SK    SK SK 
 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 16.8.2010 
SEK(2010) 981 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
 
 
Sprievodný dokument  
 
Návrh 
 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorou sa menia a dop ĺňajú smernice 98/78/ES, 2002/87/ES a 2006/48/ES, pokia ľ ide 
o doplnkový doh ľad nad finan čnými inštitúciami vo finan čnom konglomeráte 
COM(2010) 433 
 SEK(2010) 979 
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
  
Sprievodný dokument  
 
Návrh 
 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorou sa menia a dop ĺňajú smernice 98/78/ES, 2002/87/ES a 2006/48/ES, pokia ľ ide 
o doplnkový doh ľad nad finan čnými inštitúciami vo finan čnom konglomeráte 
 
SK 3   SK 1. K ONTEXT  
Vznik a rozvoj ve ľkých a komplexných skupín kombinujúcich nieko ľko bankových 
a poisťovacích licencií sa datuje od za čiatku devä ťdesiatych rokov. Na základe odporú čaní 
spoločného fóra, orgánu doh ľadu krajín G10, bola v roku 2002 prijatá smernica o finan čných 
konglomerátoch1 (ďalej len „FICOD“). Zame riava sa na doplnkový doh ľad nad regulovanými 
subjektmi, ktoré tvoria časť finančného konglomerátu, ako aj na po tenciálne riziká dvojitého 
prevodu (viacnásobného využitia kapitálu) a na tzv. skupinové  riziká: riziká šírenia 
škodlivých vplyvov, zložitos ť riadenia, koncentráciu ri zík a konflikty záujmov.  
Od roku 2002 sa trhy vyvíjajú smerom, kde nie je vždy jednoduché rozlíši ť bankovú 
a poisťovaciu obchodnú činnosť a kde najvä čšie skupiny pôsobia v mnohých krajinách. 
Revízia Bazilejskej dohody (1988), ktorá sa uskuto čnila v roku 2004 a v EÚ sa uplatnila 
prostredníctvom smernice o kapitálových požiadavkách ( ďalej len „CRD“)2 z roku 2006, ako 
aj zavedenie súhrnného súboru nariadení pre pois ťovacie spolo čnosti v rámci smernice 
Solventnos ť II (S2)3, síce stanovili regula čný rámec, ale z h ľadiska konglomerátov len do tej 
miery, do akej právne subjekty tvor iace skupinu pôsobia v rovnakom odvetví – buď 
v bankovníctve, alebo  v poisťovníctve. Doplnkový regula čný rámec vyplývajúci zo smernice 
FICOD, ktorý sa zameriava na zvýšenú komplexnos ť a riziká vyplývajúce z kombinácie 
licencií, doteraz nebol zhodnotený.  
Koncom roku 2009 sa smernica týkala 69 eur ópskych skupín a 6 skupín z tretích krajín. 
Približne 35 skupín predstavujú malé skupi ny, ktoré pôsobia najmä v domovskej krajine 
a majú len nieko ľko licencií. Aj ke ď je cieľom revízie aj zjednodušenie doh ľadu nad malými 
konglomerátmi, zaoberá sa najmä doh ľadom nad približne 30 najvä čšími finan čnými 
skupinami v Európe. Celkové aktíva týchto skupín na konci roku 2009 prekro čili 25 biliónov 
EUR, čo predstavuje podstatný podiel na trhu  v bankovom odvetví v EÚ vo výške aktív 
zhruba 42 biliónov EUR a na pois ťovacom trhu EÚ vo výške aktív zhruba 10 biliónov EUR.  
Typický rozsiahly konglomerát má viac ak o 400 licencií v jednotlivých jurisdikciách 
a viacerých odvetviach: v bankovníctve, život nom a neživotnom poistení i v správe 
investičného majetku.  
2. K ONZULTÁCIE SO ZÚ ČASTNENÝMI STRANAMI  
Komisia diskutovala o prípadných vylepšeniach  platného právneho text u trikrát v Európskom 
výbore pre finan čné konglomeráty ( ďalej len „EFCC“)4 a trikrát v jeho pracovnej skupine pre 
FICOD. Pre revíziu smernice FICOD boli prín osné dve predchádzajúc e hodnotenia týkajúce 
sa predpisov o finan čných konglomerátoch, ktoré v roku 2005 vypracovala tzv. Zmiešaná 
technická skupina  a Dočasný pracovný výbor pre finan čné konglomeráty (predchodca 
                                                 
