SK Úradný vestník Európskej únie C 299/24

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Ženy – podnikateľky – špecifické politické opatrenia na zvýšenie rastu a zamestnanosti v EÚ“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2012/C 299/05

Spravodajkyňa: Madi SHARMA

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 19. januára 2012 v súlade s článkom 29 ods. 2 rokovacieho poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Ženy-podnikateľky – špecifické politické opatrenia na zvýšenie rastu a zamestnanosti v EÚ“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 28. júna 2012.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 482. plenárnom zasadnutí 11. a 12. júla 2012 (schôdza z 11. júla 2012) prijal 121 hlasmi za, pričom 7 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania v súvislosti s propagáciou podnikania žien v Európe

1.1 V tomto stanovisku sú predostreté štyri hlavné konkrétne návrhy politických opatrení na propagáciu a rozvoj podnikania žien s cieľom podporiť trvalo udržateľný rast v Európe. Výbor sa v stanovisku zameriava len na podnikanie žien a nezaoberá sa širšou oblasťou zapojenia žien do trhu práce alebo rozhodovacieho procesu.

1.2 Politické odporúčania nie sú nákladovo neutrálne, avšak minimálne investície, ktoré si budú vyžadovať zo strany Európskej komisie a členských štátov, sa vrátia vo forme hospodárskeho prospechu, ktorý prinesú zvýšením počtu podnikov v hospodárstve, ktorých vlastníkmi sú ženy a tvorbou nových pracovných miest v týchto podnikoch. Dalo by sa argumentovať aj požiadavkou, aby boli prostriedky z projektov s nízkym dosahom presmerované a využité na lepšiu podporu týchto cieľov.

1.3 Tieto politické odporúčania si nevyžadujú ani žiadne nové štruktúry a dajú sa začleniť do existujúcich ministerstiev pre hospodársky rozvoj, nesmú však byť súčasťou ministerstiev zodpovedných za otázku rovnoprávnosti mužov a žien, pretože podnikanie žien je „hospodárskou“ otázkou.

1.4 Tieto odporúčania za zakladajú na skúsenostiach s návratnosťou investícií ako výsledku podobnej aktivity v USA, ktorá priniesla zdvojnásobenie počtu žien – podnikateliek, nárast počtu pracovných miest a zvýšenie hospodárskeho prínosu pre spoločnosť. Najväčší účinok sa dosiahol vďaka povinnému prvku zberu údajov a politike verejného obstarávania (1).

1.5 Vytvoriť v rámci Európskej komisie a príslušných ministerstiev na úrovni členských štátov úrad pre európske ženy vlastniace podniky (podľa možnosti nie v rámci ministerstiev, ktoré sa zaoberajú rovnoprávnosťou mužov a žien, aby sa jasne rozlíšilo medzi zodpovednosťou za hospodárske aktivity a zodpovednosťou v oblasti rovnosti mužov a žien), bez toho, aby sa vytvárali nové štruktúry.

1.6 Vymenovať v rámci Európskej komisie a ministerstiev pre podnikanie jednotlivých členských štátov riaditeľa/vyslanca či zástupcu na vysokej úrovni pre podniky riadené ženami, ktorého úlohou by bolo na úrovni všetkých ministerstiev zvyšovať informovanosť o hospodárskom prospechu, ktorý prináša väčšie podnecovanie žien, aby zakladali a rozvíjali podniky.

1.7 Zberať údaje a vypracúvať každoročnú aktualizáciu politiky a výskumu týkajúceho sa podnikania žien vo všetkých regiónoch Európy, a tým zlepšovať prístup k údajom rozdeleným podľa pohlavia, a to vo všetkých vládnych úradoch a agentúrach.

1.8 Dôsledne vyžadovať uplatňovanie aktuálnych právnych predpisov týkajúcich sa rovnosti mužov a žien. To by malo zahŕňať aj zameranie sa na to, aby sa prideľovanie zdrojov a fondov analyzovalo aj z hľadiska pohlavia, aby sa dosiahla transparentnosť, zodpovednosť a náležitá starostlivosť, pokiaľ ide o dokazovanie dodržania skutočnej rovnosti mužov a žien.

