SK Úradný vestník Európskej únie C 376/92

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európsky akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015 – Využitie IKT na podporu inteligentnej, udržateľnej a inovačnej verejnej správy“

KOM(2010) 743 v konečnom znení

a „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Smerom k interoperabilite európskych verejných služieb“

KOM(2010) 744 v konečnom znení

2011/C 376/17

Spravodajca: Raymond HENCKS

Komisia sa 15. a 16. decembra 2010 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Európsky akčný plán pre elektronickú verejnú správu na roky 2011 – 2015 – Využitie IKT na podporu inteligentnej, udržateľnej a inovačnej verejnej správy“ KOM(2010) 743 v konečnom znení a

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Smerom k interoperabilite európskych verejných služieb“ KOM(2010) 744 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 7. septembra 2011.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 474. plenárnom zasadnutí 21. a 22. septembra 2011 (schôdza z 21. septembra) prijal 161 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 8 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1 Akčný plán, ktorému sa venuje toto stanovisko, vyplýva z požiadavky vznesenej na ministerskej konferencii o elektronickej verejnej správe, ktorá sa konala v roku 2009 v Malmö. Počas nej sa ministri EÚ zaviazali podporovať dostupnejšie, interaktívnejšie a personalizovanejšie cezhraničné verejné služby online. Okrem toho existujú aj záväzky prijaté v rámci digitálnej agendy a stratégie Európa 2020.

1.2 Keďže Komisia má v tejto oblasti výlučne kompetenciu navrhnúť vhodné podmienky a kroky v záujme harmonického rozvoja cezhraničných transakcií elektronickej správy v Európe, EHSV by chcel upozorniť, že v konečnom dôsledku sú za dodržiavanie záväzkov prijatých v Malmö zodpovedné jednotlivé členské štáty.

1.3 Aby sa predišlo zamieňaniu s iným typom služieb, EHSV navrhuje použiť v tomto prípade výraz európske „cezhraničné služby elektronickej verejnej správy“ namiesto „európske verejné služby“.

1.4 EHSV podporuje akčný plán, ktorý predstavila Komisia s cieľom vytvoriť udržateľnú a inovačnú elektronickú verejnú správu, ktorá umožní personalizovanejšie a interaktívnejšie služby a viac zohľadní potreby a očakávania užívateľov. Tí by mali zohrávať aktívnejšiu úlohu pri definovaní verejných služieb online.

1.5 Podporu elektronickej verejnej správy musí dopĺňať reforma verejnej správy a jej vzťahov s užívateľmi, najmä prostredníctvom pomoci užívateľom pri vykonávaní elektronických administratívnych postupov.

1.6 EÚ a členské štáty musia podniknúť všetky kroky na začlenenie širokej verejnosti, vrátane zdravotne postihnutých, do digitálnej spoločnosti v súlade so stratégiou Európa 2020 a článkom 9 Zmluvy o fungovaní EÚ.

1.7 Pokiaľ ide o interoperabilitu, elektronický podpis a elektronickú identifikáciu, problémy vyplývajú často z absencie cezhraničných právnych predpisov, z rozdielov vnútroštátnych právnych predpisov a zo vzájomne nezlučiteľných riešení prijatých v jednotlivých členských štátoch. Je nevyhnutná riadna a efektívna multilaterálna správa systémov založená na občanoch a primeraných prostriedkoch.

1.8 V súvislosti s európskym rámcom interoperability EHSV podporuje víziu spoločných noriem rozhraní a vyslovuje sa za platformu na výmenu informácií, skúseností a kódov z otvorených softvérov, ktorých otvorenosť umožní opravy a zmeny, a najmä otvorené formáty údajov v záujme interoperability. Skúsenosti, ktoré nadobudli niektoré verejné správy (napr. colné správy) by sa mali využiť s cieľom predvídať technickú, semantickú a organizačnú interoperabilitu systémov pred ich prepojením, pretože zabezpečujú plnenie dohôd a stabilitu fungovania prostredníctvom spoločných pravidiel a stabilného právneho rámca.