1 Smernica 2002/87/ES o doplnkovom doh ľade nad úverovými inštitúciami, pois ťovňami a investi čnými 
spoločnosťami vo finan čnom konglomeráte. 
2 Smernica 2006/48/ES o za čatí a vykonávaní činností úverových inštitúcií a smernica 2006/49/ES 
o kapitálovej primeranosti investi čných spolo čností a úverových inštitúcií. 
3 Smernica 2009/138/ES o za čatí a vykonávaní poistenia a zaistenia (Solventnos ť II) (prepracované 
znenie), kým však nebude smernica Solventnos ť II realizovaná, smernica FICOD dop ĺňa platné 
smernice o pois ťovníctve. 
4 Poradný výbor pre finan čné konglomeráty. 
 
SK 4   SK Spoločného výboru pre finan čné konglomeráty ( ďalej len „JCFC“))5 v roku 2008 (tzv. 
kapitálové poradenstvo ). V apríli 2008 Európsky výbor pre finan čné konglomeráty schválil 
začiatok požadovanej revízie smernice FICOD formou výzvy na poskytnutie poradenstva  
adresovanej Spolo čnému výboru pre finan čné konglomeráty. 
Od mája 2008 sa zapojili aj zástupcovia odvetv ia (prostredníctvom prvého bulletinu výboru 
EFCC a dialógov), ktorí odvtedy svoje stanovis ká vyjadrili v rámci štyroch verejných 
podujatí. 
Po doručení konečného stanoviska výboru JCFC  v októbri 2009 sa v d ňoch 6. novembra 2009 
až 15. januára 2010 uskuto čnila verejná konzultácia o z vyšných otázkach a prípadných 
zvažovaných politických alternatívac h. Ohlasy na verejnú konzultáciu6 od rôzne ve ľkých 
bankových a pois ťovacích konglomerátov ukázali širokú podp oru návrhom útvarov Komisie. 
3. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
3.1. Doh ľad na úrovni holdingovej spolo čnosti 
Dohľad na úrovni holdingovej spolo čnosti je upravený kombináci ou platných ustanovení 
smernice FICOD, smernice CRD a smernice o skupinách pois ťovní7 (ďalej len „IGD“). 
V týchto smerniciach sa píše o tzv. zmiešaných finan čných holdingových spolo čnostiach, 
finančných holdingových spolo čnostiach a holdingových pois ťovniach. Nástroje doh ľadu, 
ktoré možno uplatni ť na najvyššej úrovni, sa zmenia, ke ď sa na najvyššej úrovni nebude 
nachádzať finančná holdingová spolo čnosť alebo holdingová pois ťovňa ale zmiešaná finan čná 
holdingová spolo čnosť. Nasledujúce obrázky 1 a 28 ukazujú, že vymedzenie finan čného 
konglomerátu môže ovplyvni ť odlišné uplatnenie odvetvového skupinového doh ľadu 
v závislosti od štruktúry skupiny.  
Obrázok 1: Smernica FICOD dop ĺňa a čiastočne nahrádza odvetvový doh ľad v prípade, že sa 
banková či poisťovacia skupina stane konglomerátom. Pr ed akvizíciou zo strany holdingovej 
spoločnosti sa na banku alebo poistite ľa uplatňuje konsolidovaný doh ľad podľa smernice 
CRD alebo smernice IGD. Po akvizícii možno konsolidovaný doh ľad uplatni ť len na bankový 
či poisťovací subjekt na najvyššej úrovni. Smernica FICOD uvedený konsolidovaný doh ľad 
dopĺňa. 
                                                 
5 Výbor úrovne 3 pod ľa Lamfalussyho postupu pre finan čné konglomeráty. 
6 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/ficod/feedback_document_en.pdf 
7 Smernica 98/78/ES o doplnkovom doh ľade nad pois ťovňami v skupine pois ťovní. 
8 Obrázky 1 a 2 používajú bankovú skupinu pre ilustráciu, to isté však platí pre skupiny pois ťovní, 
s odkazom na uplatnenie smernice o pois ťovniach namiesto smerníc CRD. 
 
