ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
14.

Všetky tri inštitúcie vyjadrili obavy najmä v súvislosti s ustanoveniami doplnenými v dôsledku reformy SRP, ako je napríklad „zmena vlajky“. Týmto nariadením by sa malo zabezpečiť, že rybárske plavidlá, ktoré opustili rybársku flotilu Únie, boli následne zaregistrované pod vlajkou tretej krajiny a neskôr sa vrátili k rybárskej flotile Únie, neboli zapojené do NNN rybolovu alebo nelovili pod vlajkou krajiny nespolupracujúcej v boji proti NNN rybolovu. Rada trvala na tom, že plavidlo nemôže získať oprávnenie, ak naďalej lovilo v rybárskej flotile tretej krajiny po tom, ako bola daná tretia krajina zaradená do zoznamu ako krajina umožňujúca neudržateľný rybolov alebo ako krajina nespolupracujúca v boji proti NNN rybolovu podľa článku 33 nariadenia Rady (ES) č. 1005/2008, ale môže ho získať v prípade, ak daná tretia krajina bola iba označená ako krajina nespolupracujúca v boji proti NNN rybolovu. S cieľom zohľadniť obavy Parlamentu sa však Rada dohodla, že plavidlo by nemalo mať možnosť získať oprávnenie ani v prípade, ak naďalej lovilo v rybárskej flotile tretej krajiny po uplynutí šiestich týždňov po prijatí rozhodnutia označiť danú tretiu krajinu ako krajinu nespolupracujúcu v boji proti NNN rybolovu, s výnimkou prípadov, keď sa Rada rozhodla nezaradiť danú tretiu krajinu do príslušného zoznamu (článok 6 ods. 2 písm. d) pozície Rady).
(18)

Sankcie pre fyzické osoby za určité trestné činy by mali stanovovať trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej štyri roky. Takýmito prípadmi by mali byť aspoň prípady zahŕňajúce spôsobenú značnú škodu alebo získaný značný prospech, pričom škoda alebo prospech by sa mali považovať za značné, ak presahujú sumu 100 000 EUR. Tie členské štáty, ktorých právo neustanovuje výslovný limit pre značnú škodu alebo prospech ako základ pre hornú hranicu trestnej sadzby, by mali zabezpečiť, aby ich súdy náležite zohľadnili výšku škody alebo prospechu pri určovaní sankcií za podvod a za iné trestné činy poškodzujúce finančné záujmy Únie. Touto smernicou sa členským štátom nebráni v tom, aby stanovili aj ďalšie znaky, ktoré by charakterizovali závažnú povahu trestného činu, napríklad pre prípad, keď sú škoda alebo prospech len potenciálne, avšak rozsiahle. Avšak pre trestné činy proti spoločnému systému DPH by limit, od ktorého by sa mal trestný čin považovať za závažný, mal v súlade s touto smernicou predstavovať10 000 000 EUR. Zavedenie minimálnych úrovní hornej hranice trestnej sadzby trestu odňatia slobody je nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie rovnocennej ochrany finančných záujmov Únie v celej Únii. Tieto sankcie majú mať výrazný odradzujúci účinok na potenciálnych páchateľov v celej Únii.
12.

Po dosiahnutí politickej dohody sa dospelo k tomu, že predovšetkým prechodné ustanovenia by predovšetkým mohli viesť k neistote, pokiaľ ide o ich výklad, čo by mohlo mať nepredvídané dôsledky pre priemysel, pacientov a regulačné orgány. Na základe iniciatívy viacerých členských štátov a v súlade s návrhmi niekoľkých poslancov Európskeho parlamentu sa preto rozhodlo, že sa v tejto súvislosti objasní zámer politickej dohody. Na výsledných technických vysvetleniach k týmto dvom kompromisným zneniam sa neformálne dohodli všetky členské štáty a Európsky parlament a tieto vysvetlenia sa počas finalizácie právnikmi lingvistami zapracovali do jednotlivých znení. Technické vysvetlenia k návrhu nariadenia o diagnostických zdravotníckych pomôckach in vitro sa uvádzajú v: — druhej a tretej vete odôvodnenia 98, — odôvodnení 99, — článku 48 (14), — článku 110 ods. 3, — prvom a druhom odseku na strane 112, — článku 113 ods. 3 písm. f) poslednej zarážke; a v — článku 113 ods. 3 písm. h).
12.

