SK EN EN EN EN Úradný vestník Európskej únie C 66/1

Správa Komisie podľa článku 28 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 980/2005 z 27. júna 2005, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií

(2008/C 66/01)

OBSAH

1. ÚVOD

1.1. Všeobecný prehľad

1.2. Metodika a terminológia

2. ANALÝZA VÝVOJA PREFERENČNÝCH DOVOZOV

2.1. Všeobecné dojednanie

2.1.1 Rozsah všeobecného dojednania

2.1.2. Miera využitia všeobecného dojednania

2.1.3. Vyňatie zo všeobecného dojednania

2.2. Osobitné dojednanie VSP+

2.2.1. Rozsah osobitného dojednania VSP+

2.2.2. Miera využitia osobitného dojednania VSP+

2.2.3. Vyňatie z dojednania VSP+

2.3. Iniciatíva „Všetko okrem zbraní“ (ďalej len „EBA“)

2.3.1. Rozsah dojednania pre najmenej rozvinuté krajiny..

2.3.2. Miera využitia dojednania EBA

2.3.3. Vyňatie z dojednania EBA

3. PREFERENČNÉ ROZPÄTIA V RÁMCI VSP

4. VPLYV NA ROZPOČET SPOLOČENSTVA

5. ZÁVER

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. ÚVOD

1.1. Všeobecný prehľad

Všeobecný systém preferencií (ďalej len „VSP“) Európskej únie (ďalej len „EÚ“) je najstarším a najštedrejším systémom zavedeným v rámci preferenčných systémov všetkých rozvinutých krajín, ktorý slúži na podporu obchodu v 178 rozvojových krajinách. Jeho cieľom je pomáhať rozvojovým krajinám pri znižovaní chudoby, podporovať trvalo udržateľný rozvoj a dobrú správu vecí verejných, pričom sa im pomáha získavať prostriedky integrovaním týchto krajín do medzinárodného obchodu prostredníctvom jednoduchšieho prístupu do EÚ.

Na podporu týchto cieľov slúži buď úplné oslobodenie tovaru od cla, alebo zníženie sadzieb pre vývoz na spoločný trh.

V období od 1. januára 2006 do 31. decembra 2008 sa v rámci obnoveného systému stanovujú pre prijímajúce krajiny tri typy dojednaní: po prvé, všeobecné dojednanie, po druhé, osobitné dojednanie o trvalo udržateľnom rozvoji a dobrej správe vecí verejných a po tretie, iniciatíva nazvaná „Všetko okrem zbraní“ (ďalej len „EBA“), ktorá je režimom pre najmenej rozvinuté krajiny.

S cieľom poskytnúť lepšiu kontinuitu a väčšiu stabilitu systému sa VSP Európskej únie (1) vykonáva v desaťročných cykloch. Najnovšie usmernenia na obdobie 2006 – 2015 boli prijaté v roku 2004 (2).

V rámci všeobecného dojednania, do ktorého patrí približne 6 400 výrobkov predstavujúcich približne 10 000 colných položiek EÚ, sú necitlivé výrobky (ich počet mierne presahuje 3 200 a predstavujú o niečo viac ako polovicu príslušných výrobkov) oslobodené od cla, pričom na citlivé výrobky (ich počet je o niečo nižší ako 3 200 colných položiek a sú rozdelené na poľnohospodárske výrobky, textil, oblečenie, odevy, koberce a obuv) sa v porovnaní s colnou sadzbou pre krajiny s režimom najvyšších výhod (ďalej len „MFN“) clo ad valorem znižuje o 3,5 percentuálneho bodu a osobitné clá sa (s niekoľkými výnimkami) znižujú o 30 percent (3). V prípade textilu a oblečenia sa clo, v porovnaní s colnou sadbou MFN ad valorem znižuje o 20 percent (4).

V rámci dojednania o trvalo udržateľnom rozvoji a dobrej správe vecí verejných (VSP+) je tovaru, na ktorý sa vzťahuje všeobecný systém VSP, umožnený prístup na trh EÚ oslobodený od cla (5). Režim VSP+ sa v súčasnosti vzťahuje na 15 krajín, štyri patriace do ANDSKÉHO spoločenstva (Bolívia, Kolumbia, Ekvádor a Peru), sedem krajín zo Strednej Ameriky (Kostarika, Salvador, Guatemala, Honduras, Nikaragua, Panama a Venezuela), dve z východnej Európy (Moldavská republika a Gruzínsko) a dve krajiny z Ázie (Srí Lanka a Mongolsko).

