 
A – Možnosti týkajúce sa zlepšenia trasnparentnosti a porovnate ľnosti 
 
 4    Opis možností  
A1 Neprijímanie ďalších opatrení. 
A2  Vypracovanie nezáväzného prístupu týkajúceho sa informácií, ktoré by sa mali 
poskytova ť o investíciách zameraných na sociálne podniky. 
A3 Vytvorenie ozna čenia alebo zna čky EÚ pre fondy sociálneho  podnikania (FSP EÚ) so 
súvisiacimi opatreniami v oblasti transparentnosti. 
Možnosť A2 aj A3 by mohli zlepši ť transparentnos ť a porovnate ľnosť informácií o sociálnych 
investíciách zameraných na  sociálne podniky. Možnos ť A2 by predstavovala nezáväzné 
opatrenia na tento ú čel a snahou by bolo u ľahčiť koordináciu samoregula čných 
a vnútroštátnych opatrení, pri čom možnos ťou A3 by vznikol prístup EÚ zavedením ozna čenia 
(„európsky fond sociálneho podnikania“) so sú visiacimi kvalitatívnymi normami, ktoré by 
mohli používa ť len fondy sp ĺňajúce spolo čné povinnosti zverej ňovania informácií a spolo čný 
profil fondu (t. j. investovanie  prevažne do sociálnych podnikov). V rámci možnosti A3 by sa 
vytvoril spolo čný rámec pre informácie o druhoch sociálnych podnikov, do ktorých budú 
jednotlivé fondy investova ť, a o podpore poskytovanej cie ľovým sociálnym podnikom. 
Poskytovali by sa aj informácie o možných vplyvoch investície. 
Zatiaľ čo označenie podľa možnosti A3 si vyžaduje dohliadnu ť na to, aby sa zaistilo, že sa 
bude dôkladne presadzova ť a nebude sa zneužíva ť, mohla by predstavova ť najlepšiu 
príležitosť na zlepšenie transparentnosti a porovnate ľnosti informácií a vierohodnos ť a dôveru 
v investičné fondy zamerané na sociálne podniky. Takto by sa zaistila nespochybnite ľná 
kvalita pre ur čený sektor sociálnych podnikov.  Z toho dôvodu sa uprednostnila možnos ť A3.  
B –Možnosti zlepšenia nástrojov na posudz ovanie a analyzovanie sociálneho vplyvu 
Opis možností  
B1 Neprijímanie ďalších opatrení. 
B2  Vytvorenie fóra alebo skupiny zainte resovaných strán na  koordinovanie vývoja 
nástrojov týkajúcich sa sociálneho vplyvu. 
B3 Za čatie realizácie štúdie, v kt orej sa posúdia možné prís tupy k posudzovaniu a analýze 
sociálnych vplyvov na investi čné fondy. 
B4 Bezodkladné ustanovenie spolo čnej koncepcie merania sociálnych vplyvov v rámci 
EÚ. 
Možnosť B4 bola vylú čená z dôvodu rizík týkajúcich sa na stavenia noriem v tejto etape. 
Vznikajúca a vyvíjajúca sa povaha nástrojov na posudzovanie a analyzovanie sociálnych 
vplyvov nazna čuje, že by sa uprednost ňovali možnosti v záujme podpory a u ľahčovania 
ďalšieho výskumu a dialógu. Uprednostnili sa možnosti B2 aj B3. (Navzájom sa nevylu čujú). 
Je dôležité uvedomi ť si, že hoci možnos ť A3 nie je závislá od týchto možností, ich 
napredovanie by v budúcnosti mohlo prispie ť k ďalším normám v oblasti zverej ňovania 
informácií v rámci možnosti A3. 
 
 5    C – Zabezpe čenie toho, aby regula čné rámce v rámci EÚ boli primerané a ú činné na 
maximalizovanie príležito stí na získavanie finan čných prostriedkov pre sociálne investi čné 
fondy 
Opis možností  
C1 Neprijímanie ďalších opatrení. 
C2  Podnietenie rozvoja fondov zameraných na sociálne podniky v existujúcich rámcoch. 
C3 Vypracovanie cielených zmien a doplnení existujúcich rámcov. 
C4 Vytvorenie samostatného režimu EÚ vrátane povolenia pre FSP EÚ. 