Po dosiahnutí politickej dohody sa dospelo k tomu, že predovšetkým prechodné ustanovenia by mohli viesť k neistote, pokiaľ ide o ich výklad, čo by mohlo mať nepredvídané dôsledky pre priemysel, pacientov a regulačné orgány. Na základe iniciatívy viacerých členských štátov a v súlade s návrhmi niekoľkých poslancov Európskeho parlamentu sa preto rozhodlo, že sa v tejto súvislosti objasní zámer politickej dohody. Na výsledných technických vysvetleniach k týmto dvom kompromisným zneniam sa neformálne dohodli všetky členské štáty a Európsky parlament a tieto vysvetlenia sa počas finalizácie právnikmi lingvistami zapracovali do jednotlivých znení. Technické vysvetlenia k návrhu nariadenia o zdravotníckych pomôckach sa uvádzajú v: — druhej a tretej vete odôvodnenia 98, — odôvodnení 99, — článku 120 ods. 3, — prvom a druhom odseku na strane 122, — článku 123 ods. 3 písm. d) poslednej zarážke a v — článku 123 ods. 3 písm. i).
(25)

S cieľom aktualizovať zoznam identifikovaných narušení v súvislosti so surovinami pridaním ďalších narušení v súvislosti so surovinami v prípade, že databáza OECD s názvom „Inventory on export restrictions on industrial raw materials“ (Inventár o vývozných obmedzeniach pre priemyselné suroviny) alebo akákoľvek iná databáza OECD, ktorá nahrádza uvedenú databázu, identifikuje narušenia v súvislosti so surovinami naviac k tým, ktoré sú zahrnuté v zozname, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o zmenu zoznamu narušení v súvislosti so surovinami uvedeného v článku 7 ods. 2a nariadenia (EÚ) 2016/1036. Okrem toho, s cieľom primerane riešiť podstatný nárast dovozu, ak k nemu dôjde v období predbežného poskytovania informácií, by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o predĺženie alebo skrátenie obdobia predbežného poskytovania informácií. Obdobie predbežného poskytovania informácií by sa malo skrátiť, ak sa dovoz podstatne zvýši, avšak Komisia nie je schopná toto zvýšenie riešiť. Ak však k podstatnému nárastu dovozu nedošlo alebo ak je ho Komisia schopná riešiť, obdobie predbežného poskytovania informácií by sa malo predĺžiť, aby sa pre prevádzkovateľov z Únie zabezpečila predvídateľnosť. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni odborníkov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva (5).Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín odborníkov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.
13.

Pre Radu boli osobitne znepokojujúce ustanovenia týkajúce sa navrhovaného neuplatňovania pravidla nižšieho cla v prípade narušení v súvislosti so surovinami. Kompromis, ktorý dosiahli obaja spoluzákonodarcovia v poslednom trialógu umožňuje neuplatňovanie pravidla nižšieho cla v určitých presne vymedzených situáciách: — narušenie v súvislosti so surovinami, ak predstavujú viac ako 17 % výrobných nákladov znášaných individuálne (jednotná prahová hodnota), — narušenia v súvislosti so surovinami podľa vymedzenia v zozname OECD, ale s možnosťou aktualizovať tento zoznam prostredníctvom delegovaného aktu tak, aby bol v súlade s budúcimi úvahami OECD, — v prípadoch dumpingu bude musieť Komisia vyvodiť jednoznačný záver, že neuplatňovanie pravidla nižšieho cla je v záujme Únie („pozitívny test záujmu Únie“).
26.

Rada súhlasí s doplnením troch zo štyroch kategórií informácií, ktoré Komisia navrhla doplniť do vnútroštátnych elektronických registrov (článok 16 ods. 2): (1) evidenčné čísla vozidiel, ktoré má podnik k dispozícii, (2) počet osôb zamestnaných v podniku a (3) stupeň rizikovosti podniku. Parlament (pozmeňujúci návrh 143) tiež navrhol, aby sa do týchto registrov zahrnuli pracovné zmluvy, ale Rada s tým nemohla súhlasiť. Rada súhlasí s Parlamentom (pozmeňujúci návrh 148), že tieto nové informácie by mali byť počas cestných kontrol sprístupnené príslušným orgánom, nesúhlasí s ním však v tom, že by sa to malo uskutočniť prostredníctvom delegovaného aktu (pozmeňujúci návrh 148), ale namiesto toho navrhuje splnomocniť Komisiu, aby tak urobila prostredníctvom vykonávacích právomocí.
11.

