EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli5. 12. 2022 COM(2022) 715 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE PIATA SPRÁVA V RÁMCI MECHANIZMU POZASTAVENIA OSLOBODENIA OD VÍZOVEJ POVINNOSTI {SWD(2022) 405 final}



Obsah Úvod I.Albánsko II.Bosna a Hercegovina III.Čierna Hora IV.Severné Macedónsko V.Srbsko VI.Gruzínsko VII.Moldavská republika VIII.Ukrajina Závery

3. Úvod Liberalizácia vízového režimu je naďalej účinným nástrojom na uľahčenie medziľudských kontaktov a na podporu reforiem na západnom Balkáne a v krajinách Východného partnerstva v oblasti spravodlivosti, bezpečnosti a základných slobôd. V článku 8 ods. 4 nariadenia o vízach sa Komisii ukladá povinnosť zabezpečiť vhodné monitorovanie nepretržitého plnenia požiadaviek spojených s oslobodením od vízovej povinnosti tými krajinami, ktorých štátni príslušníci získali bezvízový prístup do EÚ po úspešnom ukončení dialógu o liberalizácii vízového režimu. Od roku 2017 prijala Komisia na tento účel štyri správy v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti, ktoré sa týkajú krajín západného Balkánu oslobodených od vízovej povinnosti (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora, Severné Macedónsko a Srbsko) a krajín Východného partnerstva (Gruzínsko, Moldavsko a Ukrajina). Pokiaľ ide o bezvízových partnerov zo západného Balkánu a Moldavska, ktorých štátni príslušníci nepotrebovali na cestovanie víza (boli oslobodení od vízovej povinnosti) viac ako sedem rokov, táto správa sa zameriava na činnosti nadväzujúce na odporúčania uvedené v predchádzajúcich správach Komisie a už neobsahuje všetky podrobnosti o nepretržitom plnení kritérií na liberalizáciu vízového režimu. Aspekty súvisiace s kritériami na oslobodenie krajín západného Balkánu od vízovej povinnosti sa naďalej posudzujú ako súčasť procesu rozširovania podľa kapitoly 23 Súdnictvo a základné práva a kapitoly 24 Spravodlivosť a vnútorné veci a uvádzajú sa v ročnom balíku Komisie týkajúcom sa rozširovania. Pokiaľ ide o Gruzínsko a Ukrajinu, ktoré boli oslobodené od vízovej povinnosti menej ako sedem rokov, v správe sa hodnotí aj nepretržité plnenie kritérií na liberalizáciu vízového režimu. V tejto piatej správe sa hodnotia opatrenia prijaté v roku 2021 (v oblasti migrácie, azylu, readmisie, justičnej spolupráce, verejného poriadku a bezpečnosti), pričom sa v relevantných prípadoch uvádzajú aktualizácie týkajúce sa roku 2022, ktoré majú významný vplyv na odporúčania. Správa obsahuje aj správy o operačnej spolupráci s EÚ a členskými štátmi a obsahuje aj prehľad migračných trendov, v ktorom sa uvádzajú údaje Eurostatu za štatistický rok 2021 vrátane zmien v porovnaní s rokom 2020.

Správa vychádza z príspevkov všetkých krajín, na ktoré sa vzťahuje, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, príslušných agentúr EÚ pre oblasť spravodlivosti a vnútorných vecí a členských štátov. Je k nej pripojený aj pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom sa uvádzajú dodatočné informácie o opatreniach, ktoré prijali partnerské krajiny v spolupráci s EÚ a s členskými štátmi na bilaterálnej úrovni. I.Albánsko 1.Migrácia, azyl a readmisia 1.1.Opatrenia prijaté v oblasti migrácie, azylu a spolupráce pri readmisii Albánsko v roku 2021 pokračovalo v prijímaní opatrení v oblasti riadenia hraníc a migrácie a v oblasti azylu. Členské štáty vo všeobecnosti hovoria o dobrej spolupráci s Albánskom v oblasti migrácie a riadenia hraníc, ako aj v oblasti návratov a dodržiavania podmienok readmisnej dohody EÚ. Táto dobrá spolupráca sa spomenula aj na zasadnutí spoločného readmisného výboru, ktoré sa konalo vo februári 2022. Albánsko v roku 2021 spolupracovalo s týmito členskými štátmi v oblasti migrácie a riadenia hraníc: Belgicko, Nemecko, Francúzsko, Chorvátsko a Holandsko. Albánsko úzko spolupracuje s Európskou agentúrou pre pohraničnú a pobrežnú stráž a v roku 2021 bolo prvou krajinou, ktorá sa zapojila do návratovej operácie vedenej Frontexom. V krajine je prítomný styčný dôstojník Frontexu. Do konca roka 2022 sa pokračuje vo vykonávaní plánu spolupráce s Agentúrou Európskej únie pre azyl. V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)pokračovať v spolupráci s členskými štátmi, ktoré sú najviac postihnuté neopodstatnenými žiadosťami o azyl podanými albánskymi štátnymi príslušníkmi Albánsko pokračovalo v prijímaní opatrení na riešenie neopodstatnených žiadostí o azyl podaných jeho občanmi posilnením spolupráce a výmeny informácií s členskými štátmi, najmä s tými, ktoré sú najviac postihnuté týmto problémom. Zahŕňalo to spoluprácu pri vykonávaní kampaní na zvyšovanie povedomia s cieľom predchádzať zneužívaniu bezvízového režimu a zintenzívnenie návratových operácií s Frontexom a členskými štátmi, ako sú Francúzsko, Nemecko, Belgicko a Taliansko. Okrem toho prebieha vykonávanie dvoch akčných plánov s cieľom riešiť otázku albánskych maloletých bez sprievodu v Taliansku a albánskych žiadateľov o azyl vo Francúzsku. Albánska štátna polícia pokračovala vo vykonávaní opatrení na posilnenie výstupných kontrol a kontrol maloletých osôb cestujúcich do zahraničia a na tento účel boli na hraničných priechodoch rozdávané letáky. b)zintenzívniť účasť na činnostiach operačného akčného plánu Napomáhanie nelegálnej imigrácii Európskej multidisciplinárnej platformy proti hrozbám trestnej činnosti (EMPACT) Albánsko sa v roku 2021 zúčastnilo na viacerých činnostiach Spoločných akčných dní organizovaných platformou EMPACT, ktoré sa zameriavali na nelegálnu migráciu, najmä na: i) nelegálnu migráciu na hraničných priechodoch; ii) zelené a modré hranice; iii) napomáhanie nelegálnej migrácii, obchodovanie s ľuďmi a pozmeňovanie listín; iv) používanie databáz Interpolu na identifikovanie neregulárnych migrantov podozrivých z toho, že sú zahraniční teroristickí bojovníci, a na boj proti obchodovaniu s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania, žobrania a zapojenia do trestnej činnosti. V apríli 2020 bol vymenovaný aj národný EMPACT koordinátor. c)prispôsobiť informačné kampane o bezvízovom režime príslušným profilom migrantov vrátane zraniteľných skupín, osôb, ktoré prekročili dĺžku oprávneného pobytu, a osôb, ktoré predložili neopodstatnené žiadosti o azyl Ministerstvo vnútra Albánska úzko spolupracovalo s agentúrami EÚ, napríklad s Frontexom a Europolom, členskými štátmi a ich národnými agentúrami pre rozvoj, ako aj s medzinárodnými organizáciami, ako napríklad IOM, UNHCR, a OBSE, pri vykonávaní kampaní na zvyšovanie povedomia, pri podpore dobrovoľných návratov a poskytovaní podpory albánskym navrátilcom v procese reintegrácie. d)zabezpečiť ďalšie zosúladenie vízovej politiky Albánska so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä pokiaľ ide o tie tretie krajiny, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká Albánsko neprijalo žiadne opatrenia na ďalšie zosúladenie svojej vízovej politiky so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza. V roku 2021 a začiatkom roka 2022 sa Albánsko naopak ešte viac odklonilo od odporúčaného zosúladenia. Pred rokom 2021 boli štátni príslušníci viacerých tretích krajín vrátane Arménska, Azerbajdžanu, Bieloruska, Číny, Guyany, Kazachstanu, Kuvajtu a Turecka oslobodení od vízovej povinnosti vo vzťahu k Albánsku. Albánsko zrušilo vízovú povinnosť sezónne (od mája do septembra) pre štátnych príslušníkov Bahrajnu, Ománu, Kataru, Ruska, Saudskej Arábie a Thajska. Štátni príslušníci všetkých týchto krajín potrebujú na vstup do EÚ platné víza. Sezónne zrušenie vízovej povinnosti nie je v súlade s vízovou politikou EÚ. Albánsko v roku 2021 rozšírilo zoznam krajín, na ktoré sa vzťahuje sezónny bezvízový styk, o Egypt a Indiu. Albánsko 2. decembra 2022 informovalo Komisiu, že platnosť sezónneho oslobodenia od vízovej povinnosti pre egyptských štátnych príslušníkov cestujúcich na turistické účely uplynula 30. septembra a že v záujme zabezpečenia súladu s vízovou politikou EÚ nebude obnovené. Krajina sa takisto rozhodla udeliť trvalé oslobodenie od vízovej povinnosti cudzincom, ktorí majú platné povolenie na pobyt v Spojených arabských emirátoch. Hoci toto rozhodnutie bol zmenené s cieľom zaviesť prísnejšie podmienky (napr. povolenie na pobyt musí byť udelené na desať rokov), oslobodenie zrušené nebolo. Takéto rozšírenie nie je v súlade s vízovou politikou EÚ a bolo zneužívané, keďže niektorí cudzí štátni príslušníci s povolením na pobyt v SEA sa do SAE nevrátili a namiesto toho utiekli pravdepodobne so zámerom vstúpiť na územie EÚ. Navyše v apríli 2022 bolo sezónne obdobie bezvízového styku pre Bahrajn, Indiu, Katar, Omán, Saudskú Arábiu a Thajsko predĺžené až do konca roka. Albánsko 2. decembra 2022 informovalo Komisiu, že sezónne oslobodenie od vízovej povinnosti pre indických štátnych príslušníkov cestujúcich na turistické účely, ktorého platnosť uplynie 31. decembra, nebude obnovené. Malo by sa zabrániť akémukoľvek ďalšiemu odchýleniu sa od zoznamu EÚ týkajúceho sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza. Albánsko by malo zabezpečiť pokrok pri zosúlaďovaní svojej politiky so zoznamom EÚ, najmä pokiaľ ide o tie tretie krajiny, ktoré predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká. Bude to dôležitá téma pokračujúceho dialógu medzi EÚ a Albánskom. V kontexte mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a v súlade s článkom 8 nariadenia o vízach bude Komisia priebežne monitorovať a hodnotiť opatrenia Albánska zamerané na zosúladenie s vízovou politikou EÚ. 1.2.Monitorovanie trendov nelegálnej migrácie, žiadostí o medzinárodnú ochranu, návratov a readmisie