V predchádzajúcom nariadení o VSP bolo upravené dojednanie pre najmenej rozvinuté krajiny, v rámci ktorého mali tieto krajiny prakticky rovnaké výhody ako krajiny AKT v rámci Dohody z Lomé. Vo februári 2001 (6) sa zaviedla iniciatíva EBA, pričom sa množstvo výrobkov zahrnutých do tohto osobitného dojednania zvýšilo o 926 nových colných položiek (7). V rámci EBA je v súčasnosti umožnený všetkým výrobkom pochádzajúcim z 50 najmenej rozvinutých krajín prístup do EÚ oslobodený od cla, s výnimkou zbraní, munície a 41 colných položiek na poľnohospodárske výrobky, najmä ryžu a cukor, ktoré budú liberalizované v roku 2009.

„Vyňatie“ najkonkurenčnejších odvetví výrobkov v prípade niektorých prijímajúcich krajín umožňuje zamerať VSP na krajiny, ktoré to najviac potrebujú. V prípade vysokej konkurencieschopnosti nie je dôvod ďalej poskytovať výhodu vo forme preferenčnej sadzby a uplatňujú sa tarify WTO MFN. Vyňatie zo systému VSP je znakom toho, že došlo k úspešnej integrácii určitého odvetvia výrobkov v príslušnej krajine do medzinárodného obchodu prostredníctvom zvýšenia konkurencieschopnosti.

Podľa článku 28 nariadenia Rady (ES) č. 980/2005 bol Výbor pre všeobecné preferencie vyzvaný, aby preskúmal:

„účinky systému na základe správy Komisie za obdobie od 1. januára 2006. Táto správa obsahuje všetky preferenčné dojednania uvedené v článku 1 ods. 2 a predkladá sa v čase pre diskusiu nového nariadenia.“

V súčasnej správe sa skúmajú všetky tri dojednania VSP, vzťahuje sa na obdobie od 1. januára 2004 do 31. decembra 2006, pričom dôraz sa kladie najmä na roky 2005 a 2006, keď nadobudol účinnosť nový VSP.

1.2. Metodika a terminológia

Niektoré prijímajúce krajiny VSP môžu mať výhody z iných preferenčných dojednaní, ako je dohoda z Cotonou alebo bilaterálna dohoda o voľnom obchode (ďalej len „DVO“). Keďže štatistiky dovozu neposkytujú vždy jasné informácie o preferenciách skutočne použitých na osobitný dovoz, bolo by vhodné analyzovať celkovú mieru využitia preferencií. Keďže v dohode z Cotonou alebo v bilaterálnych DVO je rozsah a hĺbka preferencií upravená podrobnejšie ako v úprave použitej krajinami v rámci všeobecného VSP, dojednania upravené v dohode z Cotonou sa nezmenili na dojednania VSP. Miera využitia VSP môže byť teda skreslená smerom nadol.

V správe sa skúma preferenčný dovoz zo 107 prijímajúcich krajín (8), ide o tieto krajiny:

— 42 krajín, ktoré využívajú výhody všeobecného dojednania,

— 50 najmenej rozvinutých krajín,

— 15 krajín, ktoré využívajú výhody osobitného dojednania na podporu trvalo udržateľného rozvoja a dobrej správy vecí verejných.

Celkové množstvo dovozu z týchto krajín predstavuje 90 %.

S cieľom analyzovať rozsah týchto troch dojednaní sa v správe brali do úvahy len roky 2005 a 2006, keďže informácie poskytnuté do roku 2004 by boli nadbytočné.

Výpočet priemerného preferenčného rozpätia sa vykonal na teoretickom základe sčítaním preferenčného rozpätia každej colnej sadzby v rámci jednotlivých dojednaní, pričom sa celkové získané preferenčné rozpätie vydelilo celkovým počtom colných sadzieb v rámci jednotlivých dojednaní. Použitím tejto metodiky sme sa snažili vylúčiť všetky možné skreslenia vyplývajúce zo zavedenia objemu obchodu. Objem obchodu by naozaj mohol skresliť výsledky v prospech dojednania, pre ktoré existuje najvyšší počet colných položiek a/alebo najvyšší objem obchodu v rámci každej colnej položky.

Okrem toho sa pri výpočte priemerného preferenčného rámca brali do úvahy len použité sadzby, nevykonala sa žiadna konverzia osobitných daní z výrobkov na ekvivalentné sadzby.