1.9 Aby sa mohlo vytvoriť prostredie, ktoré bude skutočne podporovať ženy – podnikateľky, mali by sa zvážiť aj tieto body:

— začleniť mužov do diskusie a komunikácie,

— odstrániť stereotypy podľa pohlavia, najmä v oblasti vzdelávania a profesijnej dráhy,

— podporiť vysokoškolské vzdelávanie, ktoré môže viesť k tomu, že ženy budú zakladať nové podniky,

— zabezpečiť spravodlivý prístup k financovaniu a zdrojom za rovnakých podmienok, a

— zlepšiť sociálne zabezpečenie samostatne zárobkovo činných osôb.

2. Kontext

2.1 Rast v EÚ a malé a stredné podniky (MSP)

2.1.1 Európsky parlament vo svojom uznesení o podnikaní žien v rámci malých a stredných podnikov (2) konštatuje, že „medzi členskými štátmi existujú rozdiely, čo sa týka počtu žien – podnikateliek; keďže v porovnaní s mužmi menej žien považuje podnikanie za rozumnú profesionálnu [kariéru] a napriek nárastu počtu žien, ktoré vedú MSP, za posledné desaťročie v Európskej únii podniká len 1 z 10 žien v porovnaní s pomerom 1 ku 4 u mužov; keďže ženy tvoria približne 60 % všetkých absolventov univerzít, ale na trhu práce sú v rámci plného pracovného úväzku zastúpené nedostatočne, najmä v oblasti obchodu; keďže je rozhodujúce podnecovať ženy a umožňovať im, aby sa odhodlali podnikať v záujme zmiernenia existujúcej rodovej nerovnosti“.

2.1.2 Vzhľadom na finančnú krízu v Európe sa úsporné opatrenia stali často skloňovaným pojmom pri hľadaní východiska z krízy. Len nedávno sa k diskusii o úsporných opatreniach pridala aj požiadavka investovať. Pozornosť sa musí sústrediť na politické opatrenia na podporu rastu.

2.1.3 V okolitom svete, ktorý sa celý mení a je charakterizovaný neistotou, neustálou zmenou a čoraz silnejšou hospodárskou súťažou, je uznanie úlohy podnikateľov pri smerovaní investícií zameraných na hospodársku obnovu jedným z kľúčových prvkov na zabezpečenie konkurencieschopného a dynamického európskeho hospodárstva. Európska komisia sa, po tom, ako uznala úlohu MSP v našej spoločnosti, teraz zameriava na možnosti, ako v plnej miere využiť potenciál MSP.

2.1.4 Podnikatelia sa tak stali ešte dôležitejšími, pokiaľ ide o pracovné príležitosti, ktoré ponúkajú, a kľúčovými aktérmi v oblasti blahobytu miestnych a regionálnych spoločenstiev (3). EÚ teda, prostredníctvom Lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť, Small Business Act, stratégie Európa 2020 a nového programu COSME (4), jednoznačne posunula potreby MSP do centra svojich aktivít a dosahuje pozitívne výsledky.

2.1.5 Prostredie na národnej a miestnej úrovni, v ktorom MSP pôsobia, sa v jednotlivých krajinách veľmi líšia, a rovnako sa líšia aj povahy samotných MSP. Politické opatrenia, ktoré sú zamerané na potreby MSP, preto musia tieto rozdiely plne zohľadňovať a v plnom rozsahu rešpektovať zásadu subsidiarity („Najskôr myslieť v malom“ – iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu).

2.1.6 Vo svojom nedávnom stanovisku k oznámeniu „Malý podnik, veľký svet – nové partnerstvo na pomoc MSP pri využívaní globálnych príležitostí“ (5) EHSV konštatuje, že Komisia predpokladá, že v obchodnom svete existuje rovnosť mužov a žien, nepredkladá však žiadne špecifické odporúčania na podporu MSP vlastnených ženami so zreteľom na internacionalizáciu.

2.1.7 Európe chýba infraštruktúra na cielenú podporu podnikania žien. Žiadne z už spomínaných opatrení, následné kroky ani ustanovenia nikdy v plnej miere nezohľadnili rodovú otázku vlastníctva podnikov a nevymedzili ani možnosti v oblasti rastu či diverzity v podnikateľskom sektore (domáce podniky, mikropodniky, podniky v rodinnom vlastníctve).