Možnosť C2 bola vylú čená. Existujúce rámce EÚ nie sú prispôsobené vznikajúcim potrebám 
financovania sociálnych podnikov, preto by aj ú činnosť tohto prístupu, hoci by mal ve ľmi 
nízky vplyv na náklady, bola obmedzená. Možnos ť C4 bola uprednostnená pred možnos ťou 
C3, pretože vykazovala vä čšiu účinnosť v oblasti podpory fondov sociálneho podnikania; 
vplyv týchto dvoch možností na nákla dy by bol prevažne podobný (odlišujú sa vä čšinou 
vzhľadom na legislatívne formy, nie obsah opatrení). 
Zhrnutie celkového návrhu 
Jednotné pravidlá v rámci možnos ti C4 by sa spojili s opatreniami v oblast i transparentnosti 
a označením v rámci možnosti A3 a vytvorili by tak spolo čnú koncepciu EÚ – fondy 
sociálneho podnikania. S cie ľom účinne zabezpe čiť záujem by správcovia fondov mohli 
uvádzať určené fondy na trh v rámci celej EÚ po dokon čení jednoduchého postupu registrácie 
(tým by sa na tento ú čel poskytlo povolenie pre správcov  fondov, ktorí nezí skali povolenie 
podľa smernice o správcoch alternatívnych investi čných fondov). Bolo by potrebné, aby 
každý fond investoval prevažne do sociálny ch podnikov a aby sa zabránilo využívaniu 
pákového efektu. Uplat ňovali by sa niektoré všeobecné pravidlá výkonu činnosti 
a organizácie správcu a bolo by potrebné prija ť opatrenia v oblasti nahlasovania 
a transparentnosti, okrem iného aj v súvislosti  so sociálnou výkonnos ťou fondov. Vyžadovalo 
by sa, aby príslušné orgány členských štátov dohliadali nad fondmi a odobratím registrácie 
správcom, ktorí nedodržiavajú predpisy.  
Prístup je založený na  postupnosti krokov a vývoji, čo umožňuje väčšiu štandardizáciu 
opatrení týkajúcich sa sociálnej výkonnosti a mo žné rozšírenie na retailových investorov 
v budúcnosti. Okrem toho sa v opatreniach v obl asti transparentnosti plánuje druhá úrove ň 
vykonávajúcich opatrení, ktoré budú predmetom ďalšieho posúdenia vplyvu. 
6. VPLYVY NAVRHOVANÉHO PRÍSTUPU  
Prínosy 
V rámci prístupu jednotlivých krokov vo vznikajúcom trhovom segmente sa spo čiatku 
očakávajú prírastkové prínosy, ale s potenci álom postupne významnejších prínosov, ke ď bude 
trh dozrieva ť.  
Je samozrejme zložité kvantifikova ť rozsah bezprostredných a budúcich prínosov. Posilnená 
dôvera v sektor, ú činnejšie cezhrani čné získavanie finan čných prostriedkov 
a transparentnejšie odlíšenie investícií zam eraných na sociálne podniky od ostatných 
 
 6    investícií by pomohli fondom a viedli by k výrazným prílevom kapitálu, lepšiemu 
geografickému rozdeleniu a životaschopnosti f ondov, ako aj k priaznivejšiemu prostrediu, 
ktoré bude schopné znižova ť náklady pre sociálne podniky.   
Posilnená dôvera, lepší prístup k fondom a porovnate ľnosť investícií by pomohla investorom 
efektívne pride ľovať svoj kapitál a znižova ť riziko nevhodne invest ovaných prostriedkov 
a stratu dôvery v sociálne investície všeobecnejšie.  
Takéto vplyvy na fondy a investorov by jednozna čne pomohli sociálnym podnikom, pretože 
by sa podporil pokra čujúci rozvoj sektora a rôznorodos ť a udržate ľnosť dostupného 
financovania. Prosperujúci se ktor sociálneho podni kania v rámci EÚ by prispel k zvyšovaniu 
inteligentného, udržate ľného a inkluzívneho rastu. Zlepše né súkromné investície do 
sociálnych podnikov by zárove ň znížili fiškálne a iné tlaky na verejné financie. 