1.9 V súčasnosti sa vynára otázka interoperability, ale len pri službách, kde môže byť prospešná. Jej realizácia je veľmi zložitá a vyžaduje si integráciu rozličných krokov a technických opatrení na zaistenie bezpečnosti výmeny údajov s občanmi. Okrem toho sa neustále vyvíja.

1.10 Pred samotnou výmenou údajov by sa malo verejným správam členských štátov odporučiť, aby vytriedili údaje a aby sa online vymieňali len užitočné údaje a zabezpečilo sa rešpektovanie platných predpisov.

1.11 Osobné údaje občanov, podnikov a členských organizácií musia byť chránené a ich „právo byť zabudnutý“ musí byť rešpektované. Bezpečnosť údajov musí byť zabezpečená a garantovaná na európskej úrovni, a to od navrhovania výmen, na úrovni serverov, softvérov, uchovávania, výmen atď. Prípadné opätovné využitie údajov treťou stranou musí podliehať rovnakým pravidlám a požiadavkám.

2. Podpora elektronickej verejnej správy

2.1 Od roku 1993 sa EÚ usiluje koordinovať činnosť členských štátov s cieľom podporiť digitálnu konzistentnosť a odpovedať na výzvy informačnej spoločnosti (programy IDA, IDAI, IDAII, IDABC, ISA) (1) v záujme vytvorenia jednotného európskeho priestoru, ktorý ponúkne dostupné a bezpečné širokopásmové komunikácie, ako aj kvalitný a rozmanitý obsah prispôsobený potrebám užívateľov.

2.2 EÚ preto schválila zodpovedajúce politické usmernenia v mnohých oznámeniach a akčných plánoch, pričom niektoré sa usilovali urýchliť zavedenie elektronickej verejnej správy na základe piatich priorít:

— prístup pre všetkých,

— vyššia efektivita,

— elektronické služby so silným dosahom,

— zavedenie hlavných nástrojov,

— vyššia účasť verejnosti na demokratickom procese rozhodovania.

2.3 Nový akčný plán je neoddeliteľnou časťou digitálnej agendy. EÚ a členské štáty musia podniknúť všetky kroky na začlenenie širokej verejnosti vrátane zdravotne postihnutých do digitálnej spoločnosti v súlade so stratégiou Európa 2020 a článkom 9 Zmluvy o fungovaní EÚ.

3. Nové iniciatívy Komisie

3.1 Na piatej ministerskej konferencii o elektronickej verejnej správe v roku 2009 v Malmö sa ministri EÚ zaviazali podporovať konkurencieschopnosť Európy prostredníctvom úspory času a peňazí, ktoré prinesú dostupnejšie, interaktívnejšie a personalizovanejšie verejné služby online.

3.2 Komisia preto navrhuje nový akčný plán pre elektronickú verejnú správu, ktorý má konkrétne reagovať na požiadavky konferencie v Malmö a ktorá prispieva k dvom hlavným cieľom digitálnej stratégie pre Európu, podľa ktorej členské štáty zosúladia svoje vnútroštátne rámce interoperability s príslušnými európskymi rámcami do roku 2013. Pokiaľ ide o verejné samosprávy, musia podporovať elektronickú verejnú správu, aby do roku 2015 využívalo služby elektronickej verejnej správy 50 % občanov a 80 % podnikov.

3.3 Akčný plán 2011 – 2015 obsahuje 40 opatrení, ktoré sa týkajú štyroch oblastí:

A. : — navrhovanie služieb, aby zohľadňovali potreby používateľov, — spoločné vytváranie služieb používajúcich napr. technológie Web 2.0, — opakované použitie informácií verejného sektora, — zlepšenie transparentnosti, — zapojenie občanov a podnikov do procesu tvorby politiky.

B. : — bezproblémové služby pre podniky, — celoeurópska implementácia cezhraničných služieb.

C. : — zdokonalenie organizačných procesov (elektronického verejného obstarávania, rýchlejšie spracovanie žiadostí atď.), — zníženie administratívnej záťaže, — ekologická verejná správa (elektronická archivácia, organizovanie videokonferencií namiesto služobných ciest atď.).