2.2 Súčasná politika v oblasti podnikov vlastnených ženami

2.2.1 Podniky vlastnené ženami sú nenahraditeľné, pokiaľ ide o životaschopnosť európskeho hospodárstva. Už pred viac ako desaťročím začali vlády a široká škála organizácií vo verejnom a súkromnom sektore, ako aj v sektore školstva chápať, aké cenné je podporovať podniky vlastnené ženami, a to nielen z politického ale aj z praktického hľadiska. Výsledkom je zvýšenie informovanosti o príspevku týchto podnikov k rozvoju hospodárstva.

2.2.2 Komisia momentálne v spolupráci s členskými krajinami hľadá možnosti, ako odstrániť faktory, ktoré odrádzajú ženy od toho, aby využili možnosť podnikať, a bolo spustených niekoľko iniciatív, medzi nimi:

— Európska sieť mentorov pre podnikateľky, ktorá odštartovala 15. novembra 2011 počas podujatia poľského predsedníctva. Táto sieť je jednou z iniciatív, ktoré boli navrhnuté v prehodnotení SBA v roku 2011 a posilňuje a dopĺňa činnosti zamerané na propagáciu, podporu a podnecovanie podnikania žien.

— Európska sieť pre tvorcov politiky na propagáciu podnikania žien (European network for policy makers to promote women's entrepreneurship – WES).

— Portál pre podnikanie žien (6).

3. Hospodársky potenciál

3.1 Napriek dosiahnutému pokroku musí EÚ ešte stále prijať ďalšie kľúčové opatrenia, aby MSP, a najmä MSP vlastnené ženami, mohli naplno využiť svoj potenciál. Ženy sú často v podnikateľskej oblasti neviditeľné – v médiách, v organizáciách zastupujúcich podnikateľov, a rovnako aj keď ide o ovplyvňovanie politiky.

3.2 Rozdiely medzi muži a ženami v podnikateľskej sfére, ktoré sa prejavujú menším počtom žien – podnikateliek, sa neustále prehlbujú. V súčasnosti tvoria ženy len 30 % všetkých podnikateľov v Európe. To rozširuje nevyužitý potenciál hospodárskeho rastu.

3.3 V roku 2012 zohrávajú ženami vlastnené podniky dôležitejšiu úlohu než kedykoľvek predtým. Podniky, ktorých vlastníkmi sú ženy, vykonávajú svoju činnosť po celej Európe a v susedných regiónoch, ako napríklad Euromed (7), a to vo všetkých sektoroch, a ich úloha v oblasti rastu hospodárstva, vyvárania a udržiavania pracovných miest je nevyhnutná pre obnovu a rast.

3.4 Najväčšie obavy vyvoláva skutočnosť, že v čase, keď vlády v mnohých krajinách krátia podporu pre podniky a mnohé podniky zápasia s existenčnými problémami ako prežiť a rásť, politické opatrenia na podporu podnikov, ktoré vlastnia ženy, aj napriek chválospevom zmizli z agendy. Podniky vlastnené ženami sú „multimiliardovou príležitosťou“ (8), ktorej sa treba chopiť, a nie ju zatracovať.

3.5 Jednou z najväčších výziev, pokiaľ ide o vyčíslenie počtu podnikov žien v Európe, je kvalitatívny i kvantitatívny nedostatok údajov. Obchodné registre a mnohé štatistické vládne zdroje (vrátane registra platcov DPH) nie sú rozdelené podľa pohlavia. Podobne tento druh informácie neposkytujú štandardne ani banky či organizácie na podporu podnikov.

3.6 Napriek týmto nedostatkom poskytuje viacero ucelených zdrojov informácií o podnikaní a samostatnej zárobkovej činnosti údaje o podnikateľských aktivitách mužov a žien. Medzi ne patrí aj globálny monitor súkromného podnikania (Global Entrepreneurship Monitor – GEM) a každoročné prieskumy obyvateľstva (Census) vo väčšine európskych krajín. Údaje získané v USA poukazujú na potenciál, ktorý má v tejto oblasti Európa (9).

