PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o šírení satelitných údajov získaných pozorovaním Zeme na obchodné účely /* SWD/2014/0184 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU Sprievodný dokument k návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o šírení satelitných údajov získaných pozorovaním Zeme na obchodné účely Vyhlásenie o odmietnutí zodpovednosti: Toto zhrnutie je záväzné iba pre útvary Komisie, ktoré sa podieľajú na jeho príprave, a nepredurčuje konečnú podobu žiadneho rozhodnutia prijatého Komisiou. 1. Vymedzenie problému a) Základné informácie V tomto posúdení vplyvu sa skúmajú prekážky rozvoja trhu, ktoré vyplývajú zo skutočnosti, že satelitné údaje s vysokým rozlíšením (high resolution satellite data – HRSD) sú v súčasnosti v členských štátoch EÚ právne upravené rôznymi spôsobmi, ako aj možnosti na prekonanie týchto prekážok pre voľný obeh satelitných údajov, pri súčasnom zachovaní bezpečnostných záujmov. Konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane ďalších predajcov údajov a poskytovateľov služieb vytvárajúcich pridanú hodnotu (value-adding service providers – VAS) odhalili, že rozvoj trhu HRSD v súčasnosti brzdí nedostatok transparentnosti, predvídateľnosti a rovnakého zaobchádzania, čo je výsledkom fragmentovaných regulačných rámcov platných pre HRSD v členských štátoch. V súčasnosti neexistuje žiadny spoločný trh ako taký pre HRSD. b) Najviac postihnuté podniky Poskytovatelia údajov: Hoci rozvoj trhu vnímajú ako príležitosť, transparentnejší rámec, ktorý otvára možnosti pre iných, aby vstúpili do podnikania v oblasti poskytovania údajov, môže pre ne predstavovať nebezpečenstvo. Na druhej strane však ich podnikanie negatívne ovplyvňujú existujúce alebo pripravované regulačné prekážky, pretože tieto sa vyskytujú najmä vo fáze šírenia HRSD od poskytovateľov údajov k ich ďalším predajcom a VAS. Ďalší predajcovia údajov/VAS: Pre ich podnikanie sú prekážkou účinky fragmentovaného regulačného rámca pre HRSD, ktorý obmedzuje voľný obeh HRSD. Ďaleko najviac z nich (99 %) tvoria MSP/mikropodniky, ktoré sú vďaka svojej flexibilite veľmi dobre vybavené, aby inovovali na základe neupravených údajov a poskytovali širokú škálu služieb a produktov na báze HRSD. Koncové užívateľské subjekty: Nepriaznivo ich ovplyvňujú obmedzenia, s ktorými sa stretávajú ďalší predajcovia údajov, pokiaľ ide o (včasnú) dostupnosť HRSD. c) Potreba verejného zásahu Tri členské štáty (Nemecko, Francúzsko a Taliansko) už vyvinuli satelitné systémy pre civilné alebo dvojaké použitie, ktoré sú schopné vytvárať HRSD, a zaviedli regulačné režimy s cieľom umožniť distribúciu potenciálne citlivých údajov na komerčný trh. Jednako vzhľadom na to, že neexistuje jednotný prístup, tieto jednotlivé rámce obsahujú medzery a rozdiely, ktoré sú prekážkou vývoja trhu HRSD. Najmenej dve ďalšie krajiny, Spojené kráľovstvo a Španielsko, vyvinú technické kapacity pre HRSD v blízkej budúcnosti. Ďalšie ich môžu nasledovať. Ako sa zvyšuje počet členských štátov s kapacitami pre HRSD, vznik čoraz väčšmi fragmentovaného regulačného rámca pravdepodobne ešte zhorší opísané problémy. Kontrola distribúcie HRSD je nevyhnutná z bezpečnostných dôvodov. Členské štáty, ktoré majú jurisdikciu nad satelitnými systémami s vysokým rozlíšením, zaviedli odlišné regulačné rámce pre kontrolu HRSD, ktoré majú negatívny vplyv na rozvoj trhu HRSD a môžu takisto viesť k bezpečnostným nedostatkom. Panuje zhoda v názore, že verejný zásah na úrovni EÚ s cieľom aproximovať niektoré základné aspekty týchto regulačných rámcov, by mohol zmierniť tieto problémy. 