Oprávnený dovoz: dovoz výrobkov, na ktorý je krajina pôvodu oprávnená v rámci režimu VSP.

Preferenčný dovoz: dovoz výrobkov, pri ktorom sa podala žiadosť o zaradenie do režimu VSP.

Miera využitia: pomer preferenčného dovozu k oprávnenému dovozu. Vyjadruje podiel dovozu, na ktorý sa vyžiadala preferenčná sadzba k celkovému dovozu, na ktorý sa mohla táto preferencia vyžiadať.

„Strata“ príjmu: možná strata EÚ na príjmoch z cla v dôsledku uplatňovania preferencií, za prísneho predpokladu, že by v prípade neuplatňovania preferencií nedošlo k zmene obchodu.

Preferenčné rozpätie: rozdiel medzi sadzbou MFN a preferenčnou sadzbou vyjadrený vo forme percentuálneho bodu. Príklad: preferenčná sadzba 30 % z cla MFN vo výške 10 % predstavuje preferenčný rozsah 3 percentuálne body a preferenčnú sadzbu 7 %.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Všetky štatistické čísla sú získané z EUROSTATu.

2. ANALÝZA VÝVOJA PREFERENČNÉHO DOVOZU

Keďže nový systém sa uplatňuje len od 1. januára 2006 (9) a prijímajúce krajiny nemuseli využiť nové nástroje v plnom rozsahu, definitívne závery nemožno vyvodiť.

Nový systém VSP nadobudol účinnosť 1. januára 2006 a týmto dňom sa približne 250 nových výrobkov významných pre rozvojové krajiny stalo súčasťou zoznamu výrobkov VSP, najmä ryby, spracované ovocie a zelenina. Okrem toho sa zachovali preferenčné rozpätia (v súčasnosti je to 3,5 percentuálneho bodu pre citlivé výrobky a 100 % pre necitlivé výrobky).

Dovoz týchto výrobkov, ktorý bol nedávno zavedený do VSP, stúpol v roku 2006 o 19 % (3,9 miliardy EUR) v porovnaní s rokom 2005 (3,3 miliardy EUR). Ešte výraznejší je takmer trojnásobný nárast preferenčného dovozu, pričom výrobky nedávno zavedené do VSP predstavovali mimoriadne významnú časť vývozu rozvojových krajín. Tento pozostával najmä z rybích výrobkov.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Malé a stredne veľké krajiny z Ázie a Južnej Ameriky mali prospech z nových preferencií (napríklad: Vietnam, Filipíny, Srí Lanka, Maldivy, Ekvádor, Kolumbia a Salvádor).

Dovoz od najväčších vývozcov v rámci VSP do EÚ (10) je v roku 2005 a 2006 vylúčený z celkového dovozu, pričom zvyšných 164 menších vývozcov zvýšilo vývoz o 6 % dosahujúc 10,6 miliardy EUR.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

Okrem toho bolo v prvom roku po zavedení nového systému zaznamenané najväčšie zvýšenie dovozu z krajín s malými hospodárstvami a z najmenej rozvinutých krajín. Z 50 najvýkonnejších krajín sú len štyri takzvané krajiny s veľkými hospodárstvami. Dvadsaťšesť krajín s malými hospodárstvami patriacich do tejto skupiny zvýšilo svoj vývoz do EÚ v rámci VSP o viac ako 100 %. Preferenčné dovozy do EÚ z ostatných krajín s veľkými hospodárstvami sa buď zvýšili o menej ako 30 % (India 14 %, Brazília 26 %), alebo sa dokonca znížili (Čína –67 %, Južná Afrika –36, Rusko –35) (11).

Najmä pre odvetvie textilu a odevov, (oddiel XI v KN) – odvetvie, v ktorom je najväčší konkurent EÚ (Čína) vyňatý – najväčší nárast dovozu zaznamenali krajiny s malými hospodárstvami, ako Fidži, Haiti, Tunisko, Niger, Afganistan a Srí Lanka (v relatívnom, nie v absolútnom vyjadrení) (12).