3.7 Výskumy ukazujú (10), že podniky, ktoré vlastnia ženy, investujú do odbornej prípravy svojich zamestnancov viac než zamestnávatelia vo všeobecnosti, a že približne dve tretiny z nich sa zameriavajú na zlepšenie manažérskych schopností svojich vedúcich pracovníkov. Takže investície na podporu podnikov zameraných na rast a vlastnených ženami by mohli mať väčšiu návratnosť, než investície do podnikov všeobecne.

3.8 Tieto štatistiky sú zväčša konzervatívne odhady a významné výsledky výskumov poukazujú na to, že ženy – podnikateľky majú aj väčšie ambície rásť, a to aj tie, ktoré sú matkami (11). Podľa výskumu, ktorý uskutočnila Natwest Bank v Spojenom kráľovstve, predpovedá svojmu podniku rast 88 % žien v porovnaní so 74 % mužov. Priemerný očakávaný nárast bol 25 %.

4. Rovnosť mužov a žien v podnikaní

4.1 EÚ má morálnu povinnosť poskytnúť ženám to, čo si skutočne zasluhujú. Otázky týkajúce sa rovnosti mužov a žien musia neustále patriť medzi priority rozhodovacieho procesu EÚ. V časoch krízy sa „rovnosť pohlaví“ stáva ešte dôležitejšou témou. Do tejto diskusie sa musia zapájať rovnako muži ako aj ženy, keďže sa veľmi často stáva, že o otázkach týkajúcich sa žien diskutujú len ženy.

4.2 Politické opatrenia zamerané na uplatňovanie rovnosti mužov a žien sa zavádzajú v celej Európe, avšak nezameriavajú sa na zabezpečenie analýzy prideľovania zdrojov alebo prostriedkov podľa pohlavia. Ak chceme dosiahnuť transparentnosť, zodpovednosť a náležitú pozornosť, pokiaľ ide o dokazovanie skutočnej rovnosti medzi mužmi a ženami, musíme poskytnúť takúto analýzu.

4.3 V Spojenom kráľovstve je to zákonná požiadavka známa ako „Gender Quality Duty“ (12) (teda povinnosť rovnosti pohlaví), ktorá ukladá všetkým verejným orgánom, aby pri výkone svojich funkcií dbali na:

— odstránenie nezákonnej diskriminácie a obťažovania na základe pohlavia,

— podporu rovnosti mužov a žien.

To by si malo vyžadovať analýzu rozdelenia zdrojov a prostriedkov, aby sa dokázala rodová neutrálnosť.

4.4 Táto koncepcia Gender Equality Duty má veľký význam pre zabezpečenie rovnosti mužov a žien vďaka zodpovednosti a prostredníctvom hodnotenia pridelenia zdrojov a zberu údajov rozdelených podľa pohlavia. To by tvorcom politiky pomohlo zhodnotiť skutočný vplyv na ženské podnikanie. (Príklad: fond pre regionálny rozvoj (EFRR) či sociálny fond (ESF). EÚ prideľuje prostriedky členským štátom, ktoré ich prerozdelia na regionálnej úrovni. Tieto prostriedky sa často využívajú na vytváranie pracovných miest zakladaním podnikov, avšak v žiadnom štádiu sa nezohľadňuje otázka pohlavia.) Aby sa zabezpečila transparentnosť z hľadiska rovnosti pohlaví, každá úroveň politického rozhodovania by si mala klásť otázku, ako sa tieto peniaze rozdeľujú a spraviť príslušnú analýzu rozdelenia podľa pohlavia.

4.5 Pohlavie môže byť „lupou“, vďaka ktorej sa budú dať chápať aj iné druhy nerovnosti (na základe rasy, zdravotného postihnutia či veku), a bude sa dať proti nim niečo urobiť. Ak sa máme v celej Európe účinne zamerať na lepšie zohľadnenie otázky rovnosti mužov a žien, potrebujeme integrovaný prístup, ako to zdôrazňuje aj OECD vo svojej správe „Tackle gender gap to boost growth“ (Preklenúť rozdiely medzi mužmi a ženami a podporiť tak rast) (13). Zameranie sa na túto otázku pokrýva každý aspekt rovnosti mužov a žien a ovplyvňuje rovnako mužov ako aj ženy. Zameranie sa na túto otázku znamená pochopiť, že nerovnosti medzi mužmi a ženami vyplývajú z nespravodlivosti alebo stereotypov, ktoré ovplyvňujú každého.