2. Analýza subsidiarity Zistené problémy bránia rozvoju vnútorného trhu EÚ v oblasti satelitných údajov. Konzultácie viedli k záveru, že vnútorný trh pre HRSD dnes neexistuje. Základom opatrenia EÚ je článok 114 ZFEÚ, ktorý sa týka aproximácie právnych predpisov členských štátov s cieľom dosiahnuť ciele uvedené v článku 26 ZFEÚ, konkrétne riadne fungovanie vnútorného trhu. Voľba článku 114 ZFEÚ je odôvodnená potrebou vymedziť vnútorný trh HRSD a zabezpečiť voľný pohyb produktov a služieb na báze satelitných údajov v celej EÚ. Opatrenie Únie predpokladané v tejto správe je v súlade aj so zásadou subsidiarity, a to z týchto dôvodov: – Vnútroštátne iniciatívy samy osebe nezaistia jednotný právny rámec pre šírenie satelitných údajov. Jednotný rámec možno dosiahnuť len zosúladeným postupom členských štátov v rámci EÚ alebo opatrením na úrovni EÚ. – Prístup na úrovni EÚ je jediný spôsob, ktorý umožní súkromným podnikom v hodnotovom reťazci využiť príležitosti, ktoré im ponúka vnútorný trh EÚ vytvorením transparentného, predvídateľného a spravodlivého právneho rámca a ktorý zaručuje zásadu voľného obehu. Uvedené možnosti, ktoré sa opierajú o flexibilný prístup vo forme obmedzeného zosúladenia kľúčových regulačných prvkov, neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľa tejto iniciatívy. Preto je možné potvrdiť, že iniciatíva je v súlade aj so zásadou proporcionality. 3. Ciele Všeobecným politickým cieľom tejto iniciatívy je podporiť rast trhov pozorovania Zeme (PZ) v Európe, najmä trhu služieb, posilniť konkurencieschopnosť tohto sektora v EÚ a podporiť konkurencieschopnosť podnikov-užívateľov PZ v Európe. Konkrétnejšie sa táto smernica usiluje uľahčiť šírenie HRSD v Európe pri plnom zaručení bezpečnostných záujmov, vytvoriť spoľahlivejší prístup k HRSD, dobrú a dostatočnú úroveň informácií o dostupnosti HRSD pre VAS/ďalších predajcov údajov a zákaznícke podniky, a uľahčiť hospodársku súťaž na úrovni poskytovateľov údajov. Všetky tieto ciele sa zameriavajú na podporu HRSD na vnútornom trhu. Operačným cieľom je stanoviť hlavné prvky potrebné na plné využitie obchodného potenciálu HRSD, a najmä uľahčiť šírenie HRSD a prístup k nim, a to: – zavedením jednotnej definície HRSD určením toho, ktoré satelitné údaje by mohli byť dôležité z hľadiska bezpečnosti, a ktoré sú „pripravené na podnikanie“, – zavedením spoločných noriem transparentnosti, predvídateľnosti a právnej istoty, ako aj spravodlivého zaobchádzania, – zavedením spoločných noriem efektívnosti a uplatňovania, ktoré je priaznivé pre podnikanie, najmä pokiaľ ide o postupy, ktoré treba dodržiavať. 4. Možnosti politiky V posúdení vplyvu, ktoré sprevádza tento návrh, sa uvádzajú – okrem základného scenára – tri možnosti politiky, ktoré sú zamerané na dosiahnutie daného cieľa vytvorením rámca pre spracúvanie a šírenie údajov získaných pozorovaním Zeme v Európskej únii: Možnosť 1: základný scenár Možnosť 2: odporúčania a usmernenia (OMK) Možnosť 3: základný právny nástroj Možnosť 4: rozšírený právny nástroj Možnosť 1 by znamenala, že by sa nevytvoril žiadny spoločný rámec a keďže viaceré členské štáty nadobúdajú kapacity pre HRSD a vytvárajú svoje vlastné národné systémy, bolo by pravdepodobné, že dôjde k ďalšej fragmentácii. Možnosť 2, otvorená metóda koordinácie (OMK), by sa mohla použiť na koordináciu vnútroštátnych politík v oblasti HRSD na dosiahnutie spoločných cieľov. Táto možnosť by predstavovala úsilie o vytvorenie súdržného právneho rámca pre HRSD v členských štátoch, zatiaľ čo Komisia by plnila úlohu koordinátora. Tento proces by však mohol trvať dlhý čas, kým by začal prinášať výsledky. Podobné výsledky možno dosiahnuť prostredníctvom odporúčania vydaného Komisiou, ktoré