2.1. Všeobecné dojednanie

2.1.1. Rozsah všeobecného dojednania

Na rok 2006 je súčasťou všeobecného dojednania 6 379 colných položiek, pričom na 3 206 sa viaže preferencia vo výške 100 % a 3 173 z nich má sadzbu nižšiu ako je sadzba MFN. V porovnaní s predchádzajúcim dojednaním sa v roku 2006 vo všeobecnom dojednaní zaviedlo 217 dodatočných colných položiek, z ktorých 16 má preferenciu vo výške 100 % (11 priemyselných a 5 poľnohospodárskych výrobkov) a 201 má v porovnaní so sadzbou MFN nižšiu sadzbu.

Počet colných položiek označených ako „nepatriace do VSP“ a uvedených v tabuľke 3 vyjadruje rozdiel medzi celkovým počtom colných položiek, ktoré sú zvýhodnené preferenciou v rámci všeobecného dojednania VSP (6 379 v roku 2006) a počtom colných položiek v rámci systému MFN, na ktoré sa vzťahuje clo (7 280). Poľnohospodárske odvetvie je jediné odvetvie, v ktorom veľký počet colných položiek stále nie je liberalizovaný.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Prvý záver, ktorý môžeme vyvodiť z tejto analýzy, je, že došlo k zlepšeniu všeobecného dojednania, keďže obsahuje nielen dodatočné colné položky, ale zavádza aj dodatočný preferenčný režim.

2.1.2. Miera využitia všeobecného dojednania

Miera využitia všeobecného dojednania sa udržuje na relatívne stabilnej hodnote okolo 50 %, pričom počas troch zohľadnených rokov došlo k nárastu priemyselných a textilných výrobkov a k poklesu poľnohospodárskych výrobkov. Práve poľnohospodárske odvetvie je odvetvie, ktoré vykazuje najvyššiu mieru využitia a aj najväčší nárast preferenčného dovozu (76 %).

Keď porovnáme mieru využitia všeobecného dojednania s priemernou mierou využitia troch dojednaní, jej ročná miera využitia je pod priemernou úrovňou miery využitia troch dojednaní.

Toto porovnanie však nezohľadňuje výkon odvetví. Miery využiteľnosti v poľnohospodárskom a priemyselnom odvetví boli nad priemerom priemernej miery využiteľnosti troch dojednaní. Najlepší výkon týchto dvoch odvetví bol viac než kompenzovaný najhorším výkonom textilného odvetvia.

Miery využitia pre jednotlivé krajiny sa uvádzajú v prílohe IV.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Vyňatie zo všeobecného dojednania

Najnovšie zavedené ustanovenia o vyňatí jasne spĺňajú cieľ mechanizmu vyňatia z VSP (15). Deväť prijímajúcich krajín v rámci VSP (zo 178) bolo vyňatých zo systému, pokiaľ ide o výrobky z konkrétneho odvetvia/odvetví (16). Vyňaté krajiny sú krajiny s väčšími hospodárstvami (17), ktorých preferenčný dovoz do EÚ sa v roku 2006 pohybuje v rozpätí od 1,3 miliardy EUR do viac ako 9,6 miliardy EUR. Úroveň dovozu vyňatých výrobkov pochádzajúcich z uvedených prijímajúcich krajín VSP do EÚ nebola napriek vyňatiu negatívne ovplyvnená. V porovnaní s rokom 2005 sa vo väčšine prípadov celkový dovoz týchto výrobkov pochádzajúcich z vyňatých krajín zvýšil (nárast sa pohyboval od 3 % do 51 %) (pozri prílohu III). Jedinými výnimkami boli odvetvie dopravných zariadení z Číny a odvetvie pripravených potravín z Brazílie, kde pokles predstavoval 5 % a 8 %, (Tabuľky 5 a 6).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Okrem toho, 5 z vyňatých krajín už navyše rozšírilo svoj dovoz do EÚ, keďže v období medzi rokmi 2005 a 2006 ich preferenčný dovoz v rámci VSP vzrástol (nárast sa pohyboval v rozpätí od 14 % do 45 %) (pozri prílohu II).

Preto možno vyvodiť záver, že pokiaľ ide o vyňatie, čísla za rok 2006 naznačujú, že v prvom roku fungovania systému boli dosiahnuté hlavné ciele vyňatia. V skutočnosti vývoz vyňatých krajín rástol vo vyňatých odvetviach a viac ako polovica vyňatých krajín dokázala rozšíriť svoj dovoz v rámci VSP na trh EÚ.