Počet žiadostí o medzinárodnú ochranu (alebo žiadostí o azyl) podaných albánskymi štátnymi príslušníkmi v členských štátoch sa v rokoch 2020 až 2021 zvýšil o 63 %, pričom v roku 2021 bolo podaných 11 300 žiadostí. Miera uznaných žiadostí sa zvýšila z 5 % v roku 2020 na 9 % v roku 2021. V roku 2021 členské štáty oznámili 1 160 neoprávnených prekročení hranice, čo je o 19 % menej ako v roku 2020 (1 429), zatiaľ čo počet albánskych štátnych príslušníkov, v prípade ktorých sa zistilo, že sa neoprávnene zdržiavajú v členských štátoch, sa v porovnaní s rokom 2020 zvýšil o 21 % (z 30 870 v roku 2020 na 37 305 v roku 2021). Počet odopretí vstupu albánskym štátnym príslušníkov v členských štátoch sa v roku 2021 zvýšil o 39 % (z 13 315 v roku 2020 na 18 565 v roku 2021). Počet rozhodnutí o návrate vydaných v roku 2020 (23 150) sa v roku 2021 mierne znížil o 5 % (22 025). V roku 2021 bolo nahlásených 9 415 návratov albánskych štátnych príslušníkov, a to v porovnaní s 10 190 v roku 2020 (pokles o 8 %). 2.Justičná spolupráca, verejný poriadok a bezpečnosť V roku 2021 pokračovalo úsilie v oblasti justičnej spolupráce, verejného poriadku a bezpečnosti. Členské štáty vo všeobecnosti hovoria o dobrej spolupráci s Albánskom v oblasti bezpečnosti. Albánsko pokračovalo v spolupráci s Europolom a Eurojustom, ako aj s členskými štátmi vrátane Česka, Nemecka, Francúzska, Holandska a Švédska. Po nadobudnutí platnosti dohody o spolupráci s Eurojustom v roku 2019 sa v januári 2021 ujal svojich povinností albánsky styčný prokurátor Eurojustu a v októbri bol slávnostne otvorený úrad albánskeho styčného prokurátora Eurojustu. Albánsko v roku 2021 podpísalo päť nových dohôd o spoločných vyšetrovacích tímoch v prípadoch podporovaných Eurojustom. V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)dosahovať ďalšie solídne výsledky v prípadoch korupcie, ako aj pri zaisťovaní, konfiškácii a vymáhaní majetku pochádzajúceho z trestných činov súvisiacich s korupciou Albánsko dosiahlo pokrok v boji proti organizovanej trestnej činnosti a korupcii, ako aj v boji proti nedovolenému obchodovaniu. Albánsko v roku 2021 oznámilo zvýšenie (18 %) počtu policajných operácií v porovnaní s rokom 2020. Okrem toho sa v roku 2021 zvýšil počet rozbitých zločineckých skupín a zaistení majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, ktorého hodnota sa viac ako zdvojnásobila v porovnaní s rokom 2020. V roku 2021 sa celkovo zvýšil aj počet zachytení drog v porovnaní s rokom 2020. Pokračovalo úsilie zamerané na zlepšovanie výsledkov vyšetrovaní, trestných stíhaní a odsúdení v oblasti boja proti korupcii. Ďalej je však potrebná väčšia politická vôľa a štruktúrovanejšie a trvalejšie úsilie vrátane primeraných zdrojov, nástrojov a zručností. V roku 2021 bolo na súd postúpených 440 korupčných prípadov vrátane 31 prípadov, ktoré postúpil úrad špeciálnej prokuratúry. Počet právoplatných odsúdení osôb, voči ktorým bolo vznesené obvinenie z trestného činu korupcie, dosiahol 235 v prvostupňovom konaní a 99 na úrovni odvolacieho súdu a na poslednom stupni. V roku 2021 bolo na trestné stíhanie postúpených celkovo 3 351 prípadov. Albánsko pokračovalo v úsilí dosahovať solídne výsledky v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti. V roku 2021 bolo postúpených na trestné stíhanie 41 nových prípadov (v porovnaní s 22 v roku 2020), bolo podaných 14 obžalôb zo zosnovania štruktúrovanej zločineckej skupiny (v porovnaní s 15 v roku 2020) a bolo uzavretých 19 prípadov, pričom 75 osôb bolo právoplatne odsúdených na úrovni odvolacích súdov (v porovnaní s 13 v roku 2020). V oblasti boja proti nedovolenému obchodovaniu sa zvýšil počet uskutočnených policajných operácií. Albánsko uskutočnilo aj sedem operácií s medzinárodnými partnermi vrátane operácií v rámci Spoločných akčných dní platformy EMPACT. V oblasti boja proti praniu špinavých peňazí informovalo Albánsko o prípadoch postúpenia veci, vyšetrovaniach, trestných stíhaniach, zaistení a konfiškácii majetku, monitorovaní sociálnych médií v súvislosti s občanmi vracajúcimi z krajín, v ktorých sa odohráva konflikt, a o pokroku Ústredného riaditeľstva pre vyšetrovanie v rámci akčného plánu Finančnej akčnej skupiny. Albánsku sa však nepodarilo ukončiť realizáciu tohto akčného plánu v lehote do februára 2022. Parlament v decembri 2021 prijal zmeny zákona o boji proti praniu špinavých peňazí zamerané na zosúladenie so štvrtou a piatou smernicou EÚ o boji proti praniu špinavých peňazí. Okrem toho Albánsko v roku 2021 prijalo zákon o centrálnom registri bankových účtov ako súčasť svojich opatrení na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Navyše v roku 2020 bol prijatý zákon, ktorým sa zriadil register konečných užívateľov výhod. Práce v súvislosti s vkladaním informácií o povinných subjektoch do registra sa začali vo februári 2021 a v súčasnosti je register do veľkej miery vyplnený. b)pokračovať v systematickom využívaní súbežných finančných vyšetrovaní a zvyšovaním účasti na koordinovaných alebo spoločných vyšetrovaniach a trestných stíhaniach s krajinami v regióne a členskými štátmi Albánsko pokračovalo v spolupráci s krajinami v regióne a s členskými štátmi. Tá prebiehala najmä prostredníctvom výmeny policajných a justičných informácií, keď vyšetrovanie trestných činov súviselo s drogami, nedovoleným obchodovaním, praním špinavých peňazí, hospodárskou a finančnou trestnou činnosťou, počítačovou kriminalitou a závažnou trestnou činnosťou. Výmena informácií sa uskutočňovala najmä prostredníctvom Interpolu, Europolu a Eurojustu, ako aj prostredníctvom siete CARIN. V porovnaní s rokom 2020 Albánsko oznámilo zvýšenie počtu policajných operácií, trestných konaní a spoločných vyšetrovacích tímov v spolupráci s medzinárodnými partnermi v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti. V roku 2021 tu bolo osem spoločných vyšetrovacích tímov so zapojením albánskych partnerov (štyri tímy v roku 2020), čo viedlo k 30 spoločným operačným stretnutiam. Albánsko má jedného styčného policajného dôstojníka v Europole a plánuje vyslanie aj druhého. Krajina sa naďalej aktívne zúčastňovala na Spoločných akčných dňoch platformy EMPACT zameraných na podporu spolupráce v boji proti nedovolenému obchodovaniu so strelnými zbraňami, prevádzačstvu migrantov, obchodovaniu s drogami, trestným činom súvisiacim s motorovými vozidlami, obchodovaniu s ľuďmi, ako aj proti podvodom v oblasti dokladov. Albánsky styčný úrad pri Eurojuste v roku 2021 zaznamenal 21 prípadov na žiadosť albánskych orgánov, z ktorých sa uzavrelo 16 prípadov. Na žiadosť príslušných orgánov členských štátov otvoril albánsky styčný úrad 30 nových vecí. Uzavrelo sa päť nových dohôd o zriadení spoločných vyšetrovacích tímov. Zmeny zákona o justičnej spolupráci v trestných veciach so zahraničnými jurisdikciami prijaté v júli 2021 sa ukázali byť užitočné pri podpore zriaďovania spoločných vyšetrovacích tímov, bude však potrebné vynaložiť ďalšie úsilie s cieľom zosúladiť vnútroštátne právne predpisy s acquis EÚ. Vláda predložila na verejnú konzultáciu návrh zákona o daňovej amnestii a amnestii v súvislosti s trestnými činmi pre subjekty, ktoré dobrovoľne urobia majetkové priznanie. Touto záležitosťou sa zaoberá správa Komisie o Albánsku za rok 2022. Úrad špeciálnej prokuratúry pre korupciu a organizovanú trestnú činnosť viedol trestné konanie a paralelné finančné vyšetrovania vo viacerých významných kauzách, ktoré sa týkali politikov, členov albánskych inštitúcií, súdnictva, miestnych orgánov aj podnikateľského sektora. c)pokračovať v ďalšom vykonávaní spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne V oblasti boja proti terorizmu Albánsko naďalej dosahovalo solídne výsledky pri plnení piatich cieľov stanovených v spoločnom akčnom pláne z roku 2018 v oblasti boja proti terorizmu na západnom Balkáne, ako aj opatrení obsiahnutých v bilaterálnej dohode podpísanej s Komisiou v roku 2019. Od júna 2021 patria všetky trestné činy súvisiace s terorizmom a jeho financovaním do zodpovednosti Úradu špeciálnej prokuratúry pre korupciu a organizovanú trestnú činnosť. Medzinárodná spolupráca a výmena informácií o navrátilcoch sú naďalej uspokojivé. Dobrá je aj spolupráca s finančnou spravodajskou jednotkou pri vykonávaní opatrení akčného plánu v súlade s odporúčaniami Finančnej akčnej skupiny a výboru expertov pre vyhodnocovanie opatrení proti praniu špinavých peňazí (MONEYVAL).

Jednotka pre vyšetrovanie prípadov financovania terorizmu sa v roku 2021 zúčastnila na šiestich kurzoch odbornej prípravy, ktoré okrem iných organizovali OBSE, UNODC a CEPOL. d)zdržať sa prijatia schémy občianstva pre investorov na základe nového zákona o štátnom občianstve Napriek obavám, ktoré Komisia vyjadrila v roku 2019, zaviedlo Albánsko od júla 2020 právne predpisy umožňujúce zriadiť schému občianstva pre investorov (tzv. zlaté pasy). Agentúra pre špeciálne programy udeľovania občianstva zriadila spoločnú pracovnú skupinu na uskutočnenie štúdie realizovateľnosti vykonávania takejto schémy v budúcnosti. Vláda v roku 2022 prijala rozhodnutie, ktorým sa zaviedol právny základ na to, aby ministerstvo vnútra spustilo postup verejno-súkromného partnerstva na vykonávanie programov udeľovania občianstva. Zriadenie schémy občianstva pre investorov by bolo v rozpore s odporúčaniami uvedenými v štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a v balíku z roku 2021 týkajúcom sa rozširovania. Schému občianstva pre investorov možno využiť na obídenie konania EÚ o udelení krátkodobého víza a dôkladného posúdenia individuálnych migračných a bezpečnostných rizík, ktoré to zahŕňa, vrátane možného vyhýbania sa opatreniam na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. To vyvoláva veľké obavy EÚ v súvislosti s jej dohodou o bezvízovom styku s Albánskom. Komisia zastáva názor, že ak takéto schémy predstavujú zvýšené riziko pre vnútornú bezpečnosť a verejný poriadok členských štátov, bezvízový režim možno pozastaviť. 3. Odporúčania pre Albánsko Albánsko prijalo opatrenia na splnenie väčšiny predchádzajúcich odporúčaní Komisie. Krajina však prijala aj opatrenia, ktoré sú v rozpore s dvoma odporúčaniami týkajúcimi sa zosúladenia s vízovou politikou a schémy občianstva pre investorov. Je preto potrebný ďalší pokrok a pozornosť treba venovať týmto oblastiam: a)prednostne zosúladiť vízovú politiku Albánska so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä pokiaľ ide o tie tretie krajiny, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká. b)zdržať sa realizácie schémy občianstva pre investorov a zrušiť právny základ pre takúto schému zmenou zákona o občianstve; c)pokračovať v spolupráci s členskými štátmi, ktoré sú najviac postihnuté neopodstatnenými žiadosťami o azyl podanými albánskymi štátnymi príslušníkmi, a vo vykonávaní informačných kampaní o bezvízovom režime s ich prispôsobením príslušným profilom migrantov vrátane zraniteľných skupín, osôb, ktoré prekročili dĺžku oprávneného pobytu, osôb, ktorým bol nariadený návrat, a osôb, ktoré predložili neopodstatnenú žiadosť o azyl; d)pokračovať v posilňovaní predchádzania korupcii a organizovanej trestnej činnosti, nedovolenému obchodovaniu, terorizmu a praniu špinavých peňazí a boja proti nim: i) zintenzívnením účasti Albánska na platforme EMPACT; ii) dosahovaním ďalších solídnych výsledkov v prípadoch korupcie a organizovanej trestnej činnosti, ako aj pri zaisťovaní, konfiškácii a vymáhaní majetku pochádzajúceho z takejto trestnej činnosti; iii) plnením všetkých zostávajúcich bodov akčného plánu Finančnej akčnej skupiny; e)dosahovať ďalší pokrok pri vykonávaní bilaterálnej dohody v rámci spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne. II.Bosna a Hercegovina 1.Migrácia, azyl a readmisia 1.1.Opatrenia prijaté v oblasti migrácie, azylu a spolupráce pri readmisii V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a) na všetkých úrovniach zlepšiť koordináciu kapacít riadenia hraníc a riadenia migrácie, najmä zabezpečením fungovania azylového systému a poskytnutím primeranej prijímacej kapacity pre migrantov; prijať potrebné opatrenia na podpísanie dohody o štatúte s Frontexom. Bosna a Hercegovina realizuje stratégiu na roky 2019 – 2023 a akčný plán pre integrované riadenie hraníc. Stratégia a akčný plán v oblasti migrácie a azylu na roky 2021 – 2025 čakajú na schválenie. Členské štáty a Frontex hovoria o dobrej spolupráci s Bosnou a Hercegovinou v oblasti readmisie a o uspokojivom vykonávaní readmisnej dohody EÚ, ako bolo uvedené aj na zasadnutí spoločného readmisného výboru v decembri 2021. Viaceré členské štáty (Francúzsko, Holandsko, Chorvátsko, Nemecko, Rakúsko a Taliansko) informovali o spolupráci v oblasti riadenia hraníc a riadenia migrácie, keďže príslušným orgánom v Bosne a Hercegovine poskytli vybavenie a odbornú prípravu. Krajina vykonáva aj stratégiu reintegrácie navrátilcov na roky 2020 – 2023, a to aj napriek obmedzeným zdrojom. Vyvinulo sa úsilie s cieľom zlepšiť koordináciu prostredníctvom uvedenej stratégie, akčného plánu na roky 2019 – 2023 pre integrované riadenie hraníc a pravidelných zasadnutí osobitnej skupiny zriadenej v rámci ministerstva bezpečnosti. Konkrétne výsledky však boli obmedzené. Ministerstvo bezpečnosti pokračovalo v zintenzívňovaní úsilia zameraného na zlepšenie riadenia migrácie, pričom vzťahy s miestnymi orgánmi sa vo všeobecnosti zlepšili. Stále je potrebné, aby Bosna a Hercegovina prevzala plnú zodpovednosť za riadenie migrácie a všetky záchytné centrá. Rozdelenie zaťaženia medzi všetkými subjektmi a kantónmi by malo byť spravodlivejšie a štátne orgány by mali niesť plnú zodpovednosť za riadenie migrácie. Finančné prostriedky dostupné na riadenie migrácie sú obmedzené, čo má vplyv aj na účinnosť formulovania politiky štátom. Bosna a Hercegovina je stále dôležitou tranzitnou krajinou na západobalkánskej migračnej trase pre neregulárne toky a prevádzačstvo migrantov do EÚ.