SK 5   SK Banka
Banka A Banka B Poistiteľ XBanka
Banka A Banka BNA NAJVYŠŠEJ 
ÚROVNI:DCR + FICOD
 
Obrázok 2:  Smernica FICOD nahrádza odvetvový doh ľad na skupinovej úrovni. Ak 
zmiešaná finan čná holdingová spolo čnosť nahradí finan čnú holdingovú spolo čnosť alebo 
holdingovú pois ťovňu a ak neexistuje bankový či poisťovací subjekt na naj vyššej úrovni (t. j. 
všetky licencie vlastní priamo zmiešaná finan čná holdingová spolo čnosť), ustanovenia 
o odvetvovom skupinovom doh ľade už nemožno uplatni ť.  
FHS
Banka A Banka BZFHS
Banka A Banka B Poistiteľ X
CRD / pravidlá pois ťovníctva na individuálnej 
úrovniNA NAJVYŠŠEJ 
ÚROVNI:LEN FICOD
 
Výsledkom vzájomného pôsobenia znázorneného na obrázku 2 je, že ur čité nástroje 
odvetvového skupinového doh ľadu, ktoré možno uplatni ť na úrovni finan čnej holdingovej 
spoločnosti alebo holdingovej pois ťovne, nie je možné uplatni ť na celú skupinu, ke ď je 
holdingová spolo čnosť zmiešanou finan čnou holdingovou spolo čnosťou. Tieto nástroje 
zahŕňajú možnos ť upustenia od uplat ňovania individuálneho doh ľadu nad dcérskymi 
spoločnosťami, uplatnenie ustanovení o zverejne ní (tretí pilier) a vlastné hodnotenie 
a posúdenie doh ľadu (druhý pilier) na konsolidovanom  základe. To vedie k paradoxnému 
výsledku: skupina, ktorá nadobudla licenciu v inom odvetví (takže holdingová spolo čnosť sa 
stala zmiešanou finan čnou holdingovou spolo čnosťou) patrí do regula čného režimu, ktorý 
nemusí by ť taký komplexný, ako režim, ktorý plat il pred nadobudnutím licencie, hoci sa 
skupina stala vä čšou a zložitejšou, a teda môže pre finan čný systém predstavova ť vyššie 
riziko.  
Z toho vyplýva, že využitie možnosti tzv. upustenia od uplat ňovania zo strany orgánov 
dohľadu pri ur čovaní, či skupina predstavuje finan čný konglomerát, je ovplyvnené posúdením 
toho, či by uplatnenie odvetvového doh ľadu mohlo by ť finančne pevnejšie. Trvalé 
uplatňovanie odvetvového doh ľadu však nemusí adekvátne rieši ť problém dodato čných 
prudenciálnych rizík vyplývajúcich  z toho, že sa skupina stala vä čšou a zložitejšou. Ide 
o riziká, ktorými by sa mali zaobera ť doplnkové aspekty smernice FICOD a ktoré by mohli 
 
