Osobitná správa Sú finančné 
                                             nástroje úspešným 
a sľubným nástrojom 
v oblasti rozvoja vidieka?SK 2015  Č. 05
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2283-1 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/626812 QJ-AB-15-004-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-2274-9 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/281707 QJ-AB-15-004-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-2278-7 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/99226 QJ-AB-15-004-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora. V prípade použitia či reprodukcie obrázku 1 je potrebné žiadať 
povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Printed in Luxembourg
Sú finančné 
nástroje úspešným 
a sľubným nástrojom 
v oblasti rozvoja vidieka?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 05
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú kon -
krétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby 
mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, 
budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora I, ktorej predsedá členka EDA Rasa Budbergytė a ktorá sa špe -
cializuje na výdavkové oblasti ochrany a riadenia prírodných zdrojov. Audit sa vykonal pod vedením členky EDA Kersti 
Kaljulaid, ktorej podporu poskytol Peeter Lätti, vedúci kabinetu, Helder Faria Viegas, vedúci oddelenia, Bertrand Tanguy, 
vedúci audítorského tímu, Jan Huth, zástupca vedúceho audítorského tímu, a audítori Christine Kleinsasser, Ioannis  
Papadakis, Roberto Resegotti a Jolanta Zemailaite.
Zľava doprava:  J. Zemailaite, I. Papadakis, B. Tanguy, R. Resegotti, K. Kaljulaid, H. Faria 
Viegas, J. Huth, C. Kleinsasser.
03
 Obsah
Bod
 Skratky a odborná terminológia
I – IX Zhrnutie
1 – 15 Úvod
4 Predchádzajúce audity Dvora audítorov
5 – 7 Zdôvodnenie finančných nástrojov
8 Nedávny vývoj
9 – 12 Finančné nástroje v oblasti rozvoja vidieka
13 – 15 Správa finančných nástrojov v oblasti rozvoja vidieka
16 – 20 Rozsah auditu a audítorský prístup
21 – 95 Pripomienky
21 – 50 Boli finančné nástroje v programovom období 2007 – 2013 náležite zriadené a bol do nich vložený 
primeraný kapitál?
22 – 29 Programový rámec nebol dostatočne pripravený
30 – 40 Pravidlá vzťahujúce sa na výdavky sú však pre členské štáty výhodné
41 – 50 Výrazne nadmerná kapitálová vybavenosť finančných nástrojov
51 – 71 Bola výkonnosť finančných nástrojov v období 2007  – 2013 dobrá?
53 – 61 Pôsobenie finančných nástrojov pri revolvovaní finančných prostriedkov bolo slabé
62–68  Pákový efekt sa prejavuje len zriedka a niektoré fondy boli zriadené príliš neskoro
69 – 71 Monitorovaním finančných nástrojov v období 2007 – 2013 sa nezabezpečil dostatok relevantných 
informácií o dosiahnutom výkone
04 Obsah
72 – 80 Boli v období 2007 – 2013 zavedené vhodné podmienky na ukončenie a vystúpenie z finančných 
nástrojov?
75 – 77 Ukončenie zatiaľ nebolo náležite pripravené a členské štáty i Komisia si ustanovenia vykladali odlišne
78 – 80 Nejasnosť ohľadom ustanovení o podmienkach vystúpenia z finančných nástrojov
81 – 95 Má rámec na obdobie 2014  – 2020 potenciál zabezpečiť potrebné zlepšenia finančných nástrojov?
82 V novom právnom rámci sú isté podstatné zlepšenia...
83 – 95 ... no niektoré prekážky zostali
96 – 103 Závery a odporúčania
 Príloha I —  Odhad nadmernej kapitálovej vybavenosti záručných fondov k 31. decembru 2013 
podľa ukazovateľa miery vystavenia riziku 
 Príloha II  —  Prehľad hlavných nedostatkov znižujúcich výkonnosť kontrolovaných finančných 
nástrojov  
 Odpoveď  Komisie
05
 Skratky a odborná 
terminológia
Skratky
EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka.
Fondy EŠI/EŠIF : Európske štrukturálne a investičné fondy.
NFI/FN : Nástroj finančného inžinierstva. V období 2014 – 2020 sa používa pojem finančný nástroj.
PRV : Program rozvoja vidieka.
Odborná terminológia
Dohoda o financovaní : Dohoda medzi členským štátom (alebo riadiacim orgánom) a správcom fondu, v ktorej sa 
stanovujú podmienky financovania.
Fondy rizikového kapitálu : Ziskové súkromné fondy, ktoré poskytujú kapitál zvyčajne novým podnikom s veľkým 
potenciálom, s ktorými sa spája značné riziko.
Konečný príjemca : Jednotlivec alebo subjekt, ktorý získa podporu v rámci finančného nástroja.
Miera vyplatenia prostriedkov : Pri pôžičkových fondoch je to podiel kapitálu investovaného do fondu, ktorý 
sa vypláca konečným príjemcom. Pri záručných fondoch ide o podiel kapitálu investovaného do fondu, ktorý sa 
používa ako záruka za pôžičky pre konečných príjemcov.
Nadmerná kapitálová vybavenosť : K tejto situácii dochádza vtedy, keď sa do kapitálu NFI vloží príliš vysoká suma 
v porovnaní so sumou poskytnutou konečným príjemcom vo forme pôžičiek či záruk.
Opatrenie : Systém poskytovania pomoci na realizáciu príslušnej politiky. Prostredníctvom investičných opatrení sa 
poskytuje finančná podpora na investície do strojov a zariadenia, výstavby a/alebo na iné práce.
Os: Ucelený súbor opatrení s konkrétnymi cieľmi, ktoré sa dosahujú priamo prostredníctvom vykonávania týchto 
opatrení a ktoré prispievajú k splneniu jedného alebo viacerých zámerov politiky rozvoja vidieka. Opatrenia v rámci 
osi 1 napríklad prispievajú k zlepšeniu konkurencieschopnosti odvetvia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva 
a opatrenia v rámci osi 3 majú zase za cieľ prispieť ku kvalite života vo vidieckych oblastiach a k diverzifikácii 
vidieckeho hospodárstva.
Platobná agentúra : Vnútroštátny alebo regionálny orgán zodpovedný za stanovenie, výpočet a vyplatenie 
poľnohospodárskych dotácií.
Pôsobenie pákového mechanizmu : V tejto súvislosti sa vypočítava ako suma (verejného a/alebo súkromného) 
financovania v eurách, na ktoré je poskytnutá záruka alebo ktoré sú vyplatené na vidiecke aktivity, získané na každé 
euro verejného financovania (od EÚ alebo členského štátu).
06 Skratky a odborná terminológia
Pôžičkové fondy : Fondy, z ktorých sa poskytujú finančné prostriedky na malé projekty rozvoja podnikania. 
O týchto finančných prostriedkoch sa hovorí, že „revolvujú“, pretože po tom, ako jednotlivé projekty splatia pôžičky, 
finančné prostriedky budú znovu k dispozícii na nové pôžičky.
Programové obdobie : Obdobie, na ktoré sa vzťahujú programy rozvoja vidieka.
Revolvingový fond : Systém, v ktorom sa finančné prostriedky získané prostredníctvom finančných nástrojov znovu 
využívajú, teda „revolvujú“, po tom, ako sa už raz použili.
Riadiaci orgán : Vnútroštátny alebo regionálny orgán poverený členským štátom, aby riadil program rozvoja 
vidieka.
Správca fondu : Subjekt zodpovedný za vykonávanie investičnej stratégie a spravovanie portfólia investícií 
súvisiacich s finančným nástrojom.
Ukazovateľ miery vystavenia riziku : Horný limit miery platobnej neschopnosti, ktorá sa považuje za prijateľnú 
pri spravovaní príslušného záručného fondu. Napríklad v prípade, že by sa očakával maximálny podiel nesplácania 
pôžičiek vo výške 20 %, ukazovateľ miery vystavenia riziku by predstavoval 1/5.
Ukončenie pomoci : V kontexte uzatvárania PRV na konci programového obdobia ide o postup, ktorý sa uplatňuje 
v súvislosti s fondom s cieľom stanoviť oprávnenú sumu spolufinancovania z EPFRV.
Výstupy a výsledky : Výstupy sú činnosti, ktoré sa vykonali priamo vďaka finančným nástrojom. Napríklad „počet 
poskytnutých záruk“ by mohol byť výstupom záručného fondu. Výsledky sú priamym účinkom alebo zmenou, ktoré 
nastanú vďaka zrealizovaniu projektu. Napríklad získanie pôžičky od banky predstavuje pre konečných príjemcov 
„výsledok“.
Záručné fondy : Záručné fondy poskytujú finančné záruky za úvery, o ktoré žiadajú vidiecke podniky či organizácie, 
čím sa im uľahčuje získanie finančných prostriedkov od bánk. O týchto finančných prostriedkoch sa hovorí, že 
„revolvujú“, pretože po tom, ako jednotlivé projekty splatia pôžičky, záruky sa uvoľnia a môžu sa vydať nové. 
Finančné prostriedky zo záručných fondov revolvujú prostredníctvom multiplikátora kapitálu fondu.
Záruka : Záväzok tretej strany (ručiteľa) splatiť dlhy príjemcu pôžičky. Ak príjemcovia pôžičky nie sú schopní ju 
splácať, za jej splatenie zodpovedá ručiteľ.
Zdieľané hospodárenie : Jeden zo spôsobov plnenia rozpočtu EÚ. O „zdieľanom“ hospodárení sa hovorí v prípade, 
že projekty financované EÚ riadia vnútroštátne alebo regionálne orgány (v kontexte tejto správy „riadiace orgány“). 
Úlohou Komisie je dohľad.
07
 Zhrnutie
I
Finančné nástroje, ktoré sa do roku 2014 nazývali 
„nástroje finančného inžinierstva“, sa v odvetví poľ -
nohospodárstva po prvýkrát použili v programovom 
období 2000 – 2006 a v ich využívaní sa pokračovalo 
aj v rokoch 2007 – 2013 s cieľom pomôcť poľnohos -
podárom a malým vidieckym podnikom pri získavaní 
súkromného financovania na projekty investícií do 
rozvoja vidieka. Tieto nástroje majú za cieľ prilákať 
prostredníctvom pôžičkových a záručných fondov 
dodatočný verejný a/alebo súkromný kapitál (pákový 
efekt) a zároveň umožniť opätovné využitie pôvodne 
pridelených finančných prostriedkov (revolvingový 
faktor). Na konci roku 2013 dosahovali príspevky EÚ 
a členských štátov do finančných nástrojov v oblasti 
rozvoja vidieka 700 mil. EUR.
II
Platnosť rámca pre finančné nástroje sa predĺžila aj 
na obdobie 2014 – 2020, v ktorom Komisia plánuje 
zabezpečiť maximálny dosah finančných prostried -
kov EÚ. Očakáva tiež, že v nadchádzajúcich rokoch sa 
budú finančné nástroje v kľúčových oblastiach investí -
cií využívať v čoraz vyššej miere, minimálne dvakrát 
častejšie.
III
V rámci tohto auditu sa Dvor audítorov venoval 
otázke, či sa finančné nástroje úspešne využili v oblasti 
rozvoja vidieka a či je pravdepodobné, že sa tak 
budú využívať v budúcnosti. Na jej zodpovedanie sa 
Dvor audítorov snažil zistiť, či boli finančné nástroje 
v období 2007 – 2013 dobre navrhnuté a riadené a aká 
bola pravdepodobnosť, že zmeny zavedené na obdo -
bie 2014 – 2020 budú mať významný dosah na hlavné 
zistené nedostatky.IV
Celkovo Dvor audítorov dospel k záveru, že finančné 
nástroje neboli úspešné v oblasti rozvoja vidieka 
a hoci obdobie 2014 – 2020 vyzerá potenciálne sľubne, 
zabezpečiť žiadaný dosah bude veľkou výzvou. Dvor 
audítorov zistil, že zriadenie finančných nástrojov 
na programové obdobie 2007 – 2013 nebolo jasne 
obhájené a kapitál vložený do nich bol nadmerný. 
Konkrétne sa v právnom rámci nezohľadnili špecifické 
charakteristiky politiky v oblasti rozvoja vidieka a sku -
točné potreby neboli posúdené.
V
Dvor audítorov tiež dospel k záveru, že neboli k dis -
pozícii spoľahlivé vyčísliteľné informácie, ktoré by 
zdôvodňovali typ zriadených finančných nástrojov, na 
základe ktorých by sa stanovil dopyt po finančných 
nástrojoch v odvetví poľnohospodárstva a ktoré by 
preukazovali, že výška kapitálu vyčlenená pre fond 
bola primeraná. Dvor audítorov odhadol, že kapitál 
záručných fondov prekračoval na konci roku 2013 ich 
potreby o 370 mil. EUR.
VI
Dvor audítorov ďalej dospel k záveru, že finančné 
nástroje neúčinkovali podľa očakávaní a v dôsledku 
toho nezabezpečili všetky potenciálne výhody z hľa -
diska revolvingového a pákového efektu. Čiastočným 
dôvodom boli oneskorenia realizácie (vrátane sku -
točnosti, že nástroje boli zriadené neskoro alebo nie 
práve v najvhodnejšom čase). Právny rámec okrem 
toho nezhŕňal primerané ustanovenie, ktoré by pod -
necovalo k dosiahnutiu očakávaných prínosov. A napo -
kon ani Komisia ani členské štáty nezaviedli vhodné 
systémy monitorovania, ktoré by poskytli spoľahlivé 
údaje o tom, či sa prostredníctvom nástrojov účinne 
dosiahli ich ciele.
08 Zhrnutie
VII
Súčasťou analýzy Dvora audítorov bolo preskúmanie 
politík ukončenia a vystúpenia z finančných nástrojov. 
Dvor audítorov sa domnieva, že presné podmienky na 
dosiahnutie rovnováhy medzi finančnými nástrojmi, 
ktoré sa majú vyplatiť na konci programového obdo -
bia, a na vystúpenie z finančných nástrojov neboli 
v období 2007 – 2013 zavedené, a to hlavne preto, že 
Komisia k týmto záležitostiam nestanovila jasné pra -
vidlá a usmernenie.
VIII
Dvor audítorov zistil, že rámec na obdobie 2014 – 2020 
má potenciál priniesť potrebné zlepšenia. Niektoré 
prekážky pre rozsiahlejšie využívanie finančných 
nástrojov však stále existujú a hoci nový právny rámec 
obsahuje nové špecifické ustanovenia na obmedze -
nie opakujúceho sa problému, ktorým je nadmerná 
kapitálová vybavenosť, riziko môže naďalej pretrvá -
vať. Okrem toho sa v právnom rámci nekládol dosta -
točný dôraz na dlhodobé účinky a existovalo riziko, 
že finančné nástroje budú naďalej príliš závisieť od 
grantov. A napokon kľúčové záležitosti výkonnosti 
pákového a revolvingového efektu neboli náležite 
vyriešené.
IX
Dvor audítorov predkladá tieto odporúčania:
a) Komisia by mala:
• poskytnúť členským štátom viac stimulov na 
zriaďovanie finančných nástrojov pre oblasť 
rozvoja vidieka tým, že identifikuje výzvy, 
špecifické charakteristiky a prekážky v tejto 
oblasti, a vo vhodných situáciách aktívne 
podnecovať členské štáty k využívaniu týchto 
finančných nástrojov;
• poskytovať usmernenie a aktívne podporovať 
vykonávanie kvalitných povinných predbež -
ných posúdení členskými štátmi, ktorých úče -
lom je slúžiť ako kľúčové nástroje na predchá -
dzanie nadmernej kapitálovej vybavenosti;• stanoviť primerané štandardy a ciele pre páko -
vý a revolvingový efekt;
• vo vhodný čas pred ukončením programového 
obdobia pre oblasť rozvoja vidieka 2007 – 2013 
poskytnúť detailné prevádzkové vykonávacie 
pravidlá (vrátane primeranej politiky výstupu 
z finančných nástrojov);
b) Komisia a členské štáty by mali stanoviť jasné 
pravidlá pre prechod z jedného programového 
obdobia do druhého;
c) členské štáty by mali:
• zvážiť vyčlenenie určitého podielu disponi -
bilného rozpočtu EPFRV na finančné nástroje 
a zabezpečiť, aby boli tieto nástroje za jasne 
definovaných okolností atraktívnejšie ako 
granty;
• za pomoci primeranej technickej expertízy 
osvedčiť ukazovateľ miery vystavenia rizi -
ku, aby sa predišlo nadmernej kapitálovej 
vybavenosti;
• vykonávať nové právne ustanovenia takým 
spôsobom, aby sa zaistila najvyššia miera flexi -
bility, napríklad zriadením jediného finančné -
ho nástroja (poskytujúceho pôžičky aj záruky), 
ktorý by bol schopný riešiť potreby;
• pri posudzovaní žiadostí o financovanie 
venovať osobitnú pozornosť potenciálnym 
rizikám účinku mŕtvej váhy alebo účinku 
presunu a uplatňovať primerané ukazovatele. 
V prípadoch, kde existujú takéto riziká, by fi -
nančné nástroje mohli byť uprednostňovanou 
možnosťou;
• preskúmať, ako by sa granty a finančné ná -
stroje dali skombinovať tak, aby zabezpečili 
najvyššiu hodnotu za vynaložené prostriedky, 
a to prostredníctvom optimalizácie pákového/
revolvingového efektu.
09
 Úvod
01 
Finančné nástroje, ktoré sa do roku 
2014 nazývali „nástroje finančného 
inžinierstva“, sú nástrojmi rozpočtu 
EÚ, ktoré príjemcom umožňujú získať 
financovanie napríklad vo forme pôži -
čiek, záruk alebo kapitálových investí -
cií. Od grantov sa líšia hlavne v tom, 
že sú splatné, ako je to znázornené na 
obrázku 1 .
02 
Finančné nástroje sa použili v takmer 
všetkých hlavných oblastiach rozpočtu 
EÚ (pri vnútorných politikách riade -
ných centralizovane Komisiou alebo 
spoločne s finančnými inštitúciami, pri 
politikách súdržnosti a rozvoja vidieka, 
kde hospodárenie zdieľajú Komisia 
a členské štáty, ako aj pri vonkajších 
politikách1).03 
Spomedzi oblastí zdieľaného hospo -
dárenia sa finančné nástroje sa použili 
hlavne v oblasti politiky súdržnosti. 
V tejto oblasti politiky existovalo 941 
finančných nástrojov a na konci roku 
2013 predstavovala podpora z rozpoč -
tu EÚ a príspevky členských štátov 14,3 
mld. EUR2.1 Vo viacročnom finančnom 
rámci 2007 – 2013 bolo na 
finančné nástroje na vnútorné 
politiky a politiku súdržnosti 
pridelené niečo vyše 1 % 
rozpočtu EÚ (13,6 mld. EUR).
2 Správa Komisie o dosiahnu -
tom pokroku vo financovaní 
a vykonávaní nástrojov 
finančného inžinierstva, 
o ktorom informovali riadiace 
orgány v súlade s článkom 67 
ods. 2 písm. j) nariadenia Rady 
(ES) č. 1083/2006 z 11. júla 
2006, ktorým sa ustanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES)  
č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 25), programové 
obdobie 2007 – 2013, situácia 
k 31. decembru 2013. 
Dokument z 19. septembra 
2014 s referenčným číslom 
EGESIF_14-0033-00.
Porovnanie systémov založených na grantoch 
s finančnými nástrojmi
Návrat toku 
/f_inančných 
prostriedkov 
do fonduFINANČNÉ NÁSTROJESYSTÉMY ZALOŽENÉ 
NA GRANTOCH
ProjektyGranty€€
Koneční 
príjemcoviaFinančný
nástroj
Finančné prostriedky ostávajú v obehuFinančné prostriedky z rozpočtu 
(EÚ/štát/región)Finančné prostriedky z rozpočtu 
(EÚ/štát/región)
€
Finančné prostriedky sa vynakladajú razObrázok 1
Zdroj: Interact, Financial Instruments in European Territorial Cooperation Programmes (Finančné ná -
stroje v programoch Európskej územnej spolupráce), 2013.
10 Úvod
Predchádzajúce audity 
Dvora audítorov
04 
Dvor audítorov doteraz kontroloval 
finančné nástroje prevažne v oblasti 
politiky súdržnosti3. Európsky par -
lament ho požiadal, aby vykonával 
audity finančných nástrojov vo všet -
kých oblastiach politiky4. Táto správa 
je reakciou na túto žiadosť a týka sa 
rozvoja vidieka. Do konca roku 2013 
prispeli členské štáty do finančných 
nástrojov v tejto oblasti sumou zhruba 
700 mil. EUR.Zdôvodnenie finančných 
nástrojov
05 
V čase fiškálnych obmedzení verejných 
rozpočtov zohráva dosiahnutie viac 
investícií za menej peňazí z verejných 
zdrojov kľúčovú úlohu. Finančné 
nástroje majú potenciál zlepšiť vyu -
žitie obmedzených verejných zdrojov 
tým, že zabezpečujú viac investícií za 
rovnaký rozpočet. Očakáva sa, že fon -
dy znovu využijú pôvodné pridelené 
finančné prostriedky, ktoré sa použili 
na ich zriadenie (revolvingový faktor), 
a budú stimulovať ďalšie plnenie cieľov 
politiky prilákaním dodatočného verej -
ného alebo súkromného kapitálu (pá -
kový efekt). Zdôvodnenie finančných 
nástrojov je načrtnuté v  rámčeku 1 .3 Pozri napríklad osobitnú 
správu č. 2/2012 „Finančné 
nástroje pre MSP spolufinan -
cované Európskym fondom 
regionálneho rozvoja“. 
Hlavným záverom je, že 
„účinnosť a efektívnosť 
opatrení bola znížená 
významnými nedostatkami 
najmä v dôsledku neprimera -
nosti súčasného právneho 
rámca štrukturálnych fondov“ 
(http://eca.europa.eu ).
4 Uznesenie Európskeho 
parlamentu z 10. mája 2012 
s poznámkami, ktoré je 
neoddeliteľnou súčasťou 
rozhodnutí o absolutóriu za 
plnenie všeobecného 
rozpočtu Európskej únie za 
rozpočtový rok 2010, oddiel 
III – Komisia a výkonné 
agentúry (bod 20).
Zdôvodnenie finančných nástrojov
„Presadzovanie cieľov politík EÚ:  Inovatívnymi finančnými nástrojmi sa presadzujú konkrétne ciele politík EÚ, 
a to tak, že sa zabezpečuje potrebné financovanie pre záujmové oblasti EÚ […]. Ich cieľom je napraviť zlyha -
nia/nedokonalosti trhu, ktoré spôsobujú nedostatočné financovanie týchto oblastí z trhových zdrojov, naprík -
lad preto, že subjekty súkromného sektora považujú danú oblasť za príliš rizikovú.“5
„Vplyv investícií: Na základe spolupráce so súkromným sektorom na inovatívnych finančných nástrojoch je 
možné zvýšiť vplyv rozpočtu EÚ, čo umožní väčší počet strategických investícií a rozšíri potenciál rastu EÚ.“6
„Multiplikačný efekt rozpočtu EÚ: „Počas životnosti inovatívneho finančného nástroja sa […] dosahuje aj ďalší 
multiplikačný efekt, ak sa v rámci nástroja môžu opätovne použiť splátky kapitálu alebo úrokov a výnosy z in -
vestícií. Takýto revolvingový charakter môže významne zvýšiť dosah nástrojov.“7
5 COM(2011) 662 final z 19. októbra 2011 „Rámec pre novú generáciu inovatívnych finančných nástrojov – dlhová platforma a platforma vlastného 
imania EÚ“.