2.2. Osobitné dojednanie VSP+

2.2.1. Rozsah osobitného dojednania VSP+

Na rok 2006 dojednanie VSP+ obsahuje 6 454 colných položiek, na ktoré sa s výnimkou 21 položiek viaže preferencia vo výške 100 %. V porovnaní so všeobecným dojednaním systém VSP+ obsahuje 75 dodatočných colných položiek, na ktoré sa vzťahujú výhody preferenčného režimu. Preferenčné colné položky uplatňované vo VSP+ už boli uplatnené v predchádzajúcom režime liečiv. V rámci režimu VSP+ sa v systéme zaviedlo aj 22 nových colných položiek a preferenčná sadzba vo výške 100 % sa uplatnila na 188 nových položiek (171 z poľnohospodárskeho odvetvia, 20 z priemyselného odvetvia a 3 colné položky boli vyňaté v textilnom odvetví).

Počet colných položiek označených ako „nepatriace do VSP+“ odráža rozdiel medzi celkovým počtom colných položiek, na ktoré sa viaže preferencia v rámci dojednania VSP+ (6 454 na rok 2006) a počtom colných položiek v rámci systému MFN, na ktoré sa uplatňuje clo (7 280). Poľnohospodárske odvetvie opäť obsahuje najväčší počet neliberalizovaných colných položiek, hoci ich je menej ako v rámci všeobecného dojednania (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Celkovo však dojednanie VSP+ naznačuje zlepšenie nie len v počte colných položiek (vo vzťahu k režimu liečiv), ale najmä v počte colných položiek, na ktoré sa viaže preferencia vo výške 100 %.

2.2.2. Miera využitia dojednania VSP+

Miery využitia VSP+ sú podstatne vyššie (viac ako 70 %) ako v rámci všeobecného dojednania (tesne nad 50 %). Toto je pravdepodobne spôsobené atraktívnejšími preferenčnými rozpätiami dostupnými v rámci režimu VSP+. Tento výrazný rozdiel medzi mierami využitia týchto dvoch dojednaní by sa navyše mohol vysvetliť aj skutočnosťou, že krajiny v rámci dojednania VSP+ nemajú pri svojich obchodných vzťahoch s EÚ výhody v rámci žiadneho preferenčného systému.

Porovnanie mier využitia VSP+ s priemernými mierami využitia celého systému nám umožňuje vyvodiť záver, že režim VSP+ dosiahol nadpriemernú úspešnosť, najmä v poľnohospodárskom odvetví, a bol najvýkonnejším spomedzi všetkých troch dojednaní.

Pokiaľ ide o príslušné miery využitia, celková miera využitia sa počas posledných troch zohľadnených rokov zvýšila o 8 %, čo je o 1 % menej ako priemer vo všetkých troch dojednaniach. Textilné odvetvie je odvetvím s najväčším nárastom, ktorý bol kompenzovaný miernym poklesom rastu miery využitia priemyselných a poľnohospodárskych výrobkov.

Čísla štatistickej analýzy dovozu v rámci VSP+ potvrdzujú, že preferenčný dovoz VSP+ sa v období medzi rokmi 2005 a 2006 zvýšil o 15 %. Preferenčný dovoz v rámci VSP+ do EÚ sa navyše v prípade 12 z 15 prijímajúcich krajín zvýšil v priemere o 28,5 %, pričom 9 z 15 krajín v rámci VSP+ sa posunulo nahor v rebríčku najväčších vývozcov do EÚ v rámci VSP (najmä Moldavská republika 36 %, Nikaragua 30 % a Bolívia 47 %) (pozri prílohu II).

Miery využitia prijímajúcich krajín v rámci režimu VSP+ sú dostupné v prílohe IV.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Hlavný záver, ku ktorému sa dospelo, je, že preferenčný dovoz zo všetkých odvetví, okrem priemyselných, zaznamenal pozitívny nárast a v roku 2006 rástol dokonca rýchlejšie ako oprávnený dovoz, čím sa zvýšili už aj tak vysoké miery využitia.

2.2.3. Vyňatie z dojednania VSP+

Žiadna krajina nebola počas vykonávania tohto dojednania vyňatá.

2.3. Iniciatíva „Všetko okrem zbraní“

2.3.1. Rozsah dojednania pre najmenej rozvinuté krajiny

Na rok 2006 je v dojednaniach EBA obsiahnutých 7 216 colných položiek, pričom na všetky sa viaže preferencia vo výške 100 %. V porovnaní s dojednaním VSP+ toto dojednanie obsahuje 762 dodatočných colných položiek oslobodených od cla. Tohto dojednania sa dotkli len malé zmeny spôsobené vyňatím colných položiek z kombinovanej nomenklatúry.