D. : — otvorené špecifikácie a interoperabilita (uplatňovanie európskeho rámca interoperability), — vytvorenie kľúčových predpokladov (revízia smernice o elektronických podpisoch, návrh rozhodnutia o zaistení vzájomného uznávania elektronickej totožnosti a elektronického overovania v celej EÚ).

3.4 Akčný plán zahŕňa tieto opatrenia:

— zabezpečiť, aby boli niektoré informácie poskytnuté verejnej správe zaznamenané raz a navždy, a to bezpečným spôsobom (aby nebolo potrebné poskytovať rovnaké informácie rozličným orgánom verejnej správy),

— rozšíriť v celej EÚ používanie systémov elektronickej totožnosti (eID), aby sa uľahčili niektoré formality cezhraničnej povahy, ako sú vytvorenie podniku v zahraničí, sťahovanie alebo odchod do zahraničia z pracovných dôvodov, prenos dôchodkových práv do inej krajiny alebo zápis do vzdelávacieho zariadenia alebo na univerzitu v zahraničí,

— umožniť občanom a podnikom v reálnom čase sledovať vybavovanie ich záležitostí orgánmi verejnej správy, pričom sa zvýši transparentnosť a otvorenosť,

— personalizovať služby s cieľom lepšie reagovať na konkrétne potreby používateľov napr. zabezpečením bezpečného a rýchleho prenosu dokumentov a informácií v digitálnom formáte,

— umožniť opätovné využitie údajov tretím stranám s cieľom podporiť vývoj aplikácií a nových verejných služieb.

4. Všeobecné pripomienky

EHSV uvádza, že je absolútne nevyhnutné podporovať udržateľnú a inovačnú verejnú správu, ako aj cezhraničnú operabilitu bez bariér.

4.1 V tejto súvislosti uvádza, že hlavnou úlohou Komisie je vytvoriť priaznivejšie podmienky na rozvoj administratívnych transakcií online, a najmä podmienky, ako sú interoperabilita, elektronický podpis a elektronická identifikácia a koordinovať kroky členských štátov vzhľadom na to, že vlády členských štátov, ktoré sa politicky zaviazali vo vyhlásení z Malmö, zohrávajú hlavnú úlohu pri vykonávaní opatrení.

4.2 EHSV by chcel upozorniť predovšetkým na to, že výraz „európske verejné služby“, ktorý Komisia používa v rámci oznámenia o interoperabilite, je nevhodný a zavádzajúci. V stanovisku nazvanom „Služby všeobecného hospodárskeho záujmu – ako by sa mala rozdeliť zodpovednosť medzi EÚ a členské štáty?“ (2) EHSV uvádza verejné služby, ktoré nemožno obmedziť len na vnútroštátnu alebo miestnu úroveň a ktoré by mali byť považované sa služby všeobecného záujmu Spoločenstva. Cezhraničné služby elektronickej verejnej správy, hoci majú určitý európsky rozmer, keďže sú cezhraničné, sa úplne odlišujú od služieb, ktoré by sme mohli označiť ako európske verejné služby.

4.3 EHSV podporuje novú stratégiu, ktorá sa zasadzuje za prechod od predchádzajúceho, skôr univerzálneho prístupu, k personalizovanému prístupu, ktorý poskytuje priestor interaktívnejším verejným službám a lepšie zodpovedá očakávaniam a požiadavkám užívateľov. Tento prístup vychádza z novej generácie otvorených, flexibilných a bezproblémových verejných služieb online na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni.

4.4 EHSV vyjadruje potešenie, že Komisia otvára používateľom (občanom, podnikom, mimovládnym organizáciám, ako aj formálnym štruktúram dialógu uznávaným Komisiou) možnosti zohrávať aktívnejšiu úlohu pri definovaní verejných služieb online, ktoré budú prispôsobené ich potrebám.