SK 6   SK viesť k rozdielnemu spôsobu uplat ňovania doh ľadu nad konglomerátmi (ani nie na základe 
rizikového profilu, ako skôr na základe štruktúry).  
3.2. Koordinácia doh ľadu 
Smernica FICOD dop ĺňa smernice CRD a smernicu o pois ťovniach z h ľadiska dodato čného 
dohľadu na najvyššej úrovni  skupiny. Na tento ú čel obsahuje aj ustanovenia umož ňujúce 
koordináciu jednotlivých orgánov doh ľadu pre skupinu. Smernica FI COD vymedzuje, kto je 
relevantný príslušný orgán a vyžaduje, aby koordinátor (orgán doh ľadu na najvyššej úrovni) 
konzultoval s týmto orgánom o ur čitých otázkach týkajúcich sa doh ľadu. Platné ustanovenia 
však ponechávajú priestor pre rôzne interpretácie toho,  ktoré orgány sp ĺňajú kritériá 
relevantného príslušného orgánu. Dôsledkom  širokej interpretá cie výsledkov je vysoký po čet 
relevantných príslušných orgánov, s kt orými musí koordinátor konzultova ť na úrovni 
finančného konglomerátu, čo by mohlo nepriaznivo ovplyvni ť efektivitu a ú činnosť činnosti, 
ktorou je poverené „kolégium“ koordiná tora a relevantných príslušných orgánov. 
3.3. Identifikácia 
Ustanovenia upravujúce identifikáciu finan čného konglomerátu vyvolávajú aj tri čiastkové 
problémy.  
Po prvé, smernica nepožaduje zahrnutie správcovských spolo čností do prahových testov, 
keďže podniky kolektívneho investovania do prevodite ľných cenných papierov boli 
z odvetvového prudenciálneho doh ľadu vylú čené v roku 2002, ale požaduje zahrnutie 
správcovských spolo čností do rozsahu doplnkového doh ľadu. Po druhé, prahové testy môžu 
vychádza ť z rôznych parametrov so zrete ľom na majetkové a kapitálové požiadavky, 
ustanovenia sú však dvojzna čné, pokiaľ ide o spôsob výpo čtu testov vyplývajúcich napríklad 
z rôzneho spôsobu ú čtovania majetku alebo častí skupiny, ktoré nemajú vždy požiadavku na 
solventnos ť. Po tretie, a to je najdôležitejšie: prahové podmienky (vzh ľadom na ich pevné 
sumy) nevychádzajú z rizika a prahový test nerieši pojem o čakávaných skupinových rizík. 
Z toho vyplýva, že doplnkový doh ľad sa týka ve ľmi malých skupín s malým po čtom licencií 
v jednotlivých odvetviach, zatia ľ čo najväčšie a najzložitejšie skupiny možno technicky 
vymedziť ako skupiny, ktoré nie sú konglomerátmi . Následne môžu aktuálne ustanovenia 
o identifikácii nepriaznivo ovplyvni ť efektívne dosiahnutie základných cie ľov smernice. 
3.4. Ú časti 
Konzistentný prístup k ú častiam v každodennom doplnkovom doh ľade komplikuje nedostatok 
relevantných informácií umož ňujúcich posúdenie skupinových rizí k, ktorý nie je taký priamy 
v prípade držania ú častí v kótovaných spolo čnostiach. Obchodné právo môže bráni ť jednému 
menšinovému akcionárovi, aby získal o príslušnej spolo čnosti viac informácií ako jej ostatní 
akcionári. Napríklad, ak konglomer áty vedené bankou nemôžu získa ť informácie o rizikách 
týkajúcich sa ú častí v pois ťovniach a zais ťovniach, nemôžu príslušným orgánom doh ľadu 
poskytnúť dôkazy o uspokojivej úrovni integrácie riadenia a vnútornej k ontroly v uvedených 
subjektoch, čo je nevyhnutne potrebné pre konsolidáciu a právo odpo čítať takéto účasti z ich 
kapitálu, čo konsolidácia vyžaduje.  
 