4.6 Analýza na základe pohlavia pomôže zabrániť plytvaniu zdrojmi v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, zvyšovaniu počtu osôb so zlým zdravotným stavom, ušetriť hospodárske náklady firmám, ktoré nevedia doceniť schopnosti žien a nevidia ich potenciál a talent. Okrem toho, na to, aby ženy všetkých vekových kategórií mali naozaj príležitosť vziať veci do vlastných rúk, je potrebné zabezpečiť pomoc a pracovné poradenstvo, prekonať stereotypy a odstrániť tzv. „sklený strop“. Ženské vzory a ženy vo vedúcich úlohách musia byť tiež častejšie a prominentnejšie zastúpené v médiách a spoločnosti, aby mohli propagovať pozitívne zmeny, ktoré ženy hospodárstvu prinášajú.

5. Odporúčania

5.1 Politické opatrenia

5.1.1 EHSV chápe, že v Európe v súčasnosti vládnu úsporné opatrenia, avšak jednoduché špecifické opatrenia zamerané na podniky, ktoré vlastnia ženy, by mohli priniesť takú návratnosť investícií, ktorá by vyvážila malé príspevky zo strany EÚ a členských štátov, potrebné na to, aby sa tieto štyri návrhy zaviedli do praxe.

5.1.2 Tieto návrhy neboli náhodne vybraté, ale vzišli z konzultácií so ženami – podnikateľkami a podnikateľskými združeniami. Podobné odporúčania vyslovil vo svojom uznesení aj Európsky parlament (14). Okrem toho, a to je najpodstatnejšie, podobné opatrenia zaviedli (v roku 1988) v USA v rámci „Women's Business Ownership Act“ (zákona na podporu toho, aby viac žien vlastnilo podniky). Najväčší účinok sa dosiahol vďaka povinnému prvku zberu údajov a verejného obstarávania. Pomer podnikateliek voči podnikateľom je v USA teraz asi 2:1 (počet podnikov, ktoré vlastnia ženy v USA sa v percentuálnom vyjadrení všetkých podnikov zvýšil z 26 % v roku 1992 na 57 % v roku 2002). Tým sa zdvojnásobil počet podnikateliek, zvýšil počet vytvorených pracovných miest a aj hospodársky prínos pre spoločnosť.

5.1.3 Navrhuje sa preto:

5.1.3.1 Vytvoriť v rámci Európskej komisie a príslušných ministerstiev členských štátov úrad pre európske ženy vlastniace podniky. Tento úrad by podľa možnosti nemal spadať pod ministerstvá zaoberajúce sa rovnosťou mužov a žien, aby bolo jasne rozlíšené medzi zodpovednosťou za hospodársku podnikateľskú činnosť a zodpovednosťou za otázky rovnosti mužov a žien. Tento úrad musí mať riadny mandát, stanovené ciele a pridelené zdroje. Na GR pre podnikanie sa v súčasnosti len 1 zamestnanec z 900 venuje podnikaniu žien v Európe!

5.1.3.2 Vymenovať v rámci Európskej komisie a ministerstiev pre podnikanie jednotlivých členských štátov riaditeľa/vyslanca či zástupcu na vysokej úrovni pre podniky riadené ženami, ktorého úlohou by bolo na úrovni všetkých ministerstiev zvyšovať informovanosť o hospodárskom prospechu, ktorý prináša väčšie podnecovanie žien, aby zakladali a rozvíjali podniky. Ich funkčné obdobie by malo byť časovo obmedzené (4 – 10 rokov, podľa hospodárstva a štruktúry financovania) a malo by mať jasne stanovené právomoci a špecifické ciele a zodpovednosť. Tento riaditeľ/vyslanec či zástupca na vysokej úrovni pre podniky riadené ženami by bol zodpovedný aj za propagáciu priemyselných a akademických smerov, ktoré vedú k rozšíreniu podnikania žien, ako napríklad výskum, veda, špičkové technológie, priamy predaj a rozvoj on-line a IT technológií.