Článok 34 sa mení takto: a) Odsek 1 sa nahrádza takto: „1. Vodiči sú povinní používať záznamové listy alebo karty vodiča každý deň jazdy od chvíle, keď prevzali vozidlo. Záznamový list alebo karta vodiča sa nesmú odobrať pred koncom dennej pracovnej doby, ak ich odobranie nie je oprávnené inak alebo nie je potrebné na účely zadania symbolu štátu po prekročení hranice. Žiadny záznamový list ani karta vodiča sa nesmú používať počas dlhšieho obdobia, než na aké boli určené.“ b) V odseku 5 sa písmeno b) mení takto: i) bod iv) sa nahrádza takto: ‚iv) pod znakom : prestávky, odpočinok, riadna dovolenka alebo práceneschopnosť,‘; ii) dopĺňa sa tento bod: ‚v) pod znakom pre ‚trajekt/vlak‘: okrem znaku : doba odpočinku strávená na trajekte alebo vo vlaku, ako sa vyžaduje v článku 9 nariadenia (ES) č. 561/2006‘. c) V odseku 6 sa dopĺňa toto písmeno: „f) symboly štátov, v ktorých začal a skončil svoju dennú pracovnú dobu. Vodič vloží aj symbol štátu, do ktorého vstupuje po prekročení hranice členského štátu na začiatku svojej prvej zastávky v tomto členskom štáte. Táto prvá zastávka sa uskutoční na najbližšom možnom mieste na zastavenie na hranici alebo po jej prekročení. V prípade, že sa prekročenie hranice členského štátu uskutočňuje na trajekte alebo vo vlaku, vodič vloží symbol štátu v prístave alebo na stanici miesta príchodu.“ d) Odsek 7 sa nahrádza takto: „7. Vodič vloží do digitálneho tachografu symboly štátov, v ktorých začal a skončil svoju dennú pracovnú dobu. Vodič od ... [18 mesiacov od nadobudnutia účinnosti smernice v dokumente ST 5112/20] vloží aj symbol štátu, do ktorého vstupuje po prekročení hranice členského štátu na začiatku svojej prvej zastávky v tomto členskom štáte. Táto prvá zastávka sa uskutoční na najbližšom možnom mieste na zastavenie na hranici alebo po jej prekročení. V prípade, že sa prekročenie hranice členského štátu uskutočňuje na trajekte alebo vo vlaku, vodič vloží symbol štátu v prístave alebo na stanici miesta príchodu. Členské štáty môžu od vodičov vozidiel vykonávajúcich dopravné činnosti na ich území požadovať, aby doplnili symbol štátu o podrobnejšie geografické špecifikácie za predpokladu, že dané členské štáty oznámili Komisii uvedené podrobné geografické špecifikácie pred 1. aprílom 1998. Vodič nemusí informácie uvedené v prvom pododseku vkladať, ak tachograf automaticky zaznamenáva údaje o polohe v zmysle článku 8.“
12.

Komisia vo svojom pôvodnom návrhu nezahrnula ľahké úžitkové vozidlá do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 561/2006, zatiaľ čo Parlament bol za takéto zahrnutie. V znení Rady takéto vozidlá patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia, keď je ich maximálna prípustná hmotnosť vrátane každého prívesu alebo návesu vyššia ako 2,5 tony a používajú sa v medzinárodnej doprave za poplatok alebo úhradu (článok 2 ods. 1 v spojení s článkom 3 písm. ha) nariadenia (ES) č. 561/2006). Tieto vozidlá teda budú patriť aj do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 165/2014, čo znamená, že budú musieť byť vybavené inteligentnými tachografmi.
19.

Parlament aj Rada sa domnievajú, že posilnenie pravidiel vysielania pre vodičov z EÚ by nemalo viesť ku konkurenčnej výhode pre prevádzkovateľov z tretích krajín, ktorí majú prístup na trh cestnej dopravy EÚ. Rada súhlasila so začlenením tohto aspektu do lex specialis (článok 1 ods. 10) s oporou vo viacerých odôvodneniach (15 až 17), v ktorých sú vysvetlené dostupné nástroje. Pozmeňujúce návrhy 829 a 837 (odsek 2g) sa teda čiastočne prevzali.
(36)

