SK ECB -PUBLIC  
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY  
z 29. júna 2022  
k preverovaniu zahraničných investícií  
(CON/2022/ 22) 
 
Úvod a právny základ  
Európska centrálna banka (ECB) prijala 16. mája 2022 žiadosť Ministerstva hospodárstva Slovenskej 
republiky o stanovisko k návrhu zákona o preverovaní zahraničných investícií a o zmene a doplnení 
niektorých zákonov (ďalej len „návrh zákona“).  
Právomoc ECB vydať stanovisko je založená na článku 127 ods. 4 a článku 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní 
Európskej  únie a na článku 2 ods. 1 tretej zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES1, keďže sa návrh zákona 
týka Národnej banky Slovenska (NBS) a úloh ECB týkajúcich sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými 
inštitúciami podľa článku 127 ods. 6 zmluvy. V  súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku 
Európskej centrálnej banky Rada guvernérov prijala toto stanovisko.  
 
1. Účel návrhu zákona  
1.1 Cieľom návrhu zákona je ďalšia implementácia nariadenia Európskeho parlamentu a rady (EÚ) 
2019/4522. Návrh zákona uprav uje a) preverovanie zahraničných investícií z dôvodu ochrany 
bezpečnosti a verejného poriadku v Slovenskej republike a bezpečnosti a verejného poriadku v Únii; 
b) určité aspekty spolupráce medzi Slovenskou republikou a ostatnými členskými štátmi a Európskou 
komisiou podľa nariadenia (EÚ) 2019/452; c) právomoci Ministerstva hospodárstva Slovenskej 
republiky (ďalej len „ministerstvo“) a vybraných orgánov štátnej správy, pokiaľ ide o preverovanie 
zahraničných investícií; d) práva a povinnosti zahraničného investora a cieľového subjektu v 
súvislosti s preverovaním zahraničných investícií; a e) procesné pravidlá uplatniteľné v súvislosti so 
žiadosťami o súčinnosť.  
1.2 Ministerstvo bude oprávnené pri plnení svojich úloh podľa návrhu zákona a nariadeni a (EÚ) 
2019/452 požiadať o súčinnosť orgány štátnej správy, subjekty územnej samosprávy a 
verejnoprávne inštitúcie3. Uvedené orgány sú povinné poskytnúť ministerstvu požadovanú 
súčinnosť, ak poskytnutiu požadovaných informácií nebránia ustanovenia osobitného 
vnútroštátneho právneho predpisu4. Návrh zákona neobsahuje vyčerpávajúci zoznam inštitúcií, ktoré 
 
1 Rozhodnutie Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o  poradení sa s Európskou centrálnou bankou národnými orgánmi 
ohľadom návrhu právnych predpisov (Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 42).  
2 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/452 z 19. marca 2019, ktorým sa ustanovuje rámec na 
preverovanie priamych zahraničných investícií do Únie (Ú. v. EÚ L 79I, 21.3.2019, s. 1)  
3 Pozri § 46 návrhu zákona.  
4 Pozri § 46 ods. 2 návrhu zákona. Poznámka pod čiarou č. 16 odkazuje na zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane 
utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.  
ECB -PUBLIC  
2 sú oslobodené od povinnosti poskytnúť súčinnosť ministerstvu na jeho žiadosť. Povinnosť 
poskytnutia súčinnosti sa taktiež nevzťahuje na prípady, kedy by v dôsledku poskyt nutia informácií 
mohlo dôjsť k ohrozeniu účelnosti alebo cieľa prešetrovania, správneho konania alebo súdneho konania alebo porušeniu osobitným predpisom ustanovenej povinnosti mlčanlivosti
5.   
1.3 V prípade žiadosti o súčinnosť sú dotknuté orgány povinné v lehote určenej ministerstvom poskytnúť 
informácie , ktoré ministerstvo označí v žiadosti o súčinnosť, a iné informácie, ktoré môžu prispieť k 
posúdeniu rizika negatívneho vplyvu zahraničnej investície, kvalifikovaného podnetu, pripomienky členského štátu Európskej únie alebo stanoviska Európskej komisie alebo vplyvu zahraničnej investície na bezpečnosť a verejný poriadok Slovenskej republiky
6.   
1.4 Ministerstvo bude mať pri plnení svojich úloh podľa návrhu zákona a nariadenia (EÚ) 2019/452 takisto pr ávo na bezplatný prístup do informačných systémov verejnej správy v zmysle § 2 ods. 
4 zákona č. 95/2019 Z. z. o informačných technológiách vo verejnej správe
7. Orgány verejnej správy 
sú povinné vyhovieť žiadosti o prístup do informačných systémov verejnej správy, pokiaľ im v tom 
nebránia osobitné zákony. Na základe spoločného výkladu § 2 ods. 4, § 2 ods. 5 a § 5 ods. 2 zákona 
č. 95/2019 Z. z. ECB vychádza z toho, že informačné systémy NBS a ECB nepatria do rozsahu 
pôsobnosti návrhu zákona.  
 