5.1.3.3 Zberať nevyhnutné údaje, ktoré umožnia zmerať a kvantitatívne vyjadriť pridelenie prostriedkov pre ženy – podnikateľky, pretože práve prideľovanie prostriedkov je hlavným dôvodom, prečo ženy čelia v podnikaní diskriminácii, najmä v počiatočnej fáze zakladania podnikov. Podporovať výročné vypracovanie aktualizácie politiky a výskumu o podnikoch vlastnených ženami vo všetkých európskych regiónoch. Zlepšiť zber údajov rozdelených podľa pohlavia vo všetkých vládnych ministerstvách a agentúrach a prístup k týmto údajom. Je dôležité, aby GR pre podnikanie a ministerstvá pre hospodársky rozvoj v jednotlivých štátoch zrealizovali hodnotenie vplyvu jednotlivých pohlaví tak, že zozbierajú príslušné údaje, ktoré zahŕňajú počet žien – podnikateliek, počet podnikov, ktoré vlastnia ženy, počet zamestnancov v týchto podnikoch, prideľovanie zdrojov týmto podnikom a podnikateľom. Treba tiež zohľadniť skutočnosť, že krajinám, ako sú Austrália, Kanada a USA, sa úspešne podarilo vďaka zberu a analýze týchto údajov zvýšiť počet podnikateliek.

5.1.3.4 Dôsledne vyžadovať uplatňovanie aktuálnych právnych predpisov týkajúcich sa rovnosti mužov a žien. Podľa aktuálnych štatistík dosiahla nezamestnanosť žien v Európe najvyššiu úroveň za 23 rokov. Na rekordnú úroveň sa vyšplhal aj počet mladých ľudí, vrátane mnohých absolventiek, ktorí nie sú ekonomicky aktívni. Naďalej existujú rozdiely medzi platmi mužov a žien a ženy sú nedostatočne zastúpené v rozhodovacom procese v celej Európe. Je nevyhnutné, aby EÚ a členské štáty splnili svoju povinnosť v oblasti rovnosti mužov a žien a delili informácie podľa pohlavia, najmä pri štatistickom zbere údajov a prideľovaní zdrojov.

5.2 Opatrenia občianskej spoločnosti

5.2.1 Navrhuje sa:

5.2.1.1 Keďže všetky aktivity týkajúce sa propagácie podnikania žien a podnikov vlastnených ženami sú zo spoločenského a hospodárskeho hľadiska prínosom pre všetkých, treba nabádať mužov, aby sa zapojili do tejto diskusie a pochopili prínos propagácie činnosti žien ako podnikateliek. Príslušná komunikácia, siete a odborná príprava by mali zahŕňať obe pohlavia a sociálne zabezpečenie by malo zaistiť, že sa s celou spoločnosť zaobchádza rovnako.

5.2.1.2 Zabezpečiť dostupnosť podnikania pre všetkých tým, že sa zabezpečí, aby sa vo vzdelávaní na všetkých úrovniach odstránili stereotypy súvisiace s pohlavím, ako aj prispôsobil jazyk a pojmy, ktoré sa používajú v súvislosti s podnikateľmi. Súčasne treba zabezpečiť, aby podpora, ktorú v súčasnosti ponúkajú podnikateľom univerzity a inštitúcie ďalšieho vzdelávania, bola atraktívna a užitočná pre mladé ženy a preklenúť priepastný rozdiel v počte mladých mužov a mladých žien, ktorí rozbiehajú vlastný podnik.

5.2.1.3 Propagovať tradičné a menej tradičné kariérne možnosti pre ženy všetkých vekových skupín tak, aby sa neuprednostňovalo žiadne pohlavie. V Európe je množstvo vysoko kvalifikovaných žien s diplomom, mnoho z nich momentálne v dôsledku krízy nezamestnaných, ktoré nikdy nezvažovali možnosť založiť vlastný podnik.

5.2.1.4 Vytvoriť podnikateľské centrá zamerané na ženy, ktoré by poskytovali základné informácie o podnikoch, sieťach, umožňovali výmenu poznatkov, odbornú prípravu a mentorstvo. Tie v niektorých členských štátoch EÚ chýbajú a často nemajú dostatok zdrojov v rámci podnikateľských združení a obchodných komôr v celej EÚ. Tieto centrá, pokiaľ využívajú účelovo viazané zdroje, môžu byť veľmi účinné pri propagácii podnikania žien. Mnoho príkladov osvedčených postupov tohto druhu sa dá vidieť v Nemecku.