by mohlo byť takisto výsledkom OMK, aj keď veľká väčšina členských štátov sa výslovne vyjadrila počas konzultačného procesu, že nemá dostatočnú dôveru v účinnosť tejto možnosti z bezpečnostných dôvodov a pre chýbajúce záruky pri nedodržaní podmienok druhou stranou. Z týchto dôvodov bolo odporúčanie Komisie vylúčené z možností. Možnosť 3 zahŕňa legislatívne kroky na úrovni EÚ na aproximáciu podstatných zložiek vnútroštátnych regulačných rámcov, ktoré sa vzťahujú na distribúciu HRSD. Toto legislatívne opatrenie by zahŕňalo: – vytvorenie spoločných technických parametrov vymedzujúcich HRSD, – vypracovanie spoločných kritérií pre overovací postup, ktoré by mali členské štáty ďalej spresniť s cieľom určiť, či sa HRSD musia podrobiť povoľovaciemu postupu, – stanovenie určitých noriem pre povoľovací postup, – zavedenie zásady voľného obehu HRSD, ktoré boli skontrolované pri prvej distribúcii iným členským štátom EÚ v súlade s platnými postupmi, pokiaľ bol platný rozsah overenia/povolenia, dodržaný. Možnosť 4 vychádza z rovnakých prvkov ako možnosť 3, ale zahŕňa aj vytvorenie spoločných kritérií pre udeľovanie licencií pre poskytovateľov HRSD (licencie by mali vydávať národné orgány). Spoločné kritériá by mali zahŕňať: – technické a organizačné opatrenia s cieľom zabrániť prístupu neoprávneným tretím stranám k zariadeniam používaným na príjem, spracovanie alebo uchovávanie údajov vyprodukovaných vysokovýkonným systémom diaľkového prieskumu Zeme, – opatrenia na ochranu proti neúmyselnému zverejneniu HRSD neoprávnenými osobami, keď poskytovateľ údajov prenáša údaje medzi rôznymi zariadeniami pod svojou kontrolou, alebo na iného poskytovateľa údajov, – opatrenia na zabezpečenie šírenia údajov vytvorených vysokovýkonným systémom diaľkového prieskumu Zeme, – požiadavky na bezpečnostné previerky zamestnancov, ktorí majú prístup k zariadeniam používaným na príjem, spracovanie, uchovávanie a dodávanie HRSD. 5. Posúdenie vplyvov Na rozdiel od možnosti 1 sa možnosti 2, 3 a 4 zameriavajú na vytvorenie súdržného a jasného právneho rámca pre HRSD v celej Európe na základe množstva kľúčových prvkov, pričom rozdiel medzi nimi spočíva v type zvoleného nástroja a rozsahu predpokladaného zásahu EÚ. Líšili by sa však z hľadiska efektívnosti a účinnosti, administratívnej záťaže a časového priebehu. Možnosti 2 až 4 by mali pozitívny hospodársky vplyv v dôsledku vyššej úrovne transparentnosti, právnej istoty a predvídateľnosti z hľadiska podnikania. Vytvoria pozitívne účinky pre zriadenie a vykonávanie podnikateľskej činnosti, podporia vznik vnútorného trhu pre HRSD, zvýšia konkurencieschopnosť podnikov EÚ vo vzťahu k ich konkurentom z tretích krajín, čo má osobitný význam pre najzraniteľnejší segment podnikania v oblasti HRSD – MSP/mikropodniky. Okrem priameho rastu zamestnanosti v podnikoch zaoberajúcich sa ďalším predajom údajov, resp. u poskytovateľov služieb vytvárajúcich pridanú hodnotu (VAS), ako aj v podnikoch poskytujúcich údaje, je pravdepodobný aj ďalší rast zamestnanosti na iných úrovniach hodnotového reťazca (t. j. v podnikoch, ktoré sú užívateľmi HRSD, u výrobcov a prevádzkovateľov satelitov) v dôsledku vyššej kvality služieb a konkurencieschopnejších cien. Okrem toho možno očakávať aj ďalší nepriamy nárast počtu pracovných miest, pretože vytvorenie jedného nového pracovného miesta v rámci kozmického priemyslu vedie k vytvoreniu až piatich nových pracovných miest v iných sektoroch. Ďalšou otázkou, ktorá by sa mala zdôrazniť najmä z hľadiska dôsledkov, je význam jednotnej politiky v oblasti HRSD zameranej na zlepšenie v oblastiach politiky, kde sa produkty a služby na báze HRSD intenzívne