Ako sa uvádza v balíkoch z rokov 2021 a 2022 týkajúcich sa rozširovania, zabezpečeniu účinného prístupu ku konaniam o azyle stále bránia závažné prekážky. Je potrebné zabezpečiť lepšie vykonávanie právnych predpisov týkajúcich sa azylu, najmä zabezpečiť systematické rešpektovanie procesných záruk žiadateľov o azyl. Z dôvodu zabezpečenia rýchlejšieho a účinného spracovania žiadostí by mal byť posilnený prístup ku konaniam o azyle. Bosna a Hercegovina prijala v decembri 2020 plán spolupráce s Európskym podporným úradom pre azyl (v súčasnosti Agentúra Európskej únie pre azyl) na roky 2020 – 2021 týkajúci sa posilnenia azylových systémov a systémov prijímania v súlade so spoločným európskym azylovým systémom a normami EÚ. Spolupráca s EUAA by mala pokračovať a zintenzívniť sa. Prijatím a vykonávaním stratégie na roky 2021 – 2025 a akčného plánu v oblasti migrácie a azylu by sa malo výrazne prispieť k zlepšeniu azylovej politiky. Treba vynaložiť viac úsilia na zabezpečenie účinného prístupu k azylu, účinných postupov a medziagentúrnej spolupráce a koordinácie. Počet ľudí, ktorí nelegálne vstúpili na územie Bosny a Hercegoviny v roku 2021 (15 812) bol porovnateľný s rokom 2020 a oveľa nižší ako v rokoch 2018 a 2019. Záchytné centrum bolo otvorené v obci Lipa neďaleko mesta Bihać (v Unsko-sanskom kantóne) v novembri 2021 s ubytovacou kapacitou pre 1 500 ľudí. Do konca roka 2021 bola obsadená približne tretina miest dostupných v národnom systéme prijímania (2 162 zo 6 050 miest). Ubytovacie kapacity boli naďalej sústredené v Unsko-sanskom kantóne a v Sarajevskom kantóne, pričom medzi subjektmi a kantónmi neprebieha spravodlivé rozdeľovanie. Bosna a Hercegovina ešte nepodpísala dohodu o štatúte s EÚ, ktorá by Európskej agentúre pre pohraničnú a pobrežnú stráž povoľovala vyslať svoj stály zbor na hranice krajiny s EÚ, aby vykonával operačné činnosti spolu s hraničnou políciou. b) zabezpečiť ďalšie zosúladenie vízovej politiky Bosny a Hercegoviny so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká Bosna a Hercegovina v roku 2021 neprijala opatrenia na ďalšie zosúladenie vízovej politiky krajiny s vízovou politikou EÚ. Štátni príslušníci viacerých tretích krajín vrátene Azerbajdžanu, Bahrajnu, Číny, Kataru, Kuvajtu, Ománu, Ruska a Turecka sú oslobodení od vízovej povinnosti vo vzťahu k Bosne a Hercegovine. Štátni príslušníci všetkých týchto krajín potrebujú na vstup do EÚ platné víza. Malo by sa zabrániť akémukoľvek ďalšiemu odchýleniu sa od zoznamu EÚ týkajúceho sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza. Bosna a Hercegovina by mala zabezpečiť pokrok pri zosúlaďovaní svojej politiky so zoznamom EÚ, najmä pokiaľ ide o tie tretie krajiny, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká. Bude to dôležitá téma pokračujúceho dialógu medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou. V kontexte mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a v súlade s článkom 8 nariadenia o vízach bude Komisia priebežne monitorovať a hodnotiť opatrenia Bosny a Hercegoviny zamerané na zosúladenie s vízovou politikou EÚ. 1.2.Monitorovanie trendov nelegálnej migrácie, žiadostí o medzinárodnú ochranu, návratov a readmisie V roku 2021 podali štátni príslušníci Bosny a Hercegoviny v členských štátoch 2 695 žiadostí o medzinárodnú ochranu, čo je o 78 % viac ako v roku 2020 (1 510). Miera uznaných žiadostí sa zvýšila zo 4 % v roku 2020 na 5 % v roku 2021. V roku 2021 členské štáty nahlásili 17 prípadov neoprávneného prekročenia hraníc štátnymi príslušníkmi Bosny a Hercegoviny na vonkajších hraniciach EÚ, čo v porovnaní s rokom 2020 predstavuje zvýšenie o 42 % (12). V roku 2021 sa počet štátnych príslušníkov Bosny a Hercegoviny, v prípade ktorých sa zistilo, že sa neoprávnene zdržiavajú v členských štátoch, zvýšil o 17 %, pričom neregulárnych pobytov v roku 2021 bolo 4 200 oproti roku 2020, keď ich bolo 3 595. Počet odopretí vstupu sa znížil o 39 %, a to z 8 145 prípadov v roku 2020 na 4 995 prípadov v roku 2021. Počet rozhodnutí o návrate vydaných štátnym príslušníkom Bosny a Hercegoviny (2 740 v roku 2021 v porovnaní s 2 710 v roku 2020, čo predstavuje pokles o 1 %) a počet osôb, ktoré sa vrátili (900 v roku 2021 v porovnaní s 1 010 v roku 2020, čo predstavuje pokles o 11 %) v roku 2021 v porovnaní s rokom 2020 zostal relatívne stabilný. 2.Justičná spolupráca, verejný poriadok a bezpečnosť Ako sa uvádza v balíku z roku 2021 týkajúcom sa rozširovania, chýbajúce odhodlanie na uskutočnenie reforiem súdnictva zo strany politických aktérov a nedostatočné fungovanie justičného systému aj naďalej oslabujú uplatňovanie práv obyvateľov a narúšali boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Ukazovatele korupcie zostávajú vysoké a tento problém ovplyvňuje každodenný život občanov a zahraničných investorov. Výsledky v oblasti prevencie a potláčania korupcie (aj veľkej korupcie) sú aj naďalej zanedbateľné z dôvodu prevádzkovej neefektívnosti a politického zasahovania. Zdrojom mimoriadnych obáv je chýbajúci účinný systém majetkových priznaní sudcov a prokurátorov. V oblasti verejného poriadku a bezpečnosti majú protichodné právomoci a nedostatočná spolupráca negatívny vplyv na efektívnosť orgánov presadzovania práva. Je potrebné zlepšiť profesionalitu a zodpovednosť orgánov presadzovania práva. Pokiaľ ide o zabezpečenie transparentného vymenúvania do funkcií a služobného postupu na základe zásluh a bez politického zasahovania, nedosiahol sa žiaden pokrok. Právne predpisy týkajúce sa drog, obchodovania s ľuďmi a počítačovej kriminality si vyžadujú výrazné zlepšenie. Je potrebné, aby Bosna a Hercegovina zriadila kontaktné miesto pre strelné zbrane a harmonizovala trestné zákony s protokolom OSN o strelných zbraniach. Právne mechanizmy na zmrazenie, správu a konfiškáciu majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti nie sú dostatočne účinné. Krajina by mala zintenzívniť boj proti nadnárodným sieťam organizovanej trestnej činnosti v spolupráci Europolom a zvýšením svojej účasti na činnostiach platformy EMPACT. Právne predpisy v oblasti boja proti terorizmu sú do veľkej miery zosúladené s acquis EÚ a príslušným medzinárodným právom. Stratégia aj rámcový akčný plán na predchádzanie a boj proti terorizmu boli ukončené v roku 2020. Vypracúva sa nadväzujúca stratégia na roky 2021 až 2026, ktorá ešte nebola prijatá. Členské štáty hovoria o celkovo dobrej spolupráci s Bosnou a Hercegovinou v oblasti bezpečnosti. Bosna a Hercegovina sa v roku 2021 zapojila do spoločných činností s viacerými členskými štátmi vrátane Česka, Holandska, Lotyšska, Nemecka a Švédska. V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)ďalej napredovať v boji proti korupcii, a to aj veľkej korupcii, prijatím a vykonávaním efektívnych právnych predpisov o konfliktoch záujmov, verejnom obstarávaní a ochrane oznamovateľov, ako aj zabezpečením účinného fungovania a koordinácie protikorupčných orgánov Odporúčanie sa v roku 2021 nevykonalo. Boli vypracované návrhy zákonov týkajúce sa konfliktov záujmov a verejného obstarávania v súlade s medzinárodnými normami a najlepšími európskymi postupmi, ale žiaden z nich nebol v roku 2021 prijatý. Návrh zákona o ochrane oznamovateľov v súlade s acquis EÚ ešte vypracovaný nebol. Fungovanie orgánov v oblasti predchádzania korupcii a ich vzájomná koordinácia, ako aj koordinácia s Agentúrou na predchádzanie korupcii a koordináciu boja proti korupcii (APIK) boli aj naďalej neefektívne. Treba významne posilniť nezávislosť orgánov v oblasti predchádzania korupcii zriadených na úrovni jednotlivých subjektov a kantónov. Ako sa uvádza v balíku z roku 2021 týkajúcom sa rozširovania, protikorupčný úrad Sarajevského kantónu pokračoval v dosahovaní dobrých výsledkov, pričom takisto mapoval korupčné riziká a monitoroval verejné obstarávanie, a je aj naďalej dobrým príkladom medzi kantonálnymi orgánmi. Tuzlanský kantón prijal v máji 2021 právne predpisy na zriadenie protikorupčného úradu a v decembri 2021 zákon o podávaní a overovaní majetkových priznaní verejných činiteľov podľa vzoru Sarajevského kantónu. Koordinácia na celoštátnej úrovni je stále nedostatočná. b)posilniť úsilie zamerané na boj proti organizovanej trestnej činnosti, najmä zabezpečením účinnej spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva a spolupráce s prokuratúrou, ako aj dosahovaním dobrých výsledkov v rámci proaktívnych vyšetrovaní, obžalôb, trestných stíhaní a právoplatných odsúdení v prípade organizovanej trestnej činnosti

Toto odporúčanie sa nevykonalo. Ako sa uvádza v balíku z roku 2021 týkajúcom sa rozširovania, obmedzená spolupráca orgánov presadzovania práva s prokuratúrami a nedostatok účinných kontrol polície zo strany prokurátorov naďalej vážnym spôsobom bránia účinnosti vyšetrovaní. Systémové nedostatky v operačnej spolupráci medzi orgánmi presadzovania práva a veľmi obmedzená výmena spravodajských informácií sú pretrvávajúcim problémom. V niekoľkých oznámených prípadoch veľkej korupcie boli opätovne zaznamenané selektívne následné opatrenia na justičnej úrovni, právne nedostatky, zanedbanie, zneužitie konania, politický tlak, otázne rozhodnutia súdov a slovné útoky na prokuratúru. c)zriadiť kontaktné miesto Europolu a pokračovať v ďalšom vykonávaní spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne Toto odporúčanie sa nevykonalo. Ako sa uvádza v balíku z roku 2021 týkajúcom sa rozširovania, hoci orgány prijali určité prípravné kroky, neprebieha žiadna operačná spolupráca s Europolom. Dohoda o operačnej a strategickej spolupráci s Europolom z marca 2017 ešte nebola realizovaná, keďže kontaktné miesto Europolu ešte nebolo úplne zriadené. Orgány Bosny a Hercegoviny nedávno vymenovali styčného dôstojníka v Haagu, ale kým národné kontaktné miesto v Sarajeve nebude prevádzkyschopné, tento dôstojník nemôže byť do centrály Europolu vyslaný. Spolupráca krajiny s Europolom je aj naďalej obmedzená. Výmena informácií sa stále uskutočňuje prostredníctvom útvaru v rámci Riaditeľstva pre koordináciu policajných orgánov Bosny a Hercegoviny, ktorého mandát vypršal a s ktorým Republika Srpska pozastavila operačnú spoluprácu. Podľa tretej správy Bosny a Hercegoviny zo septembra 2021 týkajúcej sa vykonávania dohody z roku 2019 k spoločnému akčnému plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne z roku 2018 sa dosiahol len obmedzený pokrok. Pravidelne sa konajú politické diskusie medzi EÚ a Bosnou a Hercegovinou o boji proti terorizmu. Je potrebné významne posilniť kapacitu a účinnosť osobitnej skupiny na boj proti terorizmu a sekcie štátnej prokuratúry na boj proti terorizmu. Bosna a Hercegovina pracuje na prijatí národnej stratégie boja proti terorizmu a predchádzania násilnému extrémizmu. Krajina ešte neprijala nové právne predpisy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v súlade s medzinárodnými normami a acquis EÚ. 3.Odporúčania pre Bosnu a Hercegovinu Bosna a Hercegovina musí vynaložiť ďalšie úsilie v oblasti boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ako aj v oblasti riadenia migrácie a azylu. Konkrétne treba venovať ďalšiu pozornosť týmto oblastiam: a)prednostne zosúladiť vízovú politiku Bosny a Hercegoviny so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká; b)pokračovať v úsilí na zabezpečenie účinnej koordinácie riadenia hraníc a riadenia migrácie vrátane spravodlivého rozdelenia prijímacej kapacity medzi všetkými subjektmi a kantónmi, zaručiť efektívnejší prístup ku konaniam o azyle, ako aj prijať a vykonávať stratégiu a akčný plán v oblasti migrácie; c)podpísať a ratifikovať dohodu o štatúte Frontexu s EÚ; d)spustiť prevádzku spoločného národného kontaktného centra s Europolom; e)prijať a vykonávať národnú stratégiu predchádzania a boja proti terorizmu a násilnému extrémizmu a pokračovať vo vykonávaní bilaterálnej dohody v rámci spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne; f) preukázať pokrok v boji proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti vrátane veľkej korupcie a organizovanej trestnej činnosti na vysokej úrovni: prijatím a vykonávaním účinných právnych predpisov o konfliktoch záujmov, vykonávaním nového zákona o verejnom obstarávaní, ochranou oznamovateľov a zabezpečením účinného fungovania a vzájomnej koordinácie protikorupčných orgánov; g)zriadiť alebo určiť úrad na vymáhanie majetku, ktorý bude zodpovedný za identifikáciu a sledovanie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti, s cieľom zlepšiť spoluprácu s členskými štátmi; h)prijať aktualizované vnútroštátne hodnotenie rizík a právne predpisy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu v súlade s medzinárodnými normami a acquis EÚ. III.Čierna Hora 1.Migrácia, azyl a readmisia 1.1.Opatrenia prijaté v oblasti migrácie, azylu a spolupráce pri readmisii V roku 2021 pokračovala Čierna Hora vo zvyšovaní svojej kapacity v oblasti riadenia hraníc a azylu a realizovala príslušné stratégie. Stratégia v oblasti migrácie a reintegrácie navrátilcov na roky 2021 – 2025 bola prijatá v septembri 2021. V júni 2022 sa Čierna Hora ako pozorovateľ bez hlasovacieho práva pripojila k Európskej migračnej sieti, ktorá je sieťou expertov EÚ v oblasti migrácie a azylu. V decembri 2021 Čierna Hora podpísala plán spolupráce s Európskym podporným úradom pre azyl (v súčasnosti Agentúra Európskej únie pre azyl) zameraný na posilnenie azylového systému Čiernej Hory vrátane konania o určení postavenia, podmienok prijímania žiadateľov o medzinárodnú ochranu a tvorby plánu pre prípad nepredvídaných udalostí.