Keď budú k dispozícii spoľahlivé, presné a reprodukovateľné metódy na skúšanie a meranie oderu pneumatiky a dojazdu, Komisia by mala posúdiť, či je možné doplniť informácie o odere pneumatiky a dojazde na štítok pneumatiky. Pri navrhovaní delegovaného aktu na účely doplnenia oderu pneumatiky a dojazdu na štítok pneumatiky by Komisia mala uvedené posúdenie zohľadniť a pri vypracúvaní vhodných skúšobných metód by mala úzko spolupracovať so zástupcami priemyslu, príslušnými normalizačnými organizáciami, ako sú Európsky výbor pre normalizáciu (CEN), Európska hospodárska komisia Organizácie Spojených národov (EHK OSN) alebo Medzinárodná organizácia pre normalizáciu (ISO), a zástupcami iných záujmov zainteresovaných strán. Informácie o odere pneumatiky a dojazde by mali byť jednoznačné a nemali by negatívne ovplyvňovať jasnú zrozumiteľnosť a účinnosť štítku pneumatiky ako celku vo vzťahu ku koncovým používateľom. Takéto informácie by takisto umožňovali koncovým používateľom informovane sa rozhodnúť, pokiaľ ide o pneumatiky, ich životnosť a neúmyselné uvoľňovanie mikroplastov. Pomohlo by to chrániť životné prostredie a zároveň by to koncovým používateľom umožnilo odhadnúť dlhodobejšie prevádzkové náklady na pneumatiky.
l)

doplnila sa príloha VII s cieľom vysvetliť, aké informácie by sa mali vkladať do verejnej časti databázy výrobkov a do časti týkajúcej sa súladu.
9.

Hlavné zlepšenia možno zhrnúť takto: — Súkromné zariadenia (článok 3 ods. 5 a článok 4 ods. 2 písm. a)): za primeraných právnych záruk sa úradu OLAF umožní prístup k súkromným zariadeniam, pokiaľ sa používajú na pracovné účely, a to za rovnakých podmienok ako vnútroštátnym vyšetrovacím orgánom, pokiaľ ide o externé vyšetrovania; pokiaľ ide o interné vyšetrovania, odkazuje sa na rozhodnutia prijaté príslušnou inštitúciou, orgánom, úradom alebo agentúrou; — Prístup k transakciám na bankových účtoch (článok 7 ods. 3, 3a a 3b)): dospelo sa ku kompromisnému zneniu, ktoré obmedzuje práva úradu OLAF na prístup podľa práva vnútroštátnych vyšetrovateľov, ktorí majú prístup k bankovým účtom; — Kontrolór procesných záruk (články 9a a 9b): dohodlo sa na nezávislej funkcii, ktorá je organizačne pričlenená k dozornému výboru; rozsah funkcie kontrolóra zahŕňa aj pravidlá uplatniteľné na vyšetrovania vykonávané úradom OLAF, najmä procesné požiadavky a základné práva; kontrolór môže vydávať odporúčania generálnemu riaditeľovi úradu OLAF; — Prístup k správam úradu OLAF (článok 10 ods. 3b)): dotknutá osoba môže žiadať o prístup k správam úradu OLAF pod podmienkou, že výslovný súhlas udeľujú v lehote 12 mesiacov príslušné vnútroštátne orgány, ktoré vedú následné vnútroštátne konania; — Prípustnosť dôkazov (článok 11): posilnila sa prípustnosť správ úradu OLAF ako dôkazov v správnych konaniach a komunikácia s úradom OLAF v súvislosti s otázkami prípustnosti; — Prísnejšie procesné normy pre vyšetrovania úradu OLAF na podporu Európskej prokuratúry (článok 12e ods. 3)): na základe stanoviska dozorného výboru úradu OLAF požiadal Európsky parlament o to, aby úrad OLAF uplatňoval procesné normy, ktoré by boli rovnocenné normám uplatňovaným vo vyšetrovaniach trestných činov, s cieľom chrániť prípustnosť získaných dôkazov v následnom trestnom konaní; nájdený kompromis zaväzuje Európsku prokuratúru, aby úzko spolupracovala s úradom OLAF s cieľom zabezpečiť dodržiavanie procesných noriem bez rozšírenia mandátu úradu OLAF; — Spolupráca medzi úradom OLAF a Európskou prokuratúrou (články 12b až 12g): dosiahol sa kompromis, na základe ktorého bude úrad OLAF potrebovať na vykonanie doplňujúcich vyšetrovaní súhlas Európskej prokuratúry; Európska prokuratúra nesmie ostať nečinná, ale nie je povinná úradu OLAF odôvodniť svoje námietky; — Dozorný výbor (článok 15): upravil sa prístup dozorného výboru k prípadom úradu OLAF, čím sa vyriešil dlhodobý spor medzi týmito dvomi orgánmi; — Nadväzujúce správy orgánov členských štátov úradu OLAF (články 11 a 16): zapracuje sa zlepšenie s cieľom umožniť úradu OLAF lepšie monitorovať svoje prípady a identifikovať nedostatky.
(19)