SK 7   SK 4. C IELE  
Hlavným cie ľom tejto iniciatívy je zabezpe čiť prehĺbenie účinnosti doplnkového doh ľadu nad 
veľkými a komplexnými skupinami v EÚ na základe smernice FICOD a sú časné udržanie 
konkuren čného postavenia uvedených skupín. Z toho vypl ývajú tieto tri všeobecné politické 
ciele:  
– posilnenie finan čnej stability, 
– rozšírenie ochrany záujmov verite ľov a poistencov, 
– zaistenie medzinárodnej konkurencieschopnosti finan čných skupín EÚ. 
So zreteľom na uvedené problémy boli vymedzené tri skupiny operatívnych cie ľov, ktoré 
majú rieši ť osobitné prí činy problémov. Efektívne plne nie týchto operatívnych cie ľov by 
malo prispie ť k dosiahnutiu dlhodobých cie ľov konkrétnych politík zameraných na preh ĺbenie 
účinnosti doplnkového doh ľadu, k posilneniu riadenia rizík finan čných konglomerátov, 
odstráneniu príležitostí pre regula čnú arbitráž, zníženiu zá ťaže spojenej s dodržiavaním 
právnych predpisov a k zaisteniu rovnakých podmienok, k spolupráci a konvergencii v oblasti 
dohľadu, ako aj k právnej jednozna čnosti. 
5. P OLITICKÉ MOŽNOSTI A  ICH VPLYV  
Spoločne bolo vypracovaných sedemnás ť politických možností, posúdil sa ich vplyv 
a porovnal so zrete ľom na riešenie problémov vym edzených v analýze. V tejto časti sa 
opisuje očakávaný vplyv uprednost ňovaných politických opatrení v jednotlivých oblastiach. 
5.1. Doplnkový doh ľad na úrovni holdingových spolo čností a koordinácia doh ľadu 
V záujme vyrovnania právomocí doh ľadu na najvyššej úrovni kongl omerátu na zabránenie 
straty právomocí v prípade zmen y štruktúry skupiny a zdvojenia doh ľadu na úrovni 
konglomerátu a v záujme zjednodušenia koor dinácie najdôležitejších orgánov doh ľadu sa 
uplatnia nasledujúce ú čelové zmeny a doplnenia:  
– ukončenie vylú čenia najvyššej úrovne holdingových spolo čností bankových alebo 
poisťovacích skupín klasifikovaných ako zmiešané finan čné holdingové spolo čnosti, aby 
sa ustanovenia a právomoci, ktoré platili pre bývalé finan čné holdingové spolo čnosti alebo 
holdingové pois ťovne, nestratili pri zmene klasif ikácie skupiny a jej holdingovej 
spoločnosti v dôsledku nadobudnutia licencie v inom odvetví;  
– zúženie vymedzenia relevantných príslušných orgánov s cie ľom zahrnú ť len orgány 
dohľadu kone čných materských subjektov v rámci je dnotlivých odvetví, ako aj všetky 
ostatné príslušné orgány, ktoré orgány doh ľadu kone čných materských subjektov 
pokladajú za relevantné. 
5.2. Identifikácia finan čných konglomerátov 
Na účely riešenia problému uvedeného v oddiel e 3.3 o zahrnutí správcovských spolo čností do 
doplnkového doh ľadu sa navrhne zahrnutie takýchto spolo čností vo všetkých prípadoch spolu 
s usmerneniami týkajúcimi sa ukazovate ľov zahrnutia. 
 