Konštruktívna spolupráca s Frontexom podľa dohody o štatúte Čiernej Hory s EÚ ďalej prinášala výsledky a posilnili sa ňou schopnosti hraničnej polície Čiernej Hory. Členské štáty uvádzali dobrú spoluprácu s Čiernou Horou aj v oblasti riadenia migrácie a riadenia hraníc (najmä Nemecko, Francúzsko, Chorvátsko a Holandsko), v oblasti návratov a vykonávania readmisnej dohody EÚ, ako sa vyjadrili aj na zasadnutí spoločného readmisného výboru v novembri 2021. V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)prispôsobiť informačné kampane o bezvízovom režime príslušným profilom migrantov vrátane zraniteľných skupín, osôb, ktoré prekročili dĺžku oprávneného pobytu, a osôb, ktoré predložili neopodstatnené žiadosti o azyl V roku 2021 Čierna Hora nepovažovala za potrebné organizovať informačné kampane z dôvodu pokračujúcich cestovných obmedzení spojených s pandémiou COVID-19. b)zabezpečiť ďalšie zosúladenie vízovej politiky Čiernej Hory so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká Čierna Hora neprijala žiadne opatrenia na zosúladenie svojej vízovej politiky so zoznamom EÚ týkajúcim sa krajín, od ktorých sa vyžadujú víza. V roku 2021 a začiatkom roka 2022 sa Čierna Hora naopak ešte viac odklonila od odporúčanej politiky. Štátni príslušníci viacerých tretích krajín vrátane Arménska, Azerbajdžanu, Bieloruska, Ekvádoru, Kataru, Kazachstanu, Kuby, Ruska a Turecka sú oslobodení od vízovej povinnosti vo vzťahu k Čiernej Hore. V prípade niektorých národností je oslobodenie sezónne, v prípade iných je platné celoročne. V marci 2021 Čierna Hora rozšírila oslobodenie od vízovej povinnosti aj na cudzincov s platným povolením na pobyt v Spojených arabských emirátoch (SAE). Takéto rozšírenie nie je v súlade s vízovou politikou EÚ a bolo zneužívané, keďže niektorí cudzí štátni príslušníci s povolením na pobyt v SEA sa do SAE nevrátili a namiesto toho utiekli pravdepodobne so zámerom vstúpiť na územie EÚ. Čierna Hora prijala 26. mája 2022 rozhodnutie o udelení dočasného oslobodenia od vízovej povinnosti občanom Saudskej Arábie s platnosťou od 1. júna do 30. septembra 2022 s cieľom zmierniť pokles počtu turistov prichádzajúcich z Ruska a Ukrajiny. Malo by sa zabrániť akémukoľvek ďalšiemu odchýleniu sa od zoznamu EÚ týkajúceho sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza. Čierna Hora by mala zabezpečiť pokrok pri zosúlaďovaní svojej politiky so zoznamom EÚ, najmä pokiaľ ide o tie tretie krajiny, ktoré predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká. Bude to dôležitá téma pokračujúceho dialógu medzi EÚ a Čiernou Horou. V kontexte mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a v súlade s článkom 8 nariadenia o vízach bude Komisia priebežne monitorovať a hodnotiť opatrenia Čiernej Hory zamerané na zosúladenie s vízovou politikou EÚ. 1.2.Monitorovanie trendov nelegálnej migrácie, žiadostí o medzinárodnú ochranu, návratov a readmisie Počet žiadostí o medzinárodnú ochranu podaných štátnymi príslušníkmi Čiernej Hory v členských štátoch sa v rokoch 2020 až 2021 zvýšil o 65 %, pričom v roku 2021 bolo podaných 420 žiadostí v porovnaní s 255 žiadosťami v roku 2020. Miera uznaných žiadostí sa zvýšila z 2 % v roku 2020 na 5 % v roku 2021. Členské štáty nahlásili dve neoprávnené prekročenia hraníc štátnymi príslušníkmi Čiernej Hory v roku 2021 potom, ako dva roky nedošlo k žiadnym neoprávneným prekročeniam hraníc. Počet štátnych príslušníkov Čiernej Hory, v prípade ktorých sa zistil neoprávnený pobyt, sa v roku 2021 zvýšil o 10 % (z 925 v roku 2020 na 1 020 v roku 2021). V roku 2021 predstavoval počet odopretí vstupu štátnym príslušníkom Čiernej Hory v členských štátoch 515 prípadov, čo je o 6 % viac ako v roku 2020 (485). Počet rozhodnutí o návrate vydaných štátnym príslušníkom Čiernej Hory sa znížil o 1 % (490 v roku 2021 v porovnaní so 495 v roku 2020), pričom počet osôb, ktoré sa vrátili, sa znížil o 12 % (260 v roku 2021 v porovnaní s 295 v roku 2020). 2.Justičná spolupráca, verejný poriadok a bezpečnosť V roku 2021 Čierna Hora pokračovala v prijímaní opatrení proti organizovanej trestnej činnosti (vrátane obchodovania s ľuďmi) a terorizmu. Vláda v decembri 2021 prijala stratégiu predchádzania a potlačovania terorizmu, prania špinavých peňazí a financovania terorizmu na roky 2022 – 2025, ako aj akčný plán na roky 2022 – 2023. Členské štáty hovoria o celkovo dobrej spolupráci s Čiernou Horou v oblasti bezpečnosti. V roku 2021 Čierna Hora pokračovala v bilaterálnej spolupráci s viacerými členskými štátmi v oblasti verejného poriadku a bezpečnosti vrátane Nemecka a Švédska. Čierna Hora pokračovala aj v spolupráci s Europolom a Eurojustom. Okrem toho čiernohorská polícia pokračovala vo výmene informácií s Interpolom s cieľom identifikovať aktívne teroristické skupiny a prispieť k boju proti teroristickým hrozbám. Spolupráca s Európskym monitorovacím centrom pre drogy a drogovú závislosť (EMCDDA) zaostáva. Čierna Hora by mala prijať kroky na obnovenie technickej spolupráce s uvedenou agentúrou s cieľom zlepšiť spoluprácu v oblasti informácií o drogách a začať diskusie o podpise pracovnej dohody.

V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)konsolidovať výsledky v oblasti právoplatných odsúdení a konfiškácie majetku Súčasný justičný informačný systém (PRIS) by sa mal vylepšiť implementáciou programu rozvoja IKT súdnictva na roky 2021 – 2023. Program je zameraný na zabezpečenie úplnej digitalizácie a tvorbu kompletných záznamov o všetkých právoplatných súdnych rozhodnutiach a umožnenie generovania presných a spoľahlivých štatistík. Očakáva, že systém bude realizovaný v celom rozsahu na všetkých súdoch do polovice roka 2023. Čierna Hora pokračuje v dosahovaní lepších výsledkov v oblasti vyšetrovaní, trestných stíhaní a právoplatných odsúdení v prípadoch veľkej korupcie, ale je tu priestor na zlepšenie. Špeciálna štátna prokuratúra otvorila v roku 2021 vyšetrovania trestných činov veľkej korupcie v 15 prípadoch proti 70 fyzickým osobám a 19 právnickým osobám (v porovnaní s 8 prípadmi proti 35 fyzickým osobám a 8 právnickým osobám v roku 2020). Je potrebné, aby Čierna Hora významne zlepšila svoj právny prístup a výsledky v oblasti finančných vyšetrovaní a konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestných činov veľkej korupcie. V roku 2021 bol majetok dočasne zmrazený v troch prípadoch. Určitý úvodný pokrok sa dosiahol v oblasti využívania rozšírenej konfiškácie v korupčných prípadoch, pričom v jednom prípade aj s definitívnou konfiškáciou majetku, a zlepšilo sa aj chápanie významu začatia paralelných finančných vyšetrovaní. V záujme zlepšenia reakcie trestnej justície na korupciu a veľkú korupciu je stále nutné zaoberať sa potrebou sankčnej politiky, ktorá by viac odrádzala a bola jednotnejšia. Dohody o vine a treste sa musia využívať mimoriadne opatrne, na správne účely a pri dodržaní všetkých potrebných záruk. Výsledky v oblasti predchádzania korupcii sa naďalej zlepšovali. Agentúra na predchádzanie korupcii aj jej rada pracovali proaktívne a zintenzívnili osvetovú činnosť zameranú na verejnosť, médiá aj občiansku spoločnosť. Dosiahol sa významný pokrok, pokiaľ ide o počet overených majetkových priznaní a uplatňovanie postupov dôkladného overovania touto agentúrou. V porovnaní s rokom 2020 sa v roku 2021 počet začatých správnych a priestupkových konaní zdvojnásobil. Napriek proaktívnemu prístupu agentúry pri vyšetrovaní a sankcionovaní porušení zákona o predchádzaní korupcii v súvislosti s majetkovými priznaniami a hrozieb pre verejný záujem je počet nedoriešených prípadov z predchádzajúcich rokov stále významný, najmä pokiaľ ide o významné kauzy. V oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti pokračovala Čierna Hora vo zvyšovaní účinnosti vyšetrovaní trestných činov. Obnovilo sa komplexné využívanie osobitných vyšetrovacích opatrení. Legislatívnymi zmenami sa zaviedli záruky proti politickému vplyvu pri vymenúvaní a odvolávaní policajného riaditeľa. Bol vytvorený aj register konečných užívateľov výhod. Zlepšil sa administratívny rámec v oblasti strelných zbraní. V oblasti obchodovania s ľuďmi prebiehalo na súdoch viac konaní a bolo vynesených viac právoplatných odsúdení. Niektorí kľúčoví členovia organizovaných zločineckých skupín boli zatknutí a počet záchytov drog bol opäť rekordný. Bol zriadený prvý spoločný vyšetrovací tím a počet právoplatných odsúdení v prípadoch organizovanej trestnej činnosti narastá. Je však potrebné, aby krajina zlepšila svoje výsledky, pokiaľ ide o súdne rozhodnutia týkajúce sa pašovania tabaku a prania špinavých peňazí, využívanie finančných vyšetrovaní a kapacitu skonfiškovať príjmy z trestnej činnosti. Čierna Hora ešte musí vyriešiť viaceré horizontálne systémové nedostatky svojho systému trestnej justície vrátane spôsobu, akým prebiehajú súdne konania v prípadoch organizovanej trestnej činnosti. To si bude vyžadovať prísnejšiu politiku ukladania trestov a revidovanie využívania dohôd o vine a treste v prípadoch organizovanej a závažnej trestnej činnosti. b)posilniť spôsobilosť stíhať a rozhodovať v prípadoch prania špinavých peňazí V oblasti prania špinavých peňazí musí Čierna Hora ešte zosúladiť svoje právne predpisy s piatou smernicou EÚ o boji proti praniu špinavých peňazí a vyriešiť niektoré realizačné problémy v súvislosti so skutočným vlastníctvom a dohľadom. Zákon o hazardných hrách treba ešte zosúladiť s acquis EÚ a medzinárodnými normami. V súčasnom zákone sú významné medzery, čím sa zvyšuje riziko prania špinavých peňazí a financovania terorizmu v tejto vysokorizikovej oblasti, keďže právne záruky proti vplyvu organizovanej trestnej činnosti vo vlastníckej štruktúre poskytovateľov hazardných hier sú nedostatočné. Vo februári 2022 bol vytvorený register konečných užívateľov výhod, ktorý orgánom poskytuje informácie o fyzických osobách, ktoré sú konečnými vlastníkmi alebo majú kontrolu nad akciami v spoločnostiach alebo organizáciách zaregistrovaných v Čiernej Hore. Centrálna banka Čiernej hory vedie centrálny register účtov rezidentov, nevedie však register účtov nerezidentov, ktorý je kľúčovým nástrojom pri vyšetrovaniach týkajúcich sa nerezidentov. Problém neúplného pozemkového registra nebol vyriešený, čo brzdí efektívnosť finančných vyšetrovaní a konfiškácií majetku. Počiatočné výsledky vyšetrovaní v oblasti prania špinavých peňazí sa ďalej zlepšovali, ale počet prípadov je stále obmedzený. V roku 2021 boli vynesené dva rozsudky súdu proti trom osobám, všetky na základe dohody o vine a treste. c)dosiahnuť lepšie výsledky, pokiaľ ide o reakciu na organizovanú trestnú činnosť, a to aj vyriešením častého využívania dohôd o vine a treste V prípadoch organizovanej trestnej činnosti sa v roku 2021 počet rozsudkov súdu a odsúdení naďalej zvyšoval, čo odráža neustály nárast počtu vyšetrovaní v posledných dvoch rokoch. Ministerstvo spravodlivosti získalo podporu programovej kancelárie Rady Európy v Podgorici s cieľom analyzovať uplatňovanie dohôd o vine a treste, čím sa stanovili odporúčania týkajúce sa možných zmien zákona, ktoré sú potrebné. Tie využije pracovná skupina, ktorú zriadilo ministerstvo, na prípravu návrhu zmien Trestného poriadku. d)pokračovať v ďalšom vykonávaní spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne

Čierna Hora pokračovala vo vykonávaní bilaterálnej dohody v rámci spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne. Národná bezpečnostná rada založila v júni 2021 úrad pre operačnú koordináciu inštitúcií, ktoré tvoria bezpečnostný spravodajský sektor. Krajina prijala aj rozhodnutie vymenovať národného koordinátora a členov národného medzirezortného tímu s cieľom ukončiť násilný extrémizmus, terorizmus, pranie špinavých peňazí a financovanie terorizmu. V apríli 2021 Čierna Hora prijala vykonávacie nariadenia k zákonu o určovaní a ochrane kritickej infraštruktúry. V decembri 2021 bola prijatá nová stratégia na predchádzanie a potlačovanie terorizmu, prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. V danom mesiaci vláda schválila aj zákon o spracúvaní údajov zo záznamov o cestujúcich v leteckej doprave, ktorého cieľom je predchádzať teroristickým trestným činom a závažným trestným činom a odhaľovať ich. Týmto zákonom sa v Čiernej Hore po prvýkrát upravuje systém záznamov o cestujúcich. Čierna Hora pokračovala v spolupráci s Europolom a útvar boja proti terorizmu pokračuje vo výmene informácií s členskými štátmi, ostatnými krajinami západného Balkánu a s inými krajinami mimo EÚ, ktoré sú operačnými partnermi Europolu prostredníctvom komunikačného kanálu, ktorým je sieťová aplikácia na zabezpečenú výmenu informácií (SIENA). e)čo najskôr účinným spôsobom postupne zrušiť schému občianstva pre investorov Čierna Hora ešte nezrušila svoju schému občianstva pre investorov, a to aj napriek predtým oznámenému rozhodnutiu ukončiť ju v roku 2021. Práve naopak, v decembri 2021 sa čiernohorská vláda rozhodla predĺžiť platnosť tejto schémy až do konca roka 2022. V roku 2021 Čierna Hora prijala 241 žiadostí od 807 osôb. Na základe toho bolo k decembru 2021 vydaných 264 čiernohorských pasov. Komisia vyjadruje poľutovanie nad rozhodnutím predĺžiť platnosť schémy občianstva pre investorov a naďalej naliehavo vyzýva Čiernu Horu, aby ju čo najskôr ukončila. Rozhodnutie predĺžiť platnosť schémy vyvoláva veľké obavy EÚ v súvislosti s jej dohodou o bezvízovom styku s Čiernou Horou. Komisia bude pokračovať v monitorovaní schémy dovtedy, kým bude v prevádzke a kým sa budú ďalej spracúvať žiadosti. Toto monitorovanie je potrebné, keďže schémy občianstva pre investorov možno využiť na obídenie konania EÚ o udelení krátkodobého víza a dôkladného posúdenia individuálnych migračných a bezpečnostných rizík, ktoré toto konanie zahŕňa. Komisia zastáva názor, že ak takéto schémy predstavujú zvýšené riziko pre vnútornú bezpečnosť a verejný poriadok členských štátov, bezvízový režim možno pozastaviť. 3.Odporúčania pre Čiernu Horu Čierna Hora prijala opatrenia na riešenie niektorých predchádzajúcich odporúčaní Komisie, najmä pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí, boj proti terorizmu a boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti. Čierna Hora však prijala aj opatrenia v rozpore s odporúčaniami, pokiaľ ide o jej vízovú politiku a schému občianstva pre investorov. Je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie vo všetkých oblastiach vnútorných vecí a pozornosť treba venovať týmto oblastiam: a)prednostne zosúladiť vízovú politiku Čiernej Hory so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká. b)okamžite ukončiť schému občianstva pre investorov; c)prispôsobiť informačné kampane o bezvízovom režime príslušným profilom migrantov vrátane zraniteľných skupín, osôb, ktoré prekročili dĺžku oprávneného pobytu, a osôb, ktoré predložili neopodstatnené žiadosti o azyl; d)pokračovať v pokroku v oblasti predchádzania a boja proti organizovanej trestnej činnosti, korupcii a terorizmu: i) zintenzívnením účasti Čiernej Hory na platforme EMPACT; ii) dosahovaním ďalších solídnych výsledkov v prípadoch korupcie a organizovanej trestnej činnosti, ako aj pri zaisťovaní, konfiškácii a vymáhaní majetku pochádzajúceho z takejto trestnej činnosti; iii) posilnením spôsobilosti stíhať a rozhodovať v prípadoch prania špinavých peňazí a prijatím nového zákona o predchádzaní praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu; iv) pokračovaním v ďalšom vykonávaní spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne; e)prijať potrebné kroky na obnovenie technickej spolupráce s Európskym monitorovacím centrom pre drogy a drogovú závislosť. IV.Severné Macedónsko 1.Migrácia, azyl a readmisia 1.1.Opatrenia prijaté v oblasti migrácie, azylu a spolupráce pri readmisii V roku 2021 Severné Macedónsko pokračovalo v prijímaní opatrení v oblasti riadenia hraníc a migrácie, ako aj v oblasti azylu vrátane zlepšenia podmienok prijímania žiadateľov o azyl.

Členské štáty hovoria o dobrej spolupráci v oblasti riadenia hraníc, migrácie a azylu. Severné Macedónsko najmä pokračovalo v bilaterálnej spolupráci s členskými štátmi vrátane Nemecka, Francúzska, Chorvátska, Holandska a Poľska. Členské štáty takisto hovoria o veľmi dobrej spolupráci so Severným Macedónskom v oblasti návratov a readmisie, ako sa vyjadrili aj na zasadnutí spoločného readmisného výboru v júni 2022. Spolupráca s Agentúrou Európskej únie pre azyl pokračovala v rámci dohodnutého plánu na posilnenie kapacít v oblasti azylu a prijímania. Pokračovala aj spolupráca s Frontexom. V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)ďalej zlepšiť registráciu migrantov systematickejším spôsobom; prispôsobiť informačné kampane o bezvízovom režime príslušným profilom migrantov vrátane zraniteľných skupín, osôb, ktoré prekročili dĺžku oprávneného pobytu, a osôb, ktoré predložili neopodstatnené žiadosti o azyl Severné Macedónsko pokračovalo v prijímaní opatrení na riešenie migračných problémov a zlepšenie registrácie migrantov. Severné Macedónsko pokračovalo vo vývoji národných systémov registrácie migrantov a zlepšovaní identifikácie a registrácie zmiešaných migračných tokov. Vykonávanie readmisnej dohody EÚ je uspokojivé. Naďalej bol zabezpečený prístup ku konaniu o azyle. Celé konanie o azyle však môže trvať niekoľko rokov, čo nie je efektívne a zvyšuje to riziko ďalšieho pohybu. Stále je potrebné, aby Severné Macedónsko okrem iného riešilo posúdenia dôveryhodnosti, právne zdôvodnenie rozhodnutí a individuálne posúdenie osobných pomerov žiadateľov správnym posúdením príslušných a aktualizovaných informácií o krajine pôvodu a uprednostnením zjavne opodstatnených prípadov. Hoci je to zaručené zákonom, pre ľudí s osobitnými potrebami nebol zavedený žiaden priaznivejší postup. Vykonávanie konania o azyle ešte nie je v súlade s acquis EÚ. Osoby, ktoré boli zaistené pri neoprávnenom prekročení hranice, sú naďalej svojvoľne zadržiavané v záchytnom centre pre cudzincov v obci Gazi Baba, aby sa zabezpečilo, že budú ako svedkovia vypovedať v súdnych konaniach proti prevádzačom. Tento postup však nie je v súlade s medzinárodnými normami. Stále neexistujú žiadne účinné súdne kontroly, pokiaľ ide o praktiky zaistenia, a zaisteným migrantom sa neposkytuje právne poradenstvo ani pomoc, aby mali účinný prístup k spravodlivosti a opravným prostriedkom. b)zabezpečiť ďalšie zosúladenie vízovej politiky Severného Macedónska so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká Severné Macedónsko v roku 2021 neprijalo opatrenia na ďalšie zosúladenie vízovej politiky krajiny s vízovou politikou EÚ. Štátni príslušníci viacerých tretích krajín vrátane Azerbajdžanu, Botswany, Kuby, Salvádoru a Turecka, ktorí potrebujú víza na vstup do EÚ, sú vo vzťahu k Severnému Macedónsku od vízovej povinnosti oslobodení Malo by sa zabrániť akémukoľvek ďalšiemu odchýleniu sa od zoznamu EÚ týkajúceho sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza. Severné Macedónsko by malo zabezpečiť pokrok pri zosúlaďovaní svojej politiky so zoznamom EÚ, najmä pokiaľ ide o tie tretie krajiny, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká. Bude to dôležitá téma pokračujúceho dialógu medzi EÚ a Severným Macedónskom. V kontexte mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a v súlade s článkom 8 nariadenia o vízach bude Komisia priebežne monitorovať a hodnotiť opatrenia Severného Macedónska zamerané na zosúladenie s vízovou politikou EÚ. 1.2.Monitorovanie trendov nelegálnej migrácie, žiadostí o medzinárodnú ochranu, návratov a readmisie Počet žiadostí o medzinárodnú ochranu podaných štátnymi príslušníkmi Severného Macedónska v členských štátoch sa v roku 2021 zvýšil takmer štvornásobne (nárast o 293 %), pričom v roku 2021 bolo podaných 5 345 žiadostí v porovnaní s 1 360 žiadosťami v roku 2020. Miera uznaných žiadostí sa mierne znížila z 1,8 % v roku 2020 na 1,2 % v roku 2021. V roku 2021 bolo na úrovni EÚ nahlásených celkovo 12 neoprávnených prekročení hranice štátnymi príslušníkmi Severného Macedónska, a to v porovnaní s 18 v roku 2020. Počet štátnych príslušníkov Severného Macedónska, v prípade ktorých sa zistil neoprávnený pobyt, zostal v roku 2021 relatívne stabilný, pričom počet neoprávnených pobytov v roku 2021 bol 6 305 v porovnaní so 6 270 v roku 2020 (zvýšenie o menej ako 1 %). Počet odopretí vstupu sa zvýšil o 20 %, a to z 2 415 odopretí vstupu v roku 2020 na 2 905 v roku 2021. Minulý rok bol poznačený klesajúcim trendom počtu: i) rozhodnutí o návrate vydaných štátnym príslušníkom Severného Macedónska (2 200 v roku 2021 v porovnaní s 2 360 v roku 2020, t. j. pokles o 7 %); ii) navrátilcom (1 040 v roku 2021 v porovnaní s 1 510 v roku 2020, t. j. pokles o 31 %). Členské štáty však hovoria o dobrej spolupráci v oblasti návratov a readmisie. 2.Justičná spolupráca, verejný poriadok a bezpečnosť Severné Macedónsko pokračovalo v prijímaní opatrení na boj proti organizovanej trestnej činnosti (vrátane nedovoleného obchodovania s drogami a obchodovania s ľuďmi), korupcii a praniu špinavých peňazí. Krajina pokračovala aj v boji proti terorizmu a financovaniu terorizmu, ako aj v predchádzaní radikalizácii v nadväznosti na vykonávanie spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne. Členské štáty, Europol a Eurojust hovoria o celkovo dobrej spolupráci so Severným Macedónskom v oblasti bezpečnosti. V roku 2021 Severné Macedónsko pokračovalo v bilaterálnej spolupráci s členskými štátmi vrátane Česka, Nemecka, Francúzska a Holandska. V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)zlepšenie výsledkov, pokiaľ ide o právoplatné odsúdenia v prípadoch veľkej korupcie, a to aj prostredníctvom ďalšieho konfiškovania majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti Severné Macedónsko pokračovalo vo vykonávaní reforiem v oblasti boja proti korupcii vrátane veľkej korupcie. V trestnom konaní by sa malo konfiškovať väčšie množstvo majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti: v roku 2021 bol majetok skonfiškovaný len v štyroch prípadoch. Konfiškácia majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti by sa mala stať strategickou prioritou v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti, terorizmu a veľkej korupcii v krajine. b)ďalšie posilnenie výsledkov vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení za organizovanú trestnú činnosti a pranie špinavých peňazí Severné Macedónsko dosiahlo pokrok v oblasti konsolidácie svojich výsledkov vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení za organizovanú trestnú činnosť a pranie špinavých peňazí. Pokiaľ ide o pranie špinavých peňazí, v roku 2021 boli podané obžaloby proti deviatim fyzickým osobám, prvostupňové rozsudky boli vynesené v súvislosti so siedmimi osobami a druhostupňové rozsudky v súvislosti s dvoma osobami. V oblasti organizovanej trestnej činnosti bolo v roku 2021 začatých 17 vyšetrovaní proti 119 osobám. Zároveň boli podané obžaloby proti 55 osobám. Finančné vyšetrovania boli vedené v troch prípadoch. Konfiškácia majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti sa nevyužíva dostatočne (len desať prípadov s prvostupňovými rozhodnutiami o konfiškácii majetku najmä s nízkou hodnotou, napr. autá, peniaze a mobilné telefóny). Pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí, Severné Macedónsko prijalo nové vnútroštátne hodnotenie rizík v júni 2021, ako aj akčný plán, ktorý sa má vykonať do roku 2024. Bol zriadený aj register konečných užívateľov výhod a naďalej je zriadený komplexný register bankových účtov.