2. Konkrét ne pripomienky   
2.1 ECB vychádza z toho, že NBS bude zahrnutá medzi orgány štátnej správy a verejné inštitúcie, 
ktorých súčinnosť ministerstvo môže požadovať pri plnení svojich úloh podľa návrhu zákona a 
nariadenia (EÚ) 2019/4528. ECB tiež vychádza z toho, ž e medzi cieľové subjekty, ako sú vymedzené 
v návrhu zákona, patria aj úverové a finančné inštitúcie9, a že žiadosť o súčinnosť NBS preto môže 
zahŕňať takéto subjekty. ECB takisto vychádza z toho, že pojem „zahraničný investor“ sa vzťahuje 
na fyzickú osobu alebo spoločnosť z tretej krajiny10. 
2.2 Nariadením Rady (EÚ) č. 1024/201311 sa ECB zverujú osobitné úlohy týkajúce sa prudenciálneho 
dohľadu nad úverovými inštitúciami podľa článku 127 ods. 6 zmluvy. ECB tieto úlohy vykonáva v 
rámci jednotného mechanizmu dohľadu zloženého z ECB a príslušných vnútroštátnych orgánov. 
NBS je tak zod povedná aj za prudenciálny dohľad nad úverovými inštitúciami12 v rámci stanovenom 
v článku 6 nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013.  ECB aj NBS sú pri vykonávaní prudenciálneho 
dohľadu povinné uplatňovať príslušné ustanovenia práva Únie týkajúce sa prudenciálneho dohľadu 
 