využívajú, napr. v oblasti bezpečnosti a obrany, miestneho a regionálneho plánovania, životného prostredia a monitorovania klímy alebo v havarijných službách. Z diskusií počas konzultácií napríklad vyplynulo, že značný podiel produktov a služieb na báze HRSD sa používa na monitorovanie životného prostredia. Preto akékoľvek zlepšenie kvality týchto služieb by mohlo podporiť napríklad dosiahnutie ambicióznych cieľov EÚ v oblasti zmeny klímy tým, že by sa umožnilo nákladovo efektívne a presné celosvetové monitorovanie skleníkových plynov a biomasy. Správne fungovanie vnútorného trhu EÚ s HRSD bude mať pozitívny vplyv aj na dostupnosť údajov, ktoré sa môžu použiť na ďalšie sociálne žiaduce ciele, napríklad na vzdelávacie alebo výskumné účely. Nasledujúca tabuľka bola vypracovaná s cieľom poskytnúť stručný prehľad podrobných vplyvov jednotlivých možností: || Hospodárske || Administratívne náklady/zaťaženie || Strategické a politické || Sociálne Možnosť 1: Základný scenár || Prekážky pre hospodársky rozvoj odvetvia v dôsledku: – netransparentnosti – prekážok obchodu – nepredvídateľnosti z hľadiska podnikania – chýbajúcej hospodárskej súťaže || Žiadna dodatočná administratívna záťaž. || Rôzne prístupy by mohli mať negatívny vplyv na bezpečnosť. || Potenciál tvorby pracovných miest nie je úplne využitý. Obmedzená dostupnosť údajov na využitie a obmedzené možnosti využitia. Možnosť 2: Odporúčania a usmernenia[1] || Pozitívny hospodársky vplyv v dôsledku vyššej úrovne transparentnosti, predvídateľnosti z hľadiska podnikania a právnej istoty (voľný obeh HRSD). Pozitívne účinky na zriaďovanie a vykonávanie podnikateľskej činnosti. Rozvoj vnútorného trhu s HRSD. || Pre podniky: Menej byrokratických prekážok pre priemysel a menšie úsilie potrebné na dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov. Pre členské štáty: Dodatočné administratívne náklady budú zanedbateľné. || Členské štáty zosúladia svoje právne predpisy, strategické záujmy Únie budú premietnuté do tohto dialógu a zlepší sa stupeň ochrany týchto záujmov. || Potenciál pre tvorbu veľkého počtu pracovných miest. Lepšia dostupnosť HRSD pre podávané žiadosti. Možnosť 3: Základný právny nástroj || Podobný ako v prípade možnosti 2. Okrem toho možnosť 3 pravdepodobne dokáže priniesť riešenia rýchlejšie a jej vplyv na trhu sa prejaví skôr v porovnaní s možnosťou 2 (aj za predpokladu, že možnosť 2 prinesie najlepšie výsledky). || Pre podniky, podobne ako v prípade možnosti 2, ale účinky sa prejavia skôr. Pre členské štáty by boli administratívne náklady obmedzené v dôsledku transpozície smernice do vnútroštátnych právnych predpisov. || Pozitívny vplyv by sa dosiahol rýchlejšie a istejšie než pri možnosti 2. || Ako pri možnosti 2, ale skorší vplyv. Možnosť 4: Rozšírený právny nástroj || Ako pri možnosti 2, navyše zvýšená hospodárska súťaž na úrovni poskytovateľov údajov v rámci hodnotového reťazca. Existuje však nebezpečenstvo, že vytvorenie spoločných, ale zložitých licenčných kritérií môže spôsobiť nepredvídané ťažkosti v priebehu vývoja trhu. || Zníženie administratívnej záťaže pre podniky, ak vyvíjajú činnosť vo viac než jednom členskom štáte. Keďže smernica by obsahovala ďalší prvok, náklady na transpozíciu by boli vyššie než v prípade možnosti 3. Znamenalo by to aj ďalšie administratívne náklady pre tie členské štáty, ktoré musia prispôsobiť svoje mechanizmy určené na kontrolu činnosti poskytovateľov údajov. || Ako pri možnosti 3. || Rozšírenie poskytovania HRSD by zvýšilo využitie HRSD v rámci uplatňovania sociálnych a environmentálnych politík. Uprednostňovanou možnosťou je možnosť 3, ktorá kombinuje dobrú úroveň hospodárskych, strategických a sociálnych výhod s veľmi vysokou úrovňou účinnosti a efektívnosti a súčasne ponecháva čo najväčší priestor pre členské štáty na kontrolu podnikateľských subjektov poskytujúcich údaje na ich území. 