c)zvyšovanie účasti na koordinovaných alebo spoločných vyšetrovaniach a trestných stíhaniach s krajinami v regióne a členskými štátmi Severné Macedónsko zintenzívnilo svoju strategickú a operačnú spoluprácu s medzinárodnými partnermi účasťou na spoločných projektoch s Interpolom, Europolom, centrom SELEC, agentúrou CEPOL, Frontexom a OBSE. V rámci platformy EMPACT sa krajina zapojila aj do viacerých bilaterálnych aj multilaterálnych operácií (Spoločných akčných dní) a iných činností na zintenzívnenie výmeny operačných informácií s Interpolom, Europolom, centrom SELEC a členskými štátmi. Krajina pokračovala vo vykonávaní národného plánu reintegrácie, resocializácie a rehabilitácie vracajúcich sa zahraničných teroristických bojovníkov a ich rodín. Je však potrebný ďalší pokrok na vytvorenie jednotného a komplexného prístupu k riešeniu tejto otázky. d)plné využívanie národného koordinačného centra na boj proti organizovanej trestnej činnosti Národné koordinačné centrum na boj proti organizovanej a závažnej trestnej činnosti je v prevádzke, je však potrebné zlepšiť jeho prevádzkovú kapacitu, keďže nie všetky orgány vyslali do centra svojich členov, čo obmedzuje jeho efektívnosť. Centrum prispelo k poskytovaniu údajov a uľahčovaniu výmeny informácií medzi zúčastnenými inštitúciami, čím podporilo ich úsilie v boji proti organizovanej a závažnej trestnej činnosti. e)pokračovať v ďalšom vykonávaní spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne Severné Macedónsko dosiahlo významný pokrok pri vykonávaní bilaterálnej dohody v rámci spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne a zmluvné strany sa dohodli na aktualizácii tejto dohody. Severné Macedónsko predložilo štvrtú predbežnú správu v marci 2022. Je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie na vykonávanie zvyšných činností stanovených v dohode. Národný výbor pre boj proti násilnému extrémizmu a terorizmu sa zapojil do projektov a seminárov na posilnenie regionálnej spolupráce v oblasti bezpečnosti a budovanie kapacít na riešenie výziev spojených s reintegráciou zahraničných teroristických bojovníkov a predchádzaním radikalizácii a násilnému extrémizmu. Severné Macedónsko zriadilo aj medziagentúrnu pracovnú skupinu a národný akčný tím na boj proti terorizmu. Krajina účinne spolupracovala a vymieňala si informácie s Europolom v oblasti boja proti terorizmu a dokončila vykonávanie opatrení zameraných na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. f)úplná realizácia nového modulu v prípade podozrivých transakcií, ktoré nahlásila finančná spravodajská jednotka (FIU), a dosahovanie dobrých výsledkov, pokiaľ ide o jeho používanie prokuratúrou Finančná spravodajská jednotka (FIU) zaviedla IT systém správy vecí. Príslušné orgány (ako je ministerstvo vnútra, generálna prokuratúra, daňový úrad, úrad finančnej polície a colná správa) predkladajú FIU správy o podozrivých transakciách elektronicky. Ak sa v rámci spracúvania a analýzy týchto údajov odhalia podozrenia z prania špinavých peňazí, financovania terorizmu alebo inej trestnej činnosti, FIU podáva správu alebo oznámenie príslušným orgánom. FIU v januári 2021 zriadila elektronický systém na monitorovanie výsledkov krokov prijatých príslušnými inštitúciami potom, ako im FIU podala správu alebo oznámenie. Okrem toho v záujme získania uceleného obrazu o efektívnosti a účinnosti systému vložila FIU každú správu alebo oznámenie, ktoré boli zaslané príslušným orgánom od začiatku roka 2017, do systému monitorovania vecí. g)upustiť od umožnenia systematického získavania občianstva na základe osobitného hospodárskeho záujmu Zákon o štátnom občianstve Severného Macedónska umožňuje získanie občianstva na základe osobitného hospodárskeho záujmu bez akýchkoľvek požiadaviek na predchádzajúci pobyt. K októbru 2021 získalo občianstvo na základe hospodárskeho záujmu 115 osôb, čo predstavuje nárast v porovnaní s rokom 2020 (do decembra 2020 získalo občianstvo na základe hospodárskeho záujmu 103 osôb). Vzhľadom na skutočnosť, že zákon o občianstve Severného Macedónska umožňuje získanie občianstva na základe osobitného hospodárskeho záujmu bez akýchkoľvek požiadaviek na predchádzajúci pobyt, ako aj vzhľadom na celkový počet žiadateľov a počet úspešných žiadateľov sa podrobne monitorujú migračné a bezpečnostné riziká, ktoré by to mohlo predstavovať pre EÚ. Komisia upozornila Severné Macedónsko na tieto riziká. Systematické udeľovanie občianstva výmenou za investície je zdrojom veľkých obáv EÚ a môže mať vplyv na bezvízový režim, keďže ho možno využiť na obídenie konania o udelení krátkodobého víza a dôkladného posúdenia individuálnych migračných a bezpečnostných rizík, ktoré toto konanie zahŕňa. Komisia zastáva názor, že ak sa vykonávanie tohto zákona považuje za zvýšené riziko pre vnútornú bezpečnosť a verejný poriadok členských štátov, bezvízový režim možno pozastaviť . 3.Odporúčania pre Severné Macedónsko Severné Macedónsko prijalo opatrenia na splnenie predchádzajúcich odporúčaní Komisie. Je však potrebné vynaložiť ďalšie úsilie v oblasti riadenia migrácie, boja proti praniu špinavých peňazí, boja proti terorizmu, korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ako aj v oblasti získavania občianstva na základe osobitného hospodárskeho záujmu. Konkrétne treba venovať ďalšiu pozornosť týmto oblastiam: a) prednostne zosúladiť vízovú politiku Severného Macedónska so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká. b)prispôsobiť informačné kampane o bezvízovom režime príslušným profilom migrantov vrátane zraniteľných skupín, osôb, ktoré prekročili dĺžku oprávneného pobytu, a osôb, ktoré predložili neopodstatnené žiadosti o azyl; c)upustiť od umožnenia systematického získavania občianstva na základe osobitného hospodárskeho záujmu; d)prijať aktualizované stratégie na boj proti terorizmu, predchádzanie a boj proti násilnému extrémizmu a ďalej napredovať vo vykonávaní spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne; e)pokračovať v úsilí v oblasti predchádzania a boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti: i) zlepšením výsledkov, pokiaľ ide o právoplatné odsúdenia v prípadoch veľkej korupcie, a to aj prostredníctvom konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti; ii) ďalším zlepšovaním výsledkov vyšetrovaní, stíhaní a odsúdení za organizovanú trestnú činnosť a pranie špinavých peňazí; iii) účasťou na väčšom počte koordinovaných alebo spoločných vyšetrovaní a trestných stíhaní s krajinami v regióne a členskými štátmi; a iv) plným využívaním Národného koordinačného centra na boj proti organizovanej a závažnej trestnej činnosti.

V.Srbsko 1.Migrácia, azyl a readmisia 1.1Opatrenia prijaté v oblasti migrácie, azylu a spolupráce pri readmisii V roku 2021 Srbsko pokračovalo v prijímaní opatrení v oblasti riadenia hraníc a migrácie, ako aj v oblasti azylu. Členské štáty vo všeobecnosti hovoria o dobrej spolupráci so Srbskom v oblasti migrácie a riadenia hraníc, ako aj v oblasti návratov a readmisie. Právny rámec na kontrolu hraníc je do značnej miery harmonizovaný s acquis EÚ. Srbsko pokračovalo v účinnom vykonávaní stratégie integrovaného riadenia hraníc a jej akčného plánu, pričom silný migračný tlak na Srbsko pokračoval rovnako ako v ostatných krajinách západného Balkánu. Krajina pokračovala vo vykonávaní plánu na posilnenie azylu a prijímania v súlade s dohodou uzavretou s Agentúrou Európskej únie pre azyl. Na mnohých úrovniach prebiehala pravidelná spolupráca s Europolom s cieľom bojovať proti prevádzačstvu migrantov. Srbsko sa zúčastnilo na viacerých medzinárodných operáciách zameraných na boj proti nelegálnej migrácii a obchodovaniu s ľuďmi. Krajina vykonáva aj stratégiu na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi a jeho ukončenie na roky 2017 – 2022, ktorá sa zameriava na ochranu žien a detí. Srbské orgány pokračovali v posilňovaní svojich kapacít na ubytovanie a starostlivosť o migrantov v osobitnom kontexte pandémie COVID-19. Dohoda o štatúte medzi Frontexom a Srbskom nadobudla platnosť 1. mája 2021. Styčný dôstojník Frontexu sa nachádza v Belehrade (s regionálnym mandátom pre Srbsko, Bosnu a Hercegovinu a Čiernu Horu). Spoločná operácia Frontexu a Srbska bola spustená 16. júna 2021 s cieľom kontrolovať nelegálne prisťahovalectvo, bojovať proti cezhraničnej trestnej činnosti a posilniť spoluprácu v oblasti presadzovania práva. Spoločná operácia na rok 2022 prebieha. Jeden členský štát poukázal na významný problém v oblasti readmisie z dôvodu rozdielneho výkladu bilaterálnej dohody. Rokovania s cieľom vyriešiť tento problém prebiehajú. Iný členský štát informoval o spolupráci v oblasti boja proti používaniu falošných/pozmenených cestovných dokladov. A ďalší členský štát okrem toho uviedol, že boli rozbité tri srbské siete nelegálneho prisťahovalectva. V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)prijať schengenský akčný plán a zabezpečiť dostatočnú účasť všetkých príslušných inštitúcií na vládnej úrovni Twinningový projekt Vypracovanie schengenského akčného plánu (IPA 2014) sa začal vykonávať v októbri 2018. Maďarsko a Litva boli externými partnermi srbského ministerstva vnútra. V rámci projektu sa hodnotil srbský právny rámec a jeho súlad so schengenským acquis. Projekt prispel k zosúladeniu vnútroštátnych právnych predpisov so schengenským acquis. Výsledkom bol dokument, ktorý možno použiť na finalizáciu návrhu akčného plánu pripojenia sa k schengenskému priestoru. Tento projekt sa ukončil v decembri 2021. b)vypracovať a prijať novú stratégiu integrovaného riadenia hraníc a akčný plán v súlade s novými koncepciami integrovaného riadenia hraníc Dňa 19. augusta 2021 bola zriadená osobitná pracovná skupina poverená vypracovaním stratégie integrovaného riadenia hraníc v Srbskej republike na roky 2022 – 2027. Momentálne prebieha prijatie stratégie a akčného plánu. c)prispôsobiť informačné kampane o bezvízovom režime príslušným profilom migrantov vrátane zraniteľných skupín, osôb, ktoré prekročili dĺžku oprávneného pobytu, a osôb, ktoré predložili neopodstatnené žiadosti o azyl V roku 2021 sa financovalo 34 programov na zvýšenie informovanosti utečencov, vnútorne vysídlených osôb a navrátilcov o bezvízovom režime, ako aj o ich sociálnej integrácii a dostupných mechanizmoch na uplatňovanie ich práv. Vláda poskytla miestnym orgánom finančné prostriedky na riešenie potrieb navrátilcov. Ministerstvo vnútra vykonáva stratégiu na reintegráciu navrátilcov a stratégiu sociálneho začlenenia rómskych mužov a žien v Srbskej republike na roky 2016 – 2025. d)zabezpečiť ďalšie zosúladenie vízovej politiky Srbska so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká Vízová politika Srbska nie je zosúladená so zoznamom tretích krajín, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch v EÚ. Štátni príslušníci týchto krajín, ktoré sú na zozname EÚ týkajúcom sa krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, majú so Srbskom bezvízový styk: Arménsko, Azerbajdžan, Bahrajn, Bielorusko, Bolívia, Čína, Guinea Bissau, India, Indonézia, Jamajka, Katar, Kazachstan, Kirgizsko, Kuba, Kuvajt, Mongolsko, Omán, Rusko, Surinam a Turecko. Nedostatočné zosúladenie s vízovou politikou EÚ je čoraz častejšie príčinou tokov nelegálnej migrácie na západobalkánskej migračnej trase, má negatívny vplyv na vykonávanie srbského systému riadenia migrácie a hraníc, a malo by sa preto prednostne riešiť. Údaje za prvé mesiace roku 2022 naznačujú, že najmä štátni príslušníci Burundi, Tuniska, Indie, Kuby a Turecka pokračovali zo Srbska v neregulárnej ceste do členských štátov po západobalkánskej migračnej trase. Vízová politika tretích krajín môže podstatným spôsobom ovplyvniť toky nelegálnej migrácie do EÚ. Zosúladenie vízovej politiky s vízovou politikou EÚ teda prispieva k dobrému fungovaniu bezvízového režimu týchto partnerov s EÚ. 20. októbra 2022 Srbsko informovalo Komisiu, že prijalo rozhodnutie, ktorým zavádza vízovú povinnosť pre štátnych príslušníkov Burundi a Tuniska, v súlade so záväzkami Srbska voči Komisii na najvyššej politickej úrovni. Srbsko sa zaviazalo, že bude pokračovať v zosúlaďovaní so zoznamom tretích krajín, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch v EÚ, najmä zavedením vízovej povinnosti pre štátnych príslušníkov Indie do konca roka 2022. Komisia očakáva ďalšie zosúladenie vízovej politiky v súlade s týmito záväzkami a uvíta podrobnejšie informácie od Srbska o plánovaných krokoch a ich účinnom vykonávaní. V kontexte mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a v súlade s článkom 8 nariadenia o vízach bude Komisia priebežne monitorovať a hodnotiť opatrenia Srbska zamerané na zosúladenie s vízovou politikou EÚ. 1.2Monitorovanie trendov nelegálnej migrácie, žiadostí o medzinárodnú ochranu, návratov a readmisie V roku 2021 podali srbskí štátni príslušníci v členských štátoch 3 390 žiadostí o medzinárodnú ochranu, čo predstavuje nárast o 22 % v porovnaní s rokom 2020 (2 780). Miera uznaných žiadostí sa zvýšila zo 4 % v roku 2020 na 6 % v roku 2021.