6 COM(2011) 500 final z 29. júna 2011 „Rozpočet stratégie Európa 2020“.
7 COM(2011) 662.Rámček 1
11 Úvod
06 
Rada8 aj Komisia očakávali, že využíva -
nie finančných nástrojov sa vo viacroč -
nom finančnom rámci na obdobie 
2014 – 2020 v porovnaní s obdobím 
2007 – 2013 zvýši.
07 
Európsky parlament vo svojom uzne -
sení o udelení absolutória za rok 20109 
uviedol, že Komisia presadzovala čas -
tejšie využívanie finančných nástrojov 
v nasledujúcom viacročnom finanč -
nom rámci10.
Nedávny vývoj
08 
Komisia vo svojom nedávnom oznáme -
ní „Investičný plán pre Európu“11 uvá -
dza, že plánuje zabezpečiť maximálny 
dosah finančných prostriedkov EÚ. 
Vyzýva preto členské štáty k značnému 
zvýšeniu využívania finančných nástro -
jov v hlavných oblastiach investícií 
v rámci fondov EŠI12 na programové 
obdobie 2014 – 2020 s cieľom dosiah -
nuť aspoň celkové zdvojnásobenie vý -
davkov. V tejto súvislosti tiež odporú -
ča, aby členské štáty uplatňovali ciele 
vyjadrené ako percentuálny podiel13.Finančné nástroje 
v oblasti rozvoja vidieka
09 
Politika EÚ v oblasti rozvoja vidieka 
sa vykonáva na základe programov 
rozvoja vidieka (PRV). Každý z týchto 
programov sa vzťahuje na obdobie 
siedmich rokov. Finančné nástroje boli 
súčasťou politiky rozvoja vidieka od 
roku 2000.
10 
Hlavným právnym predpisom pre 
túto oblasť na programové obdobie 
2007 – 2013 je nariadenie Komisie (ES) 
č. 1974/200614, v ktorom sa ráta s tromi 
typmi finančných nástrojov: fondmi 
rizikového kapitálu, záručnými fon -
dmi a pôžičkovými fondmi. V rokoch 
2009 až 2014 členské štáty zriadili 11 
záručných fondov (v Bulharsku, vo 
Francúzsku (na Korzike), v ôsmich rôz -
nych talianskych regiónoch a v Rumun -
sku) a tri pôžičkové fondy (v Grécku, 
Lotyšsku a Litve), no žiaden fond 
rizikového kapitálu (pozri obrázok 2 ).8 Pozri napríklad bod 26 záverov 
Európskej rady (24. –  
25. októbra 2013) (EUCO 
169/13), v ktorom sa uvádza: 
„Rokovania o plánovaní 
európskych štrukturálnych 
a investičných fondov (EŠIF) by 
sa mali využiť na podstatné 
zvýšenie celkovej pomoci EÚ 
z týchto fondov na finančné 
nástroje pre MSP na roky 
2014  – 2020 využívajúce 
pákový efekt, pričom sa 
podpora v krajinách, v ktorých 
sú podmienky naďalej 
náročné, aspoň zdvojnásobí.“
9 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu z 10. mája 2012 
o absolutóriu za plnenie 
všeobecného rozpočtu 
Európskej únie za rozpočtový 
rok 2010, oddiel III – Komisia 
[COM(2011) 473 final – C7-
0256/2011 – 2011/2201(DEC)]
P7_TA(2012)0153.
10 COM(2011) 662 final, tamže.
11 COM(2014) 903 final  
z 26. novembra 2014.
12 Európsky fond regionálneho 
rozvoja, Európsky sociálny 
fond, Kohézny fond, Európsky 
poľnohospodársky fond pre 
rozvoj vidieka a Európsky 
námorný a rybársky fond.
13 Členským štátom sa odporúča, 
aby prostredníctvom 
finančných nástrojov pridelili 
v dohodách o partnerstve 
konkrétny percentuálny 
podiel finančných prostried -
kov na všetky hlavné oblasti 
investícií, a to nasledovným 
spôsobom: 50 % v oblasti 
podpory MSP, 20 % v oblasti 
opatrení na zníženie CO2, 10 % 
v oblasti informačných 
a komunikačných technológií, 
10 % v oblasti udržateľnej 
dopravy, 5 % v oblasti 
podpory rozvoja výskumu 
a inovácií a 5 % v oblasti 
životného prostredia 
a efektívneho využívania 
zdrojov.
14 Nariadenie Komisie (ES)  
č. 1974/2006 z 15. decembra 
2006 ktorým sa ustanovujú 
podrobné pravidlá vykonáva -
nia nariadenia Rady (ES)  
č. 1698/2005 o podpore 
rozvoja vidieka prostredníc -
tvom Európskeho poľnohos -
podárskeho fondu pre rozvoj 
vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 368, 
23.12.2006, s. 15).
12 Úvod
Finančné nástroje v oblasti rozvoja vidieka v programovom období 2007  – 2013Obrázok 2
Zdroj: Údaje z príslušných dohôd o financovaní.Členské štáty/regióny, ktoré zriadili 
ﬁnančné nástroje
Korzika: ZF (2012)Lotyšsko: PF (2010)
Litva: PF (2009)
Rumunsko: ZF (2010)
Bulharsko: ZF (2011)
Grécko: PF (2013)
Kalábria: ZF (2010)
Basilicata, Kampánia, Molise, Apúlia, Sicília: ZF (2011) Lazio: ZF (2012)Umbria: ZF (2014)ZF: Záručný fond
PF: Pôžičkový fond(20XX): Dátum kapitalizácie fondu
13 Úvod
11 
Členské štáty používajú finančné 
nástroje na zameranie činností v rám -
ci osí PRV 1 a 3, ktoré sa vzťahujú na 
opatrenia, akými sú modernizácia 
poľnohospodárskych podnikov, pridá -
vanie hodnoty poľnohospodárskym 
a lesníckym výrobkom či podpora pre 
zakladanie a rozvoj podnikov. Záručné 
fondy poskytujú finančné záruky za 
úvery, o ktoré žiadajú podniky či or -
ganizácie, čím sa im uľahčuje získanie 
finančných prostriedkov od bánk. Po 
tom, ako jednotliví vlastníci projektov 
splatia svoje pôžičky, záruky sa uvoľnia 
a môžu sa poskytnúť nové. Pôžičkové 
fondy poskytujú finančné prostriedky 
na projekty rozvoja podnikania. Po 
tom, ako jednotlivé projekty splatia 
pôžičky, finančné prostriedky sú znovu 
k dispozícii na nové pôžičky.12 
Z celkovej sumy 700 mil. EUR15 vlože -
ných do finančných nástrojov (pozri 
bod 4) predstavovali verejné finančné 
prostriedky 564 mil. EUR, z čoho podiel 
EÚ dosahoval približne 440 mil. EUR. 
Na obrázku 3  sú uvedené pridelené 
prostriedky podľa členských štátov.
Financovanie finančných nástrojov ku koncu roka 2013Obrázok 3
Zdroj: Údaje z podnikateľských plánov, relevantných výročných správ o pokroku za rok 2013  
a výpočtov EDA.050100150200250300Mil. EUR
Bulharsko
Francúzsko (Korzika)Grécko
Taliansko (Sicília) Taliansko (Apúlia) Taliansko (Lazio)
Taliansko (Kampánia)Taliansko (Umbria) Taliansko (Molise)Taliansko (Basilicata) Taliansko (Kalábria)LotyšskoLitva
Rumunsko15 Táto suma zahŕňala 138 mil. 
EUR zo súkromných zdrojov 
vložených do pôžičkového 
fondu v Grécku, navyše k 115 
mil. EUR finančných 
prostriedkov z verejných 
zdrojov.
14 Úvod
Správa finančných 
nástrojov v oblasti 
rozvoja vidieka
13 
Finančné nástroje spravujú spolu 
Komisia a členské štáty. Komisia po -
sudzuje a schvaľuje PRV vypracované 
a predložené členskými štátmi, ktoré 
prijímajú všetky legislatívne, zákonné 
a administratívne ustanovenia potreb -
né na zabezpečenie správneho fun -
govania finančných nástrojov. Štyrmi 
hlavnými aktérmi v členských štátoch 
sú riadiaci orgán (vo všeobecnosti mi -
nisterstvo poľnohospodárstva), správ -
ca fondu, finančné inštitúcie (napr. 
banky a úverové inštitúcie) a koneční 
príjemcovia (napr. poľnohospodárske 
podniky či potravinárske podniky).
14 
Finančné nástroje navrhujú riadiace 
orgány, ktoré na ne aj dohliadajú. 
Správcovia fondov sú povinní vykoná -
vať investičnú stratégiu a overovať, či sa prostredníctvom investícií skutočne 
dosahujú zamýšľané ciele. Finančné 
inštitúcie hodnotia ekonomickú živo -
taschopnosť predložených projektov 
a analyzujú úverovú bonitu koneč -
ných príjemcov. Koneční príjemcovia 
uzatvárajú zmluvy (o pôžičke alebo 
záruke) so správcami fondov a/alebo 
finančnými inštitúciami. Zároveň sú 
zodpovední za samotnú realizáciu 
investícií a splácanie dlhu finančným 
inštitúciám v súlade s ustanoveniami 
ich zmlúv.
15 
Keďže pôžičkové fondy fungujú inak 
ako záručné fondy, konkrétne povin -
nosti a úlohy jednotlivých aktérov 
závisia aj od typu použitého finanč -
ného nástroja. Napríklad tok finanč -
ných prostriedkov prúdi smerom von 
z pôžičkových fondov, čo neplatí pri 
záručných fondoch, s výnimkou prípa -
du, keď príjemca nie je schopný svoj 
dlh splácať.
Finančné nástroje v skratke
 οSplatné nástroje: finančné prostriedky možno opätovne využiť v programovej oblasti. Revolvingový efekt je 
dôležitý v čase, keď sú verejné rozpočty obmedzené.
 οĎalším dôležitým očakávaným účinkom je prilákanie dodatočného súkromného kapitálu na dosiahnutie cieľov 
politík EÚ: ide o tzv. pôsobenie pákového mechanizmu.
 οV oblasti rozvoja vidieka sú malé skúsenosti a nízka miera významnosti, keďže doteraz bola hlavnou oblasťou pre 
finančné nástroje súdržnosť.
 οVyužívajú sa hlavne záručné fondy, no bolo zriadených aj niekoľko pôžičkových fondov.
 οZa riadenie zodpovedá spoločne Komisia s členskými štátmi.
 οKomisia presadzuje využívanie finančných nástrojov, no spájajú sa s nimi riziká a ťažkosti pri ich vykonávaní.
15
 Rozsah auditu a audítorský 
prístup
16 
Účelom tohto auditu bolo zistiť, či boli 
finančné nástroje využívané v rámci 
politiky rozvoja vidieka v programo -
vom období 2007  – 2013 dobre navrh -
nuté a riadené. Nedávno boli okrem 
toho schválené hlavné nariadenia EÚ 
pre oblasť rozvoja vidieka na progra -
mové obdobie 2014 – 2020. To Dvoru 
audítorov umožnilo posúdiť, aká je 
pravdepodobnosť, že zmeny zavedené 
na základe nového právneho rámca 
budú mať významný dosah na hlavné 
nedostatky zistené prostredníctvom 
auditu.
17 
Hlavná audítorská otázka znela:
Sú finančné nástroje úspešným a ná -
dejným nástrojom v oblasti rozvoja 
vidieka?
Konkrétnejšie bolo cieľom auditu zod -
povedať tieto otázky:
 ū Boli finančné nástroje v programo -
vom období 2007 – 2013 náležite 
zriadené a bol do nich vložený 
primeraný kapitál?
 ū Bola výkonnosť finančných nástro -
jov v období 2007 – 2013 dobrá?
 ū Boli v období 2007 – 2013 zavede -
né vhodné podmienky na ukon -
čenie a vystúpenie z finančných 
nástrojov?
 ū Má rámec na obdobie 2014 – 2020 
potenciál zabezpečiť potrebné 
zlepšenia finančných nástrojov?18 
Dvor audítorov stanovil audítorské 
kritériá týkajúce sa koncepcie, reali -
zácie a monitorovania/hodnotenia 
finančných nástrojov. Tieto kritériá boli 
vypracované na základe predchádzajú -
cich auditov Dvora audítorov, práv -
nych predpisov, dokumentov Komisie 
a iných publikácií. Dvor audítorov 
prekonzultoval oprávnenosť a realizo -
vateľnosť týchto kritérií s odborníkmi 
z OECD16 a preštudoval existujúce 
publikácie OECD.
19 
S cieľom zaručiť, aby boli do rozsahu 
auditu zahrnuté záručné17 i pôžičkové 
fondy18, sa audítorské návštevy vyko -
nali vo Francúzsku, v Grécku, Litve, 
Rumunsku a Taliansku. V každom 
členskom štáte boli prostredníctvom 
rozhovorov a analýzy dokumentov 
a údajov zozbierané audítorské dô -
kazy, ktoré sa preskúmali na základe 
audítorských kritérií. Pri administratív -
nych preskúmaniach audítori zhro -
maždili a analyzovali ďalšie informácie 
o finančných nástrojoch vykonávaných 
v členských štátoch alebo regiónoch, 
ktoré neboli navštívené v rámci auditu 
(konkrétne v Bulharsku a Lotyšsku). 
Okrem toho prebehli aj rozhovory 
s úradníkmi Komisie a audítori zanaly -
zovali relevantné dokumenty.
20 
Dvor audítorov vykonal prieskum na 
vzorke 37 riadiacich orgánov, z ktorých 
32 nevykonávalo v období 2007 – 2013 
žiadne finančné nástroje v oblasti 
politiky rozvoja vidieka. Do konca roku 
2013 čerpali tieto riadiace orgány pri -
bližne 90 % platieb EPFRV v súvislosti 
so základnými investičnými opatrenia -
mi, v rámci ktorých sa používali finanč -
né nástroje19. Účelom prieskumu bolo 
predovšetkým zistiť dôvody, ktoré vo 
fázach plánovania a navrhovania oso -
bitne prispeli k rozhodnutiu nezriadiť 
jeden alebo viac finančných nástrojov.16 Organizácia pre hospodársku 
spoluprácu a rozvoj 
(Organisation for Economic 
Co‑operation and 
Development).
17 Francúzsko (Korzika), Taliansko 
(Apúlia a Sicília) a Rumunsko.
18 Grécko a Litva.
19 Konkrétne opatrenie 121 
(Modernizácia poľnohospo -
dárskych podnikov) 
a opatrenie 123 (Pridávanie 
hodnoty poľnohospodárskym 
a lesníckym výrobkom).
16
 Pripomienky
Boli finančné nástroje 
v programovom období 
2007  – 2013 náležite 
zriadené a bol do nich 
vložený primeraný 
kapitál?
21 
Bolo potrebné dôkladne pripraviť 
programové obdobie 2007 – 2013, 
aby sa zabezpečil solídny základ pre 
finančné nástroje. V právnom rámci 
pre finančné nástroje mali byť konkrét -
ne zohľadnené špecifické charakteris -
tiky politiky rozvoja vidieka a malo sa 
vykonať posúdenie skutočných potrieb 
založené na spoľahlivých vyčísliteľných 
informáciách, na základe ktorého by 
sa zdôvodnil typ požadovaného NFI, 
stanovil dopyt po podpore NFI na 
trhu a preukázalo, že výška kapitálu 
vyčlenená pre fond je primeraná. Dvor 
audítorov preskúmal tieto hlavné 
črty koncepcie finančných nástrojov 
v programovom období 2007 – 2013.
Programový rámec nebol 
dostatočne pripravený
22 
V tejto časti sa posudzuje, či sa v práv -
nom rámci pre finančné nástroje 
zohľadnili osobitné charakteristiky 
politiky rozvoja vidieka a náležité 
posúdenie potrieb. Uvádzajú sa tu 
tiež informácie z prieskumu zaslaného 
členským štátom o nízkom využí -
vaní finančných nástrojov v období 
2007  – 2013.Právny rámec pre finančné 
nástroje na obdobie 2007 – 2013 
nebol osobitne navrhnutý na 
účely rozvoja vidieka
23 
Dvor audítorov zistil, že právny rámec 
pre finančné nástroje na obdobie 
2007 – 2013 bol ovplyvnený najmä 
politikou súdržnosti. Komisia nevedela 
preukázať, že sa pri navrhovaní tohto 
rámca zaoberala a zhodnotila osobitné 
charakteristiky rozvoja vidieka. V ob -
lasti rozvoja vidieka boli na rozdiel od 
oblasti súdržnosti napríklad prijímateľ -
mi malé poľnohospodárske podniky, 
ktoré boli zvyknuté na nenávratné 
granty a projekty boli takisto veľmi 
malé. Riadiace orgány členských štátov 
navyše nemali dostatočné skúsenosti 
s inými typmi financovania okrem 
grantov.
24 
Komisia nemala dostatočné predchá -
dzajúce skúsenosti s finančnými ná -
strojmi v oblasti rozvoja vidieka, z kto -
rých by mohla vychádzať pri príprave 
programového obdobia 2007  – 2013. 
Hoci bolo v programovom období 
2000 –2006 k dispozícii osobitné opat -
renie týkajúce sa finančného inžinier -
stva, v praxi zriadilo finančné nástroje 
len Portugalsko a štyri talianske 
regióny20. Finančné inžinierstvo bolo 
najmenej vykonávaným opatrením.20 Basilicata, Kalábria a Apúlia  
(v rámci usmerňovacej sekcie 
EPUZF) a Marche (v rámci 
záručnej sekcie EPUZF).
17 Pripomienky
Príklady cieľov týkajúcich sa finančných nástrojov
V Grécku sa v revidovanom PRV spomínali plánované ciele zriadenia pôžičkového fondu len všeobecne. Za -
hŕňali zvýšenie likvidity konečných príjemcov/vypožičiavateľov a udeľovanie pôžičiek od bánk za výhodných 
podmienok s cieľom podporiť podnikanie, a tiež urýchlenie čerpania finančných prostriedkov z EPFRV.
V Litve bol cieľ pre pôžičkový fond v PRV formulovaný ako poskytnutie prístupu k úverom na investície, ktoré 
sa snažia o dosiahnutie cieľov uvedených v rámci opatrení.
V Taliansku (v Apúlii a na Sicílii) bolo cieľom finančného nástroja zlepšiť prístup poľnohospodárskych podni -
kov k úverom. V PRV neboli rozvinuté žiadne ďalšie ciele.
V rumunských PRV boli stanovené tieto ciele pre systémy záruky: lepší prístup k úverom na rozvoj vidieka 
a zvýšený záujem a dôvera finančných inštitúcií vo vidiecke hospodárstvo.Rámček 225 
V právnom rámci na obdobie 2007 – 
2013 boli zahrnuté len tri typy ná -
strojov (pozri bod 10) bez toho, aby 
sa uviedlo akékoľvek vysvetlenie. 
Z publikácií OECD a FAO21 a na zákla -
de rozhovorov s odborníkmi z OECD 
a vnútroštátnymi orgánmi počas kon -
trol členských štátov Dvor audítorov 
navyše zistil, že v odvetví poľnohospo -
dárstva sa v skutočnosti využívali iné 
typy nástrojov, napríklad financovanie 
na základe skladiskového záložného 
listu22.Ciele boli všeobecné a nevykonalo 
sa jasné posúdenie skutočných 
potrieb
26 
Členské štáty využívajúce nástroje 
nestanovili konkrétne a merateľné 
ciele. Ciele, ktoré definovali, boli dosť 
nejasné a nepovažovali sa teda za uži -
točné pri hodnotení toho, či sa zmenši -
la úverová medzera. Príklady definície 
cieľov sú uvedené v  rámčeku 2 .
27 
Posúdenie potrieb nebolo založené na 
spoľahlivých vyčísliteľných informá -
ciách a za žiaden z členských štátov, 
ktoré vykonávali finančné nástroje, 
neboli k dispozícii formálne posúdenia 
medzier vo financovaní. Hoci sa v práv -
nych predpisoch nevyžaduje vykona -
nie posúdenia medzier vo financovaní, 
nebol vypracovaný ani žiaden iný 
typ analýzy s podobnou preukaznou hodnotou, napríklad vyčíslené infor -
mácie o charaktere potrieb a najvhod -
nejšom type finančného nástroja. Vo 
všetkých programoch sa uvádzal len 
nedostatok likvidity a všeobecné ťaž -
kosti pri získavaní prístupu k úverom 
v odvetví poľnohospodárstva. Tento 
nedostatok týkajúci sa počiatočného 
posúdenia potrieb viedol k veľkému 
počtu finančných nástrojov s nadmer -
ným kapitálom (pozri bod 43).21 Organizácia OSN pre výživu 
a poľnohospodárstvo (Food 
and Agriculture Organisation of 
the United Nations).
22 Skladiskový list sa vydáva ako 
dôkaz o tom, že menovaný 
vkladateľ uložil na konkrét -
nom mieste určený druh 
tovaru v uvedenom množstve 
a kvalite. Vkladateľ ho môže 
použiť ako zábezpeku na 
získanie financovania.
18 Pripomienky
Väčšina členských štátov 
nepovažovala finančné nástroje 
za užitočné
28 
V prieskume Dvora audítorov sa potvr -
dilo, že väčšina členských štátov nepo -
važovala finančné nástroje za užitoč -
né23. Hlavným problémom pre riadiace 
orgány bola primeranosť finančných 
nástrojov vo vzťahu k charakteristikám 
väčšiny príjemcov v rámci EPFRV. Hlav -
ným spomenutým dôvodom bol chý -
bajúci dopyt po finančných nástrojoch, 
pretože potenciálni príjemcovia s nimi 
neboli oboznámení a boli zvyknutí 
financovať projekty prostredníctvom 
grantov.29 
Nasledujúca tabuľka potvrdzuje, že 
o finančné nástroje v programovom 
období 2007 – 2013 bol malý záujem, 
keďže na príslušné osi rozvoja vidieka 
1 a 3 sa prostredníctvom finančných 
nástrojov vyplatilo približne 1,5 % súm 
z EPFRV ( tabuľka 1 ).
Pravidlá vzťahujúce sa na 
výdavky sú však pre členské 
štáty výhodné
30 
Dvor audítorov zistil, že finančné 
nástroje boli atraktívne pre niektoré 
členské štáty, pretože umožňovali 
rýchlejšie vynakladanie prostriedkov, 
čo zjednodušilo uplatňovanie určitých 
ustanovení týkajúcich sa čerpania 
prostriedkov EÚ. Mohli vyprodukovať 
príjmy (úroky).23 Hlavnými dôvodmi boli: 
v príslušnom právnom rámci 
sa neriešili (alebo neriešili 
náležite) osobitné charakteris -
tiky rozvoja vidieka; istá 
skupina príjemcov, konkrétne 
poľnohospodári, je zvyknutá 
na granty; nezistili sa 
dostatočné výhody využívania 
finančných nástrojov 
v porovnaní s inými opatrenia -
mi podpory; podpora 
prostredníctvom finančných 
nástrojov by nebola v súlade 
so štandardnými charakteristi -
kami bežných príjemcov 
pomoci z EPFRV; a nebol 
identifikovaný dopyt po 
finančných nástrojoch 
v oblasti rozvoja vidieka.