4.5 EHSV preto podporuje nový akčný plán, ktorý predstavila Komisia a ktorý všetkým zainteresovaným stranám poskytuje možnosť využívať rýchlejšie a kvalitnejšie verejné služby a pomáha verejnej správe prehodnotiť ich poskytovanie služieb a vnútorné postupy, aby lepšie reagovali na nové požiadavky z hľadiska rýchlosti, dostupnosti a jednoduchosti.

4.6 Nemôžeme sa však zbaviť dojmu, že príliš často užívatelia nie sú skutočne v centre pozornosti verejnej správy, ale že elektronická verejná správa je skôr usporiadaná podľa internej štruktúry verejnej správy ako podľa občanov, výsledkom čoho je problematická dostupnosť pre užívateľov, nedostatočné zviditeľnenie a chýbajúca ucelenosť úpravy.

4.7 EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia sa nevenovala otázke ochrany údajov a ich triedenia. Súvisiace nariadenie z roku 2001 musí byť taktiež vykonávané v plnej miere a všetky súkromné údaje občanov sa nesmú vymieňať bez toho, aby sa zabezpečila ich absolútna dôvernosť, právo byť zabudnutý a stanovenie požiadaviek, ktoré zabezpečia ich dodržiavanie. EHSV vyjadruje výhrady k opätovnému využívaniu údajov tretími stranami.

4.8 Význam technických otázok a otázok IT nemožno podceňovať, keďže podmieňujú úspech interoperability a bezpečnosti údajov: interoperabilita v oblasti techniky, sémantiky a organizácie. Elektronická verejná správa si bude nevyhnutne vyžadovať reorganizáciu administratívy a jej vzťahov s užívateľmi. Uspokojivé výsledky pre všetky strany prinesie len vtedy, ak bude navrhnutá ako nástroj zmeny, ktorý bude zahŕňať aj vzdelávanie, individuálne a kolektívne sledovanie a komunikáciu, pričom nebude samotným cieľom. Nemôže teda ísť o nahradenie ľudí nástrojmi IT, ale o poskytnutie času ľuďom, aby sa venovali úlohám s väčším prínosom, najmä pomoci občanom, aby sa oboznámili s elektronickou verejnou správou (3) a využívali ju. Platí to o to väčšmi, že podľa zistení Komisie je využívanie cezhraničných služieb verejnej správy zriedkavé a ak aj sú k dispozícii, väčšina občanov EÚ sa ich zdráha používať.

4.9 Pri podpore využívania elektronickej verejnej správy by sa nemalo zabúdať na problémy s pripojením, zručnosťami a digitálnym začlenením (3).

4.10 Hoci sú v súčasnosti už mnohé služby elektronickej verejnej správy dostupné a ich kvalita sa postupne zlepšuje, EHSV vyjadruje výhrady k správe o komparatívnom hodnotení elektronickej správy, ktorú vydala Komisia a je založená na hodnotení príliš obmedzeného počtu služieb, a preto nie je reprezentatívna. Preto preukázaná stopercentná dostupnosť online služieb v Portugalsku ani zďaleka nezodpovedá skutočnosti. Treba však poznamenať, že nie všetky administratívne služby potrebujú cezhraničnú interoperabilitu.

4.11 Je však treba zabrániť možnosti, aby sa digitálna priepasť nepremietla do administratívnej priepasti. Jedným z dôvodov, prečo sa občania zdráhajú používať elektronickú verejnú správu, je nepochybne nedôvera, pokiaľ ide o zabezpečenie a ochranu údajov. EHSV preto považuje za nevyhnutné zaviesť skutočnú demokratickú kontrolu metodiky a využívania údajov a zapojiť európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (EDPS ). V opačnom prípade by nebolo vhodné, aby tretie strany opätovne využívali údaje, ako to odporúča Komisia v nádeji, že to prinesie nové administratívne služby. EHSV sa domnieva, že vytvorenie poradného výboru pre elektronickú verejnú správu združujúceho zástupcov EÚ, národných verejných správ, sociálnych partnerov a užívateľov je preto nevyhnutné.

4.12 EHSV poukazuje v tejto súvislosti na základnú potrebu „kódexu“ (v zmysle jednotných záväzných predpisov) práv digitálneho používateľa, o ktorom by sa malo rokovať spoločne so zástupcami občianskej spoločnosti.