Počet colných položiek označených ako „nepatriace do EBA“ odráža rozdiel medzi celkovým počtom colných položiek, na ktoré sa viaže preferencia v rámci dojednania EBA (7 216 na rok 2006), a počtom colných položiek v rámci systému MFN, na ktoré sa uplatňuje clo (7 280). Výnimkami nezahrnutými do tohto systému sú „zbrane“ a munícia (23 priemyselných colných položiek) a 41 poľnohospodárskych colných položiek, najmä cukor a ryža.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

Preto je dojednanie EBA najviac preferenčným zo všetkých troch režimov systému VSP, pokiaľ ide o počet colných položiek, na ktoré sa viaže preferenčný režim, ako aj z hľadiska „výšky“ uplatnených preferencií, keďže všetky výrobky v rámci tohto dojednania vstupujú na trh EÚ oslobodené od cla.

2.3.2. Miera využitia dojednania EBA

Miery využitia v rámci iniciatívy EBA sú najnižšie spomedzi preferenčných dojedaní VSP (priemerne 44 %), čo naznačuje, že stále existuje priestor na zlepšovanie. Na základe porovnania miery využitia dojednania pre najmenej rozvinuté krajiny s priemernou mierou využitia celého systému možno skutočne dospieť k záveru, že výsledky režimu EBA sú počas troch zohľadnených rokov podpriemerné. Ročné miery využitia v textilnom odvetví sú však vysoko nad priemerom, čo naznačuje dobrú výkonnosť tohto odvetvia v rámci dojednania.

V každom prípade sa však zdá, že nový systém prispel k pozitívnym výsledkom, keďže miery využitia v roku 2006 vykazujú v porovnaní so zvyšnými dvomi dojednaniami najväčší nárast (9 %) (pozri tabuľky 4 a 8).

Keď sa pozrieme na celkové využitie preferencií EÚ najmenej rozvinutými krajinami, tieto pri prístupe na trh EÚ majú prospech z dvoch preferenčných dojednaní. Jedným je dojednanie EBA, založené v rámci VSP a druhým je Dohoda z COTONOU. Dojednanie EBA je výhodnejšie, aj keď v mnohých prípadoch sa na výrobky, ktoré vyvážajú najmenej rozvinuté krajiny do EÚ, viažu rovnaké preferencie. Keďže najmenej rozvinutým krajinám boli udelené významné preferencie na základ predchodcov Dohody z COTONOU – dohôd z Lomé, ktoré boli podpísané v polovici 70-tych rokov minulého storočia, a keďže systém EBA bol zavedený až v roku 2001, najmenej rozvinuté krajiny, ktoré sú oprávnené zúčastňovať sa na oboch systémoch a často pokračujú vo využívaní preferencií v rámci Dohody z COTONOU. Toto môže vysvetľovať, prečo celkové využívanie preferencií EÚ najmenej rozvinutými krajinami predstavuje 70 %, čo je výrazne viac ako miera využitia samotného systému EBA (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Hlavným záverom je, že napriek stále nízkym mieram využitia systém EBA vykazuje najväčší nárast. Preferenčný dovoz v roku 2006 rástol rýchlejšie ako v predchádzajúcich rokoch, čo znamenalo vyššie miery využitia. Je tomu tak najmä v poľnohospodárskom odvetví.

2.3.3. Vyňatie z dojednania EBA

Žiadne z pravidiel o vyňatí sa neuplatňuje na najmenej rozvinuté krajiny, žiadna krajina majúca prospech z tohto osobitného dojednania nebola vyňatá zo žiadneho odvetvia.

3. PREFERENČNÉ ROZPÄTIA V RÁMCI VSP

Ako bolo preukázané v jednotlivých častiach tejto správy, dojednanie EBA je najvýhodnejšie, pokiaľ ide o preferencie poskytnuté prijímacím krajinám. Priemerné preferenčné rozpätie v rámci tohto dojednania je najvyššie (8,37 %), tesne za ním nasleduje dojednanie VSP+ (8,36 %) a najmenšie preferenčné rozpätie je v prípade všeobecného dojednania (3,21 %).