5.2.1.5 Zabezpečiť ženám, ktoré chcú založiť vlastný podnik alebo rozvíjať svoj výskum či inovácie podporu a prístup k informáciám, prostriedkom a zdrojom vo výskume, vede a technologickej oblasti.

5.2.1.6 Finančné inštitúcie by mali prehodnotiť možnosť poskytovať informácie o pôžičkách rozdelené podľa pohlavia. Existujú výskumy, ktorých výsledky naznačujú, že pôžičky poskytované ženám sú nižšie a často za omnoho vyššie úroky než pôžičky poskytované mužom (15).

5.2.1.7 Prehodnotiť ustanovenia týkajúce sa sociálneho zabezpečenia pre všetkých podnikateľov, ale predovšetkým praktické aspekty ustanovení pre ženy – podnikateľky počas tehotenstva a ako matky a osoby, ktorá sa stará o rodinu. Komisia vo svojom akčnom pláne Európska agenda pre podnikanie (16) upozorňuje na to, že je potrebné vytvoriť lepšie systémy sociálneho zabezpečenia, nezachádza však do detailov a nepredkladá žiadne príslušné návrhy.

5.2.1.8 Rozvíjať a zavádzať súbor opatrení týkajúcich sa verejnoprávnych médií v Európe, ktorý by tieto verejnoprávne médiá z členských štátov podnietil k tomu, aby sa zaviazali stanoviť si ciele v oblasti vyváženého mediálneho spravodajstva v oblasti podnikania, pokiaľ ide o mužov a ženy, teda v zásade dostať ženy zo stránok „pre ženy“ a dať ich do ekonomickej časti. Podľa výsledkov výskumov môže mediálne pokrytie výrazne a pozitívne ovplyvniť vnímanie žien ako podnikateliek a postoj spoločnosti k nim. Rozšírenie mediálneho spravodajstva o úspešné ženy – podnikateľky, ktoré môžu slúžiť ako príklad hodný nasledovania, by malo merateľný vplyv na spoločenský postoj k podnikaniu žien.

V Bruseli 11. júla 2012 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Staffan NILSSON

(1) 1988: Women’s Business Ownership Act (HR5050) http://www.nwbc.gov/sites/default/files/nwbc05.pdf.

(2) 2010/2275(INI).

(3) Stanovisko EHSV na tému „Zamestnateľnosť a podnikateľské zmýšľanie – úloha občianskej spoločnosti a miestnych a regionálnych orgánov z rodového hľadiska“ (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 114).

(4) Program pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky (COSME) 2014 – 2020.

(5) COM(2011) 702 final.

(6) Pozri: http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/promoting-entrepreneurship/women/portal/.

(7) Stanovisko EHSV na tému „Podpora podnikania žien v európsko-stredomorskom regióne“, spravodajkyňa: Grace Attard (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007).

(8) Pozri: www.wescotland.co.uk/wepg.

(9) http://womeninbusiness.about.com/od/wibtrendsandstatistics/a/statswibindustr.htm.

(10) http://www.bis.gov.uk/assets/biscore/enterprise/docs/b/11-1078-bis-small-business-survey-2010-women-led-businesses-boost.pdf.

(11) http://www.enterprising-women.org/static/ew_growthreport.pdf.

(12) http://freedownload.is/doc/overview-of-the-gender-equality-duty-11622854.html.

(13) http://www.oecd.org/document/0,3746,fr_21571361_44315115_50401407_1_1_1_1,00.html.

(14) 2010/2275(INI).

(15) Pozri napríklad „Women and banks - Are female customers facing discrimination?“ (Ženy a banky – Sú zákazníčky diskriminované?), správa IPPR, november 2011, http://www.wireuk.org/uploads/files/women-banks_Nov2011_8186.pdf; či „Women’s business ownership: a review of the academic, popular and internet literature“ (Ženy vlastniace podniky: prehľad vedeckej, populárnej a internetovej literatúry), http://www.bis.gov.uk/files/file38362.pdf.

(16) COM(2004) final.