Je nevyhnutné, aby sa náležite chránili oprávnené záujmy konečných príjemcov finančných prostriedkov a prijímateľov pri prijímaní opatrení v prípade porušení zásad právneho štátu. Pri zvažovaní opatrení, ktoré sa majú prijať, by Komisia mala zohľadniť ich potenciálny vplyv na konečných príjemcov finančných prostriedkov a prijímateľov. Vzhľadom na to, že v rámci zdieľaného riadenia sú platby Komisie členským štátom právne nezávislé od platieb vnútroštátnych orgánov prijímateľom, príslušné opatrenia podľa tohto nariadenia by sa nemali považovať za opatrenia ovplyvňujúce dostupnosť finančných prostriedkov na platby prijímateľom v súlade s platobnými lehotami stanovenými podľa uplatniteľných pravidiel pre jednotlivé sektory a rozpočtových pravidiel. Rozhodnutia prijaté podľa tohto nariadenia a povinnosti voči konečným príjemcom finančných prostriedkov alebo prijímateľom stanovené v tomto nariadení sú súčasťou uplatniteľného práva Únie, pokiaľ ide o implementáciu financovania v rámci zdieľaného riadenia. Členské štáty, ktorých sa opatrenia týkajú, by mali Komisii pravidelne podávať správy o dodržiavaní svojich povinností voči konečným príjemcom finančných prostriedkov alebo prijímateľom. Podávanie správ o dodržiavaní platobných povinností voči prijímateľom stanovených v uplatniteľných pravidlách pre jednotlivé sektory a rozpočtových pravidlách by malo Komisii umožniť overiť, či rozhodnutia podľa tohto nariadenia nemajú žiadny priamy ani nepriamy vplyv na platby, ktoré sa majú uskutočniť podľa uplatniteľných pravidiel pre jednotlivé sektory a rozpočtových pravidiel. V záujme posilnenia ochrany konečných príjemcov finančných prostriedkov alebo prijímateľov by Komisia mala poskytnúť informácie a usmernenia na webovom sídle alebo internetovom portáli spolu s vhodnými nástrojmi, aby ju mohli informovať o akomkoľvek porušení zákonnej povinnosti subjektov verejnej správy a členských štátov pokračovať v platbách po prijatí opatrení podľa tohto nariadenia. Komisia by mala na základe týchto informácií overiť, či boli dodržané uplatniteľné pravidlá, najmä [článok 63, článok 68 ods. 1 písm. b) a článok 98] nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/... (13) ((+)). S cieľom zabezpečiť, aby akákoľvek suma splatná vládnymi subjektmi alebo členskými štátmi bola skutočne vyplatená konečným príjemcom finančných prostriedkov alebo prijímateľom, by mala Komisia v prípade potreby vymáhať uhradené platby alebo prípadne vykonať finančnú opravu znížením podpory Únie na program v súlade s uplatniteľnými pravidlami pre jednotlivé sektory a rozpočtovými pravidlami.
9.

Postup prijímania a zrušenia opatrení by zároveň rešpektoval zásady objektivity, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania s členskými štátmi a mal by sa vykonávať na základe nestranného prístupu založeného na dôkazoch. Konkrétne, každý členský štát, ktorého by sa týkal postup vedúci k možnému prijatiu opatrení, by mal možnosť predložiť svoje pripomienky k zisteniam, navrhnúť nápravné opatrenia a predložiť pripomienky k primeranosti plánovaných opatrení.
32.