Neoprávnené prekročenia vonkajších hraníc EÚ štátnymi príslušníkmi Srbska sa zvýšili o 28 % z 21 v roku 2020 na 37 v roku 2021. Počet srbských štátnych príslušníkov, v prípade ktorých sa zistilo, že sa neoprávnene zdržiavajú v členských štátoch, sa znížil o 12 %, pričom v roku 2021 ich bolo 14 430 v porovnaní so 16 355 v roku 2020. Po stabilnom poklese zaznamenanom od roku 2018 sa však počet srbských štátnych príslušníkov, ktorým bol odopretý vstup, zvýšil v roku 2021 o 15 % (8 265 v roku 2021 v porovnaní so 7 210 v roku 2020). Počet rozhodnutí o návrate vydaných srbským štátnym príslušníkom (5 650 v roku 2021 v porovnaní so 6 265 v roku 2020) a počet osôb, ktoré sa vrátili (3 020 v roku 2021 v porovnaní s 3 540 v roku 2020), sa v roku 2021 v porovnaní s rokom 2020 znížil o 10 % a 15 %. Frontex hlási celkovo dobré skúsenosti s činnosťami súvisiacimi s návratom vykonávanými v Srbsku. 2.Justičná spolupráca, verejný poriadok a bezpečnosť Srbsko pokračovalo vo vykonávaní svojich opatrení v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti (vrátane obchodovania s drogami a ľuďmi), boja proti terorizmu, predchádzania korupcii a posilňovania justičnej spolupráce v trestných veciach. Členské štáty hovoria o celkovo dobrej spolupráci so Srbskom v oblasti bezpečnosti. Srbsko pokračovalo v spolupráci s Europolom a Eurojustom a podieľalo sa na spoločných činnostiach s niekoľkými členskými štátmi. Zabezpečený komunikačný kanál SIENA je v prevádzke a pravidelne sa používa. Spolupráca medzi Srbskom a agentúrou CEPOL funguje dobre. Prvá fáza ústavnej reformy zameraná na posilnenie nezávislosti súdnictva bola úspešne ukončená vo februári 2021 uverejnením ústavných zmien parlamentom. Vykonávacie právne predpisy, ktoré sa majú prijať do februára 2023, budú dôležité pre posilnenie záruk pred možným politickým vplyvom na súdnictvo. V roku 2021 Srbsko zintenzívnilo operácie v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti potom, ako v roku 2020 obmedzilo tieto činnosti v dôsledku pandémie COVID-19. Mimoriadne úsilie sa vynaložilo v boji proti pašovaniu drog a nezákonnej výrobe a obchodovaniu so zbraňami. V spolupráci s Europolom sa realizovali mnohé operačné činnosti. Srbská polícia sa takisto zapojila do mnohých analytických projektov platformy EMPACT. Srbsko informovalo o mimoriadne úzkej spolupráci s jedným členským štátom s cieľom zlepšiť medzinárodnú spoluprácu v oblasti konfiškácií majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. V druhej polovici roka 2021 sa začali predbežné práce na zmene Trestného zákona so zameraním na organizovanú trestnú činnosť, najmä na predchádzanie nezákonnej výrobe a pašovaniu zbraní. Stále však pretrváva niekoľko významných problémov. Zločinecké siete s pôvodom v Srbsku alebo väzbami na Srbsko sú v EÚ stále aktívne. Ich trestná činnosť je rôzna a zahŕňa organizovanú majetkovú trestnú činnosť (vlámania, trestné činy súvisiace s motorovými vozidlami, lúpeže), prevádzačstvo migrantov, trestnú činnosť závislú od počítača, podvody pri bezhotovostných platbách, výrobu a nezákonné pašovanie tabakových výrobkov a obchodovanie s nimi, ako aj obchodovanie s drogami (najmä obchodovanie s kokaínom a heroínom). Srbsko je dôležitou tranzitnou krajinou v súvislosti s prevádzačstvom migrantov na západobalkánskej migračnej trase, takže srbskí prevádzači sú aktívne zapojení do prepravy neregulárnych migrantov cez tento región. Srbské siete obchodovania s ľuďmi vo viacerých členských štátoch vykorisťujú obete vrátane maloletých, a to najmä na účely pracovného vykorisťovania a nútenej trestnej činnosti. V oblasti boja proti terorizmu považuje Srbsko návrat zahraničných teroristických bojovníkov za svoje najväčšie bezpečnostné riziko. V štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti uviedla Komisia tieto odporúčania: a)zlepšenie výsledkov v oblasti vyšetrovaní, obžalôb a právoplatných odsúdení v prípadoch veľkej korupcie vrátane zaistenia a konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti Srbsko uskutočnilo zmeny s cieľom zlepšiť meranie svojich výsledkov v oblasti vyšetrovaní, trestných stíhaní a právoplatných odsúdení v prípadoch veľkej korupcie vrátane zaistenia a konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti. Pokiaľ ide o prípady veľkej korupcie, v roku 2021 sa v porovnaní s rokom 2020 mierne zvýšil počet obžalôb a právoplatných odsúdení. Na základe obžalôb podaných prokuratúrou pre organizovanú trestnú činnosť vydali súdy v roku 2021 prvostupňové rozsudky voči desiatim osobám (v porovnaní s 22 v roku 2020). Právoplatné odsúdenia boli vznesené voči 19 osobám (v porovnaní s 11 v roku 2020). Prokuratúra pre organizovanú trestnú činnosť nariadila vyšetrovania proti 22 osobám a podala 22 obžalôb (v porovnaní s 19 v roku 2020). Rovnako ako v roku 2020 nedošlo k definitívnej konfiškácii majetku (v porovnaní s troma prípadmi v roku 2019). Srbsko ešte musí dosiahnuť presvedčivé výsledky v oblasti konfiškácie majetku v korupčných prípadoch. Na osobitné útvary boja proti korupcii na vyššej prokuratúre bolo v roku 2021 podaných 3 035 trestných oznámení (v porovnaní s 2 936 oznámeniami v roku 2020). Tieto útvary nariadili 270 vyšetrovaní a začali paralelné finančné vyšetrovania voči 67 osobám (v porovnaní s 23 v roku 2020). Spolu bolo podaných 540 obžalôb (470 v roku 2020). Na základe obžalôb podaných týmito útvarmi vyniesli súdy rozsudky proti 271 osobám na prvom stupni (230 v roku 2020). Právoplatné odsúdenia boli vznesené voči 255 osobám (v porovnaní s 195 v roku 2020). V roku 2021 prokuratúry so všeobecnou právomocou (nie osobitné útvary) vydali 29 príkazov na vyšetrovanie korupčných a hospodárskych trestných činov (22 v roku 2020) a podali menej obžalôb ako v roku 2020 z dôvodu postupného presunu prípadov na osobitné útvary (63 obžalôb v roku 2021 v porovnaní so 136 v roku 2020). Súdy odsúdili 132 osôb na prvom stupni a 80 osôb na poslednom stupni. Definitívna konfiškácia majetku nastala len v jednom prípade (v porovnaní s troma v roku 2020). b)Prijatie novej protikorupčnej stratégie, ktorá by sa opierala o dôveryhodný a realistický akčný plán, ako aj o účinný koordinačný mechanizmus Vzhľadom na to, že uplynula platnosť národnej protikorupčnej stratégie na roky 2013 – 2018, musí Srbsko prijať a začať vykonávať novú stratégiu, ktorá by sa opierala o realistický akčný plán a účinný koordinačný mechanizmus. Tvorba tejto novej stratégie a akčného plánu však stále prebieha. V prípade sektorov, v ktorých obzvlášť hrozí výskyt korupcie, Srbsko v septembri 2021 prijalo operačný plán na predchádzanie korupcii v oblastiach osobitného rizika. Napokon ministerstvo školstva prijalo osobitný operačný plán na boj proti korupcii v oblasti vzdelávania v októbri 2021 a ministerstvo zdravotníctva prijalo plán na boj proti korupcii v sektore zdravotníctva v decembri 2021. Oba plány sa majú vykonať v roku 2022. c)ďalšie napredovanie vo vykonávaní spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne V súlade s cieľom č. 1 spoločného akčného plánu vláda v decembri 2021 vymenovala ministra vnútra za národného koordinátora pre predchádzanie a boj proti terorizmu. V krajine existuje národný koordinačný orgán, ktorý je poverený koordináciou predchádzania a boja proti terorizmu.

V súlade s cieľom č. 2 pokračovala vláda vo vykonávaní akčného plánu na identifikáciu vracajúcich sa teroristických bojovníkov so srbským občianstvom pri prechode štátnej hranice. d)zvýšenie úsilia pri predchádzaní všetkým formám radikalizácie vedúcej k násilnému extrémizmu a terorizmu vrátane násilného pravicového extrémizmu Srbsko vynakladá ďalšie úsilie v tejto oblasti. V roku 2021 sa intenzívne využívala platforma SIENA. V období od apríla do mája 2021 sa Srbsko spolu s Europolom zacielili na extrémistický obsah na internete. Česko spomenulo spoluprácu so Srbskom v oblasti boja proti falošným správam s cieľom posilniť schopnosť novinárov a volebných pozorovateľov čeliť dezinformáciám a propagande. 3.Odporúčania pre Srbsko Srbsko prijalo opatrenia na splnenie predchádzajúcich odporúčaní Komisie. Je však potrebné vynaložiť ďalšie úsilie v oblasti vízovej politiky, riadenia hraníc, boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti, ako aj v oblasti predchádzania a boja proti všetkým formám násilného extrémizmu. Konkrétne treba venovať ďalšiu pozornosť týmto oblastiam: a)prijať novú stratégiu integrovaného riadenia hraníc a akčný plán v súlade s novými koncepciami integrovaného riadenia hraníc; b)pokračovať v plnení prijatých záväzkov na najvyššej politickej úrovni a prednostne zosúladiť vízovú politiku Srbska so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká; c)prijať novú protikorupčnú stratégiu, po ktorej by nasledoval dôveryhodný a realistický akčný plán; d)zlepšiť výsledky v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti vrátane obchodovania s drogami, prania špinavých peňazí, konfiškácie majetku pochádzajúceho z trestnej činnosti a vykorisťovania migrantov v členských štátoch; e)pokračovať vo vykonávaní bilaterálnej dohody v rámci spoločného akčného plánu boja proti terorizmu na západnom Balkáne, najmä pokiaľ ide o boj proti financovaniu terorizmu (cieľ č. 4) a ochranu kritickej infraštruktúry (cieľ č. 5); prijať novú stratégiu a akčný plán na boj proti terorizmu a predchádzanie násilnému extrémizmu so zahrnutím všetkých foriem radikalizácie a násilného extrémizmu (bez ohľadu na ich politické, náboženské alebo etnicky-nacionalistické základné príčiny) v súlade s politikami EÚ. VI.Gruzínsko 1.Migrácia, azyl a readmisia 1.1.Opatrenia prijaté na zabezpečenie nepretržitého plnenia kritérií na liberalizáciu vízového režimu Členské štáty potvrdili pokračovanie dobrej spolupráce s gruzínskymi orgánmi v oblasti návratov a readmisie. Zavedený systém správy prípadov readmisie sa počas pandémie ukázal byť obzvlášť užitočný. Úsilie zjednodušiť profesijnú a sociálnu reintegráciu navrátilcov pokračovalo prostredníctvom štátneho programu pre reintegráciu. Revidovaná pracovná dohoda medzi Frontexom a Gruzínskom bola podpísaná 11. februára 2021. Prostredníctvom rozvinutejšej spolupráce s Frontexom sa Gruzínsko zapája do spoločných operácií a hromadných návratových operácií. Na gruzínske medzinárodné letiská boli vyslaní ďalší príslušníci Frontexu a gruzínski policajní dôstojníci boli nasadení na letiská v daných členských štátoch. Gruzínsko uplatňuje novú migračnú stratégiu na roky 2021 – 2030 a súvisiaci akčný plán na rok 2022. V roku 2021 sa krajina stala pozorovateľom v Európskej migračnej sieti. V auguste 2021 bol prijatý nový akčný plán na zníženie počtu osôb bez štátnej príslušnosti. Platnosť poslednej stratégie integrovaného riadenia hraníc a príslušného akčného plánu skončila v roku 2018. Nová stratégia a plán ešte neboli schválené: nový termín očakávaného schválenia je jeseň 2022. Pokračovalo úsilie o posilnenie bezpečnosti a zabezpečenia hraníc prostredníctvom novej infraštruktúry a dodatočného vybavenia vrátane posilnenia pozemných, leteckých a námorných kapacít. Gruzínsko pravidelne spolupracuje s Europolom na operačnej aj analytickej úrovni, a to aj v oblasti prevádzačstva migrantov. S cieľom zamerať sa na zločinecké siete zapojené do tejto činnosti krajina spolupracuje na bilaterálnej úrovni s členskými štátmi, a to aj prostredníctvom rozsiahlej siete policajných atašé. Gruzínsko oznámilo, že si s Interpolom vymieňa informácie o stratených a odcudzených cestovných pasoch. Nebiometrické pasy sa úplne zrušia do 31. decembra 2024, keď sa skončí platnosť všetkých nebiometrických dokladov. Do 1. januára 2022 bol celkový zvyšný počet platných nebiometrických pasov 12 371.