Sumy vyplatené z EPFRV do finančných nástrojov v celkových výdavkoch EPFRV
Suma  
(v mil. EUR)Percento v porovnaní s platbami 
z EPFRV za osi 1 a 3 do 15. októbra 
2014 (vrátane zálohových platieb)
Kumulatívne deklarované výdavky EPFRV za osi 1 a 3 (4. štvrť -
rok 2006 až 3. štvrťrok 2014)1 32 767 100,00  %
Finančné nástroje (disponibilný maximálny podiel EPFRV 
z kapitálu fondu do deklarovania 3. štvrťroku 2014)2 530 1,62  %Tabuľka 1
1 Zdroj: GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka – príloha k informačnej poznámke o programoch rozvoja vidieka – Výbor pre rozvoj vidieka –  
19. novembra 2014.
2 Výpočet EDA založený na štvrťročných deklaráciách výdavkov.
19 Pripomienky
Príspevky do finančných nástrojov 
sa považujú za vzniknuté výdavky
31 
V nariadení Rady (ES) č. 1290/2005 sa 
stanovuje, že Komisia musí realizovať 
priebežné platby na úhradu výdavkov 
vynaložených v súvislosti s vykonáva -
ním programov24. V nariadení Komisie 
(ES) č. 1974/2006 sa stanovuje, že 
výdavky deklarované Komisii musia 
zahŕňať celkové výdavky zaplatené pri 
zriadení finančných nástrojov alebo 
príspevku do nich25. Toto ustanovenie 
členským štátom umožnilo deklaro -
vať vyššie výdavky, než aké vznikli 
v skutočnosti.
Získané úroky pripadajú členským 
štátom
32 
Právne predpisy tiež umožňujú, aby 
bola od začiatku nárokovaná plná 
suma kapitálu fondu a vyplatená do 
finančných nástrojov. Členské štáty 
boli motivované to robiť, pretože tak 
mohli investovaním kapitálu fondu 
získať úroky. Najlepšie to ilustruje 
príklad Rumunska, kde bola plná výška 
kapitálu fondu vyplatená prostred -
níctvom jediného príspevku a držaná 
na štátnych účtoch. Typ zriadeného 
finančného nástroja (záručný fond) 
a nízka miera platobnej neschopnosti26 
(menej než 1 %) znamenali, že členský 
štát nemusel skutočne vynaložiť veľkú 
časť kapitálu a mohol získať značnú 
sumu úrokov. Do konca roku 2013 
Rumunsko získalo týmto spôsobom 
približne 50 mil. EUR.Uvoľnené záruky boli na 
konci programového obdobia 
oprávnené na  spolufinancovanie 
EÚ
33 
Akékoľvek pôžičky poskytnuté koneč -
ným príjemcom a následne splatené 
späť do fondu alebo záruky vydané na 
krytie pôžičiek a potom uvoľnené sa 
na konci programového obdobia pova -
žovali za oprávnené na spolufinanco -
vanie EPFRV. Viedlo to k situácii, keď si 
členské štáty mohli finančné prostried -
ky ponechať aj napriek tomu, že už 
neboli ohrozené (pôžičky boli splate -
né), alebo ak nevznikli žiadne skutočné 
náklady či finančné prostriedky nikdy 
neprúdili (záruky boli uvoľnené). Hoci 
tento postup vychádza z vykonáva -
cieho nariadenia27, Dvor audítorov 
zdôrazňuje, že keď sa uvoľnené záruky 
považujú za oprávnené výdavky, nie je 
dodržaná zásada riadneho finančného 
hospodárenia, pretože v skutočnosti 
neboli nikdy vynaložené ako finančné 
prostriedky (pozri tiež body 75 až 77).24 Článok 26 nariadenia Rady (ES) 
č. 1290/2005 z 21. júna 2005 
o financovaní Spoločnej 
poľnohospodárskej politiky  
(Ú. v. EÚ L 209, 11.8.2005, s. 1).
25 Článok 52 ods. 1 nariadenia 
Komisie (ES) č. 1974/2006.
26 Definovaná ako sumy záruk za 
nesplácané úvery v porovnaní 
so sumami poskytnutých 
záruk.
27 Nariadenie Komisie (ES)  
č. 1974/2006.
20 Pripomienky
Finančné nástroje boli zriadené 
takým spôsobom, aby sa 
pomocou verejných finančných 
prostriedkov (pôžičky/záruky) 
vynakladali verejné finančné 
prostriedky (granty)
34 
Finančné nástroje sa využívali hlavne 
na to, aby uľahčili uvoľnenie výdavkov 
EPFRV v období 2007 –2013, no ich 
dosah na čerpanie grantov nebol vždy 
doložený dostupnými údajmi. Tento 
dosah obmedzovali aj štrukturálne 
faktory (pozri rámček 3 ).35 
Finančné nástroje boli zriadené takým 
spôsobom, aby sa pomocou verejných 
finančných prostriedkov (pôžičky/zá -
ruky) mohli vynakladať iné verejné fi -
nančné prostriedky (granty), namiesto 
toho, aby tieto nástroje predstavovali 
alternatívu ku grantom. Dvor audítorov 
zistil, že k finančným nástrojom, ktoré 
v období 2007 – 2013 zaviedli kontro -
lované členské štáty, mali prístup len 
žiadatelia o grant (nepriamy prístup).
Štrukturálne ťažkosti pri získavaní prístupu k úverom v Rumunsku
Platobná agentúra odhadla, že v rámci všetkých investičných opatrení nebolo možné zrealizovať schválené 
projekty v celkovej hodnote 700 mil. EUR, pretože potenciálni príjemcovia nemohli získať prístup k úverom 
alebo poskytnúť zábezpeku. Dôvodom približne 69 % zrušených projektov do júna 2014 bol chýbajúci podiel 
spolufinancovania. Štrukturálne faktory (malý záujem bánk o poľnohospodárstvo, chýbajúca úverová minu -
losť, chýbajúce iné primerané zaistenie, projekty, ktoré banky považovali za ekonomicky neživotaschopné) 
spôsobili, že ani s pomocou finančného nástroja nebola v Rumunsku odstránená úverová medzera a čerpanie 
grantov v súvislosti so zárukami bolo stále nízke. Z údajov, ktoré boli k dispozícii do 31. marca 2014, vyplýva, 
že približne 15 % všetkých grantových výdavkov bolo založených na záruke od záručného fondu spolufinanco -
vaného EÚ za vypožičané sumy potrebné na financovanie projektov.Rámček 3
36 
Dvor audítorov našiel v Taliansku (Apú -
lia a Sicília), Litve a Rumunsku konkrét -
ne prípady, keď sa celá suma grantu 
a finančného nástroja spolu blížila 
sume oprávnených výdavkov na pro -
jekt alebo sa jej rovnala, či ju dokonca 
prekračovala. Na konci programového 
obdobia 2007 – 2013 preto existovalo 
riziko, že projekty budú financované 
z verejných peňazí až do výšky 100 %.37 
V oblasti politiky súdržnosti je vznik 
takejto situácie zamedzený, pretože 
finančné nástroje a granty účinkujú 
oddelene. Nie je dovolené, aby sa 
prostredníctvom finančných nástrojov 
hradili náklady na projekt, na ktoré 
už bola udelená podpora v podobe 
grantu.
21 Pripomienky
V niektorých prípadoch finančné 
nástroje prispievali k  zmierneniu 
uplatňovania pravidla rušenia 
viazanosti
38 
Nariadenie Rady (ES) č. 1290/2005 
obsahuje mechanizmus na stimuláciu 
vykonávania programov. Jeho súčas -
ťou je pravidlo, podľa ktorého musí 
Komisia „zrušiť viazanosť“ tej časti 
ročného rozpočtu, ktorá sa nevyužila 
v lehote dvoch rokov (tzv. pravidlo 
„N + 2“28). Účelom tohto pravidla je 
„urýchliť vykonávanie programov 
a prispieť k riadnemu finančnému 
hospodáreniu“29. Dvor audítorov už 
pri viacerých príležitostiach upozornil, 
že existuje riziko, že finančné nástroje 
by mohli prispieť k obídeniu tohto 
pravidla30.39 
Komisia tiež uznáva toto riziko v súvis -
losti s niektorými členskými štátmi31. 
Dvor audítorov zistil, že týmto rizikom 
bolo ohrozené Bulharsko, Grécko 
(rámček 4 ) a Taliansko (Sicília) v čase, 
keď zriadili svoje fondy.28 Článok 29 nariadenia Rady (ES) 
č. 1290/2005.
29 Výročná správa o činnosti GR 
pre poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka za rok 2013, 
príloha 10, s. 158.
30 Výročné správy Dvora 
audítorov za rozpočtové roky 
2010 (bod 4.33) (Ú. v. EÚ C 326, 
10.11.2011) a 2012 (bod 4.7) 
(Ú. v. EÚ C 331, 14.11.2013); 
stanovisko č. 7/2011 k návrhu 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady, ktorým sa 
stanovujú spoločné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka a Európ -
skom fonde námorného 
a rybného hospodárstva 
zahrnuté do spoločného 
strategického rámca a ktorým 
sa stanovujú všeobecné 
ustanovenia o Európskom 
fonde regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde 
a Kohéznom fonde a ktorým 
sa zrušuje nariadenie (ES)   
č. 1083/2006 (bod 49) (Ú. v. EÚ 
C 47, 17.2.2012), osobitná 
správa č. 2/2012 (bod 54); 
dokument Dvora audítorov 
(2014) „Poľnohospodárstvo 
a súdržnosť: prehľad výdavkov 
v období 2007 – 2013“ (bod 21) 
(http://eca.europa.eu ).
Situácia v súvislosti s pravidlom „N + 2“ v Grécku
V Grécku boli v decembri 2013 vložené do pôžičkového fondu finančné prostriedky z verejných zdrojov vo 
výške 115 mil. EUR. Dvor audítorov zistil, že existuje značné riziko, že zriadenie fondu slúžilo aj na obmedzenie 
uplatňovania pravidla „N + 1“. Príčinami boli:
 οpridelená suma predstavovala značný podiel disponibilných finančných prostriedkov32;
 οkonečným príjemcom boli vyplatené zanedbateľné sumy (pozri rámček 5 );
 οriziko zrušenia viazanosti bol v roku 2013 významné.
32 Od 10 % do 30 % rozpočtu, ktorý bol k dispozícii na príslušné opatrenia.Rámček 4
22 Pripomienky
40 
V troch zo siedmich členských štátoch, 
ktoré ustanovili finančné nástroje 
v programovom období 2007 – 2013, 
boli teda finančné nástroje zriadené 
a použité na zadržanie a ponechanie 
si platieb EÚ namiesto toho, aby sa 
využili na oficiálne oznámené potre -
by a ciele. Akceptovaním takýchto 
postupov Komisia nezabezpečila 
dodržanie zásad riadneho finančného 
hospodárenia33.Výrazne nadmerná kapitá -
lová vybavenosť finančných 
nástrojov
41 
K nadmernej kapitálovej vybavenosti 
dochádza vtedy, keď sa do kapitálu 
finančných nástrojov vloží príliš vysoká 
suma v porovnaní so sumou poskyt -
nutou konečným príjemcom vo forme 
pôžičiek či záruk.
42 
Z obrázku 4  vyplýva, že tento proces 
začína stanovením potenciálneho trhu 
pre finančný nástroj. Na základe tejto 
informácie sa vykonáva odhad kapitál 
fondu. Nesprávny odhad by mohol 
viesť k nadmernej kapitálovej vybave -
nosti finančného nástroja:31 Komisia vo svojej odpovedi na 
výročnú správu Dvora 
audítorov za rozpočtový rok 
2012 uznáva, že „si všimla, že 
niektoré členské štáty 
nadmerne využívajú (...) 
nástroje finančného 
inžinierstva, ktoré môžu mať 
za následok zníženie alebo 
zabránenie straty finančných 
prostriedkov podľa pravidiel 
N+2“.
33 Článok 9 ods. 2 nariadenia 
Rady (ES) č. 1290/2005 
a článok 73 nariadenia Rady 
(ES) č. 1698/2005 z 20. 
septembra 2005 o podpore 
rozvoja vidieka prostredníc -
tvom Európskeho poľnohos -
podárskeho fondu pre rozvoj 
vidieka (EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 
21.10.2005, s. 1).
Faktory prispievajúce k nadmernej kapitálovej vybavenostiObrázok 4
Činnosť 
ﬁnančného 
nástroja(Ukazovateľ miery 
vystavenia riziku len za ZF)
(Revolving ZF)(Miera vyplatenia 
prostriedkov PF)
Nadmerná 
kapitálová 
vybavenosť 
ﬁnančného nástrojaNadhodnotenie 
kapitálu fonduDopyt po 
ﬁnančnom 
nástrojiZáruky poskytnuté 
konečným 
príjemcomPôžičky poskytnuté 
konečným 
príjemcom
Suma skutočne 
vyplatená
v kapitále fonduVýška 
kapitálu 
fonduPotenciálny trh 
pre ﬁnančný 
nástroj
23 Pripomienky
Výška kapitálu fondov bola vo 
všeobecnosti nadmerná
43 
Komisia dohliadala na proces stano -
venia výšky kapitálu poskytnutého 
na finančné nástroje. Napriek tomuto 
dohľadu Dvor audítorov zistil výrazne 
nadmerné kapitálové vybavenie v Bul -
harsku, Grécku, Taliansku (Basilicata 
a Sicília), Litve a Rumunsku. Komisia 
prijala konkrétne opatrenie len v sú -
vislosti s Bulharskom, ktoré viedlo 
k zníženiu kapitálu fondu. Príklady 
nadmerného kapitálového vybavenia 
sa uvádzajú v  rámčeku 5 .Jedným z  dôvodov nadmernej 
kapitálovej vybavenosti je 
absencia náležitej analýzy 
dopytu po finančných nástrojoch 
v členských štátoch
44 
Dvor audítorov zistil, že členské štáty 
sa v operačných dokumentoch, naprík -
lad v podnikateľských plánoch, po -
kúsili odhadnúť dopyt po zriadených 
finančných nástrojoch, vychádzali však 
pritom z približných odhadov čerpania 
grantov. Podobné nedostatky sa zistili 
pri všetkých finančných nástrojoch 
kontrolovaných v členských štátoch 
(pozri bod 19), s výnimkou Francúzska 
(Korzika). Z informácií, ktoré sa zozbie -
rali na účely preskúmania, vyplýva, že 
podobné nedostatky sa vyskytovali 
aj v Bulharsku. Niektoré príklady sú 
opísané v  rámčeku 6 .
Príklady nadmerného kapitálového vybavenia finančných nástrojov
V Grécku získal pôžičkový fond finančné prostriedky z verejných zdrojov vo výške 115 mil. EUR, ktoré sa majú 
vynaložiť v období 2014 – 2015. Do novembra 2014 sa konečným príjemcom v skutočnosti vyplatilo len 0,5 mil. 
EUR.
V Litve sa pôvodne plánovalo zriadiť fond vo výške 130 mil. EUR, no v praxi sa skutočne pridelili prostriedky 
v maximálnej výške 52 mil. EUR. Na konci roku 2013 sa kapitál fondu znížil na 13,8 mil. EUR.
V Taliansku (Sicília) sa do záručného fondu vložila suma približne 38 mil. EUR, ktorá bola do veľkej miery nad -
hodnotená, ak sa vezme do úvahy, že sa z nej vynaložilo len 5 mil. EUR (pozri bod 55).Rámček 5
24 Pripomienky
45 
Dvor audítorov zistil, že atraktívnosť 
finančných nástrojov pre potenciál -
nych konečných príjemcov závisela od 
nákladov spojených s úverom, ktoré 
zase záviseli od trhových úrokových 
sadzieb. Príkladom môže byť prípad 
Litvy. Obdobia, keď koneční príjemco -
via uzatvárali zmluvy, sa zväčša zhodo -
vali s obdobiami, keď boli úrokové sa -
dzby pôžičkového fondu atraktívne35. 
Z toho vyplýva, že dopyt po finanč -
ných nástrojoch sa musí posudzovať 
komplexne a dlhodobo, pretože závisí 
od kombinácie okolností a situácií 
vyplývajúcich z podstaty finančných 
nástrojov a externých trendov.Ďalší dôvod nadmernej 
kapitálovej vybavenosti záručných 
fondov: zle stanovené ukazovatele 
miery vystavenia riziku
46 
Pri záručných fondoch ukazovateľ mie -
ry vystavenia riziku vyjadruje horný 
limit platobnej neschopnosti, ktorá sa 
pri správe fondu považuje za prijateľ -
nú. Ak je suma kapitálu vynásobená 
ukazovateľom miery vystavenia riziku 
príliš vysoká v porovnaní so zárukami 
poskytnutými konečným príjemcom, 
dochádza k nadmernej kapitálovej 
vybavenosti.35 Úrokové sadzby ponúkané 
pôžičkovým fondom 
v porovnaní s úrokovými 
sadzbami na trhu.Príklady chýbajúcej analýzy dopytu po finančných nástrojoch
V Taliansku (Apúlia a Sicília) sa v zásade mal vykonať odhad potenciálneho dopytu po záručných fondoch. Ten 
zodpovedal zhruba 75 % (Apúlia) a 50 % (Sicília) pôžičiek, ktoré mal podľa očakávaní poskytnúť bankový sek -
tor na financovanie súkromnej časti projektov súvisiacich s príslušnými investičnými opatreniami. Výsledkom 
bol odhad dopytu (312 mil. EUR v Apúlii a 120 mil. EUR na Sicílii), ktorý výrazne prevyšoval skutočný dopyt. 
Odhadovaný dopyt po záručných fondoch len za tieto dva regióny (Apúlia a Sicília) bol o 8 % vyšší ako celkové 
záruky, ktoré správca fondu poskytol za celú krajinu34 k júlu 2014.
V Bulharsku sa orgány domnievali, že zo záručného fondu sa pokryje 75 % celkových potenciálnych investícií. 
Potenciálny dopyt po záručnom fonde na obdobie 2012 – 2015 bol následne stanovený na približne 600 mil. 
EUR, čo bol dvanásťnásobok skutočného dopytu na trhu na konci apríla 2014. Komisia preskúmala tento pro -
ces bez toho, aby spochybnila skutočnosť, že 75 % hypotéza, z ktorej vychádzali výpočty, nebola podložená.
V Rumunsku nebol poskytnutý žiadny dôkaz o tom, že by boli odhady založené na predbežnej analýze. Podľa 
informácií odhady vychádzali z dovtedajších skúseností a z programu SAPARD bez toho, aby bol vyčíslený 
objem záruk v predchádzajúcom období.
34 Správca fondu (ISMEA) je verejným orgánom, ktorý poskytuje informácie a finančné služby v odvetví poľnohospodárstva v Taliansku. Riadi 
národný záručný fond a vystupuje tiež ako správca šiestich regionálnych záručných fondov, ktoré dostávajú podporu z EPFRV.Rámček 6
25 Pripomienky
47 
Hodnota ukazovateľa miery vystave -
nia riziku značne ovplyvňuje výšku 
kapitálu záručných fondov. Je potreb -
né upraviť hodnotu ukazovateľa miery 
vystavenia riziku v súlade s hodnotou 
skutočne zaznamenanej miery platob -
nej neschopnosti. Napríklad v Rumun -
sku bola miera platobnej neschopnosti 
(menej než 1 %, pozri bod 32) zazna -
menaná na konci roku 2013 omnoho 
nižšia ako horný limit 20 %, ktorý slúžil 
ako základ pre vybavenie záručného 
fondu kapitálom.
Odhad nadmernej kapitálovej 
vybavenosti záručných fondov
48 
Dvor audítorov odhadol sumu nadmer -
nej kapitálovej vybavenosti záručných 
fondov 31. decembra 2013 na základe 
ukazovateľov miery vystavenia riziku, 
ktoré použili vnútroštátne orgány. 
Z výpočtov uvedených v  prílohe I  vy-
plýva, že celková suma záruk vydaných 
do konca roku 2013 prostredníctvom 
všetkých finančných nástrojov zavede -
ných v období 2007 – 2013 mohla byť 
poskytnutá z kapitálu v celkovej výške 
približne 50 mil. EUR vloženého do 
fondov. V skutočnosti sa investovalo 
zhruba 420 mil. EUR. Z toho vyplýva 
masívne nadmerná kapitálová vybave -
nosť na konci roku 2013, keďže inves -
tované sumy osemkrát prekračovali 
reálne potreby.Zaznamenali sa aj príklady 
obozretného prístupu ku 
kapitalizácii fondov
49 
Napriek nadhodnoteniu potenciálne -
ho dopytu uplatnil taliansky región 
Apúlia opatrný prístup založený na 
postupných krokoch a platby do fondu 
obmedzil na 20 % odhadu kapitálu 
fondu, aby sa tak vyhol nadmernej 
kapitálovej vybavenosti. Ukázalo sa, že 
toto rozhodnutie viac -menej zodpove -
dalo poskytnutým zárukám (pozri bod 
55). Tento prístup sa uplatnil aj v iných 
talianskych regiónoch (Kampánia 
a Molise).
50 
Podobný prístup bol zaznamenaný aj 
vo Francúzsku (Korzika). Do fondu sa 
vložila len polovica pôvodne pláno -
vaného kapitálu v súlade s vydanými 
zárukami. Ak sa však vezme do úvahy 
ukazovateľ miery vystavenia riziku, 
finančné nástroje v Taliansku (Apúlia) 
a vo Francúzsku (Korzika) by boli tiež 
plne funkčné aj s omnoho nižším kapi -
tálovým vkladom.
26 Pripomienky
36 Pozri body 5.33 až 5.36: Podľa 
posledných údajov Komisie sa 
konečným príjemcom 
skutočne vyplatilo či poskytlo 
vo forme záruk len 37 % z 8,4 
mld. EUR, ktoré boli vložené 
do finančných nástrojov od 
roku 2007 do konca roku 2012.Bola výkonnosť 
finančných nástrojov 
v období 2007 – 2013 
dobrá?
51 
Aby bola výkonnosť finančných ná -
strojov dobrá, mali by byť splnené isté 
podmienky. Nástroje účinkujú podľa 
očakávaní len vtedy, ak koneční prí -
jemcovia v pravý čas získajú dostatoč -
né zdroje z nich, a poskytujú tak všetky 
potenciálne výhody (revolvingový 
a pákový efekt). Očakáva sa, že práv -
ny rámec EÚ by obsahoval potrebné 
ustanovenie, ktoré by motivovalo k do -
siahnutiu týchto prínosov. Zriadenie 
finančných nástrojov dostatočne v čas 
v programovom období by takisto 
malo pomôcť pri zabezpečení týchto 
výhod. Rovnako by sa mali vytvoriť 
systémy monitorovania, produkujúce 
spoľahlivé údaje, ktoré by umožnili 
posúdiť, či nástroje dosahujú výsledky.
52 
Dvor audítorov posudzoval, či boli 
tieto kľúčové podmienky splnené 
v čase využívania finančných nástrojov 
v programovom období 2007 – 2013. 
Celkovo zistil, že to tak nebolo.Pôsobenie finančných 
nástrojov pri revolvovaní 
finančných prostriedkov bolo 
slabé
53 
Vo výročnej správe Dvora audítorov 
za rozpočtový rok 2013 sa zdôrazňuje, 
že miera pomoci poskytnutá koneč -
ným príjemcom prostredníctvom 
finančných nástrojov v oblasti politiky 
súdržnosti bola nízka36. Uvádza sa, že 
miera vyplatených prostriedkov „je stá -
le veľmi nízka, aby sa dalo očakávať, že 
aspoň raz sa využijú všetky dostupné 
finančné prostriedky“. Pri tomto audite 
sa potvrdilo, že táto situácia platí aj 
v oblasti rozvoja vidieka. K 31. decem -
bru 2013 bolo z kapitálu (pôžičkových 
i záručných) fondov finančných ná -
strojov vo výške 700 mil. EUR skutočne 
poskytnutých konečným príjemcom 
vo forme záruk zo záručných fondov či 
vyplatených z pôžičkových fondov  
len 45 %.
54 
Jedným z hlavných účinkov finanč -
ných nástrojov, ktorý možno očakávať, 
je revolvingový efekt. V právnych 
predpisoch sa však nestanovuje žiadna 
požiadavka týkajúca sa miery revolvin -
gu a nedostatočná miera vyplatených 
prostriedkov môže oddialiť dosiahnu -
tie revolvingového efektu. Pri audite 
sa potvrdilo, že táto situácia platí aj 
v oblasti rozvoja vidieka.
27 Pripomienky
Doterajší revolvingový efekt 
bol pri záručných fondoch 
nedostatočný
55 
Potenciálom záručného fondu je 
zďaleka prekročiť rámec kapitálu, ktorý 
je k dispozícii vďaka multiplikačnému 
efektu. Je tak možné poskytnúť viac 
záruk, ako je disponibilný kapitál. 
Multiplikačný alebo revolvingový efekt 
dosiahnutý v členských štátoch bol 
však nedostatočný. Podľa údajov Dvora 
audítorov bol revolvingový efekt 11 
existujúcich záručných fondov 0,53 na 
konci roku 2013, ako sa to uvádza aj 
v tabuľke 2 :56 
Revolvingový efekt bol pri niektorých 
talianskych záručných fondoch (Basili -
cata, Kalábria, Sicília a Umbria) mi -
moriadne nízky. Len prostredníctvom 
troch záručných fondov uvedených 
v tabuľke 2  (Kampánia, Molise a Apú -
lia) sa poskytlo viac záruk, ako bol 
kapitál fondu, čím sa dosiahol mierny 
revolvingový efekt.Tabuľka 2Revolvingový efekt záručných fondov
Členské štáty/regiónyMaximálna suma vložená 
do fondu do 31.12.2013 
(v mil. EUR)
ACelková suma záruk 
poskytnutých konečným 
príjemcom k 31.12.2013 
(v mil. EUR)
BRevolvingový efekt (mul -
tiplikátor  – 31.12.2013)
B/ACielený maximálny 
multiplikátor
Bulharsko 171,29 50,0010,29 5
Francúzsko (Korzika) 0,60 0,40 0,67 3
Taliansko (Sicília) 37, 6 3 5,48 0,15 32
Taliansko (Apúlia) 5,00 6,58 1,32 12,52
Taliansko (Lazio) 2,50 0,92 0,37 12,5
Taliansko (Kampánia) 2,25 3,26 1,45 12,5
Taliansko (Umbria) 4,80 0,00 0 3
Taliansko (Molise) 2,45 2,45 1,00 3
Taliansko (Basilicata) 14,86 1,70 0,11 3
Taliansko (Kalábria) 10,00 1,68 0,17 2
Rumunsko 220,00 177,17 0,81 5
SPOLU 473,80 249,64 0,53 -
1 Záruky poskytnuté do 30. apríla 2014.
2 Maximálna hodnota multiplikátora bola stanovená na 12,5 v Apúlii aj na Sicílii. Avšak v Apúlii sa výška kapitálu fondu stanovila na základe tejto 
hodnoty, kým na Sicílii sa použila hodnota 3.
Zdroj:  Údaje z podnikateľských plánov, relevantných výročných správ o pokroku za rok 2013 a výpočtu EDA.
28 Pripomienky
57 
Bulharsko znížilo v roku 2013 kapitál 
fondu o viac než štvrtinu (zo 171,29 na 
121 mil. EUR) a Rumunsko v roku 2014 
takmer o polovicu (zo 220 na 115 mil. 
EUR). Príslušné finančné prostriedky 
z EPFRV boli prevedené zo záručného 
fondu späť do grantovej časti rele -
vantných investičných opatrení. Tieto 
zníženia kapitálu fondu viedli k zvýše -
niu multiplikačného/revolvingového 
efektu.
58 
Po zohľadnení týchto znížení a odhade 
záruk poskytnutých za prvé tri štvrťro -
ky 2014 sa za 11 existujúcich záručných 
fondov nedosiahol k 30. septembru 
2014 žiadny multiplikačný efekt. To ani 
zďaleka nedosahovalo multiplikačný 
efekt stanovený samotnými členskými 
štátmi (pozri posledný stĺpec v  ta-
buľke 2 ) a v rámci situácie uvedenej 
v prílohe I . Vyplýva z toho, že kapitál 
vložený do záručných fondov stále 
prevyšoval sumu záruk poskytnutých 
konečným príjemcom, čo oslabuje 
potenciál tohto nástroja.Revolvingový efekt bol aj pri 
pôžičkových fondoch rovnako 
nízky
59 
Podľa údajov Dvora audítorov bola 
priemerná miera vyplatených pro -
striedkov za dva funkčné pôžičkové 
fondy na konci roku 2013 na úrovni 
0,75, ako sa to uvádza aj v  tabuľke 3 :
60 
V Grécku sa v skutočnosti až do 
polovice roka 2014 neposkytli žiadne 
pôžičky. V prípade Litvy a Lotyšska 
údaje kamuflujú nesúvislé pôsobenie 
finančných prostriedkov. V Litve nebo -
la od prvého štvrťroka 2012 podpísaná 
ani jedna zmluva (pozri bod 45). Na 
prispôsobenie podmienok fondu po -
trebám trhu nebolo vynaložené žiadne 
úsilie. Situácia v Litve bola podobná: 
od júna 2012 neboli poskytnuté žiadne 
nové pôžičky. Riešením bolo postupné 
zníženie kapitálu fondu do konca roku 
2013 o zhruba tri štvrtiny v Litve a dve 
tretiny v Lotyšsku. Znižovanie kapitálu 
pokračovalo aj v roku 2014.Tabuľka 3Miera vyplatených prostriedkov z pôžičkových fondov
Členské štáty/regiónyMaximálna suma vložená do 
fondu do 31.12.2013 (v mil. EUR)Celková suma vyplatená koneč -
ným príjemcom k 31.12.2013 
(v mil. EUR)Miera vyplatených prostriedkov 
s maximálnou sumou vyplatenou 
do fondu do 31.12.2013
Lotyšsko137, 6 0228,25 0,75
Litva 52,45 39,05 0,74
SPOLU 90,05 67,30 0,75
1 Podľa výmenného kurzu Lotyšskej banky 1 EUR = 0,702804 LVL.
2 Odhad EDA na základe štvrťročných deklarácií Lotyšska vrátane deklarácie za štvrtý štvrťrok 2013.
Zdroj: Údaje z relevantných výročných správ o pokroku za rok 2013 a výpočtu EDA.
29 Pripomienky
61 
Pri pôžičkových fondoch sa môže 
revolvingový efekt prejaviť až po tom, 
keď konečný príjemca splatí pôžičku. 
Dvor audítorov zistil, že na konci roku 
2013 sa v súvislosti s týmito fondmi 
neprejavoval revolvingový efekt.
Pákový efekt sa prejavuje len 
zriedka a niektoré fondy boli 
zriadené príliš neskoro
62 
Komisia vo svojej odpovedi na výročnú 
správu Dvora audítorov za rozpočtový 
rok 2013 (bod 5.36) vyzdvihla limity 
jediného ukazovateľa, akým je miera 
vyplatených prostriedkov, ako nástroja 
na hodnotenie výkonnosti finančných 
nástrojov, a domnievala sa, že „po -
súdenie výkonnosti by sa malo tiež 
zamerať na dosahovanie výsledkov 
prostredníctvom spolufinancovaných 
finančných nástrojov vrátane revolvin -
gových a pákových efektov“.
Pákový efekt sa prejavuje len 
zriedka
63 
Finančné nástroje majú prilákať ve -
rejnú pomoc stimulovaním zapojenia 
súkromného sektora. Napríklad ak 
každé euro z verejných zdrojov doplní 
euro zo súkromných zdrojov, celková 
suma v prospech konečných príjemcov 
sa zdvojnásobí. Neexistuje však právna 
požiadavka dosiahnuť určitý stupeň 
účasti súkromného sektora (páky).64 
V článku 223 nariadenia o pravidlách 
uplatňovania nariadenia o rozpoč -
tových pravidlách37 sa stanovuje, že 
cieľom finančných nástrojov je „(...) do -
siahnutie pákového efektu príspevku 
Únie mobilizovaním celkových investí -
cií, ktoré presahujú veľkosť príspevku 
Únie“ a „pákový efekt finančných 
prostriedkov Únie sa rovná sume finan -
covania určenej oprávneným koneč -
ným prijímateľom delenej sumou 
príspevku Únie“38. V kontexte EPFRV sa 
však v rámci tohto konceptu považuje 
bežné spolufinancovanie zo strany 
členských štátov za súčasť pôsobenia 
pákového mechanizmu aj v prípadoch, 
keď sa nezabezpečilo žiadne financo -
vanie zo súkromných zdrojov.
65 
V nariadení o spoločných ustanove -
niach39 sa „predpokladaný pákový 
efekt“ definuje ako „odhad dodatoč -
ných verejných a súkromných zdrojov, 
ktoré možno získať pomocou finančné -
ho nástroja, a to až po úroveň koneč -
ného prijímateľa (...)“.  V súlade s týmto 
konceptom posudzuje Dvor audítorov 
v kontexte tohto auditu výkonnosti 
pôsobenie pákového mechanizmu 
z hľadiska toho, koľko eur financovania 
(verejného a súkromného) sa zaistilo 
či vyplatilo na financovanie projektov 
rozvoja vidieka na každé euro financo -
vania z verejných zdrojov (EÚ a člen -
ského štátu). Dvor audítorov preto 
vypočítal pákový efekt40 takto:
Financie pre konečných príjemcov
Príspevky z verejných zdrojov37 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ, 
Euratom) č. 966/2012 
z 25. októbra 2012 o rozpočto -
vých pravidlách, ktoré sa 
vzťahujú na všeobecný 
rozpočet Únie, a zrušení 
nariadenia Rady (ES, Euratom) 
č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 
26.10.2012, s. 1).
38 Pozri delegované nariadenie 
Komisie (EÚ) č. 1268/2012  
z 29. októbra 2012 o pravidlách 
uplatňovania nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ, Euratom) 
č. 966/2012 o rozpočtových 
pravidlách, ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie 
(Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).
39 Pozri článok 37 ods. 2 
nariadenia Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 1303/2013 zo 17. decembra 
2013, ktorým sa stanovujú 
spoločné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde, Európskom 
poľnohospodárskom fonde 
pre rozvoj vidieka a Európ -
skom námornom a rybárskom 
fonde a ktorým sa stanovujú 
všeobecné ustanovenia 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
Európskom sociálnom fonde, 
Kohéznom fonde a Európ -
skom námornom a rybárskom 
fonde, a ktorým sa zrušuje 
nariadenie Rady (ES) 
č. 1083/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 320).
40 Pozri osobitnú správu  
č. 2/2012, bod 102.
30 Pripomienky
66 
Členské štáty urobili málo na dosiah -
nutie pákového efektu. Počas auditu 
Dvor audítorov zistil, že žiadny páko -
vý efekt nebol dosiahnutý napríklad 
v Lotyšsku, Litve a Taliansku (Sicília), 
keďže pre projekty rozvoja vidieka sa 
zavedením finančných nástrojov nezís -
kal nijaký súkromný kapitál. Pôsobenie 
pákového mechanizmu bolo do istej 
miery zaznamenané vo Francúzsku 
(Korzika), v Taliansku (Apúlia) a Rumun -
sku, a to pri nezáručnej časti pôžičiek41 
poskytnutých konečným príjemcom.67 
Grécko a Taliansko (Umbria)42 boli jedi -
nými členskými štátmi, kde boli fondy 
zámerne navrhnuté s cieľom dosiahnuť 
pákový efekt. V Grécku sa očakávalo 
dosiahnutie určitej miery pôsobenia 
pákového mechanizmu, pretože okrem 
verejného príspevku súkromná banka 
vystupovala ako partner poskytujúci 
čiastočné financovanie43. Avšak do po -
lovice roku 2014 sa nedosiahol žiaden 
pákový efekt, pretože nebola poskyt -
nutá nijaká pôžička.41 Príklad: záruka sa vo 
Francúzsku (Korzika) vzťahuje 
na 65 % pôžičky, kým 
v Rumunsku to môže byť až 
80 %.
42 V Taliansku (Umbria) sa 
v podnikateľskom pláne pre 
záručný fond, ktorý nebol 
kontrolovaný na mieste, 
stanovovalo, že zo súkromné -
ho sektora musí pochádzať 
aspoň 20 % zdrojov.
43 Celkový kapitál investovaný 
do pôžičkového fondu bol 
253,025 mil. EUR, z ktorých 
verejná časť predstavovala 115 
mil. EUR a súkromná časť 
investovaná bankou Piraeus 
138,025 mil. EUR.Rámček 7Pákový efekt dosiahnutý prostredníctvom šiestich finančných nástrojov 
kontrolovaných na mieste
Na základe vzorky členských štátov/regiónov kontrolovaných na mieste v priebehu auditu bolo pôsobenie 
pákového mechanizmu nasledovné:
Korzika
(ZF)Grécko
(PF)Litva
(PF)Apúlia
(ZF)Rumunsko
(ZF)Sicília
(ZF)
Pôsobenie pákového mechanizmu
(Suma poskytnutého úveru/kapitál vložený do NFI)1,47 Zatiaľ žiadneNie je 
k dispozícii2,24 1,4110,28
1 Pri výpočte údajov v tejto tabuľke bol základom maximálny kapitál fondu vo výške 220 mil. EUR.
Niektoré finančné nástroje boli 
zriadené príliš neskoro
68 
Niekoľko finančných nástrojov bolo 
zriadených neskoro, v dôsledku čoho 
sa znížila ich výkonnosť v progra -
movom období 2007 – 2013. Týkalo 
sa to Francúzska (Korzika) (jún 2012) 
a Bulharska (február 2012), no ešte viac 
Grécka a Talianska (Kalábria) (pozri 
rámček 8 ).
31 Pripomienky
44 Tieto dva ukazovatele 
výkonnosti (pákový 
a revolvingový efekt) považuje 
za relevantné aj Komisia (pozri 
bod 62).
45 V týchto zoznamoch sa 
uvádzali aj príslušné opatrenia, 
výška pôžičiek, výška záruk 
(v relevantných prípadoch), 
meny, aktuálny stav pôžičiek 
(fáza splácania) atď.Monitorovaním finančných 
nástrojov v období 2007 – 
2013 sa nezabezpečil dosta -
tok relevantných informácií 
o dosiahnutom výkone
69 
Podľa názoru Dvora audítorov sa vý -
konnosť finančného nástroja meria po -
mocou týchto hlavných ukazovateľov:
 ū pákový efekt,
 ū revolvingový efekt44,
 ū miery platobnej neschopnosti.
70 
Tento súbor ukazovateľov poskytuje 
informácie o výkonnosti. Dvor audíto -
rov zaznamenal, že rámec pre rozvoj 
vidieka neobsahuje konkrétne ciele 
ani ukazovatele, ktoré by umožnili 
meranie účinnosti a dosahu finančných 
nástrojov, a všimol si, že členské štáty 
monitorovali predovšetkým mieru vyplatených prostriedkov. Členské štá -
ty mali k dispozícii podrobné zoznamy 
príslušných konečných príjemcov45, 
nestanovili však žiadne ukazovatele 
výkonnosti či výsledkov na monitoro -
vanie výkonu na základe troch kritérií 
(revolvingový a pákový efekt a miera 
platobnej neschopnosti).
71 
Dvor audítorov našiel aj prípady, keď 
údaje vo výročných správach o pokro -
ku predkladaných Komisii neboli vždy 
úplné a spoľahlivé (pozri rámček 9 ).V Grécku a Taliansku (Kalábria) sa v dôsledku načasovania znížila výkonnosť 
fondov
Grécky riadiaci orgán navrhol zriadenie pôžičkového fondu v januári 2011 a Európska komisia tento návrh 
schválila v máji 2011. Očakávalo sa, že zlepší likviditu investorov a podnikateľov v odvetví rozvoja vidieka. 
Pôžičkový fond však začal fungovať až v januári 2014. V špecifickom kontexte vážnej hospodárskej krízy, ktorá 
bola podľa vnútroštátnych orgánov dôvodom oneskorení, bol pôžičkový fond zavedený len dva roky pred 
koncom programového obdobia na konci roku 2015. Tým sa znížila jeho výkonnosť počas celého obdobia 
2007  – 2013.
Dvor audítorov zistil, že medzi momentom administratívneho zriadenia a vloženia kapitálu do fondu v Talian -
sku (Kalábria) a momentom poskytnutia prvých záruk ubehol značný čas. Záručný fond bol zriadený v roku 
2010, no prvé záruky boli vydané v roku 2013.Rámček 8
32 Pripomienky
Boli v období 2007 – 2013 
zavedené vhodné 
podmienky na ukončenie 
a vystúpenie z finančných 
nástrojov?
72 
Pri správe finančných nástrojov sa ne -
postupuje podľa zvyčajného systému 
na správu grantov ani na úrovni správ -
nych orgánov členských štátov ani na 
úrovni konečných príjemcov. Finančné 
nástroje potrebovali úplne novú štruk -
túru, najmä preto, aby spĺňali články 
50 až 52 nariadenia (ES) č. 1974/2006. 
Kľúčovými črtami tejto osobitnej štruk -
túry sú politiky ukončenia a vystúpenia 
z finančných nástrojov.
73 
V právnych predpisoch týkajúcich sa 
rozvoja vidieka sa okrem toho požadu -
je, aby boli záležitosti súvisiace s poli -
tikou ukončenia a vystúpenia z nástro -
jov zahrnuté do hlavných dokumentov 
(podnikateľských plánov a dohôd 
o financovaní). Preto by mali existovať 
jasné pravidlá pre ukončenie finanč -
ných nástrojov na konci programového obdobia (31. decembra 2015) a mali by 
sa stanoviť podmienky, ktoré by zabrá -
nili tomu, aby sa zostávajúce finančné 
prostriedky použili na iný ako pôvodný 
účel, ktorým je cieľ rozvoja vidieka 
definovaný v opatrení PRV. Mali by sa 
tiež využiť len v prospech jednotlivých 
podnikov. Komisia by napokon mala 
členským štátom poskytnúť usmerne -
nie k zníženiu administratívnej záťaže 
a mal by sa zaviesť vhodný systém 
na riadenie rizík, ktorým by sa riešili 
špecifické riziká spojené s finančnými 
nástrojmi (akým je ochrana verejných 
finančných prostriedkov).
74 
Dvor audítorov posúdil prístupy, podľa 
ktorých postupovali členské štáty a Ko -
misia, a porovnal ich s uvedenými po -
žiadavkami, pričom zistil, že chýbali aj 
jasné pravidlá aj usmernenie Komisie.Predkladanie neúplných a nespoľahlivých údajov
Rumunsko zahrnulo údaje o sumách neoprávnených záruk (pozri tiež rámček 10) a informovalo o zárukách, 
ktoré boli zrušené bez toho, aby sa poskytli pôžičky. Rumunsko informovalo aj o zárukách, ktoré neboli aktív -
ne, pretože koneční príjemcovia nezaplatili províziu za ručenie.
Litva informovala o pôžičkách, ktoré sa nikdy nestali aktívnymi, pretože zmluvy boli zrušené, a Francúzsko 
(Korzika) predložilo údaje, ktoré nezodpovedali osvedčeným informáciám v databáze správcu fondu.Rámček 9
33 Pripomienky
Ukončenie zatiaľ nebolo 
náležite pripravené a členské 
štáty i Komisia si ustanovenia 
vykladali odlišne
75 
Programy sa uzatvoria na konci progra -
mového obdobia pre oblasť rozvoja vi -
dieka 2007 – 2013. V tejto súvislosti sa 
stanoví, ktoré výdavky spojené s NFI sú 
oprávnené a aké zodpovedajúce sumy 
si môže členský štát ponechať (vypla -
tenie zostatku z finančných nástrojov) 
(pozri bod 33). Takisto sa rozhodne, aké 
ustanovenia o ukončení a vystúpení 
z nástrojov nadobudnú účinnosť. Dvor 
audítorov zistil, že členské štáty ani Ko -
misia nepripravili náležité podmienky 
pre túto udalosť.
76 
Komisia a členské štáty si v programo -
vom období 2007 – 2013 vysvetľovali 
platné pravidlá o NFI odlišne, najmä 
pokiaľ ide o záručné fondy. V právnych 
predpisoch sa za oprávnené považujú 
dve kategórie záruk: uvoľnené a trva -
júce záruky. Komisia vyhlásila, že pri 
ukončení sú oprávnené všetky uvoľ -
nené záruky. Podľa Komisie trvajúce 
záruky nie sú oprávnené v celkovej 
výške, ale musí sa pri nich uplatniť 
„ukazovateľ miery vystavenia riziku“, 
čím sa znížia sumy, ktoré si môžu po -
nechať členské štáty.77 
Dvor audítorov zaznamenal, že prístup 
GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj 
vidieka tu bol v súlade s výkladom 
GR pre regionálnu a mestskú politiku 
v jeho usmerňujúcej poznámke, ten 
však nevychádza z textu právnych 
predpisov. Členské štáty kontrolované 
počas auditu si tieto pravidlá vykladali 
rozlične. Taliansko ich chápalo tak, 
že musí tento ukazovateľ uplatniť pri 
všetkých zárukách (uvoľnených i trva -
júcich), kým Francúzsko (Korzika) a Ru -
munsko ich nechcelo uplatniť vôbec.
Nejasnosť ohľadom ustano -
vení o podmienkach vystú -
penia z finančných nástrojov
78 
Pre členské štáty v súčasnosti nie sú 
stanovené presné ustanovenia o ukon -
čení a vystúpení z finančných nástro -
jov. V pravidlách EÚ pre oblasť rozvoja 
vidieka sa vyžaduje len to, aby prísluš -
ný členský štát vynaložil zdroje vrátené 
do obehu po konečnom dátume 
oprávnenosti programu rozvoja vidie -
ka v prospech jednotlivých podnikov. 
Všetky členské štáty navštívené počas 
auditu sa domnievali, že budúcnosť 
všetkých kontrolovaných fondov je 
otvorená: nebolo jasné, či budú fondy 
pokračovať, ako dlho a na aký účel.
34 Pripomienky
79 
Podľa výkladu Komisie46 môžu jed -
notlivci mimo oblasti rozvoja vidieka 
a odvetvia poľnohospodárstva získať 
podporu, no nebola stanovená jasná 
definícia týchto individuálnych pod -
nikov. Dvor audítorov zastáva názor, 
že existuje riziko, že zdroje, ktoré boli 
pôvodne vyčlenené na rozvoj vidieka, 
pre potenciálnych príjemcov v rámci 
poľnohospodárskej politiky, sa pre -
sunú do sektorov, ktoré nesúvisia s roz -
vojom vidieka.
80 
A Dvor audítorov napokon tiež zistil, 
že Komisia neplánovala monitorovať 
toto ustanovenie v období po ukon -
čení, aby sa tak ubezpečila, že členské 
štáty v strednodobom a dlhodobom 
výhľade nepoužívajú finančný kapi -
tál a návratné zdroje na iný účel než 
v pros pech jednotlivých podnikov.
Má rámec na obdobie 
2014  – 2020 potenciál 
zabezpečiť potrebné 
zlepšenia finančných 
nástrojov?
81 
Nový legislatívny rámec pre politiky na 
obdobie 2014 – 2020 v oblasti soci -
álnych vecí, rybného hospodárstva, 
súdržnosti a rozvoja vidieka bol prijatý 
na konci roku 2013. V súlade s naria -
dením o rozpočtových pravidlách47 sa 
pre prípady zdieľaného hospodárenia 
stanovujú v nariadení o spoločných 
ustanoveniach na obdobie 2014 – 2020 
zásady, ktoré sa v súvislosti s finanč -
nými nástrojmi majú dodržiavať vo 
všetkých oblastiach. Dvor audítorov 
posudzoval, do akej miery by mohli 
tieto právne zmeny zvýšiť výkonnosť 
finančných nástrojov v oblasti rozvoja 
vidieka.V novom právnom rámci sú 
isté podstatné zlepšenia...
82 
Dvor audítorov zaznamenal, že právny 
rámec pre finančné nástroje prináša 
určité zlepšenia, konkrétne:
 ū povinné predbežné posúdenia 
všetkých nástrojov, ktoré by okrem 
iného mali viesť k lepšiemu odha -
du potrebného kapitálu fondov,
 ū postupne vykonávané platby 
prepojené s mierou skutočne 
poskytnutých prostriedkov ko -
nečným príjemcom z pôžičkových 
fondov alebo skutočným využitím 
záručných fondov, čím by sa malo 
znížiť riziko nadmernej kapitálovej 
vybavenosti,
 ū možnosť zriadenia rôznych typov 
finančných nástrojov na rôznych 
úrovniach (vnútroštátnej, regio -
nálnej, nadnárodnej alebo cezhra -
ničnej), napríklad prostredníctvom 
fondu fondov (holdingových 
fondov48), osobitne upravených či 
štandardných nástrojov (z ktorých 
oba by zriadili členské štáty) alebo 
prostredníctvom príspevkov do 
nástrojov na úrovni EÚ,
 ū od začiatku povinné predkladanie 
správ vrátane informácií o celom 
súbore ukazovateľov prepojených 
s nariadením o rozpočtových 
pravidlách49.46 Stanovisko právneho 
oddelenia GR pre poľnohos -
podárstvo a rozvoj vidieka 
v oznámení určenom 
audítorom z 8. októbra 2014.
47 Článok 139 ods. 5 nariadenia 
(EÚ, Euratom) č. 966/2012.
48 Fondy zriadené na investova -
nie finančných zdrojov do 
fondov rizikového kapitálu, 
záručných fondov, pôžičko -
vých fondov alebo fondy či iné 
systémy stimulov poskytujúce 
pôžičky, záruky na splatné 
investície alebo ekvivalentné 
nástroje.
49 Napríklad riadiace orgány 
budú musieť predkladať 
osobitné správy o operáciách, 
ktoré zahŕňajú finančné 
nástroje, a to vo forme prílohy 
k výročnej správe o vykonáva -
ní. Bude to zahŕňať niekoľko 
prvkov (pôsobenie pákového 
mechanizmu, výkonnosť), aby 
sa správy zosúladili s požia -
davkami nariadenia 
o rozpočtových pravidlách. 
Pokiaľ ide o EPFRV, takéto 
správy sú novinkou.
35 Pripomienky
... no niektoré prekážky 
zostali
83 
Dvor audítorov zistil, že riziko nadmer -
nej kapitálovej vybavenosti finančných 
nástrojov pretrváva a podmienky na 
zabezpečenie ich dlhodobých účinkov 
stále neboli zavedené. Okrem toto 
odhalil, že problémy súvisiace s výkon -
nosťou stále neboli primerane riešené 
v právnom rámci EÚ na obdobie 2014 – 
2020 a že s finančnými nástrojmi sa 
spájalo riziko, že budú naďalej príliš 
závisieť od grantových programov.
Nadhodnotenie potrebného 
kapitálu a  následné nadmerné 
kapitálové vybavenie fondov sú 
rizikami, ktoré pretrvávajú
84 
V novom ustanovení o postupne vyko -
návaných platbách (článok 41 naria -
denia o spoločných ustanoveniach) sa 
stanovuje, že platby z rozpočtu EPFRV 
na financovanie kapitálu sú podmie -
nené výdavkovou činnosťou finanč -
ných nástrojov. Týmto ustanovením sa 
môže obmedziť nadmerné kapitálové vybavenie, avšak riziko, že to nebu -
de postačovať na nápravu problému 
„parkovacích fondov“50, ktorých cieľom 
je obísť uplatňovanie pravidla rušenia 
viazanosti, stále existuje.
85 
Jedným z hlavných cieľov nového 
povinného predbežného posúdenia 
je vyčísliť sumu, ktorá sa má vyčleniť 
na financovanie finančných nástro -
jov. Kvalita tohto posúdenia má teda 
kľúčový význam, pretože má priamy 
finančný účinok. V platných právnych 
predpisoch sa od Komisie nepožaduje, 
aby túto kvalitu overovala.
86 
Zo skúseností z obdobia 2007 – 2013 
vyplýva, že existuje riziko, že nové 
ustanovenie o postupne vykonávaných 
platbách nemusí postačovať na obme -
dzenie prílišného objemu fondov, a to 
najmä v prípadoch, keď sa nevykona -
jú primerané predbežné posúdenia. 
Suma prvej 25 % úhrady51 závisí od 
sumy viazanej vo finančnom nástroji 
a stanovenej v príslušnej dohode o fi -
nancovaní (pozri tabuľku 4 ).Tabuľka 4Potenciálny dosah postupne vyplácaných platieb (v mil. EUR)
Suma, ktorá sa má 
viazať vo finanč -
nom nástroji podľa 
príslušnej dohody 
o financovaníPriebežná platba 
podliehajúca 
maximálnemu 
stropu 25 %MultiplikátorMaximálna 
suma, ktorá sa 
má poskytnúť vo 
forme zárukPosledné sumy 
poskytnuté ako 
zárukyV % z maximál -
nej sumy 
Bulharsko 121,00 30,25 5 151,25 50 33,0  %
Taliansko 
(Apúlia)25,00 6,25 12,5 78,125 6,6 8,5 %
Taliansko 
(Sicília)39,50 9,875 12,5 123,44 5,5 4,4 %50 V Taliansku (Sicília) sa 
napríklad záruky poskytovali 
nepretržite, no celkovo sa 
použil len malý podiel 
kapitálu. Tento záručný fond 
preto fungoval ako „parkovací 
fond“.
51 V nariadení o spoločných 
ustanoveniach sa uvádza, že 
žiadna suma vyplatená 
z programu do finančného 
nástroja neprekročí 25 % 
celkových príspevkov 
programu vyčlenených na 
finančný nástroj.
36 Pripomienky
Ostáva riziko, že finančné nástroje 
budú zriadené príliš neskoro
87 
Včasné zavedenie finančného nástro -
ja v počiatočnej fáze programového 
obdobia je zásadnou podmienkou po -
silnenia jeho výkonnosti počas celého 
programového obdobia. Dvor audí -
torov sa domnieva, že spôsob ukon -
čenia súčasných finančných nástrojov 
v decembri 2015 ovplyvní rozhodnutie 
a proces zriadenia finančných nástro -
jov v novom rámci. Keďže v súvislosti 
s novými finančnými nástrojmi neboli 
k 1. decembru 2014 celkovo schválené 
žiadne PRV ani finalizované predbežné 
posúdenia, existovalo značné riziko, 
že zavádzanie začne až od roku 2016, 
v dôsledku čoho sa skráti čas ich po -
tenciálnej funkčnosti.
Riziko nedostatočného zamerania 
na dlhodobé účinky
88 
Dvor audítorov zistil, že niektoré člen -
ské štáty, ako Litva a Lotyšsko, zaviedli 
finančné nástroje v reakcii na vlastné 
ťažkosti, ktorým čelili v dôsledku hos -
podárskej a finančnej krízy. Financie 
však prestali prúdiť po tom, ako sa situ -
ácia na finančných trhoch týchto krajín 
zlepšila (pozri body 45 a 60). Aby však 
mohol tento typ splatných nástrojov 
zabezpečiť zmysluplný účinok, musia 
pôsobiť dlhodobo. Hoci bol na Korzike 
úver k dispozícii dlhý čas, záruky boli 
obmedzené na 60 mesiacov. Komisia 
vo svojom nedávnom oznámení (pozri 
bod 8) vyzdvihla potrebu primerane 
zohľadňovať dlhodobý rast a podporo -
vať dlhodobé investičné projekty.89 
Dvor audítorov zastáva názor, že 
jednou z podmienok, ako zabezpečiť, 
že finančné nástroje budú účinkovať 
dlhodobo, je stanoviť jasné pravidlá 
pre prechod z jedného programového 
obdobia do druhého, aby sa tak vyhlo 
diskontinuitám vyplývajúcim z riade -
nia programových cyklov. Nový právny 
rámec neobsahuje takéto ustanovenie.
Pákový a revolvingový efekt: 
záležitosti týkajúce sa výkonnosti 
sa neriešili dostatočne
90 
Dvor audítorov zistil, že výkonnosť 
sa v období 2007 – 2013 nemonitoro -
vala (pozri body 69 a 70). Neboli tak 
k dispozícii užitočné informácie, na 
ktorých by bolo možné založiť proces 
získavania poznatkov pre nasledujúce 
programové obdobie.
91 
V novom právnom rámci sa stále nevy -
žaduje povinné zapojenie súkromného 
sektora (pôsobenie pákového mecha -
nizmu) a v nových právnych predpi -
soch sa nestanovujú žiadne vhodné 
ciele ani neposkytujú údaje na výpočet 
ukazovateľov pôsobenia pákové -
ho mechanizmu. Dvor audítorov sa 
domnieva, že pojem pákového mecha -
nizmu, ako je vysvetlený v bode 64, 
nie je vhodný v súvislosti s finančnými 
nástrojmi v oblasti rozvoja vidieka na 
programové obdobie 2014 – 202052.52 V článku 59 ods. 2 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1305/2013 zo 
17. decembra 2013 o podpore 
rozvoja vidieka prostredníc -
tvom Európskeho poľnohos -
podárskeho fondu pre rozvoj 
vidieka (EPFRV) a o zrušení 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1698/2005 (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 487) sa 
stanovuje, že „príspevok 
EPFRV sa vypočíta na základe 
sumy oprávnených verejných 
výdavkov“.
37 Pripomienky
92 
Nový rámec okrem toho nezahŕňa 
žiadne minimálne zmluvne záväzné 
obdobia revolvovania. Podľa článku 
45 nariadenia o spoločných ustano -
veniach sa zdroje splatené späť do 
finančných nástrojov počas minimál -
neho obdobia ôsmich rokov musia 
znovu použiť v súlade s cieľmi progra -
mu. Hoci je definovanie minimálneho 
obdobia vítané, toto ustanovenie 
umožňuje zníženie kapitálu fondu 
a opätovné využitie zdrojov takéhoto 
finančného nástroja ako grantov, čím 
sa obmedzuje prínos revolvingového 
systému.
Existuje riziko, že závislosť 
finančných nástrojov od grantov 
potrvá aj v období  
2014  – 2020
93 
Pri predchádzajúcich auditoch v oblas -
ti rozvoja vidieka53, ktoré vykonal Dvor 
audítorov, sa zistili problémy v súvis -
losti s tým, ako sa spravovali granty na 
investičné opatrenia. Často dochádza -
lo k účinkom mŕtvej váhy a presunu 
a vyskytli sa nezrovnalosti týkajúce sa 
výberu. Zistilo sa, že opatrenie na pod -
poru investícií do spracovania poľno -
hospodárskych produktov bolo najviac 
náchylné na chyby54. Keďže finančné 
nástroje ťažia výhody z dodatočnej ex -
pertízy pri posudzovaní životaschop -
nosti projektov (pozri bod 14), majú 
potenciál zmierniť riziká identifikované 
v súvislosti s využívaním grantov.94 
Ktorýkoľvek konečný príjemca, ktorý 
splní kritériá oprávnenosti a výbero -
vé kritériá pre prístup k finančnému 
nástroju, sa môže uchádzať priamo 
bez toho, aby musel predložiť žiadosť 
v rámci grantových programov. Pred -
stavuje to priamy prístup k finančnému 
nástroju. Na rozdiel od situácie zistenej 
v programovom období 2007 – 2013 
(pozri body 34 a 35) priamy prístup 
zvyšuje rozsah intervenčného opatre -
nia prostredníctvom finančných ná -
strojov a tým aj ich potenciálny dosah.
95 
V usmerňovacom dokumente Komi -
sie55 na programové obdobie 2014 – 
2020 bola možnosť priameho prístupu 
k finančným nástrojom identifikovaná 
ako jeden z hlavných rozdielov medzi 
dvomi programovými obdobiami. Dvor 
audítorov sa však domnieva, že zme -
nu z nepriameho na priamy prístup 
nemožno pripísať novému právnemu 
rámcu, keďže nepriamy prístup nebol 
stanovený v právnych predpisoch plat -
ných v období 2007 – 201356. V oblasti 
súdržnosti sa uplatňuje priamy prístup 
a GR pre regionálnu a mestskú politiku 
stanovilo pravidlá týkajúce sa spôsobu 
kombinovania finančných nástrojov 
a grantov. GR AGRI neurobilo v ob -
dobí 2007 – 2013 nič podobné (pozri 
bod 37).53 Pozri napríklad osobitnú 
správu č. 8/2012 „Zameranie 
pomoci na modernizáciu 
poľnohospodárskych 
podnikov“, osobitnú správu 
č. 1/2013 „Je podpora EÚ pre 
potravinársky priemysel 
účinná a efektívna z hľadiska 
pridávania hodnoty 
poľnohospodárskym 
výrobkom?“ a osobitnú správu 
č. 6/2013 „Dosiahli členské 
štáty a Komisia prostredníc -
tvom opatrení na diverzifiká -
ciu vidieckeho hospodárstva 
efektívny pomer medzi 
kvalitou a nákladmi?“ ( http://
eca.europa.eu ).
54 Osobitná správa č. 23/2014 
„Chyby vo výdavkoch na 
rozvoj vidieka: aké sú príčiny 
a ako sa riešia?“ ( http://eca.
europa.eu ).
55 Európska komisia, Finančné 
nástroje v programoch EŠIF na 
obdobie 2014 – 2020, krátka 
referenčná príručka pre 
riadiace orgány, 2.7.2014.
56 Nariadenie Rady (ES)  
č. 1698/2005 a nariadenie 
Komisie (ES) č. 1974/2006.
38
 Závery  
a odporúčania
96 
Celkovo Dvor audítorov dospel 
k záveru, že finančné nástroje neboli 
úspešné v oblasti rozvoja vidieka57 
a hoci obdobie 2014 – 2020 vyzerá po -
tenciálne sľubne, zabezpečiť žiadaný 
dosah bude veľkou výzvou. Špecifické 
charakteristiky politiky v oblasti roz -
voja vidieka neboli jasne zohľadnené 
a skutočné potreby neboli posúdené. 
Dvor audítorov zistil, že pri samotnom 
využívaní finančných nástrojov v ob -
dobí 2007 – 2013 sa neprejavili poten -
ciálne výhody odklonu „od kultúry 
závislosti na grantoch“58.
97 
Dvor audítorov zistil, že rámec na 
obdobie 2014 – 2020 má potenciál 
priniesť potrebné zlepšenia. Niektoré 
prekážky pre rozsiahlejšie využívanie 
finančných nástrojov však stále existu -
jú. Hoci boli zavedené nové špecifické 
ustanovenia na obmedzenie opaku -
júceho sa problému, ktorým je nad -
merná kapitálová vybavenosť, riziko 
naďalej pretrváva. A napokon kľúčo -
vé záležitosti výkonnosti pákového 
a revolvingového efektu neboli zatiaľ 
náležite vyriešené (body 81 až 95).
98 
Dvor audítorov zistil, že zriadenie 
finančných nástrojov na programové 
obdobie 2007 – 2013 nebolo jasne 
obhájené a kapitál vložený do nich 
bol nadmerný (body 21 až 50). Dopyt 
po finančných nástrojoch bol v ob -
dobí 2007 – 2013 mimoriadne nízky 
a v nadchádzajúcich rokoch bude 
preto potrebné poskytnúť špecifické 
stimuly na ich využívanie. V období 
2007 – 2013 už neexistovalo osobitné opatrenie pre „finančné inžinierstvo“ 
tak ako v období 2000 – 2006 a finanč -
né nástroje mohli byť len súčasťou 
vybraných investičných opatrení. Mož -
nosť zriadiť finančné nástroje, buď ako 
súčasť investičného opatrenia alebo 
ako samostatné opatrenie, vedie k väč -
šej flexibilite správy investovaných 
financií, pričom sa zároveň oslabuje 
prepojenie s grantmi. Ani v rámci pre 
obdobie 2014 – 2020 sa s touto mož -
nosťou nepočíta.
Odporúčanie 1
S cieľom motivovať členské štáty k zria -
ďovaniu finančných nástrojov v oblasti 
rozvoja vidieka by Komisia mala identi -
fikovať výzvy, špecifické charakteristi -
ky a prekážky, ktorým čelí táto oblasť, 
a vo vhodných situáciách aktívne 
podnecovať členské štáty k využívaniu 
týchto finančných nástrojov. Na stimu -
lovanie dopytu by sa členským štátom 
mohla poskytnúť možnosť vyčleniť 
určitý podiel disponibilného rozpočtu 
EPFRV na finančné nástroje a zabez -
pečiť, aby boli tieto nástroje za jasne 
definovaných okolností atraktívnejšie 
ako granty.
99 
Problém nadmernej kapitálovej 
vybavenosti finančných nástrojov sa 
v období 2007  – 2013 opakoval, pričom 
prebytočná suma dosahovala 370 mil. 
EUR (pozri bod 48). Hoci sa v právnom 
rámci na obdobie 2014 – 2020 zaviedli 
konkrétne ustanovenia na obmedzenie 
tohto problému (povinné predbežné 
posúdenia, postupne vyplácané plat -
by), riziko môže naďalej pretrvávať.57 Pozri tiež prílohu II  tejto 
správy.
58 Európska komisia, Finančné 
nástroje v programoch EŠIF na 
obdobie 2014 – 2020, krátka 
referenčná príručka pre 
riadiace orgány, 2.7.2014.
39 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 2
Komisia by v oblasti rozvoja vidieka 
mala poskytovať usmernenie a v súvis -
losti s finančnými nástrojmi a aktívne 
podporovať vykonávanie kvalitných 
povinných predbežných posúdení, 
ktorých účelom je slúžiť ako kľúčové 
nástroje na predchádzanie nadmernej 
kapitálovej vybavenosti. Okrem toho 
by členské štáty mali za pomoci pri -
meranej technickej expertízy osvedčiť 
ukazovateľ miery vystavenia riziku.
100  
Výkonnosť finančných nástrojov bola 
v programovom období 2007 – 2013 
nedostatočná (body 70 a 71). Ich úči -
nok bol nedostatočný pri revolvovaní 
finančných prostriedkov a prilákaní 
dodatočných súkromných zdrojov na 
účely politiky rozvoja vidieka. Postup 
predkladania správ nebol navrhnutý 
tak, aby komplexne dokladal fungova -
nie finančných nástrojov a poskytoval 
relevantné informácie o dosiahnutom 
výkone. Komisia teda nevykonávala 
náležite svoje úlohy v súvislosti s do -
hľadom v rámci zdieľaného hospodá -
renia. Zlepšenia zavedené v právnom 
rámci na obdobie 2014 – 2020 však 
majú potenciál napraviť hlavné nedo -
statky zistené v súvislosti predklada -
ním správ (pozri bod 82).
Odporúčanie 3
Na zvýšenie účinnosti finančných 
nástrojov by Komisia v oblasti rozvoja 
vidieka na programové obdobie 2014 – 
2020 mala stanoviť vhodné štandardy 
a ciele pre pákový a revolvingový 
efekt.101  
Finančné nástroje musia pracovať 
dlhodobo, aby sa prejavil ich plný úči -
nok. Dvor audítorov zistil, že tomuto 
aspektu sa nevenovala dostatočná 
pozornosť. Pôžičkové fondy sa na -
príklad používali na riešenie krátko -
dobého problému chýbajúcej likvidity 
v kontexte nedávnej hospodárskej 
krízy. Fungovali teda len obmedzený 
čas, a to napriek značnému administra -
tívnemu úsiliu, ktoré sa investovalo do 
ich zriadenia.
Odporúčanie 4
S cieľom podporiť dlhodobé účinky fi -
nančných nástrojov by Komisia a člen -
ské štáty mali stanoviť jasné pravidlá 
pre prechod z jedného programového 
obdobia do druhého. Členské štáty by 
mali vykonávať nové právne ustano -
venia takým spôsobom, aby sa zaistila 
najvyššia miera flexibility. Komisia 
by v tejto súvislosti mohla podnietiť 
členské štáty k tomu, aby zriadili jediný 
finančný nástroj, ktorý by poskytoval 
pôžičky i záruky, čím by sa zvýšila jeho 
aktivita a kritické množstvo.
102  
Pri predchádzajúcich auditoch v oblas -
ti rozvoja vidieka, ktoré vykonal Dvor 
audítorov, sa zistili problémy (účinky 
mŕtvej váhy a presunu a nezrovnalosti 
týkajúce sa výberu) v súvislosti s tým, 
ako sa spravovali granty na investičné 
opatrenia (pozri bod 93). Finančné 
nástroje majú potenciál zmierniť riziká 
identifikované v súvislosti s využíva -
ním grantov.
40 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 5
Členské štáty by mali pri posudzovaní 
žiadostí o financovanie venovať oso -
bitnú pozornosť potenciálnemu účinku 
mŕtvej váhy alebo účinku presunu. 
S týmto zámerom by mali uplatňovať 
primerané ukazovatele, napríklad 
návratnosť investície a prehľady 
predpokladaného toku hotovosti. Pri 
oprávnených činnostiach, kde je riziko 
účinku mŕtvej váhy/presunu obzvlášť 
vysoké, by finančné nástroje mohli byť 
uprednostňovanou možnosťou. Člen -
ské štáty by mali preskúmať, ako by sa 
granty a finančné nástroje dali skom -
binovať tak, aby zabezpečili najvyššiu 
hodnotu za vynaložené prostriedky, 
a to prostredníctvom optimalizácie 
pákového/revolvingového efektu.103  
A Dvor audítorov napokon dospel 
k záveru, že presné podmienky na 
dosiahnutie rovnováhy medzi finanč -
nými nástrojmi, ktoré sa majú vyplatiť 
na konci programového obdobia, a na 
vystúpenie z finančných nástrojov 
neboli v období 2007 – 2013 zavedené, 
a to hlavne preto, že Komisia k týmto 
záležitostiam nestanovila jasné pra -
vidlá (body 72 až 80).
Odporúčanie 6
Komisia by mala vo vhodný čas v roku 
2015 pred ukončením programového 
obdobia 2007 – 2013 poskytnúť detail -
né prevádzkové vykonávacie pravidlá 
vrátane politiky výstupu z finančných 
nástrojov.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 25. marca 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 predseda

41
Odhad nadmernej kapitálovej vybavenosti záručných fondov k 31. decembru 2013 
podľa ukazovateľa miery vystavenia riziku
Suma vložená do 
fondu k 31.12.2013
(EUR)Suma záruk po -
skytnutá koneč -
ným príjemcom 
k 31.12.2013
(EUR)Maximál -
na miera 
očakávanej 
platobnej 
neschopnostiUkazovateľ miery 
vystavenia riziku 
použitý na stanove -
nie sumy vloženej 
do fondu
(1 až X)Odhad nadmernej 
kapitálovej vybave -
nosti fondu
(EUR)
Bulharsko 121 000  000,00 50 006  000,00 20,0  % 5,0 110 998 800,00
Francúzsko (Korzika) 600  000,00 403 795,00 33,3 % 3,0 465 401,67
Taliansko (Sicília) 37 628  950,00 5 485 210,23 33,3 % 3,0 35 800 546,59
Taliansko (Apúlia) 5 000  000,00 6 585 275,50 8,0 % 12,5 4 473 177 ,96
Taliansko (Lazio) 2 500  000,00 920 105,60 8,0 % 12,5 2 426  391,55
Taliansko (Kampánia) 2 250  000,00 3 262  536,52 8,0 % 12,5 1 988 997 ,08
Taliansko (Umbria) 4 800  000,00 0,00 33,3 % 3,0 4 800  000,00
Taliansko (Molise) 2 450  000,00 2 451  400,00 33,3 % 3,0 1 632 866,67
Taliansko (Basilicata) 14 860  000,00 1 699 990,00 33,3 % 3,0 14 293  336,67
Taliansko (Kalábria) 10 000  000,00 1 678  400,00 50,0 % 2,0 9 160 800,00
Rumunsko 220 000  000,00 177 173  471,00 20,0 % 5,0 184 565 305,80
Spolu 421  088  950,00 249 666 183,85     370  605  623,98
Potrebný kapitál (EUR) 50 483 326,02
Nadmerná kapitálová vybavenosť (vyjadrená ako faktor) 8,34
Zdroj: Kontrolné zistenia EDA.Príloha IPríloha
42 Príloha
Prehľad hlavných nedostatkov znižujúcich výkonnosť kontrolovaných finančných 
nástrojov
Francúzsko 
(Korzika)Taliansko 
Rumunsko Grécko Litva  
Apúlia Sicília
Typ ZF ZF ZF ZF PF PF
Neskoré zriadenie N N
Nadhodnotenie dopytu N N N N N N
Príliš nízky ukazovateľ miery vystavenia riziku 
(pri ZF)N N NS NS
Nadmerné kapitálové príspevky N N N N
Nízka miera vyplatených prostriedkov N N N
Nedostatočná miera revolvovania N N N N N N
Nedostatočná miera pôsobenia pákového 
mechanizmuN N N N N N
Chýbajúce správy o výkonnosti N N N N N N
ZF: záručný fond; PF: pôžičkový fond; NS: Nevzťahuje sa.
N: Zistený nedostatok.
Zdroj: Kontrolné zistenia EDA.Príloha II
43
Pokiaľ ide o spolufinancovanie operácií zahŕňajúcich 
záručné fondy z EPFRV3, v roku 2011 bola zavedená 
požiadavka vykonať náležité posúdenie očakávaných 
strát ex ante . V programovom období 2014 – 2020 je 
posúdenie ex ante  povinné pri všetkých operáciách 
zahŕňajúcich finančné nástroje spolufinancované 
z EPFRV4. Právne predpisy poskytujú stimuly členským 
štátom, aby využívali finančné nástroje, a umožňujú 
im ihneď ich zaviesť pomocou štruktúr, ktoré možno 
okamžite aplikovať, akými sú rozličné štandardné 
modely financovania. Komisia navyše členským štá -
tom a zainteresovaným stranám poskytuje potrebné 
usmernenia a bude ich poskytovať aj po celý zvyšok 
obdobia 2014  – 2020.
V
Záručné fondy musia disponovať určitou likviditou 
na zabezpečenie bezproblémového investovania do 
podnikov.
Po tom, čo členské štáty vykonali aktualizované 
posúdenie potrieb a zavŕšili sa prípravy na ukončenie 
záručných fondov, konečná suma sa do konca roka 
2014 znížila na 362,69 miliónov EUR.
VI
Finančné nástroje podporované z EPFRV boli zriadené 
v zákonne povolenej lehote v súlade s právnymi pred -
pismi EÚ.
Komisia by chcela pripomenúť, že rozvoj vidieka sa 
realizuje za zdieľaného hospodárenia, pričom členské 
štáty sú plne zodpovedné za monitorovanie operácií.
Komisia poznamenáva, že za obdobie rokov 2007 – 
2013 zozbierala zo správ o existujúcich finančných 
nástrojoch dôležité informácie. Okrem toho je 
na programové obdobie 2014 – 20205 navrhnutý 
komplexný systém podávania správ o finančných 
nástrojoch.
3 Nariadenie Komisie (ES) č. 679/2011 zo 14. júla 2011.
4 Článok 37 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
5 Článok 46 nariadenia (ES) č. 1303/2013.Zhrnutie
I
Hoci jedným z prínosov súvisiacich s finančnými 
nástrojmi je prilákanie súkromného kapitálu, v práv -
nych predpisoch EÚ1 v oblasti rozvoja vidieka na 
roky 2007 – 2013 sa nástroje finančného inžinierstva 
explicitne neuvádzajú v spojitosti so súkromným 
financovaním.
III
Komisia poznamenáva, že programové obdobie 
2014 – 2020 sa práve začalo a väčšina programov 
európskych štrukturálnych a investičných fondov vrá -
tane programov rozvoja vidieka (PRV) ešte nebola pri -
jatá. Okrem toho členské štáty môžu zriadiť finančné 
nástroje kedykoľvek počas programového obdobia.
IV
Komisia poznamenáva, že finančné nástroje boli 
v období 2007 – 2013 implementované v siedmich 
členských štátoch, čo predstavuje značné zlepšenie 
oproti obdobiu 2000 – 2006, keď ich použili iba dva 
členské štáty.
Právny rámec EÚ na programové obdobie 2007 – 2013 
poskytuje veľkú flexibilitu pri implementácii opatrení 
na rozvoj vidieka. Komisia zastáva názor, že právny 
rámec na obdobie 2007 – 2013 zohľadňuje osobi -
tosti rozvoja vidieka, čo sa premieta aj do finančných 
nástrojov podporovaných z EPFRV. Nariadenie Rady 
č. 1698/2005 a nariadenie Komisie (ES) č. 1974/2006 
vymedzujú rozsah a oblasť pôsobnosti EPFRV vrátane 
osobitných podporných opatrení2. Každé opatrenie 
rozvoja vidieka obsahuje rôzne pravidlá oprávnenosti 
a ustanovenia, ktoré sa musia rešpektovať pri finanč -
ných nástrojoch vytvorených v rámci opatrenia a mali 
by byť súčasťou dohody o financovaní.
1 Nariadenie Rady (ES) č. 1698/2005 a nariadenie Komisie (ES)  
č. 1974/2006.
2 Napríklad podpora investícií do modernizácie 
poľnohospodárskych podnikov, pridávanie hodnoty 
poľnohospodárskym a lesníckym výrobkom, vytváranie a rozvoj 
mikropodnikov vo vidieckych oblastiach, diverzifikácia smerom 
k nepoľnohospodárskym činnostiam, obnova dedín atď.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 44
Otázku nadmernej kapitálovej vybavenosti upravujú 
ustanovenia článku 41 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, 
ktorými boli ako všeobecné pravidlo pre všetky 
finančné nástroje v rokoch 2014 – 2020 zavedené fázo -
vané platby v závislosti od dosiahnutia konkrétnych 
výsledkov pri úhradách.
Kľúčové otázky výkonnosti vhodne upravuje systém 
monitorovania finančných nástrojov podporovaných 
z EŠIF podľa článku 46 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. 
Komisia okrem toho poukazuje na štyri výkonnostné 
ukazovatele stanovené v článku 12 nariadenia (EÚ) 
č. 480/2014.
Komisia navyše s cieľom podporiť využívanie finanč -
ných nástrojov posilnila spoluprácu s Európskou 
investičnou bankou (EIB) v oblasti poľnohospodár -
stva a rozvoja vidieka a 14. júla 2014 s ňou podpísala 
memorandum o porozumení7. Táto spolupráca zahŕňa 
možnosť využiť skúsenosti a poznatky skupiny EIB, 
pokiaľ ide o finančné nástroje a ich uplatňovanie pri 
rozvoji vidieka.
Komisia takisto začala realizovať tzv. „fi -compass“, 
komplexnú platformu technickej pomoci, ktorá bude 
Komisii, členským štátom a zainteresovaným stranám 
slúžiť na poskytovanie metodických usmernení a pod -
poru zvyšovania informovanosti v oblasti finančných 
nástrojov podporovaných z EŠIF v období 2014 – 
20208. Súčasťou platformy budú aj produkty špecifické 
pre EPFRV.
IX a) Prvá zarážka
Komisia súhlasí, že musí identifikovať problémy, špe -
cifiká a prekážky spojené so zriaďovaním finančných 
nástrojov v rámci EPFRV.
Táto analýza bude prebiehať ako súčasť činnosti kom -
plexnej platformy technickej pomoci „fi -compass“, 
ktorá bude Komisii, členským štátom a zaintereso -
vaným stranám slúžiť na poskytovanie metodických 
usmernení a podporu zvyšovania informovanosti 
v oblasti finančných nástrojov podporovaných z EŠIF 
v období 2014 – 20209.
7 Pozri vyhlásenie 14/225 zo 14. 7. 2014.
8 Bližšie informácie možno nájsť na stránke http://www.
fi-compass.eu .
9 Bližšie informácie možno nájsť na stránke http://www.
fi-compass.eu .Komisia sa domnieva, že posúdenie prínosu finanč -
ných nástrojov by sa malo vykonávať aj v kontexte 
finančnej krízy, ktorá v niektorých členských štátoch 
bráni prístupu k financovaniu.
VII
Komisia poznamenáva, že je úlohou vnútroštátnych 
orgánov zabezpečiť, aby sa jednotlivé operácie vyko -
návali v súlade s uplatniteľnými právnymi ustanove -
niami. Počas audítorských návštev posudzuje otázky 
súvisiace s finančnými nástrojmi.
Podľa platných právnych predpisov EÚ na roky 
2007 – 2013 riadiaci orgán v dohode o financovaní 
uzatvorenej so správcom fondu upravuje podmienky 
ukončenia finančných nástrojov a vystúpenia z nich 
a zabezpečuje, aby sa príslušné ustanovenia náležite 
dodržiavali.
V rámci zdieľaného hospodárenia a v súlade so zása -
dou subsidiarity sa Komisia musí presvedčiť, že členské 
štáty zaviedli vhodné systémy riadenia a kontroly.
Za obdobie 2007 – 2013 Komisia usmernila každý člen -
ský štát, ktorý o to požiadal. V roku 2015 boli prijaté 
usmernenia o ukončení programov rozvoja vidieka 
v období 2007 – 20136. Dodržiavanie právnych predpi -
sov a usmernení sa bude overovať počas uzatvárania 
účtov.
Komisia na obdobie 2014  – 2020 poskytne štruktúro -
vanejšie a lepšie usmernenia.
VIII
Komisia sa domnieva, že nový právny rámec na 
programové obdobie 2014 – 2020 dostatočne reaguje 
na obavy Dvora audítorov.
6 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.
Odpovede Komisie 45
IX b)
Komisia prijíma toto odporúčanie a už ho napĺňa.
Boli prijaté prechodné pravidlá na obdobie 
2007  – 2013.
Pokiaľ ide o roky 2014 – 2020, diskusie s členskými 
štátmi začnú prebiehať, keď sa bude blížiť ukončenie 
obdobia 2014 – 2020 a bude treba definovať pre -
chodné pravidlá.
IX c)
Toto odporúčanie je určené členským štátom.
Úvod
05
Právne predpisy EÚ na roky 2007 – 2013 nestanovujú 
pravidlo o opätovnom využití pôvodne pridelených 
finančných prostriedkov použitých na zriadenie 
finančných nástrojov. Nevyužité zdroje sa môžu pre -
programovať na iné formy pomoci.
06
Komisia poznamenáva, že programové obdobie 
2014 – 2020 sa práve začalo a väčšina programov EŠIF 
vrátane PRV ešte nebola prijatá. Okrem toho členské 
štáty môžu zriadiť finančné nástroje kedykoľvek počas 
programového obdobia.
12
Po tom, čo členské štáty vykonali aktualizované 
posúdenie potrieb a zavŕšili sa prípravy na ukončenie 
záručných fondov, konečná suma za rok 2013 sa do 
konca roka 2014 znížila na 362,69 miliónov EUR.IX a) Druhá zarážka
Komisia prijíma toto odporúčanie a čiastočne ho už 
začala napĺňať.
V kontexte komplexnej platformy technickej 
pomoci „fi -compass“ patriacej pod EŠIF sa poskytujú 
všeobecné aj špecifické usmernenia o posudzovaní 
ex ante . To zahŕňa aj celý EPFRV a konkrétne odvetvia, 
akými sú poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo.
IX a) Tretia zarážka
Komisia prijíma toto odporúčanie a čiastočne ho už 
začala napĺňať.
Komisia poskytuje štandardné vzory úverových 
a záručných fondov na rozvoj vidieka. V rámci plat -
formy technickej pomoci „fi -compass“ patriacej pod 
EŠIF v súčasnosti skúma možnosť iného modelu, ktorý 
by sa ponášal na tie v oblasti energetickej efektívnosti 
a energie z obnoviteľných zdrojov. Realizácia je naplá -
novaná na koniec roka 2015.
Pokiaľ ide o spoluprácu so skupinou EIB, Komisia pod -
písala osobitné memorandum o porozumení týkajúce 
sa spolupráce v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja 
vidieka, na základe ktorého by EIB mala členským 
štátom poskytovať konkrétne schémy finančných 
nástrojov, ktoré sa majú realizovať v rámci EPFRV. Na 
23. marca 2015 je naplánovaná prezentácia o tomto 
memorande.
IX a) Štvrtá zarážka
Komisia prijíma toto odporúčanie v tých medziach, 
v akých pravidlá pre ukončenie programov roz -
voja vidieka v období 2007 – 201310 patria do jej 
pôsobnosti.
Komisia poznamenáva, že podľa platných právnych 
predpisov EÚ na roky 2007 – 2013 za tvorbu presných 
prevádzkových vykonávacích predpisov vrátane pod -
mienok vystúpenia z jednotlivých nástrojov finanč -
ného inžinierstva zodpovedajú členské štáty.
10 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.
Odpovede Komisie 46
23
Komisia sa domnieva, že pri tvorbe právneho rámca 
na roky 2007 – 2013 posúdila a riešila špecifiká roz -
voja vidieka primerane. Konkrétne nariadenie (ES) 
č. 1698/2005 uvádza vyše 30 rôznych opatrení zame -
raných na jasne vymedzenú skupinu prijímateľov, ako 
aj kritériá oprávnenosti a osobitné požiadavky, ktoré 
musia spĺňať finančné nástroje podporované z EPFRV. 
Toto ďalej rozpracúvajú ustanovenia vykonávacieho 
nariadenia č. 1974/2006.
Pozri aj odpoveď na bod 21.
Komisia poznamenáva, že prijímateľmi v oblasti roz -
voja vidieka sú poľnohospodárske podniky všetkých 
veľkostí. Drobné poľnohospodárstvo v EÚ má rôzne 
aspekty v závislosti od krajiny, regiónu či čiastkového 
sektora. Poľnohospodári zároveň nie sú v oblasti roz -
voja vidieka jedinými prijímateľmi.
Politika súdržnosti v zásade nepodporuje poľnohos -
podárstvo, ale podobne ako politika rozvoja vidieka 
zahŕňa mnohé nepoľnohospodárske mikropodniky 
a malé podniky.
26
Právny rámec EÚ na programové obdobie 2007 – 2013 
poskytuje veľkú flexibilitu pri implementácii opatrení 
na rozvoj vidieka. V tejto súvislosti Komisia zastáva 
názor, že potreby a príležitosti boli opísané dosta -
točne jasne na to, aby bolo programovanie finančných 
nástrojov primerané a vôbec možné. Komisia pri 
schvaľovaní PRV alebo ich zmien analyzuje konzistent -
nosť programov a opatrení so strategickými usmerne -
niami EÚ a príslušnými vnútroštátnymi strategickými 
plánmi, ako aj dodržiavanie príslušných právnych 
ustanovení.13
Podľa zásad subsidiarity a zdieľaného hospodárenia 
zriaďovanie finančných nástrojov, ich realizácia a hod -
notenie dopytu patria do pôsobnosti členských štátov. 
To sa týka prijímania všetkých legislatívnych, zákon -
ných a administratívnych ustanovení na celoštátnej 
alebo regionálnej úrovni vrátane dohôd o financovaní.
Komisia monitoruje, ako členské štáty realizujú PRV, 
a v tejto súvislosti overuje, ako využívajú finančné 
nástroje podporované z EPFRV.
Komisia poznamenáva, že v kontexte politiky rozvoja 
vidieka a jej vykonávania zohrávajú významnú úlohu 
platobné agentúry.
Rozsah auditu a audítorský prístup
20
Komisia poznamenáva, že finančné nástroje v oblasti 
rozvoja vidieka môžu podporovať aj iné investičné 
opatrenia ako napr. 311 (diverzifikácia poľnohospodár -
skych činností), 312 (vytváranie a rozvoj mikropodni -
kov vo vidieckych oblastiach), 313 (vidiecky cestovný 
ruch), 321 (základné služby a infraštruktúra) atď. 
Zároveň by sa mala zohľadniť aj podpora poskytovaná 
v rámci iniciatívy LEADER.
Pripomienky
21
Pravidlá fungovania finančných nástrojov v oblasti 
rozvoja vidieka v rokoch 2007 – 2013 sa v porovnaní 
s obdobím 2000 – 2006 výrazne zlepšili.
22
Komisia zastáva názor, že elektronické prieskumy zre -
alizované pri ukončení fondov nie celkom zachytávajú 
dôvody, prečo na začiatku programového obdobia 
neboli vytvorené viaceré finančné nástroje.
Odpovede Komisie 47
27
Pokiaľ ide o spolufinancovanie operácií zahŕňajúcich 
záručné fondy z EPFRV11, v roku 2011 bola zavedená 
požiadavka vykonať posúdenie očakávaných strát ex 
ante . Pri takýchto posúdeniach sa zohľadňuje súčasná 
trhová prax s podobnými operáciami, a to v závislosti 
od druhu investícií a dotknutých trhov, pre ktoré sa 
majú zriadiť záručné fondy.
V programovom období 2014  – 2020 je posúdenie ex 
ante , ktorého podoba sa stanoví právne, povinné pri 
všetkých operáciách zahŕňajúcich finančné nástroje 
spolufinancované z EPFRV12.
V rokoch 2007 – 2013 právne predpisy vyžadovali, aby 
kandidáti na správcov fondov predložili podnikateľ -
ský plán s konkrétnym obsahom, ktorý posudzoval 
riadiaci orgán.
Komisia poznamenáva, že všetky finančné nástroje 
podporované z EPFRV v rokoch 2007 – 2013 boli zria -
dené v kontexte finančnej a hospodárskej krízy, počas 
ktorej bol prístup k úverom sťažený a v celej Európe 
boli citeľné problémy s likviditou.
Napríklad v Bulharsku došlo k posúdeniu očakávaných 
strát/nedostatkov pred tým, než bola stanovená miera 
vystavenia riziku a konečná výška kapitálu fondu. 
V Rumunsku sa v nadväznosti na zmeny v práv -
nych predpisoch účinných v období 2007 – 2013, na 
základe ktorých sa od roku 2011 v prípade záručných 
fondov vyžadovalo posúdenie očakávaných strát ex 
ante , uskutočnilo priebežné hodnotenie. V kontexte 
rokovaní o ukončení finančných nástrojov v rámci 
Výboru pre rozvoj vidieka Taliansko oficiálne potvr -
dilo, ako pristupuje k posudzovaniu ex ante  v období 
2007  – 2013.
Používanie osobitných finančných nástrojov v člen -
ských štátoch odôvodňujú aj také závažné skutočnosti 
ako nedostatočná likvidita a/alebo ťažký prístup 
poľnohospodárov k úverom.
11 Nariadenie Komisie (ES) č. 679/2011 zo 14. júla 2011.
12 Článok 37 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.Každé opatrenie rozvoja vidieka, v rámci ktorého boli 
podporené finančné nástroje, mali jasne a vhodne 
stanovené ciele v súlade s právnymi predpismi EÚ 
a národnými strategickými plánmi. Právne predpisy 
EÚ si nevyžadujú, aby sa stanovovali výlučne mera -
teľné ciele.
Pokiaľ ide o programové obdobie 2014 – 2020, pre 
každú z oblastí zamerania priorít EÚ v súvislosti 
s EPFRV sú stanovené vopred kvantifikované ciele. 
Program by mal obsahovať opis stratégie a uvádzať 
skutočnosť, že vybrané opatrenia založené na pri -
oritách EÚ sa opierajú o pevnú intervenčnú logiku 
a hodnotenie ex ante .
Rámček 2
Uvedené ciele zodpovedali situácii, keď všeobecne 
neboli k dispozícii kreditné facility. Ďalšie ciele sú 
stanovené v PRV v závislosti od opatrení, v rámci 
ktorých sú finančné nástroje podporované. Aj dohody 
o financovaní medzi členskými štátmi a správcami 
fondov môžu obsahovať odôvodnenia a ciele týkajúce 
sa príslušného finančného nástroja.
Tieto všeobecné dôvody vysvetľujú, prečo je potrebné 
vytvoriť úverový fond. V „dohode o financovaní“ 
podpísanej medzi fondom ETEAN (správcom fondu) 
a ministerstvom (riadiacim orgánom) boli zahrnuté 
podrobnosti o úplnom odôvodnení využívania, oso -
bitných cieľoch, ktoré sa majú dosiahnuť, a stratégiách 
vystúpenia.
To potvrdzuje konzistentnosť programového prístupu 
a jeho súlad s právnymi predpismi EÚ. Litvu a Rumun -
sko postihla veľmi vážna úverová kríza, pre ktorú 
prijímatelia na svoje projekty nemohli získať bankové 
úvery.
Ďalšie ciele sú definované v závislosti od opatrení.
Pokiaľ ide o Rumunsko, pozri vyššie.
Odpovede Komisie 48
32
Vyplatenie plnej sumy v jedinom príspevku z PRV do 
fondu bolo v súlade s právnymi predpismi EÚ. Zís -
kané úroky zostali k dispozícii záručnému fondu na 
poskytovanie nových záruk. Pri ukončení finančných 
nástrojov sa táto suma vyrovná.
Umiestnenie nevyužitých súm z EPFRV na úročené 
bankové účty, ktoré finančným nástrojom vytvárajú 
dodatočný príjem, sa považuje za dobrú prax. To 
možno urobiť aj v prípade finančných prostried -
kov EPFRV, ktoré sa majú použiť na granty v rámci 
programov.
V prípade Rumunska bolo vykonané priebežné hod -
notenie očakávaných strát a s cieľom zohľadniť jeho 
výsledky bol upravený celkový rozpočet finančných 
nástrojov v krajine podporovaných z EPFRV.
33
Článok 52 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1974/2006 striktne 
stanovuje, čo sa stane so zdrojmi vrátenými do 
operácie počas programového obdobia z investícií, 
ktoré uskutočnili fondy, alebo zdrojmi, ktoré zostali 
po zaplatení záruky (musia sa použiť podľa dohody 
o financovaní alebo vyrovnať v ročnej účtovnej 
závierke).
Úver, ktorý si konečný prijímateľ berie od finančného 
sprostredkovateľa, sa zaistí zárukou. Vrátením úveru 
(a akéhokoľvek súvisiaceho potenciálneho úroku) 
konečný prijímateľ potvrdzuje, že operácia podporo -
vaná z EPFRV bola zrealizovaná. Záruka sa následne 
uvoľní a už nemôže byť spájaná s rozpočtom EPFRV, 
lebo je už „spotrebovaná“, t. j. aspoň raz použitá. 
Komisia sa nedomnieva, že by to bolo v rozpore so 
zásadami riadneho finančného hospodárenia.28
Finančné nástroje v oblasti rozvoja vidieka sú vhodné 
pre všetkých potenciálnych investorov do podnikov, 
ktoré môžu byť podporované z EPFRV.
Komisia v období 2007 – 2013 zlepšila právne predpisy 
zavedením požiadavky, že v prípade záručných fondov 
sa musí vykonať posúdenie očakávaných strát ex ante .
Pokiaľ ide o programové obdobie 2014 – 2020, vo všet -
kých prípadoch, keď sa členský štát rozhodne prispieť 
na financovanie finančného nástroja z EPFRV, sa bude 
vyžadovať posúdenie potrieb13. Dodatočnú záruku 
poskytujú aj ustanovenia o fázovaných platbách.
Pozri aj odpovede na body 21 a 22.
30
Komisia poznamenáva, že samotné prispievanie do 
fondov nestačí na to, aby sa výška príspevku pri ukon -
čení považovala za oprávnenú.
31
Komisia by chcela zdôrazniť, že vykázané výdavky boli 
zaúčtované správne. Komisia však zároveň počas vlast -
ných auditov v niektorých členských štátoch skonšta -
tovala, že prevody do fondov finančných nástrojov 
boli neúmerne vysoké s ohľadom na to, aký objem 
nástrojov následne čerpali koneční prijímatelia.
Komisia poznamenáva, že povaha finančných nástro -
jov neumožňuje, aby sa všetky sumy, ktoré do nich 
boli prevedené, okamžite spotrebovali. Finančné 
nástroje potrebujú čas, aby sa z nich vyvinuli dobre 
fungujúce mechanizmy. Okrem toho musia mať na 
zabezpečenie bezproblémového investovania do pod -
nikov počiatočnú likviditu.
Otázku nadmernej kapitálovej vybavenosti14 upravujú 
ustanovenia článku 41 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, 
ktorými boli ako všeobecné pravidlo pre všetky 
finančné nástroje v rokoch 2014 – 2020 zavedené fázo -
vané platby v závislosti od dosiahnutia konkrétnych 
výsledkov pri úhradách.
13 Článok 37 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
14 Dvor audítorov vo svojej osobitnej audítorskej správe č. 2/2012 
spomína predimenzovanie finančných nástrojov, a nie nadmernú 
kapitálovú vybavenosť.
Odpovede Komisie 49
V súlade s článkom 15, článkom 71 ods. 5 a článkom 71 
ods. 2 nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa žiadatelia o pod -
poru z finančného nástroja posudzovali na základe 
podmienok účasti, ktoré pre dané opatrenie stanovil 
príslušný orgán, keďže výdavky boli oprávnené na 
príspevok z EPFRV, iba ak boli vynaložené na operácie, 
o ktorých rozhodol príslušný riadiaci orgán programu 
alebo o ktorých sa rozhodlo na jeho zodpovednosť 
v súlade s tými istými podmienkami účasti.
Komisia sa domnieva, že programovanie finančných 
nástrojov bolo v súlade s právnymi predpismi EÚ 
a platnými pravidlami štátnej pomoci.
36
V oblasti rozvoja vidieka neexistuje na programové 
obdobie 2007 – 2013 žiadna zákonná požiadavka EÚ, 
aby celková suma všetkých foriem podpory nepresa -
hovala celkovú sumu príslušnej výdavkovej položky. 
Treba tiež poznamenať, že záruky v podstate kryjú až 
do 80 % (súkromnej časti) investícií.
Pozri aj odpovede na body 34 a 35.
37
Pozri odpoveď Komisie na bod 34.
38
Audity Komisie na toto riziko tiež poukázali. Ťažko 
však možno skonštatovať, že miera prevodu kapitálu 
je automaticky prepojená so zámerom obchádzať pra -
vidlo N+2, a nie s pomalším vykonávaním programu 
oproti očakávaniam. Členské štáty vo viacerých prípa -
doch previedli plnú výšku rozpočtovaného kapitálu, 
hoci s pravidlom N+2 nemali problém.
Príspevky z PRV na finančné nástroje možno poskyt -
núť kedykoľvek počas programového obdobia.
Pozri aj odpoveď na bod 26.Oprávnené výdavky záručných fondov v čase ukon -
čenia programu zahŕňajú všetky záruky, ktoré boli 
uvoľnené po úspešnom splatení úverov počas progra -
mového obdobia, ako aj sumu, ktorá sa vzťahuje iba 
na riziko spojené s aktívnymi zárukami (ale nie celkové 
množstvo poskytovaných aktívnych záruk). Časť účin -
ných záruk, ktorá sa považuje za neoprávnenú, sa vráti 
do programu.
Pozri aj odpoveď na bod 31.
34
Finančné nástroje podporované z EPFRV zabezpečili 
prístup k financovaniu prijímateľom, ktorým finančné 
trhy neponúkali možnosť krytia projektu alebo 
jeho súkromne spolufinancovanej časti. Pokiaľ ide 
o programové obdobie 2014 – 2020, finančné nástroje 
nemožno použiť na zálohové platby, granty nemôžu 
byť použité na úhradu podpory v rámci finančných 
nástrojov a kombinácia podpory poskytovanej pro -
stredníctvom grantov a finančných nástrojov smie 
pokrývať rovnaké výdavky za predpokladu, že súčet 
všetkých foriem podpory neprekročí celkovú výšku 
príslušnej výdavkovej položky15.
Rámček 3
Finančné nástroje zohrávali v kontexte finančnej 
a hospodárskej krízy významnú úlohu, najmä v člen -
ských štátoch s náročnými finančnými podmienkami 
alebo problematickým spolufinancovaním zo strany 
prijímateľov.
35
Komisia podotýka, že EPFRV prispieva na finančné 
nástroje verejnými prostriedkami (EPFRV a vnút -
roštátne spolufinancovanie).
Finančné nástroje nie sú nevyhnutne alternatívou 
ku grantom, keďže oboje sa môžu používať súbežne 
v kontexte jednej operácie a v súlade s platnými pra -
vidlami štátnej pomoci.
15 Článok 37 ods. 7, 8 a 9 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Odpovede Komisie 50
Stanovenie potenciálneho trhu, čo je veľmi široký 
pojem, nie je jediným faktorom pri určovaní a odhado -
vaní kapitálu daného fondu. Zohľadniť treba aj faktory 
ako celkový rozpočet k dispozícii v rámci opatrení, 
investičné potreby, posúdenie pridanej hodnoty 
finančného nástroja, jeho príspevok k cieľom opatre -
nia atď.
43
V prípade Bulharska sa návrh týkal opatrení, pri kto -
rých nemožno zriadiť finančné nástroje.
Pokiaľ ide o Taliansko, v čase platby do záruč -
ného fondu sa sumy nahlásené regiónmi nezdali 
neprimerané.
Pokiaľ ide o Sicíliu, pozri aj odpoveď na bod 39.
Čo sa týka Litvy, k nadmernej kapitálovej vybave -
nosti došlo, až keď poľavila úverová kríza a banky 
začali požičiavať. Litva sa rozhodla objem finančného 
nástroja znížiť.
V Rumunsku nadmerná kapitálová vybavenosť odra -
zila neschopnosť finančných nástrojov mobilizovať 
komerčné úvery v kontexte vážnej finančnej krízy 
a poklesu dopytu. Za daných podmienok bola vysoko 
otázna rentabilita akejkoľvek investície.
Pozri aj odpoveď na bod 32.
Rámček 5
Obmedzené využívanie fondu v roku 2014 možno 
pripísať jeho neskorému zriadeniu (december 2013), 
pretrvávajúcej neochote investorov vzhľadom na 
vážnu hospodársku krízu v krajine, nedostatku skú -
seností s takýmto druhom nástroja a ďalšiemu dianiu 
v krajine, ktoré nebolo pre investície priaznivé.
Komisia to považuje za osvedčený postup, ktorý 
ukazuje, ako členský štát pri nakladaní s rozpočtami 
zohľadňuje vyvíjajúcu sa finančnú situáciu v oblasti 
programu a skutočný dopyt po financovaní.Rámček 4
Zámerom bolo urýchliť aktiváciu pôžičkového fondu, 
keďže diskusie a rokovania trvali dlhšie, než sa čakalo. 
Všetky zainteresované strany chceli finančný nástroj 
zaviesť bez ďalšieho omeškania. Administratívna 
príprava sa zavŕšila v decembri 2013, keď sa formálne 
zriadil pôžičkový fond.
Komisia podotýka, že aj pri maximálnom rozsahu 
týchto odhadov je objem zvyšujúcich finančných pro -
striedkov na granty (70 až 90 %) pomerne významný.
Zdroje, ktoré sa nevyužijú formou finančných nástro -
jov, možno preprogramovať na iné formy pomoci.
Pozri aj odpovede na body 31, 38 a 39.
40
Komisia konala v súlade s pravidlami.
Komisia podotýka, že v prípade nižších výdavkov 
musia členské štáty prostriedky vrátiť do príslušných 
programov, čo zvýši riziko zrušovania záväzkov v roku 
preprogramovania.
Pozri aj odpovede Komisie na bod 31 a rámček 4.
41
Pozri odpoveď Komisie na bod 31.
42
Komisia konštatuje, že potenciálny trh sa stanovuje 
ex ante , zatiaľ čo nástroje môžu fungovať aj v čase 
ukončenia PRV a v kontexte meniacich sa finančných 
trhov a hospodárskej situácie. S finančnými nástrojmi 
na úrovni EÚ je situácia podobná.
Odpovede Komisie 51
46
Komisia podotýka, že legislatíva EÚ na obdobie 2007 – 
2013 nijako nevymedzuje mieru vystavenia riziku.
Na programové obdobie 2014 – 2020 je posudzovanie 
miery vystavenia riziku zahrnuté v článku 42 ods. 1 
písm. b) nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 formou hodno -
tenia rizika ex ante  a odráža potrebu primeraného 
príspevku z programov na krytie očakávaných i neoča -
kávaných strát z nových úverov.
47
Komisia sa nazdáva, že záručný fond, ktorý zaručuje 
20 % úverového portfólia a v konečnom dôsledku sa 
z neho využije len 1 % záruk, je v skutočnosti príkla -
dom dobre fungujúceho úverového systému.
Multiplikačný pomer sa vypočíta jednotlivo, ale hra -
nica 20 % v tomto prípade je pomerne nízka a nemala 
by vzbudzovať obavy z možnej nadmernej kapitálovej 
vybavenosti (aj podľa všeobecného rámca štátnej 
pomoci horná hranica záruky vo výške 25 % môže byť 
automaticky oslobodená od stropu vymedzujúceho 
notifikačnú povinnosť; pozri článok 21 všeobecného 
nariadenia o skupinových výnimkách).
Komisia si navyše myslí, že nízka miera platobnej 
neschopnosti je aj dôsledkom neochoty bankového 
sektora podporovať rizikovejšie operácie.
48
Komisia poznamenáva, že celková suma záruk poskyt -
nutých konečným prijímateľom do konca roka 2013 je 
249,6 miliónov EUR, čo je približne 60 % príspevku do 
fondov.
Komisia tiež konštatuje, že finančné nástroje, ktoré 
skontroloval Dvor audítorov, sú stále aktívne a budú 
pokračovať aj v rokoch 2014 – 2015.
Pozri aj odpovede na body 12 a 39.Porovnanie ex post  neznamená, že predpokladaná 
suma bola nadhodnotená už pri vytvorení finančného 
nástroja. Príspevok z PRV do fondu odôvodňujú aj 
ďalšie faktory – pozri napr. bod 42.
44
Pozri odpoveď Komisie na bod 28.
Rámček 6
Zdroje, ktoré sa nevyužijú formou finančných nástro -
jov, možno preprogramovať na iné formy pomoci.
Pozri aj odpoveď na bod 31.
Pokiaľ ide o Bulharsko, ním navrhovaný počiatočný 
investičný potenciál sa po prehodnotení Komisiou 
znížil. Zodpovednosť za vytvorenie a implementáciu 
finančných nástrojov vrátane výkonu a vyhodnotenia 
posudzovania ex ante  nesie členský štát. Nie je úlohou 
Komisie poskytovať špecializovanú regionálnu či 
národnú expertízu na výpočet osobitných technických 
aspektov finančných nástrojov.
Pokiaľ ide o Rumunsko, pozri odpoveď Komisie na  
bod 43.
45
Finančné trhy sú dynamické a môžu sa meniť, čo doka -
zuje aj nedávna finančná a hospodárska kríza. Dlho -
dobé prognózy sa preto môžu ukázať nespoľahlivé. 
Z tohto dôvodu právne predpisy EÚ na programové 
obdobie 2014 – 2020 povoľujú, aby každé posudzo -
vanie ex ante  obsahovalo ustanovenia o možnom 
stredno- až dlhodobom preskúmaní a aktualizácii na 
zohľadnenie prípadných zmien trhových podmienok.
Odpovede Komisie 52
58
Ešte je čas na vyplatenie finančných prostriedkov 
v rámci týchto nástrojov. Komisia môže potvrdiť, aké 
sumy boli vyplatené konečným prijímateľom, až na 
konci programového obdobia.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 55.
59
Pozri odpoveď Komisie na body 52 a 58.
60
Komisia sa domnieva, že využívanie verejných zdro -
jov na správne fungujúcich trhoch (alebo tých, ktoré 
citeľne opäť začínajú správne fungovať) treba hodno -
tiť starostlivo, aby sa predišlo narušeniu hospodárskej 
súťaže.
V Grécku bol fond založený až koncom roka 2013, 
a preto sa vyplácanie konečným prijímateľom začalo 
až v polovici roka 2014. V Litve sa bankovému systému 
podarilo obnoviť normálny úverový tok až koncom 
roka 2012, čím sa zdroje EPFRV stali čiastočne nepo -
trebnými. To isté sa stalo v prípade Lotyšska, kde mal 
fond tiež špecifické zameranie.
61
V právnych predpisoch EÚ sa nevyžaduje, aby členské 
štáty zdroje vrátené do fondu použili okamžite. Revol -
vingové opatrenia sa dohadujú v dohode o financo -
vaní a závisia od konkrétnej situácie a kontextu, v kto -
rom sa finančný nástroj realizuje. Členské štáty môžu 
napríklad chcieť „zozbierať“ vrátené zdroje a iniciovať 
finančný nástroj určený na nový finančný produkt 
alebo nový cieľ. Právne predpisy v období 2007 – 2013 
umožňovali časovo neobmedzené opätovné použitie 
prostriedkov určených na finančné nástroje.
62
Na obdobie 2014 – 2020 bol zavedený lepší systém 
monitorovania a podávania správ zakotvený v ustano -
veniach článku 46 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, vďaka 
čomu je možné posudzovať výkonnosť z hľadiska 
revolvingového a pákového efektu.49
Podobný prístup založený na postupných krokoch 
zaujala aj Litva a Lotyšsko, kde boli zriadené úverové 
fondy.
52
Komisia poznamenáva, že niektoré finančné nástroje 
začali fungovať ku koncu auditu a ešte im ostávajú ďal -
šie dva roky vykonávania.
53
Priemerná miera vyplatených prostriedkov za všetky 
finančné nástroje neodráža rýchlosť vykonávania 
konkrétnych fondov. V oblasti politiky súdržnosti bol 
značný počet fondov zriadený až v roku 2012. V ich 
prípade by nízke čerpanie prostriedkov na konci roka 
2012 nemalo byť znepokojujúce.
Finančné nástroje – a najmä tie, ktoré boli zriadené na 
konci programového obdobia  – možno posudzovať 
z hľadiska revolvingového vplyvu až na konci život -
ného cyklu.
55
V skutočnosti sa situácia na finančnom trhu zlep -
šila a zlyhaní je menej než v minulosti (pozri príklad 
v bode 47 so zárukou vo výške 20 %, kde došlo len 
k jednopercentnej strate úverov).
56
Pozri odpoveď Komisie na bod 55.
57
Tieto zmeny odrážali skutočné potreby finančných 
nástrojov. Zdroje, ktoré sa nevyužili formou finanč -
ných nástrojov, boli preprogramované na iné formy 
pomoci.
Odpovede Komisie 53
66
Pozri aj odpovede na body 63 – 65.
67
Pozri odpoveď Komisie na bod 60.
Rámček 7
Komisia sa domnieva, že odhady by mali brať do 
úvahy skutočné sumy, ktoré sú k dispozícii vo fondoch 
po posledných úpravách programov rozvoja vidieka, 
keďže majú vplyv na výpočet pákového efektu.
68
Vytvorenie finančných nástrojov v rámci EPFRV zna -
menalo pre niektoré členské štáty úplne novú koncep -
ciu a najprv sa s ňou museli oboznámiť. Oneskorenia 
vo väčšine prípadov možno vysvetliť tým, že nástroje 
v politike rozvoja vidieka boli nové, ako aj problémami 
spojenými s verejným obstarávaním a so štátnou 
pomocou.
Komisia iniciovala intenzívne propagačné a infor -
mačné činnosti na využívanie finančných nástrojov 
prostredníctvom výborov pre rozvoj vidieka, sietí, 
školení a aktivít na zvyšovanie informovanosti, dvoj -
stranných stretnutí s členskými štátmi a komplexných 
usmernení.
Na nové programové obdobie navyše Komisia 
poskytla potrebné usmernenia o vykonávaní finanč -
ných nástrojov. Predovšetkým informovala členské 
štáty o rôznych dostupných možnostiach, ako riadia -
cim orgánom umožniť primerane využívať finančné 
nástroje.
V rokoch 2014 – 2020 budú pokračovať fondy, ktoré už 
boli zriadené, prípadne možno zriadiť nové na základe 
modelov Komisie (napr. štandardných nástrojov)16. 
Očakáva sa, že týmto spôsobom sa oneskorenia 
výrazne znížia.
16 Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 964/2014  
z 11. septembra 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania 
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ 
ide o štandardné podmienky pre finančné nástroje.63
Dosiahnuť vysoký pákový efekt nie je hlavným cieľom 
finančných nástrojov. Finančné nástroje slúžia na 
poskytovanie podpory z programu konečných prijí -
mateľom. Účinky finančných nástrojov (napr. revolvin -
gový alebo pákový efekt) sú pozitívne, ale nepredsta -
vujú samotný cieľ.
Pákový efekt, ktorý sa môže líšiť v závislosti od odvet -
via, regiónu či finančného produktu, by sa mal dohod -
núť v dohode o financovaní v súvislosti s konkrétnym 
finančným nástrojom.
Pokiaľ ide o účasť súkromných investorov, Komisia by 
rada odkázala na právne predpisy o štátnej pomoci 
v oblasti financovania rizikového kapitálu (všeobecné 
nariadenie o skupinových výnimkách), ktoré si vyža -
dujú určitú účasť súkromného investora. Definícia 
pákového mechanizmu podľa Komisie zahŕňa popri 
fondoch EÚ všetky príspevky (súkromné i verejné).
64
V definícii pákového efektu zakotvenej v nariadení 
o rozpočtových pravidlách sa uvádza, že za pákový 
efekt sa popri príspevku EÚ považujú akékoľvek 
verejné príspevky.
EPFRV nepredstavuje medzi ostatnými fondmi v rámci 
zdieľaného hospodárenia žiadnu výnimku.
65
Článok 37 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 neobsa -
huje definíciu pákového efektu a v žiadnom prípade 
by sa nemal považovať za odchýlku od ustanovení 
nariadenia o rozpočtových pravidlách. Vyžaduje iba, 
aby sa pri posudzovaní ex ante  zohľadnil predpokla -
daný pákový efekt zriadených finančných nástrojov. 
Napríklad v článku 39 ods. 5 nariadenia o spoločných 
ustanoveniach sa však stanovuje spôsob výpočtu 
pákového efektu.
V súlade s platnými právnymi predpismi sa povinnosť 
spolufinancovania politiky rozvoja vidieka stanovuje 
na úrovni programu. Individuálne operácie (napr. 
fondy) môžu, ale nemusia zahŕňať spolufinancovanie 
na vnútroštátnej úrovni.
Odpovede Komisie 54
Pokiaľ ide o roky 2014 – 2020, výkonnostné uka -
zovatele sú stanovené v článku 12 nariadenia (EÚ) 
č. 480/2014. Okrem toho sú členské štáty podľa 
článku 46 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013 povinné pravi -
delne podávať správy o finančných nástrojoch.
Spoločná odpoveď Komisie na body 72 
až 75
Podmienky ukončenia finančných nástrojov a vystú -
penia z nich upravuje riadiaci orgán v dohode o finan -
covaní uzatvorenej so správcom fondu a zabezpečuje, 
aby sa príslušné ustanovenia náležite dodržiavali.
V rámci zdieľaného hospodárenia a v súlade so zása -
dou subsidiarity sa Komisia musí presvedčiť, že členské 
štáty zaviedli vhodné systémy riadenia a kontroly.
Za obdobie 2007 – 2013 Komisia usmernila každý 
členský štát, ktorý o to požiadal. Komisia v súčasnosti 
pripravuje usmernenia o ukončení programov za roky 
2007  – 2013.
Komisia na obdobie 2014  – 2020 poskytne štruktúro -
vanejšie a lepšie usmernenia. Dodržiavanie právnych 
predpisov a usmernení sa bude overovať počas uza -
tvárania účtov.
77
Tieto ustanovenia nie sú zahrnuté v právnych predpi -
soch. Komisia odporúča členským štátom, aby dodr -
žiavali tie uvedené v usmerneniach.
Rozdielne výklady boli objasnené v rámci rokovaní 
Výboru pre rozvoj vidieka v roku 2014.
78
Pozri odpovede na body 61 a 72 až 75.Rámček 8
V niektorých členských štátoch finančný krach 
a následná hospodárska kríza vyvolali insolvenciu 
(keďže mnohé spoločnosti mali buď ťažkosti, alebo 
skrachovali). To okrem iných vonkajších faktorov 
vysvetľuje oneskorenia a nízku mieru využitia fondov.
69
Komisia sa domnieva, že posúdenie výkonnosti 
finančných nástrojov by sa malo tiež zamerať na 
dosahovanie výsledkov prostredníctvom spolufinan -
covaných finančných nástrojov vrátane revolvingo -
vých a pákových efektov. Okrem toho by hodnotenie 
malo zohľadniť rôzne situácie, ktoré môžu nastať. 
Vývoj hodnôt pri každom ukazovateli sa bude musieť 
starostlivo posudzovať vzhľadom na kontext. Ak sa 
hodnoty ukazovateľov posudzujú izolovane, výkon -
nosť nemožno posúdiť.
Finančné nástroje slúžia na to, aby sa konečným 
prijímateľom poskytla programová podpora. Hlavným 
ukazovateľom výkonnosti je preto taký príspevok 
z programu, ktorý bol vynaložený v súlade s cieľmi 
programu.
Komisia sa domnieva, že medzi účinkom pákového 
efektu a revolvingom je negatívna korelácia (čím vyšší 
pákový efekt, tým nižší revolving).
Komisia okrem toho poukazuje na štyri výkonnostné 
ukazovatele stanovené v článku 12 nariadenia (EÚ) 
č. 480/2014.
70
Komisia poznamenáva, že v spoločnom rámci pre 
monitorovanie a hodnotenie (SRMH) na obdobie 
2007 – 2013 neexistujú spoločné ukazovatele pre 
finančné nástroje. V SRMH sa však predpokladá pou -
žitie dodatočných ukazovateľov17, ktoré určia členské 
štáty s cieľom umožniť monitorovanie a hodnotenie 
špecifík programov rozvoja vidieka. Treba nájsť rov -
nováhu medzi primeraným množstvom spoločných 
ukazovateľov, ktoré sa majú monitorovať vo všetkých 
PRV, a dodatočných ukazovateľov, ktoré sa majú podľa 
potreby monitorovať len v niektorých PRV. Všetky 
ukazovatele výkonnosti by sa mali dohodnúť medzi 
riadiacim orgánom a finančným nástrojom.
17 Článok 81 ods. 2 nariadenia č. 1698/2005.
Odpovede Komisie 55
85
Zákonodarca posudzovanie ex ante  nechal v právo -
moci riadiacich orgánov.
86
Okrem povinných posúdení ex ante  a fázovaných pla -
tieb nové právne predpisy obsahujú aj iné primerané 
ochranné opatrenia na zmiernenie tohto potenciál -
neho rizika, ako napríklad monitorovanie a komplexné 
správy.
Komisia takisto poznamenáva, že v 75 % prípadov (9 
z 12) je používaná miera vystavenia riziku v rozmedzí 
2 až 5.
V rokoch 2014 – 2020 je vyplatenie ďalších splátok 
všeobecne podmienené predchádzajúcou absorpciou 
kapitálu.
87
Podľa právnych predpisov EÚ možno finančné nástroje 
zriadiť kedykoľvek počas programového obdobia 
2014 – 2020. Realizácia sa môže začať ihneď po prijatí 
nových programov, a to už aj v roku 2015. Napríklad 
v januári 2015 bol prijatý holandský PRV na obdobie 
2014 – 2020, v ktorom sa predpokladá aj zriadenie 
finančných nástrojov podporovaných z EPFRV18.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 68.
88
Finančné nástroje by mali poskytovať programovú 
podporu v prípade zlyhania trhu alebo suboptimál -
nych investícií či špecifických investičných potrieb. 
Pokračovať s programovou podporou na trhu, kde 
verejná intervencia už nie je potrebná, nie je v súlade 
s pravidlami štátnej pomoci a so zásadou riadneho 
finančného hospodárenia.
18 Pozri súvisiacu prezentáciu na http://www.fi -compass.eu .79
Komisia poznamenáva, že zdroje EPFRV, ktoré boli 
vrátené do fondov po tom, čo sa aspoň raz použili, už 
nie sú zdrojmi EÚ. Po ukončení nástrojov je na zodpo -
vednosti členských štátov, aby ich využívali v prospech 
jednotlivých podnikov v súlade s právnymi predpismi 
EÚ a uplatniteľnými pravidlami štátnej pomoci. Tieto 
zdroje sa môžu použiť aj na iné finančné nástroje.
Pozri aj odpovede na body 5, 33, 61 a 72 až 75.
80
Komisia si plní povinnosti v súvislosti s ukončením PRV 
za obdobie 2007 – 2013.
Za každú činnosť nad rámec ukončenia programov, 
ktorá sa netýka rozpočtu EÚ, zodpovedajú členské 
štáty.
82
Komisia sa domnieva, že v nových právnych pred -
pisoch o finančných nástrojoch v oblasti rozvoja 
vidieka existujú mnohé ďalšie právne ustanovenia 
(napr. ustanovenia o kontrole, oprávnenosti výdavkov, 
opätovnom použití fondov, kombináciách finančných 
nástrojov a grantov, možnosti vymenúvania rôznych 
subjektov za správcov fondov vrátane možností 
určených riadiacim orgánom, výberu sprostredkova -
teľov a konečných prijímateľov, nákladov na riadenie 
a poplatky atď.).
83
Komisia sa domnieva, že nové právne predpisy riešia 
túto otázku dostatočne a znižujú potenciálne riziká.
Pozri aj odpovede Komisie na body 31 a 41.
84
Pozri odpovede Komisie na rámček 4 a bod 31.
Odpovede Komisie 56
V období 2014 – 2020 sa pri politikách v rámci zdie -
ľaného hospodárenia poskytujú usmernenia o otáz -
kach súvisiacich s finančnými nástrojmi a vo všetkých 
týchto politikách sa uplatňuje rovnaká koncepcia, 
pokiaľ ide o prístup k prostriedkom.
Závery a odporúčania
96
Komisia poznamenáva, že finančné nástroje boli 
v období 2007 – 2013 implementované v siedmich 
členských štátoch, čo predstavuje značné zlepšenie 
oproti obdobiu 2000 – 2006, keď ich použili iba dva 
členské štáty.
Právny rámec EÚ na programové obdobie 2007 – 2013 
poskytuje veľkú flexibilitu pri implementácii opat -
rení na rozvoj vidieka. Komisia sa nazdáva, že právny 
rámec na obdobie 2007 – 2013 zohľadňuje osobitosti 
rozvoja vidieka, čo sa premieta aj do finančných 
nástrojov podporovaných z EPFRV. Nariadenie Rady 
č. 1698/2005 a nariadenie Komisie (ES) č. 1974/2006 
vymedzujú rozsah a oblasť pôsobnosti EPFRV vrátane 
osobitných podporných opatrení19. Každé opatrenie 
rozvoja vidieka obsahuje rôzne pravidlá oprávnenosti 
a ustanovenia, ktoré sa musia rešpektovať pri finanč -
ných nástrojoch vytvorených v rámci opatrenia a mali 
by byť súčasťou dohody o financovaní.
Pokiaľ ide o spolufinancovanie operácií zahŕňajúcich 
záručné fondy z EPFRV20, v roku 2011 bola zavedená 
požiadavka vykonať náležité posúdenie očakávaných 
strát ex ante .
19 Napríklad podpora investícií do modernizácie 
poľnohospodárskych podnikov, pridávanie hodnoty 
poľnohospodárskym a lesníckym výrobkom, vytváranie a rozvoj 
mikropodnikov vo vidieckych oblastiach, diverzifikácia smerom 
k nepoľnohospodárskym činnostiam, obnova dedín atď.
20 Nariadenie Komisie (ES) č. 679/2011 zo 14. júla 2011.Obdobie splatnosti finančného produktu bude závi -
sieť najmä od typu investície, ktorý treba podporiť. 
Dlhodobé investície do projektov infraštruktúry budú 
mať iný životný cyklus než krátkodobé investície do 
mikroúverov.
Pozri aj odpovede na body 43, 60 a rámček 5.
89
Pozri odpoveď Komisie na bod 5.
90
Pokiaľ ide o EPFRV, výkonnosť sa posudzuje najmä 
hodnoteniami. Hodnotenia v polovici trvania týkajúce 
sa vykonávacieho obdobia 2007 – 2013 sa uskutočnili 
príliš skoro na to, aby bolo možné posúdiť výsledky 
a výkonnosť finančných nástrojov. Zmerať vplyv 
rozvoja vidieka možno až po dostatočnom čase, a tak 
sa lepšie výsledky očakávajú pri následných hodnote -
niach, ktoré vykonajú členské štáty a Komisia zosuma -
rizuje v roku 2017.
Pozri aj odpoveď Komisie na bod 70.
91
Súkromná účasť sa v nariadení o rozpočtových pra -
vidlách nepovažuje za finančnú páku.
Miera pákového efektu závisí od typu finančného 
nástroja, regiónu a druhu projektov. Preto cieľ dosiah -
nuť pákový efekt nemôže byť súčasťou regulačného 
rámca. Komisia v súčasnosti vypracúva usmernenia 
o pákovom efekte.
95
Podpora z EPFRV na roky 2007 – 2013 sa poskytuje 
podľa pravidiel poľnohospodárskej štátnej pomoci a   
v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1698/2005 a naria -
dením Komisie (ES) č. 1974/2006.
Pozri aj odpovede Komisie na body 35 a 37.
Odpovede Komisie 57
Komisia takisto začala realizovať tzv. „fi -compass“, 
komplexnú platformu technickej pomoci, ktorá 
bude Komisii, členským štátom a zainteresovaným 
stranám slúžiť na poskytovanie metodických usmer -
není a podporu zvyšovania informovanosti v oblasti 
finančných nástrojov podporovaných z EŠIF v období 
2014  – 202023. Súčasťou platformy budú aj produkty 
špecifické pre EPFRV.
98
Podľa zásad subsidiarity a zdieľaného hospodárenia 
zriaďovanie finančných nástrojov, ich realizácia a hod -
notenie dopytu patria do pôsobnosti členských štátov.
Vytvorenie finančných nástrojov v rámci EPFRV zna -
menalo pre niektoré členské štáty úplne novú koncep -
ciu a najprv sa s ňou museli oboznámiť. Komisia ini -
ciovala intenzívne propagačné a informačné činnosti 
na využívanie finančných nástrojov prostredníctvom 
výborov pre rozvoj vidieka, sietí, školení a aktivít na 
zvyšovanie informovanosti, dvojstranných stretnutí 
s členskými štátmi a komplexných usmernení.
Komisia sa domnieva, že nové predpisy poskytujú 
dostatočné stimuly (napr. vyššiu mieru spolufinan -
covania24, vnútroštátne spolufinancovanie poskyto -
vané neskôr počas obdobia vykonávania, predbežné 
financovanie investícií na rozdiel od vyplácania 
vzniknutých výdavkov v prípade grantov). Tie spojené 
s investíciami (napr. oprávnenosť DPH25, oprávnenosť 
pracovného kapitálu26) ponúkajú dostatočné výhody 
v porovnaní s grantmi.
23 Bližšie informácie možno nájsť na stránke http://www.
fi-compass.eu .
24 Podľa článku 59 ods. 4 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 sa 
miera príspevku uplatniteľná na dotknuté opatrenie zvýši o ďalších 
10 percentuálnych bodov v prípade príspevkov na finančné 
nástroje uvedené v článku 38 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) 
č. 1303/2013 a má mať výšku 100 % v prípade finančných nástrojov 
na úrovni Únie uvedených v článku 38 ods. 1 písm. a) nariadenia 
č. 1303/2013. Podobný prístup sa uplatňuje na príspevky z EFRR 
a Kohézneho fondu určené na finančné nástroje.
25 Článok 37 ods. 11 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
26 Článok 45 ods. 5 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013.V programovom období 2014  – 2020 je posúdenie ex 
ante  povinné pri všetkých operáciách zahŕňajúcich 
finančné nástroje spolufinancované z EPFRV21. Právne 
predpisy poskytujú stimuly členským štátom, aby 
využívali finančné nástroje, a umožňujú im ihneď ich 
zaviesť pomocou štruktúr, ktoré možno okamžite 
aplikovať, akými sú rozličné štandardné modely finan -
covania. Komisia navyše členským štátom a zainte -
resovaným stranám poskytuje potrebné usmernenia 
a bude ich poskytovať aj po celý zvyšok obdobia 
2014  – 2020.
97
Komisia sa domnieva, že právny rámec na programové 
obdobie 2014 – 2020 dostatočne reaguje na obavy 
Dvora audítorov.
Otázku nadmernej kapitálovej vybavenosti upravujú 
ustanovenia článku 41 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013, 
ktorými boli ako všeobecné pravidlo pre všetky 
finančné nástroje v rokoch 2014 – 2020 zavedené fázo -
vané platby v závislosti od dosiahnutia konkrétnych 
výsledkov pri úhradách.
Kľúčové otázky výkonnosti vhodne upravuje systém 
monitorovania finančných nástrojov podporovaných 
z EŠIF podľa článku 46 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013. 
Komisia okrem toho poukazuje na štyri výkonnostné 
ukazovatele stanovené v článku 12 nariadenia (EÚ) 
č. 480/2014.
Komisia navyše s cieľom podporiť využívanie finanč -
ných nástrojov posilnila spoluprácu s Európskou 
investičnou bankou (EIB) v oblasti poľnohospodár -
stva a rozvoja vidieka a 14. júla 2014 s ňou podpísala 
memorandum o porozumení22. Táto spolupráca 
zahŕňa možnosť využiť skúsenosti a poznatky skupiny 
EIB, pokiaľ ide o finančné nástroje a ich uplatňovanie 
pri rozvoji vidieka.
21 Článok 37 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
22 Pozri vyhlásenie 14/225 zo 14. 7. 2014.
Odpovede Komisie 58
Odporúčanie 2
Komisia prijíma toto odporúčanie a čiastočne ho už 
začala napĺňať.
V kontexte komplexnej platformy technickej 
pomoci „fi -compass“ patriacej pod EŠIF sa poskytujú 
všeobecné aj špecifické usmernenia o posudzovaní 
ex ante . To zahŕňa aj celý EPFRV a konkrétne odvetvia, 
akými sú poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo.
100
Komisia sa nazdáva, že výkonnosť sa posudzuje najmä 
hodnoteniami. Zmerať vplyv rozvoja vidieka možno až 
po dostatočnom čase, a tak sa lepšie výsledky oča -
kávajú pri následných hodnoteniach, ktoré vykonajú 
členské štáty a Komisia zosumarizuje v roku 2017.
Riadiace orgány poskytli konkrétne informácie 
o operáciách zahŕňajúcich finančné nástroje v podobe 
prílohy k výročným správam o pokroku. Týkali sa 
napríklad pákového efektu či výkonnosti.
Komisia sa domnieva, že povinnosti dohľadu si plní 
primerane.
Odporúčanie 3
Komisia prijíma toto odporúčanie a čiastočne ho už 
začala napĺňať.
Komisia poskytuje štandardné vzory úverových 
a záručných fondov na rozvoj vidieka. V rámci plat -
formy technickej pomoci „fi -compass“ patriacej pod 
EŠIF v súčasnosti skúma možnosť iného modelu, ktorý 
by sa ponášal na tie v oblasti energetickej efektívnosti 
a energie z obnoviteľných zdrojov. Realizácia je naplá -
novaná na koniec roka 2015.
Pokiaľ ide o spoluprácu so skupinou EIB, Komisia pod -
písala osobitné memorandum o porozumení týkajúce 
sa spolupráce v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja 
vidieka, na základe ktorého by EIB mala členským 
štátom poskytovať konkrétne schémy finančných 
nástrojov, ktoré sa majú realizovať v rámci EPFRV. Na 
23. marca 2015 je naplánovaná prezentácia o tomto 
memorande.V rokoch 2014 – 2020 budú pokračovať fondy, ktoré už 
boli zriadené, prípadne možno zriadiť nové na základe 
modelov Komisie (napr. štandardných nástrojov)27.
Zákonodarca definoval finančné nástroje v progra -
mových obdobiach 2007 – 2013 a 2014 – 2020 ako 
druh podpory na vykonávanie osobitných opatrení na 
rozvoj vidieka.
Odporúčanie 1
Komisia súhlasí, že musí identifikovať problémy, špe -
cifiká a prekážky spojené so zriaďovaním finančných 
nástrojov v rámci EPFRV.
Táto analýza bude prebiehať ako súčasť činnosti kom -
plexnej platformy technickej pomoci „fi -compass“, 
ktorá bude Komisii, členským štátom a zaintereso -
vaným stranám slúžiť na poskytovanie metodických 
usmernení a podporu zvyšovania informovanosti 
v oblasti finančných nástrojov podporovaných z EŠIF 
v období 2014 – 202028.
Ostatné prvky odporúčania sú určené členským 
štátom.
99
Podľa zásad subsidiarity a zdieľaného hospodárenia 
zriaďovanie finančných nástrojov, ich realizácia a hod -
notenie dopytu patria do pôsobnosti členských štátov.
Finančné nástroje musia disponovať určitou likviditou 
na zabezpečenie bezproblémového investovania do 
podnikov.
27 Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 964/2014  
z 11. septembra 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania 
nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ 
ide o štandardné podmienky pre finančné nástroje.
28 Bližšie informácie možno nájsť na stránke http://www.
fi-compass.eu .
Odpovede Komisie 59
Za obdobie 2007 – 2013 Komisia usmernila každý člen -
ský štát, ktorý o to požiadal. V roku 2015 boli prijaté 
usmernenia o ukončení programov rozvoja vidieka 
v období 2007 – 201329. Dodržiavanie právnych predpi -
sov a usmernení sa bude overovať počas uzatvárania 
účtov.
Komisia na obdobie 2014  – 2020 poskytne štruktúro -
vanejšie a lepšie usmernenia.
Odporúčanie 6
Komisia prijíma toto odporúčanie v tých medziach, 
v akých pravidlá pre ukončenie programov roz -
voja vidieka v období 2007 – 201330 patria do jej 
pôsobnosti.
Komisia poznamenáva, že podľa platných právnych 
predpisov EÚ na roky 2007 – 2013 za tvorbu presných 
prevádzkových vykonávacích predpisov vrátane pod -
mienok vystúpenia z jednotlivých nástrojov finanč -
ného inžinierstva zodpovedajú členské štáty.
29 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.
30 C(2015) 1399 final, 5.3.2015.101
Finančné trhy sú dynamické a môžu sa meniť, čo doka -
zuje aj nedávna finančná a hospodárska kríza. Dlho -
dobé prognózy sa preto môžu ukázať nespoľahlivé. 
Z tohto dôvodu právne predpisy EÚ na programové 
obdobie 2014 – 2020 povoľujú, aby každé posudzo -
vanie ex ante  obsahovalo ustanovenia o možnom 
stredno- až dlhodobom preskúmaní a aktualizácii na 
zohľadnenie prípadných zmien trhových podmienok.
Odporúčanie 4
Komisia prijíma toto odporúčanie a už ho napĺňa.
Boli prijaté prechodné pravidlá na obdobie 
2007  – 2013.
Pokiaľ ide o obdobie 2014 – 2020, diskusie s členskými 
štátmi o ukončení nástrojov začnú prebiehať, keď sa 
bude blížiť ukončenie obdobia 2014 – 2020 a bude 
treba definovať prechodné pravidlá.
Komisia v roku 2014 poskytla riadiacim orgánom 
usmernenia o finančných nástrojoch v programoch 
EŠIF na obdobie rokov 2014 – 2020.
Odporúčanie 5
Toto odporúčanie je určené členským štátom.
103
Komisia poznamenáva, že je úlohou vnútroštátnych 
orgánov zabezpečiť, aby sa jednotlivé operácie vyko -
návali v súlade s uplatniteľnými právnymi ustanove -
niami. Počas audítorských návštev posudzuje otázky 
súvisiace s finančnými nástrojmi.
Podľa platných právnych predpisov EÚ na roky 
2007 – 2013 riadiaci orgán v dohode o financovaní 
uzatvorenej so správcom fondu upravuje podmienky 
ukončenia finančných nástrojov a vystúpenia z nich 
a zabezpečuje, aby sa príslušné ustanovenia nále -
žite dodržiavali. V rámci zdieľaného hospodárenia 
a v súlade so zásadou subsidiarity sa Komisia musí 
presvedčiť, že členské štáty zaviedli vhodné systémy 
riadenia a kontroly.

AKO ZÍSK AŤ PUBLIK ÁCIE EÚ
Bezpla tné publik ácie:
  jeden kus:   
prostr edníc tvom webo vej stránky EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu);
  viac kusov alebo plagá tov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec .europa.eu/r epresen t_sk .htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlensk ých krajinách EÚ (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_sk .htm); 
kontakt ovaním služb y Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_sk .htm);  
na bezpla tnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za posk ytnutie informácií sa nepla tí, podobne ako za väčšinu hovorov (niekt orí mobilní oper átori, verejné telefónne  
automa ty alebo hotely si však môžu účtovať popla tok).
Platené publik ácie:
 prostr edníc tvom webo vej stránky EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
Dvor audítorov preskúmal úspech finančných nástrojov 
(pôžičkových a záručných fondov) v oblasti rozvoja vidieka 
v období rokov 2007 – 2013 a ich potenciál v období rokov 
2014 – 2020. Zistil, že doteraz neboli úspešné hlavne 
z dôvodu ich nadmerného kapitálu a nesplnili svoj potenciál 
z hľadiska potrebného pákového a  revolvingového efektu. 
Pokiaľ ide o obdobie rokov 2014 – 2020, napriek zlepšeniam 
príslušných právnych predpisov Dvor audítorov dospel 
k záveru, že zabezpečenie požadovaného dosahu bude stále 
značnou výzvou.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
QJ-AB-15-004-SK-C
ISBN 978-92-872-2283-1