Verejnosť by mala mať aktuálne informácie o kvalite vody, ktorú spotrebúva, aby sa zvýšilo používanie vody z vodovodu, a tým prispelo k zníženiu plastového odpadu a emisií skleníkových plynov. Spoluzákonodarcovia sa zhodli, že takéto informácie by pre spotrebiteľov mali byť prístupné online, a to používateľsky ústretovým a prispôsobeným spôsobom. Občania budú mať prístup k výsledkom programov monitorovania, informáciám o typoch úpravy vody a použitej dezinfekcii, informáciám o prekročení parametrických hodnôt, ktoré sú relevantné pre ľudské zdravie, relevantným informáciám o posudzovaní a riadení rizík, pokiaľ ide o systémy zásobovania, k poradenstvu zameranému na zníženie spotreby vody a vyhýbanie sa zdravotnými rizikám súvisiacim so stojatou vodou, ale aj k dodatočným informáciám, ktoré môžu byť pre verejnosť užitočné, napríklad informáciám o ukazovateľoch ako sú hladina železa, tvrdosť, minerály atď., ktoré často majú vplyv na to, ako odberatelia vnímajú vodu z vodovodu. Okrem toho by sa spotrebiteľom zaujímajúcim sa o problematiku vody mal na požiadanie poskytnúť prístup k dostupným historickým údajom o výsledkoch monitorovania a prekročení hodnôt.
—

Každá komunikácia a každá výmena písomností by sa mala uskutočniť prostredníctvom zabezpečeného a spoľahlivého decentralizovaného informačného systému zahŕňajúceho jednotlivé vnútroštátne informačné systémy, ktoré sú prepojené a technicky interoperabilné, napríklad cez systém e-CODEX. Ustanovuje sa tiež, že pri takejto komunikácii a výmene písomností by sa mali náležite dodržiavať základné práva a slobody. Tradičné komunikačné prostriedky by sa mali použiť len v prípade poruchy informačného systému alebo za iných výnimočných okolností. V záujme zjednodušenia a zrýchlenia vykonávania dôkazov by sa mali na priame vykonávanie dôkazov súdmi vo väčšej miere využívať videokonferencie a iné technológie diaľkovej komunikácie.
—

Každá komunikácia a každá výmena písomností by sa mala uskutočniť prostredníctvom zabezpečeného a spoľahlivého decentralizovaného informačného systému zahŕňajúceho jednotlivé vnútroštátne informačné systémy, ktoré sú prepojené a technicky interoperabilné, napríklad cez systém e-CODEX. Ustanovuje sa tiež, že pri takejto komunikácii a výmene písomností by sa mali náležite dodržiavať základné práva a slobody. Tradičné komunikačné prostriedky by sa mali použiť len v prípade poruchy informačného systému alebo za iných výnimočných okolností.
(76)

V záujme právnej istoty a vzhľadom na to, že vnútroštátne pravidlá sa nahradia pravidlami stanovenými v tomto nariadení, pokiaľ ide o druhy služieb hromadného financovania, ktoré sú teraz zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, je vhodné prijať prechodné opatrenia umožňujúce osobám poskytujúcim takéto služby hromadného financovania v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré boli účinné pred týmto nariadením, prispôsobiť svoju podnikateľskú činnosť tomuto nariadeniu a mať dostatok času na podanie žiadosti o udelenie povolenia podľa tohto nariadenia. Takéto osoby by preto mali mať možnosť naďalej poskytovať služby hromadného financovania, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, v súlade s uplatniteľným vnútroštátnym právom do … [24 mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia]. Členské štáty môžu počas uvedeného prechodného obdobia zaviesť osobitné postupy, ktoré právnickým osobám oprávneným podľa vnútroštátneho práva umožňujú poskytovať služby hromadného financovania, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia, s cieľom zmeniť svoje vnútroštátne povolenia na povolenia podľa tohto nariadenia, za predpokladu, že poskytovatelia služieb hromadného financovania spĺňajú požiadavky stanovené v tomto nariadení.
19.

Rada sa dohodla na všeobecnej zásade, že by sa mala umožniť preprava bicyklov vlakom. Celkovým cieľom je mať v každej zostave vlaku aspoň štyri miesta pre bicykle. Členské štáty sa môžu rozhodnúť ísť nad rámec tohto počtu, ale v prípade, že by v zostave vlaku boli menej ako štyri miesta, malo by to byť odôvodnené osobitnými okolnosťami. Železničný podnik môže toto právo ďalej obmedziť iba v osobitných a odôvodnených prípadoch, najmä z dôvodu obmedzenia kapacity v čase dopravnej špičky, alebo keď to neumožňujú koľajové vozidlá. Železničný podnik môže v náležitých prípadoch účtovať primeraný poplatok.