6. Monitorovanie a hodnotenie Ciele || Ukazovatele Všeobecný cieľ || Podpora rastu trhu EÚ v oblasti pozorovania Zeme, najmä trhu služieb. Posilnenie konkurencieschopnosti odvetvia EÚ v oblasti pozorovania Zeme. Podpora konkurencieschopnosti podnikov-užívateľov údajov získaných pozorovaním Zeme. || Nárast obratu na trhu EÚ v oblasti pozorovania Zeme. Nárast počtu a veľkosti prevádzkovateľov podnikov. Pozitívne/negatívne vnímanie podnikania v oblasti HRSD, pokiaľ ide o výkonnosť vnútorného trhu. Konkrétny cieľ || Lepšie podnikateľské správanie v jednotlivých členských štátoch pri šírení HRSD. Spoľahlivejší prístup k HRSD. Dobrá informovanosť o dostupnosti HRSD pre VAS/ďalších predajcov údajov a zákazníkov. Zvýšenie hospodárskej súťaže na úrovni poskytovateľov údajov. Podpora vnútorného trhu s HRSD. || Úroveň transparentnosti a predvídateľnosti existujúcej/vyvíjanej právnej úpravy. Monitorovacie kvóty žiadostí o HRSD zamietnutých s konečnou platnosťou z bezpečnostných dôvodov. Úroveň transparentnosti a predvídateľnosti existujúcej/vyvíjanej právnej úpravy. Počet konkurentov, ceny HRSD. Monitorovacie kvóty HRSD transakcií vo vzťahu k zákazníkom/VAS/ďalším predajcom údajov s uvedením ich sídla: domáci, EÚ, tretie krajiny. Operačný cieľ || Stanoviť základné prvky na využitie plného obchodného potenciálu HRSD a najmä uľahčiť šírenie a prístup, a to: – zavedením jednotného pojmu HRSD ako základu, – spoločnými normami pre transparentnosť, predvídateľnosť a spravodlivé zaobchádzanie, – spoločnými normami efektívnosti a uplatňovania, ktoré je priaznivé pre podnikanie, najmä pokiaľ ide o postupy, ktoré treba dodržiavať. || Vybrané operačné ciele umožňujú monitorovanie overením toho, či uvedené prvky boli premietnuté do vnútroštátnych právnych predpisov. Legislatívny nástroj umožní pravidelné monitorovanie uplatňovania navrhovanej iniciatívy, najmä pokiaľ ide o fungovanie postupov vypracovaných vnútroštátnymi orgánmi. Monitorovanie by si vyžadovalo pravidelnú aktualizáciu zo strany vnútroštátnych orgánov (napr. na ročnom základe) predkladaním nasledujúcich súhrnných štatistík Komisii: – počet podnikov, ktoré pôsobia ako poskytovatelia údajov v rôznych členských štátoch. – celkový počet overených dátových transakcií (čo by umožnilo posúdiť záujem o HRSD), – Percentuálny podiel „necitlivých“ a „citlivých“ žiadostí umožňujúci vyvodiť závery týkajúce sa celkovej účinnosti overovania (percento „citlivých“ transakcií sa môže použiť ako ukazovateľ efektívnosti filtrov použitých poskytovateľmi údajov a môže naznačiť mieru, do akej sú uspokojené potreby podnikov); – podiel vnútroštátnych, cezhraničných (v rámci EÚ) a celosvetových obchodných aktivít na úrovni poskytovateľov údajov, – počet „citlivých“ žiadostí, ktoré boli predložené na účely následného povolenia, – percento zamietnutí povolenia (umožňujúce vyvodiť závery o tom, ako sa zohľadňujú efektívne obchodné potreby v rámci overovacieho postupu). Komisia bude pravidelne informovať Európsky parlament a Radu o uplatňovaní smernice a hodnotenie nového nástroja by sa uskutočnilo 3 roky po uplynutí lehoty na transpozíciu. Hodnotenie by vychádzalo z ukazovateľov v horeuvedenej tabuľke a jeho cieľom by bolo určiť, do akej miery sa splnili ciele nástroja a či je potrebná revízia. [1] Jednako vzhľadom na to, že účinnosť a efektívnosť procesu sú pri otvorenej metóde koordinácie neisté, akékoľvek vyhliadky na hospodársky vplyv zostávajú nejasné.