5 Pozri § 46 ods. 3 návrhu zákona.  
6 Pozri § 46 ods. 4 návrhu zákona.  
7 Pozri § 47 návrhu zákona.  
8 Treba však poznamenať, že NBS ako inštitúcia sui generis nemusí byť zahrnutá medzi žiadne z uvedených orgánov.  
9 Podľa § 5 návrhu zákona je cieľovým subjektom existujúci alebo novozaložený podnikateľ alebo iný subjekt so sídlom 
na území Slovenskej republiky, a to bez ohľadu na jeho právnu formu, existenciu právnej subjektivity, spôsob 
financovania a zameranie činnost i vrátane zamerania činnosti na dosahovanie zisku.  
10 Pozri § 4 návrhu zákona.  
11  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými 
úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 
29.10.2013, s. 63).  
12 § 2 ods. 3 a § 36 zákona č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska a článok 6 ods. 1 zákona č. 483/2001 Z. z. o 
bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
ECB -PUBLIC  
3 vrátane ustanovení smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ13, ako boli transponované 
do vnútroštátnych právnych predpisov.  
2.3 Podľa článku 53 smernice 2013/36/EÚ14 sú príslušné orgány vykonávajúce prudenciálny dohľad 
viazané služobným taj omstvom. Osoby, ktoré majú prístup k dôverným informáciám, podliehajú 
požiadavkám služobného tajomstva aspoň na úrovni uvedenej v článku 53 ods. 1 smernice 
2013/36/EÚ15. Ako bolo uvedené v predchádzajúcich stanoviskách ECB16, vnútroštátne právne 
predpisy by mali byť zlučiteľné s povinnosťou zachovávať služobné tajomstvo podľa práva Únie, 
pokiaľ ide o dôverné informácie v oblasti dohľadu. Sprístupnenie takýchto dôverných informácií sa 
môže umožniť len v prípadoch uvedených v č lánkoch 53 až 62 smernice 2013/36/EÚ.    
2.4 Podľa ustanovení článkov 56 až 59 smernice 2013/36/EÚ, ako boli transponované do vnútroštátnych 
právnych predpisov, sa informácie týkajúce sa prudenciálneho dohľadu môžu poskytnúť konkrétnym subjektom vrátane iných útvarov orgánov ústrednej štátnej správy, ktoré sú zodpovedné za právne 
predpisy v oblasti dohľadu nad inštitúciami, finančnými inštitúciami a poisťovňami a inšpektorov, ktorí konajú v mene týchto útvarov
17. Takéto sprístupnenie informácií sa však môže usk utočniť len vtedy, 
ak je potrebné z dôvodov prudenciálneho dohľadu a prevencie a zabezpečenia krízových situácií 
zlyhávajúcich inštitúcií a ich ozdravovania18. ECB vychádza z toho, že ministerstvo nemá podľa 
práva Únie alebo vnútroštátneho práva19 žiadnu právomoc v týchto oblastiach. Preto aj keby 
ministerstvo požiadalo o súčinnosť, NBS ako orgán prudenciálneho dohľadu viazaný smernicou 2013/36/EÚ a vnútroštátny mi ustanoveniami, ktorými sa táto smernica transponuje, by pri plnení 
takejto žiadosti nemohla poskytnúť dôverné informácie získané počas vykonávania prudenciálneho 
dohľadu nad úverovými inštitúciami.  
2.5 Okrem toho má ECB na účely prudenciálneho dohľadu práv omoc konať v otázkach kvalifikovaných 
účastí v úverových inštitúciách so sídlom v členských štátoch zúčastňujúcich sa na jednotnom 
mechanizme dohľadu
20. Postup preverovania zahraničných investícií stanovený v nariadení (EÚ) 
2019/452 sa považuje za odlišný od obozretného posudzovania nadobudnutí kvalifikovaných účastí 
vo finančnom sektore, ktoré sú samostatným postupom s vlastným cieľom21. Ak by ministerstvo 
kontaktovalo NBS so žiadosťou o súčinnosť týkajúcou sa úverovej inštitúcie, pri ktorej sa usk utočňuje 
postup posudzovania kvalifikovanej účasti, NBS by sa musela poradiť s ECB, ktorá by bola viazaná 
príslušnými ustanoveniami práva Únie vrátane ustanovení článku 53 a nasl. smernice 2013/36/EÚ.  
 
 
13 Smernica Európskeho parl amentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a 
prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES 
a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).  
14 Pozri oddiel II kapitolu I hlavy VII smernice 2013/36/EÚ.  
15 Pozri článok 59 ods. 1 druhý pododsek smernice 2013/36/EÚ.  
16 Pozri odseky 2.1 a 2.3 stanoviska CON/2021/13 a  odsek 2.3 stanoviska CON/2019/20. Všetky stanoviská ECB sú 
dostupné na webových stránk ach EUR -Lex. 
17  Pozri článok 59 ods. 1 smernice 2013/36/EÚ.  
18 Pozri článok 59 ods. 1 druhý pododsek smernice 2013/36/EÚ.  
19 Pozri aj § 3 ods. 3 zákona č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  
20 Článok 4 ods. 1 písm. c) a článok 15 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013.  
21  Pozri odôvodnenie 37 nariadenia (EÚ) 2019/452: „Týmto nariadením nie sú dotknuté pravidlá Únie pre obozretné 
posudzovanie nadobudnutí kvalifikovanej účasti vo finančnom sektore, ktoré sú samostatným postupom s vlastným cieľom ...“. 
ECB -PUBLIC  
4 Toto stanovisko sa uverejní na webových stránkach EUR -Lex.  
 
 
Vo Frankfurte nad Mohanom 29. júna 2022  
 
[podpis]  
 
Prezidentka ECB  
Christine LAGARDE