Náklady 
Opatrenia v oblasti transparentnosti a nahl asovania sektoru f ondov pravdepodobne prinesú 
určité náklady na dodržiavanie súladu  s predpismi, ktoré budú súvisie ť so zmenami systémov 
a postupov na zhromaž ďovanie a poskytovanie informácií, ako aj náklady na uverej ňovanie 
informácií.  Zefektívnením cezhrani čného získavania finan čných prostriedkov by sa však 
znížili náklady pre fondy, kt oré sa o to usilujú. Ke ďže náklady znášajú len subjekty snažiace 
sa o prístup k novému ozna čeniu EÚ „sociálny investi čný fond“ a k súvisiacim právam 
vyplývajúcim z povolenia, sú primerané vzh ľadom na obchodné príležitosti, ktoré prináša 
nový rámec.  
Nové požiadavky by mohli ma ť nepriamy vplyv aj na samotné sociálne podniky; mohli by 
vzniknúť náklady súvisiace so žiados ťami o správy a údaje potrebné na zlepšenie 
transparentnosti fondov a mohli by zah ŕňať aj náklady na súvisiace systémy alebo 
zhromažďovanie údajov. Tieto náklady však pravdepodobne absorbujú bežné náklady 
súvisiace s prípravou na inves tície. Lepšia koordinácia opatrení v rámci EÚ by mala zárove ň 
poskytnúť príležitos ť na zníženie prekrývajúcich sa alebo konkuren čných opatrení a vies ť 
k racionálnejšiemu prostr ediu pre sociálne podniky. 
Je možné, že nové opatrenia by viedli k ur čitej zmene pride ľovania investícií z iných druhov 
sociálnych investi čných fondov alebo filantropických da rov, existuje však málo dôkazov 
o rozsahu takéhoto prípadného vplyvu. 
Monitorovanie a hodnotenie 
Budú potrebné významné kroky týkajúce sa budúceho monitorovania a hodnotenia, najmä 
v súvislosti s prírastkov ým vplyvom opatrení.  
Vplyv uvedených opatrení na efektiv itu trhu (vrátane vplyvu na úrove ň prijatia nového 
rámca), cezhrani čného získavania finan čných prostriedkov a na ve ľkosť a náklady fondov 
sociálneho podnikania EÚ bude potrebné dôkladne monitorova ť, aby sa umožnilo nastavenie 
rámca v budúcnosti. Posúdenia nepriamych nákladov pre sociálne podniky vrátane 
akýchkoľvek vplyvov na podniky, ktoré využ ívajú tieto opatrenia, v porovnaní s podnikmi, 
ktoré ich nevyužívajú, a geografický rozptyl finan čných prostriedkov bude potrebné 
preskúma ť v budúcnosti. Dôležité bude aj monitoro vanie úrovne dodržiavan ia opatrení na 
vnútroštátnej úrovni a úrovni EÚ.  
Zdokonaľovanie opatrení týkajúcich sa posúdenia sociálnych a environmentálnych metodík 
bude kľúčovou oblas ťou ďalšej práce. 
 
 7    7. ZÁVERY  
Toto posúdenie vplyvu podporuje kroky EÚ s cie ľom vytvori ť koordinovaný a koherentný 
rámec EÚ pre investi čné fondy zamerané na sociálne podniky. Nedostatok dôvery v ponuky 
v oblasti sociálneho investovania a ich vierohodnosti brzdí rozvoj fondov podporujúcich 
sociálne podniky, zatia ľ čo nedostato čne rozvinuté režimy fondov a nedostatky 
v cezhrani čnom prístupe k investorom zabra ňujú rastu. 
V snahe rieši ť tieto problémy sa v tomto posúdení dospelo k záveru, že najú činnejším 
a najefektívnejším prístupom je špecializ ovaný rámec európskych sociálnych investi čných 
fondov, ktorý správcom týchto fondov poskytne práva vyplývajúce z povolenia. Aby tieto 
fondy mohli by ť úspešné, musia by ť investované prevažn e do sociálnych podnikov 
a zabezpe čovať transparentné a ú činné zverej ňovanie informácií vrátane informácií 
o sociálnej výkonnosti. 
Ak bude Komisia kona ť ihneď, môže podpori ť rast sektora sociálnych podnikov, stimulova ť 
a rozšíriť možnosti investovani a v rámci EÚ a preh ĺbiť zdroje kapitálu, z ktorých môžu čerpať 
fondy, ktoré investujú do sociálnych podnikov. EÚ tak prispeje pevným záväzkom vo či 
sociálnym podnikom a inteligent nému, inkluzívnemu a udržate ľnému rastu, ktorý prinášajú.