SK 8   SK Na účely odstránenia nejednozna čnosti, pokia ľ ide o parametre a nedostato čnú identifikáciu 
konglomerátov vychádzajúcu z rizika, sa navr hnú technické normy použitia možnosti tzv. 
upustenia od uplat ňovania pre vä čšie skupiny v článku 3 ods. 3 smernice FICOD a zavedie sa 
možnosť upustiť od uplatňovania doplnkového doh ľadu pre skupiny, v ktorých aktíva držané 
najmenším odvetvím neprekro čia absolútny prah 6 miliárd EUR. 
5.3. Ú časti 
Problém každodenného zaobchádzania s ú časťami v rámci doplnkového doh ľadu, ktorý sa 
zväčšuje aj pod vplyvom skuto čnosti, že právo obchodných spolo čností môže zakazova ť 
menšinovému vlastníkovi prístup k informáciám, ktoré nie sú dostupné ostatným akcionárom, 
sa zjednoduší technickými normami týkajúcimi sa zaobchádzania s ú časťami v rôznych 
situáciách. 
5.4. Vplyv uprednost ňovaných politických možností 
Očakáva sa, že navrhované politické zmeny výraznejšie na črtnú rámec doplnkového doh ľadu 
a povedú k efektívnejším podnetom a postupom riadenia rizík, čo by následne malo pomôc ť 
posilniť medzinárodnú konkurencieschopnos ť finančných skupín EÚ. Návrhy by mali kladne 
prispieť k potlačeniu rizík finan čnej stability a sprievodných nákladov pre spolo čnosť. Na 
úrovni jednotlivých skupín zú častnených strán a systémových problémov sa predpokladajú 
tieto účinky návrhov: 
– Určité menšie finan čné skupiny EÚ  s jednoduchou štruktúrou a len nieko ľkými licenciami 
v oboch odvetviach by sa mohli vylú čiť z doplnkového doh ľadu a dosiahnu ť úspory 
nákladov na splnenie právnych predpisov. Mohlo by sa to týka ť približne desiatich 
menších finan čných skupín s kombinovanými aktívami v hodnote asi 69 miliárd EUR. 
Náklady na splnenie právnych predpisov niektorých ve ľkých konglomerátov vedených 
bankami,  ktoré majú stovky licencií a pôsobia v oboc h odvetviach, by sa na druhej strane 
zvýšili, ke ďže niekoľko takýchto skupín, predstavujúcic h aktíva vo výške až 9 biliónov 
EUR vo finan čnom odvetví, by sa mohlo zahrnú ť do rozsahu pôsobnosti doplnkového 
dohľadu. Zvýšené náklady na dodržanie právnych  predpisov by taktiež niesli tie finan čné 
skupiny, ktorých štruktúra zah ŕňa podnikanie v oblasti správy investi čného majetku  a ktoré 
budú identifikované ako finan čné konglomeráty po navrhovaných zmenách postupu 
identifikácie konglomerátov. Náklady na dod ržanie právnych predpisov pre finan čné 
skupiny, ktoré sú novo zaradené do rozsahu pôsobnosti doplnkového doh ľadu, by 
vzhľadom na ich celkovú ve ľkosť mali byť relatívne bezvýznamné. Navyše by ich mali 
vyrovnať prínosy vyplývajúce z ú činnejších postupov riadenia ri zík, ktoré pr inesú podnety 
obsiahnuté v tomto legislatívnom návrhu. Ďalší kladný vplyv možno o čakávať na základe 
väčšej vidite ľnosti a dôvery k trhom, ktoré by mali by ť dôsledkom identifikácie ako 
konglomerátu. Tieto prínosy by mali posilni ť medzinárodnú konkurencieschopnos ť 
veľkých skupín EÚ vzh ľadom na iniciatívy v oblasti doplnkového doh ľadu, ktoré sa 
prijímajú v ďalších veľkých medzinárodných jurisdikciách. 
– Vďaka uvedeným zmenám postupu identifikáci e konglomerátov sa rozsah doplnkového 
dohľadu stane primeranejším, čo zvýši efektivitu orgánov doh ľadu monitorujúcich riziká, 
ktorým sú vystavené finan čné skupiny. Spolu s jednoduchším doh ľadom na najvyššej 
úrovni konglomerátov a vylepšenými nástrojmi doh ľadu na zis ťovanie šírenia škodlivých 
vplyvov, koncentrácie, problémov vyplývajúcich  zo zložitosti a konfliktov záujmov 
 
SK 9   SK v spoločnostiach spojených s konglomerátom prostredníctvom ú častí to prispeje 
k finančnej stabilite . 
– Zreteľnejšie ustanovenia upravujúce zahrnutie správcovských spolo čností  do identifikácie 
a doplnkového doh ľadu by mali zabezpe čiť vyrovnanie podmienok v tejto oblasti. 
– Pokiaľ ide o klientov  dotknutých finan čných skupín, predpokladá sa, že vplyv bude 
zanedbate ľný vzhľadom na celkovú úrove ň závažnosti čistého prírastkového ú činku tohto 
návrhu na uvedené skupiny. Okrem toho si klienti nemusia uvedomova ť rozdiely medzi 
reguláciou bánk, pois ťovateľov a konglomerátov: jednoducho sa spoliehajú na 
všestrannos ť a obozretnos ť rámca doh ľadu a táto revízia je zameraná najmä na posilnenie 
uvedeného rámca a oprávnenie takejto dôvery.  
6. M ONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Očakáva sa, že navrhované zmeny a doplnenia nadobudnú činnosť v roku 2011. Navrhované 
zmeny a doplnenia úzko súvisia s nedávnymi návrhmi Komisie týkajúcimi sa súhrnnej 
smernice, ktorou sa menia a dop ĺňajú smernice o finan čných službách s cie ľom zohľadniť 
zriadenie nových európskych orgánov doh ľadu. Pravdepodobne po nich bude nasledova ť 
dôkladnejšie posúdenie smerni ce FICOD, ktoré by mohlo zah ŕňať ustanovenia týkajúce sa 
kvality kapitálových rezerv a rozsahu neregulovaných subjektov. Preto by bolo rozumné 
vypracova ť komplexné hodnotenie vychádzajúce z ce lkového legislatívneho rámca, ktorého 
cieľový dátum by sa stanovil v súlade  s hodnotením ostatných smerníc.