4.13 Pokiaľ ide o verejné obstarávanie (ktoré predstavuje približne 18 % HDP EÚ v súvislosti s tovarom, službami a prácami a ktoré je jedným z 12 kľúčových prvkov Aktu o jednotnom trhu), dostupnosť elektronického verejného obstarávania dosiahla v EÚ približne 60 %, čo je ďaleko od cieľa 100 %, ktorý do roku 2010 stanovil prvý akčný plán i2010.

4.14 V stanovisku (4) o zelenej knihe o rozšírení používania elektronického verejného obstarávania EHSV odporučil uplatňovať mechanizmus na monitorovanie s cieľom zhodnotiť pokrok, prekážky a nápravné opatrenia pri zavádzaní postupov verejného obstarávania v členských štátoch.

4.15 V rovnakom stanovisku EHSV dodal, že v rámci uplatňovania elektronického verejného obstarávania by mali byť členské štáty podporované v tom, aby hľadali inovačné riešenia na prekonanie problémov spojených s obchodnými postupmi a jazykovými otázkami, pričom Európska komisia by popri svojej vedúcej úlohe mala ísť príkladom a do všetkých svojich inštitúcií by mala zaviesť elektronické verejné obstarávanie.

4.16 Hoci interoperabilita, elektronický podpis a elektronická identifikácia predstavujú efektívny prostriedok na podporu rozšírenia cezhraničných služieb elektronickej verejnej správy, často narážajú na ťažkosti, pretože chýba cezhraničný a medzisektorový právny základ vzťahujúci sa na interoperabilitu, existujú rozdielne vnútroštátne právne predpisy a vzájomne nezlučiteľné riešenia zo strany členských štátov.

4.17 Bude potrebné rozvíjať spoločnú víziu a normy s cieľom riešiť absenciu spoločných infraštruktúr, architektúry a technických usmernení, ktoré môžu znásobiť množstvo riešení, ktoré nie sú interoperabilné.

4.18 EHSV podporuje Komisiu v jej činnostiach týkajúcich sa interoperability v oblastiach bezpečnej výmeny informácií, architektúry interoperability a hodnotenia vplyvov nových európskych legislatívnych nástrojov na IKT v rámci európskej stratégie interoperability (EIS – European Interoperability Strategy).

4.19 EHSV tiež schvaľuje myšlienku, aby európsky rámec interoperability (EIF – European Interoperabilty Framework) združoval organizácie, ktoré chcú spolupracovať na poskytovaní verejných služieb online s cieľom definovať spoločné prvky, ako sú slovné spojenia, koncepcie, princípy, usmernenia, normy, špecifikácie a prax, pričom musí byť podporovaná viacjazyčnosť a prvky musia byť denne aktualizované.

4.20 Orgány verejnej správy by mali pri zriaďovaní cezhraničných služieb online uzatvoriť dohody o interoperabilite s uplatňovaním existujúcich formalizovaných špecifikácií alebo, ak neexistujú, spolupracovať so spoločenstvami pracujúcimi v rovnakých oblastiach. Orgány verejnej správy by pri hodnotení a výbere formalizovaných špecifikácií mali používať štruktúrovaný, transparentný a objektívny prístup.

4.21 EHSV podporuje Komisiu v úmysle čoskoro uverejniť oznámenie určené verejným orgánom, ktoré bude obsahovať údaje týkajúce sa vzťahu medzi normalizáciou IKT a verejným obstarávaním, čo predstavuje vhodný prostriedok na otvorenejší prístup k verejnému obstarávaniu a zjednoduší súvisiace administratívne náležitosti pre obe strany.

V Bruseli 21. septembra 2011 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) Ú. v. ES C 249, 13.9.1993, s. 6; Ú. v. ES C 214, 10.7.1998, s. 33; Ú. v. ES C 80, 3.4.2002, s. 21; Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004, s. 83; Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009, s. 36.

(2) Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 65.

(3) Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 9.

(4) Ú. v. EÚ C 318, 29.10.2011, s. 99.