Hlavné rozdiely medzi rokmi 2005 a 2006 sa logicky vyskytujú v poľnohospodárskom odvetví, ktoré je najviac ovplyvnené novým systémom: 222 nových colných položiek v rámci všeobecného dojednania (5 je oslobodených od cla, na 217 sa vzťahuje znížená sadzba MFN), len 5 nových colných položiek v rámci VSP+, ale rastie počet položiek, ktoré sú pri vstupe na trh EÚ oslobodené od cla (171).

V tabuľke uvedenej nižšie sú uvedené preferenčné rozpätia pre každé dojednanie za roky 2005 a 2006, pre poľnohospodárske, textilné a priemyselné odvetvie. Dojednanie EBA jednoznačne vykazuje najväčšie preferenčné rozpätie, pričom tesne za ním nasleduje dojednanie VSP+ a najmenšie preferenčné rozpätie vykazuje všeobecné dojednanie.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. VPLYV NA ROZPOČET SPOLOČENSTVA

Je zložité odhadnúť vplyv na rozpočet Spoločenstva. Je zrejmé, že bez preferencií by sa niektoré z preferenčných vývozov vôbec neuskutočnili. Ak by sa aj niektoré vývozy realizovali na trh EÚ, objem obchodu by sa znížil v dôsledku zvýšenia ceny spôsobenej colnou sadzbou. Preto nie je možné vynásobiť vážené preferenčné rozpätie (18) objemom obchodu s cieľom získať odhad strát na colných príjmoch, ktorý je výsledkom obchodných preferencií. Ďalej je takisto zložité vypočítať nepriame náklady pre spotrebiteľov a dovozcov alebo nepriame náklady na obchod medzi spoločnosťami v EÚ.

V tabuľke č. 12 sú s cieľom poskytnúť predstavu o sumách uvedené preferenčné dovozy v rámci všeobecného dojednania, VSP+ a EBA, spolu s pridruženými priemernými obchodnými preferenčnými rozpätiami. Vynásobením týchto dvoch premenných veličín získame číslo, ktoré by zodpovedalo možným stratám na colných príjmoch, ktoré by vznikli, ak by sa na všetky dovozy uplatňovali clá MFN. Toto číslo predstavuje 2 miliardy EUR, čo by v súvislosti s colnými príjmami EÚ mohlo roku 2006 predstavovať 14 miliárd EUR (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Obidva parametre, preferenčné dovozy a preferenčné rozpätia, prispeli k nárastu straty príjmov do rozpočtu Spoločenstva.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

V priebehu troch posudzovaných rokov došlo k zvýšeniu tak preferenčných dovozov ako aj preferenčných rozpätí, čo prispelo k zníženiu príjmov. Aj keď je vplyv režimu VSP+ na rozpočet EÚ v absolútnom vyjadrení najmenší, jednoznačne rastie najrýchlejšie spomedzi všetkých dojednaní VSP.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Strata príjmov do rozpočtu Spoločenstva je spôsobená najmä nárastom preferenčného dovozu.

5. ZÁVER

Cieľom tejto správy je vyhodnotiť výkonnosť troch dojednaní v rámci systému VSP pre rozvojové krajiny.

V súlade s požiadavkami stanovenými v článku 23 ods. 3 bode 3 nariadenia (ES) č. 980/2005, Komisia na základe správy preskúmala vplyvy systému na všetky preferenčné dojednania a za obdobie od 1. januára 2006.

Hlavným zistením tohto hodnotenia je, že v novom nariadení sa zaviedol lepší systém, pokiaľ ide o počet dostupných výrobkov, na ktoré sa vzťahujú preferencie a ku ktorým majú prijímajúce krajiny prístup, a o množstvo preferencií, ktoré sa môžu využiť.

Nedávne štatistiky ukazujú, že fungovanie modelu VSP, ktorý bol zavedený v roku 2006, je dobré, keďže hodnota preferenčného dovozu v rámci všeobecného dojednania stúpla počas minulého roka o 8 % napriek tomu, že rozvojové krajiny sa musia prispôsobiť potrebám nového systému.

Okrem toho sa ukázalo, že systém VSP je účinný pri zvyšovaní vývozu do EÚ z krajín, ktoré to najviac potrebujú, keďže dovoz v rámci systému VSP z najmenej rozvinutých krajín a prijímajúcich krajín v rámci VSP+ sa v roku 2006 zvýšil o 35 %, resp. 15 %. Okrem toho sa zvýšili aj miery využitia týchto systémov.