Jeden členský štát oznámil spoluprácu s Gruzínskom v oblasti boja proti podvodom v oblasti dokladov. S iným členským štátom bola podpísaná bilaterálna dohoda o spolupráci v boji proti nelegálnej migrácii. 1.2.Opatrenia prijaté na splnenie odporúčaní týkajúcich sa migrácie uvedených v štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a)naďalej aktívne riešiť otázku neopodstatnených žiadostí o azyl v členských štátoch, prispôsobiť informačné kampane o bezvízovom režime príslušným profilom migrantov vrátane zraniteľných skupín, osôb, ktoré prekročili dĺžku oprávneného pobytu, a osôb, ktoré predložili neopodstatnené žiadosti o azyl Gruzínsko vynaložilo významné úsilie na riešenie neopodstatnených žiadostí o azyl predložených v členských štátoch. Od 1. januára 2021 sa 2 202 občanom zabránilo opustiť krajinu na základe právnych predpisov, ktoré orgánom povoľujú zabrániť odchodu do členských štátov, ak nie sú splnené základné podmienky (finančné prostriedky potrebné na pokrytie nákladov spojených s pobytom atď.). Ľudia, ktorí pomáhajú gruzínskym občanom, ktorí sa zdržiavajú v zahraničí nelegálne, môžu byť stíhaní, hoci orgány uznávajú, že je zložité vykonávať tieto postupy. Gruzínsko uskutočnilo aj cielené kampane na zvyšovanie informovanosti/povedomia o podmienkach cestovania a pobytu v EÚ. b)zabezpečiť ďalšie zosúladenie vízovej politiky Gruzínska zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, ktoré pre EÚ predstavujú riziká nelegálnej migrácie alebo bezpečnostné riziká Vízová politika Gruzínska nie je zosúladená so zoznamom tretích krajín, ktorých štátni príslušníci podliehajú vízovej povinnosti pri krátkodobých pobytoch v EÚ. Tieto krajiny, ktoré sú na zozname EÚ týkajúcom sa krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, majú bezvízový styk s Gruzínskom: Ekvádor, Irán, Jordánsko, Južná Afrika, Katar, Kazachstan, Kirgizsko, Kuvajt, Libanon, Omán, Rusko, Salvádor, Saudská Arábia, Tadžikistan, Thajsko, Turecko, Turkménsko a Uzbekistan. Gruzínsko v roku 2021 nedosiahlo žiaden pokrok v tejto otázke. 1.3.Monitorovanie trendov nelegálnej migrácie, žiadostí o medzinárodnú ochranu, návratov a readmisie V roku 2021 sa počet žiadostí o medzinárodnú ochranu v členských štátoch zvýšil o 69 % v porovnaní s rokom 2020, pričom 14 600 žiadostí bolo podaných v roku 2021 a 8 650 v roku 2020. Miera uznaných žiadostí sa mierne znížila zo 4,3 % v roku 2020 na 4,9 % v roku 2021. V roku 2021 štátni príslušníci Gruzínska neoprávnene prekročili hranice členských štátov v 30 prípadoch, čo je rovnaký počet ako v roku 2020. V roku 2021 sa počet gruzínskych štátnych príslušníkov, v prípade ktorých sa zistilo, že sa neoprávnene zdržiavajú v členských štátoch, zvýšil o 28 %, pričom v roku 2021 ich bolo 13 000 v porovnaní s 10 165 v roku 2020. V súlade s rovnakým rastúcim trendom sa počet odopretí vstupu vydaných gruzínskym štátnym príslušníkom zvýšil o 50 % z 2 065 v roku 2020 na 3 105 v roku 2021. Počet rozhodnutí o návrate vydaných štátnym príslušníkom Gruzínska sa v roku 2021 znížil o 13 % (10 595 v roku 2021 v porovnaní s 12 120 v roku 2020), rovnako ako počet osôb, ktoré sa vrátili (5 495 v roku 2021 v porovnaní so 6 330 v roku 2020). Frontex však hlási uspokojivé vykonávanie readmisnej dohody EÚ v roku 2021. Niekoľko členských štátov uvádza dobrú spoluprácu s Gruzínskom, najmä pokiaľ ide o využívanie návratových letov. 2.Justičná spolupráca, verejný poriadok a bezpečnosť 2.1.Opatrenia prijaté na zabezpečenie nepretržitého plnenia kritérií Členské štáty hovoria o celkovo dobrej spolupráci s Gruzínskom v oblasti bezpečnosti. Gruzínsko pokračovalo v spolupráci s Europolom a Eurojustom a podieľalo sa na spoločných činnostiach s niekoľkými členskými štátmi. Krajina pravidelne spolupracovala s úradmi EÚ na vymáhanie majetku a žiadosti vykonávala načas. Gruzínsko pokračovalo v boji proti korupcii: v roku 2021 bolo 197 osôb trestne stíhaných a 117 osôb odsúdených vrátane siedmich vysokopostavených úradníkov. Značné úsilie sa vynaložilo na odbornú prípravu špecializovaných prokurátorov a finančných vyšetrovateľov so zameraním na techniky sledovania majetku a postupy zmrazenia a konfiškácie majetku. Zodpovednosť za koordinovanie boja proti korupcii bola 16. marca 2021 prenesená z ministerstva vnútra na vládu, čím sa predseda vlády stal priamym orgánom dohľadu nad celou touto politikou. Skupina štátov proti korupcii (GRECO) uverejnila v apríli 2021 správu, ktorá potvrdzuje, že Gruzínsko vo veľkej miere realizovalo jej odporúčania v oblasti boja proti korupcii vydané v roku 2017. Gruzínsko pokračovalo v boji proti organizovanej trestnej činnosti v rámci národnej stratégie boja proti organizovanej trestnej činnosti na roky 2021 – 2024 a príslušného akčného plánu na roky 2021 – 2022. Vynaložilo sa najmä úsilie na boj proti počítačovej kriminalite, obchodovaniu s drogami a schémam prania špinavých peňazí používaným v rámci organizovanej trestnej činnosti. Tieto činnosti zahŕňali častú medzinárodnú spoluprácu. Gruzínsko dokončilo uplatňovanie predchádzajúcej národnej stratégie týkajúcej sa škodlivého užívania drog a jej akčného plánu na roky 2021 – 2022. Prijatie novej stratégie na roky 2022 – 2026 a akčného plánu na roky 2022 – 2023 je naplánované na rok 2022. V súčasnosti sa vykonáva národná stratégia na predchádzanie zneužívaniu drog na roky 2021 – 2026. Stratégia policajnej práce založenej na spravodajských informáciách na roky 2021 – 2025 bola prijatá 11. júla 2021. V roku 2021 pokračovalo budovanie kapacít na odbornú prípravu ďalších špecialistov na boj proti praniu špinavých peňazí. Gruzínsko sa aktívne zapája do projektu s názvom Boj proti organizovanej trestnej činnosti v regióne Východného partnerstva, ktorý vykonáva Europol. Spolupráca s agentúrou CEPOL bola naďalej intenzívna, najmä v oblasti zintenzívnenia programu výmeny: mnohí gruzínski bezpečností a policajní úradníci využili stáže v príslušných inštitúciách členských štátov. Gruzínsko vykonáva národnú stratégiu a akčný plán na boj proti terorizmu. Krajina je zapojená do medzinárodného úsilia zameraného na boj proti terorizmu a je aktívnym členom globálnej koalície proti Dá’iš. Gruzínsko má zavedený komplexný právny rámec na kriminalizáciu financovania terorizmu. Gruzínske organizované zločinecké siete napriek tomu stále patria medzi najaktívnejšie v celej EÚ v oblasti organizovanej majetkovej trestnej činnosti vrátane vlámaní, krádeží vozidiel a ich príslušenstva a organizovaných krádeží v obchodoch. Gruzínske zločinecké siete sú takisto naďalej zapojené do prevádzačstva neregulárnych migrantov z Turecka do EÚ. Parlament 30. decembra 2021 v zrýchlenom konaní prijal balík právnych predpisov, na základe ktorého bola zrušená služba štátneho inšpektora, ktorá využívala podporu EÚ. Štátny inšpektor bol prepustený bez uplatnenia štandardného postupu. To vzbudilo obavy, pokiaľ ide o zachovanie nezávislosti gruzínskeho úradu na ochranu údajov, ktorá je kritériom na liberalizáciu vízového režimu. Namiesto služby štátneho inšpektora a funkcie štátneho inšpektora boli zriadené dve samostatné inštitúcie: špeciálna vyšetrovacia služba a služba ochrany osobných údajov.

2.2. Opatrenia prijaté na splnenie odporúčaní uvedených v štvrtej správe v rámci mechanizmu pozastavenia oslobodenia od vízovej povinnosti a)zlepšiť efektívnosť inštitúcií na boj proti korupcii a orgánov presadzovania práva v snahe lepšie riešiť prípady veľkej korupcie; zabezpečiť, aby sa všetky takéto prípady vyšetrili Koordinácia boja proti korupcii bola 16. marca 2021 prenesená z ministerstva spravodlivosti na správny úrad vlády (AOG), ktorý je podriadený priamo predsedovi vlády. V rámci úradu AOG bol 9. júna 2021 zriadený protikorupčný sekretariát na účely vykonávania funkcií sekretariátu protikorupčnej rady, vypracovania novej protikorupčnej stratégie a jej akčných plánov a monitorovania ich vykonávania. V roku 2021 sa začalo 218 vyšetrovaní, 197 osôb bolo trestne stíhaných a 117 osôb bolo odsúdených v súvislosti s korupciou. Z celkového počtu trestných stíhaní a odsúdení v roku 2021 bolo trestne stíhaných 14 vysokopostavených úradníkov vrátane námestníka ministra, zástupcu okresného prokurátora, vedúceho a zástupcu vedúceho verejnoprávneho subjektu, guvernérov, zástupcov guvernérov, zástupcu primátora a členov obecných zastupiteľstiev (v čase spáchania trestného činu) a sedem osôb bolo odsúdených za korupciu. Je však potrebné urobiť viac v záujme boja proti veľkej korupcii, a najmä riešenia úlohy rozsiahlych osobných záujmov a ich vplyvu v hospodárskej aj politickej sfére. b)dokončiť reformu Najvyššieho súdu úplným zosúladením výberového konania pre sudcov s odporúčaniami Benátskej komisie a európskymi normami; dokončiť reformu prokuratúry vrátane oddelenia funkcií vyšetrovateľov a prokurátorov V rokoch 2019 až 2021 boli 28 sudcovia vymenovaní do funkcie sudcu Najvyššieho súdu s doživotným funkčným obdobím. Tieto vymenovania, ku ktorým došlo pred riešením súčasných nedostatkov procesu nominácie, nie sú v súlade s odporúčaniami Úradu pre demokratické inštitúcie a ľudské práva OBSE a Benátskej komisie Rady Európy. EÚ opakovane vyjadrila obavy týkajúce sa tohto postupu, ktorý oslabuje nezávislosť súdnictva a dôveru verejnosti v gruzínsky justičný systém. Gruzínsky parlament 30. septembra 2020 a 1. apríla 2021 prijal zmeny týkajúce sa procesu výberu sudcov Najvyššieho súdu. Mnohé odporúčania Benátskej komisie sa však stále neriešili a je potrebná ďalšia práca na úplné zosúladenie postupu vymenovania sudcov Najvyššieho súdu s týmito odporúčaniami. Komisia vo svojom rozhodnutí zo 7. októbra 2021 zrušila druhú splátku makrofinančnej pomoci pre Gruzínsko vo výške 75 mil. EUR, a to najmä v dôsledku nesplnenia podmienky súvisiacej so súdnictvom, t. j. zvýšiť nezávislosť, zodpovednosť a kvalitu systému súdnictva. Výber sudcov Najvyššieho súdu sa uskutočnil bez legislatívnych zmien potrebných na zabezpečenie úplného súladu so všetkými odporúčaniami Benátskej komisie. Týmto procesom sa navyše nepodarilo zaručiť rovnocenné zaobchádzanie so všetkými kandidátmi. Okrem toho sa neprijalo niekoľko ďalších zmien zameraných na zvýšenie transparentnosti systému súdnictva. Zmeny, ktorými sa stanovuje jasné rozdelenie medzi právomocami prokurátora a vyšetrovateľa počas vyšetrovania, boli predložené parlamentu 24. novembra 2021. Tento legislatívny postup stále prebieha. a)dokončiť operačný rozvoj FIU tým, že sa zabezpečí, aby: i) bola schopná získať potrebné informácie od subjektov podávajúcich hlásenia a ii) mala včasný a úplný prístup k potrebným finančným a administratívnym informáciám, ako aj k informáciám na účely presadzovania práva, aby mohla riadne vykonávať svoju prácu Podľa informácií poskytnutých Gruzínskom a potvrdených v poslednej správe výboru MONEYVAL bol operačný rozvoj FIU dokončený. V dôsledku iných nedostatkov však uvedená správa hodnotí celkovú výkonnosť gruzínskej FIU tak, že je len čiastočne v súlade s jej odporúčaniami. b)pokračovať v úsilí o predchádzanie organizovanej trestnej činnosti a v boji proti nej, najmä proti praniu špinavých peňazí z protiprávneho konania Gruzínsko pokračovalo v boji proti organizovanej trestnej činnosti v rámci svojej národnej stratégie v tejto oblasti a príslušných akčných plánov. Gruzínsky styčný úrad v Europole úzko spolupracuje s tímami Európskeho centra pre závažnú a organizovanú trestnú činnosť. Posilnila sa aj bilaterálna spolupráca vrátane opatrení prostredníctvom bilaterálnych dohôd a siete policajných atašé 11 členských štátov, najmä so zameraním na boj proti praniu špinavých peňazí. V roku 2021 gruzínsky styčný prokurátor Eurojustu zaznamenal dve nové veci, pričom 21 nových vecí voči Gruzínsku zaznamenali národní členovia Eurojustu. Tieto veci sa týkajú najmä korupcie, prevádzačstva migrantov, podvodného konania a podvodov, ako aj prania špinavých peňazí. Gruzínsko v roku 2021 podpísalo novú dohodu o zriadení spoločného vyšetrovacieho tímu v prípade podporovanom Eurojustom. Napriek uvedeným opatreniam sú zločinecké siete s pôvodom v Gruzínsku alebo väzbami na Gruzínsko v EÚ stále aktívne. Ich trestná činnosť je rôznorodá a zahŕňa organizovanú majetkovú trestnú činnosť (vlámania, trestné činy súvisiace s motorovými vozidlami, lúpeže), prevádzačstvo migrantov a obchodovanie s drogami (najmä obchodovanie s heroínom). c)pokračovať v úsilí o úplné zosúladenie vnútroštátnych právnych predpisov s acquis EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu V roku 2021 Gruzínsko vyvíjalo úsilie s cieľom lepšie zosúladiť svoje právne predpisy v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu s právnymi predpismi EÚ. Vďaka tomu mohli gruzínske úrady konať v súlade so zoznamami sankčného výboru Organizácie Spojených národov hneď po ich uverejnení. Ďalšou legislatívnou zmenou sa FMS (gruzínskej FIU) umožní predkladať dôvernejšie informácie väčšiemu počtu vnútroštátnych inštitúcií (vrátane ministerstva financií) ako predtým, pokiaľ ide o trestné činy prania špinavých peňazí a financovania terorizmu. Legislatívny postup na schválenie týchto zmien stále prebieha. 3.Odporúčania pre Gruzínsko Celkovo Gruzínsko naďalej spĺňa kritériá na liberalizáciu vízového režimu a prijalo opatrenia na splnenie predchádzajúcich odporúčaní Komisie. Je však potrebné vynaložiť ďalšie úsilie v oblasti vízovej politiky a boja proti praniu špinavých peňazí a organizovanej trestnej činnosti. Konkrétne treba venovať ďalšiu pozornosť týmto oblastiam: a)zosúladiť vízovú politiku Gruzínska so zoznamom EÚ týkajúcim sa tretích krajín, od ktorých sa vyžadujú víza, najmä tých tretích krajín, kt