Novo založené ustanovenia o vyňatí jasne spĺňajú ciele mechanizmu vyňatia z VSP, keďže úroveň dovozu vyňatých výrobkov pôvodom z vyňatých krajín do EÚ nebola negatívne ovplyvnená.

Stále však existuje priestor na zlepšenie, keďže najmä v prípade najmenej rozvinutých krajín sú miery využitia napriek dobrým výsledkom rastu stále nízke; v prípade všeobecného dojednania klesli miery vyžitia v rokoch 2005 – 2006 vo všetkých odvetviach, ale v rokoch 2004 – 2006 stále vykazovali rast vo výške 3 %. V nasledujúcich rokoch je potrebné tento vývoj podrobne sledovať.

Výsledky celkovej analýzy VSP za posledné tri roky a najmä za rok 2006 sú preto zmiešané. Keďže nový systém sa uplatňuje len od 1. januára 2006 a prijímajúce krajiny ešte nemuseli v plnom rozsahu využiť nové nástroje, konečné závery ešte nemožno vyvodiť a v najbližších rokoch by mohla byť potrebná ďalšia analýza.

(1) Nariadenie Rady (ES) č. 980/2005 z 27. júna 2005, ktorým sa uplatňuje systém všeobecných colných preferencií (Ú. v. EÚ L 169, 30.6.2005).

(2) Oznámenie zo 7. júla 2004 [KOM(2004) 461, Ú. v. EÚ C 242, 29.9.2004].

(3) Sadzby sa zrušia, ak výsledkom preferenčného režimu (ad valorem) sú clá nepresahujúce 1 %, alebo osobitné clá nepresahujúce 2 EUR.

(4) Toto sa týka najmä výrobkov z kapitol 50 – 63 kombinovanej nomenklatúry.

(5) Aby boli príjemcovia oprávnení, musia splniť množstvo kritérií, najmä musia byť zraniteľnými krajinami (pozri nižšie) a musia ratifikovať a uplatňovať kľúčové medzinárodné dohody o základných ľudských právach a právach zamestnancov, ako aj zásady o životnom prostredí a správe vecí verejných. Zraniteľnosť je definovaná v nariadení o VSP tak, že 5 najväčších sekcií vývozov z prijímajúcej krajiny v rámci VSP do Spoločenstva musí predstavovať viac ako 75 % ich celkového vývozu v rámci VSP. Vývoz z príslušnej krajiny v rámci VSP musí takisto predstavovať menej ako 1 % celkového dovozu do Spoločenstva v rámci VSP [obsahuje aj kritérium Svetovej banky – pozri článok 9 ods. 3 VSP].

(6) Nariadenie Rady (ES) č. 416/2001 z 28. februára 2001.

(7) V rámci systému EBA sa však okamžite neliberalizoval dovoz cukru, ryže a banánov. Toto sa dotklo celkom 43 colných položiek, ktoré sú v rámci EBA oslobodené od cla. Tieto colné položky neboli obsiahnuté v čísle 926.

(8) Tieto krajiny sa uvádzajú v prílohe I.

(9) Výnimočne bol stimulačný systém VSP+ urýchlený, aby dočasne nadobudol účinnosť 1. júla 2005.

(10) Tie krajiny, ktorých vývoz do EÚ v rámci VSP prekračuje 1. miliardu EUR a ktoré majú väčšie hospodárstva: India, Brazília, Bangladéš, Thajsko, Vietnam, Indonézia, Pakistan, Malajzia, Saudská Arábia, Ukrajina, Čína, Argentína, Rusko, Južná Afrika.

(11) Pozri prílohu II.

(12) Pozri prílohu III.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Podľa predpokladov stanovených v oznámení zo 7. júla 2004 [KOM(2004) 461, Ú. v. EÚ C 242, 29.9.2004].

(16) Kritériá vyňatia vylúčenie, ktoré sa predpokladajú v článku 14 nariadenia Rady (ES) č. 980/2005.

(17) Brazília, Čína, Alžírsko, Indonézia, India, Malajzia, Rusko, Thajsko a Južná Afrika.

(18) Vážené priemerné preferenčné rozpätie: priemerné preferenčné rozpätia zoznamu výrobkov vážených objemom dovozu každého výrobku.

(19) Je potrebné mať na pamäti, že členské štáty si ponechávajú 25 % získaných súm za náklady za výber, finančný vplyv na rozpočet Spoločenstva je teda len 75 % vybraných súm. Celková strata v rozpočte by tak predstavovala približne 1,5 mld. EUR.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %