P7_TA(2014)0129

Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. februára 2014 o európskom semestri pre koordináciu hospodárskych politík: zamestnanosť a sociálne aspekty v ročnom prieskume rastu na rok 2014 (2013/2158(INI))

(2017/C 285/04)

Európsky parlament,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 20. februára 2013 s názvom K sociálnym investíciám do rastu a súdržnosti – vrátane realizácie Európskeho sociálneho fondu v rokoch 2014 – 2020 (COM(2013)0083),

keďže miera nezamestnanosti mládeže dosiahla nebývalé úrovne, keď v rámci EÚ dosiahla priemerne 23 % a v niektorých členských štátoch je miera nezamestnanosti medzi mladými ľuďmi vo veku 16 – 25 rokov vyššia ako 50 %; keďže situácia na trhu práce je obzvlášť ťažká pre mladých ľudí bez ohľadu na úroveň ich vzdelania, ktorí sa často dostávajú do situácie, keď sú buď nezamestnaní, alebo získajú len neisté pracovné zmluvy vo forme neplatených stáží alebo po emigrácii; keďže hospodárske straty v roku 2011 v dôsledku neúčasti mladých ľudí na trhu práce sa v členských štátoch odhadovali na 153 miliárd EUR, čo zodpovedá 1,2 % HDP EÚ; keďže príliš rigidné právne predpisy upravujúce trh práce v niekoľkých členských štátoch vedú k nedostatočnej pružnosti pre účinné absorbovanie otrasov; keďže súčasné právne predpisy v oblasti pracovného trhu môžu v niektorých prípadoch neprimerane chrániť osoby, ktoré sú do neho zapojené, a negatívne ovplyvňovať začleňovanie mladých ľudí medzi pracovnú silu;

keďže zlepšenie hospodárskej situácie by sa preto malo brať ako stimul k rozhodnému sledovaniu stanovených cieľov, so zameraním na rast a zamestnanosť s cieľom dodržať programy reforiem, zvýšiť konkurencieschopnosť a zaistiť trvalé oživenie;

keďže, že je nevyhnutné podporovať demokratickú kontrolu, zodpovednosť a legitimitu všetkých subjektov zapojených do európskeho semestra; keďže kľúčovou súčasťou tohto procesu je primerané zapojenie Parlamentu; keďže národné parlamenty zastupujú a garantujú práva, ktoré nadobudli a delegovali na nich občania; keďže zavedenie európskeho semestra by malo v plnom rozsahu rešpektovať výhradné právomoci národných parlamentov;

Sociálne ukazovatele

víta skutočnosť, že návrh spoločnej správy o zamestnanosti priložený k ročnému prieskumu rastu (RPR) tohto roku po prvýkrát obsahuje porovnávací prehľad politiky zamestnanosti a sociálnej politiky, ktorý pomôže posilniť monitorovanie rozvoja zamestnanosti a sociálnej politiky ako súčasť makroekonomického dohľadu v rámci európskeho semestra; domnieva sa, že by to malo mať vplyv na usmernenia politiky v rámci európskeho semestra s cieľom posilniť sociálny rozmer hospodárskej a menovej únie, ktoré je nielen žiaduce, ale aj nevyhnutné na riešenie krízy a predchádzanie závažným sociálno-ekonomickým rozdielom v rámci eurozóny, a tým na posilnenie jej udržateľnosti; vyjadruje hlboké znepokojenie nad obmedzenou úlohou Parlamentu v rámci európskeho semestra; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia a Rada dosiahli len malý pokrok v posilnení demokratickej kontroly usmernení hospodárskej politiky; nazdáva sa, že na základe existujúcich zmlúv článok 136 ZFEÚ umožňuje Rade prijímať v rámci európskeho semestra na odporúčanie Komisie a s hlasom i jedného členského štátu, ktorého menou je euro, záväzné hospodársko-politické usmernenia pre štáty eurozóny; zdôrazňuje, že stimulačný mechanizmus by upevnil záväzný charakter koordinácie hospodárskej politiky; požaduje, aby sa Európsky parlament v rámci medziinštitucionálnej dohody zapojil do vypracúvania návrhov a schvaľovania prieskumu ročného rastu a usmernení pre hospodársku politiku a zamestnanosti;

považuje za poľutovaniahodné, že ukazovatele zamestnanosti a sociálne ukazovatele navrhnuté Komisiou nepokrývajú situáciu členských štátov v sociálnej oblasti a v oblasti zamestnanosti dostatočne komplexne; požaduje, aby sa do porovnávacieho prehľadu zahrnuli ďalšie ukazovatele, týkajúce sa najmä miery chudoby detí, prístupu k zdravotnej starostlivosti, bezdomovstva, ako aj index dôstojnej práce, aby bolo možné riadne posúdiť sociálnu situáciu v členských štátoch; domnieva sa, že tieto ukazovatele by sa mali po konzultácii s Parlamentom pravidelne revidovať; poukazuje na to, že chýbajú opatrenia, ktorými by sa zaistilo, aby Európska rada pred každoročným prijatím priorít navrhnutých Komisiou v ročnom prieskume rastu rešpektovala pozíciu Parlamentu;

Zasadnutia ministrov práce a sociálnych vecí Euroskupiny

Potreba oživiť vnútorný dopyt a vytvárať kvalitné pracovné miesta prostredníctvom produktívneho investovania a zvýšenia produktivity

Pakt o zvýšení investícií a produktivity v EÚ

je znepokojený, že viac ako 20 členských štátov obmedzilo výdavky na vzdelávanie v relatívnom vyjadrení (v percentách HDP), čo ohrozuje využitie ich potenciálu na rast a ich konkurencieschopnosť, a to aj z dôvodu nesúladu medzi potrebami na trhu práce a skutočnými kvalifikáciami pracovnej sily; poukazuje na to, že obmedzenie takýchto investícií ešte viac oslabí štrukturálnu silu EÚ vzhľadom na rastúcu potrebu vysokokvalifikovaných zamestnancov a skutočnosť, že v mnohých členských štátoch je v súčasnosti veľká časť pracovnej sily nízkokvalifikovaná; varuje, že podľa Eurostatu je takmer polovica detí, ktorých rodičia majú nízku úroveň vzdelania, v EÚ-27 v roku 2011 ohrozená chudobou, a to v porovnaní s 22 %, ktorých rodičia majú stredoškolské vzdelanie, a 7 % detí, ktorých rodičia majú vysokoškolské vzdelanie, pričom najväčšie rozdiely boli Eurostatom zistené v Rumunsku (78 % detí z domácností s nízkou úrovňou vzdelania oproti 2 % z domácností s vysokoškolským vzdelaním), v Českej republike (76 % a 5 %), na slovenské (77 % a 7 %) , v Bulharsku (71 % a 2 %) a v Maďarsku (68 % a 3 %);

víta skutočnosť, že v RPR na rok 2014 Komisia žiada členské štáty, aby chránili a podporovali dlhodobé investície do vzdelávania, výskumu a inovácií, energetiky a do ochrany klímy; domnieva sa však, že to nepostačuje na to, aby členské štáty s už aj tak obmedzenými rozpočtami mohli dosiahnuť tento cieľ; vyzýva Komisiu, aby vytvorila plán, ktorým by týmto členským štátom pomohla urobiť potrebné produktívne investície, napríklad do vzdelávania a výskumu a vývoja, pretože tieto odvetvia majú veľký potenciál vytvárať rast a pracovné miesta;

Európske fondy

Kvalitné pracovné miesta a dôstojné mzdy ako nástroj zvyšovania produktivity

Vyzýva na vytvorenie prispôsobivejších a dynamickejších trhov práce, ktoré sa dokážu prispôsobiť rušivým vplyvom v hospodárskom prostredí bez prepúšťania a nadmerných úprav miezd; pripomína, že kúpna sila mnohých pracovníkov z EÚ bola vážne narušená, znížili sa príjmy domácností a došlo k potlačeniu vnútorného dopytu, čím sa ešte viac podporila nezamestnanosť a sociálne vylúčenie, najmä v členských štátoch, ktoré sú najviac zasiahnuté krízou; poukazuje na to, že znižovanie pracovných nákladov, ktoré sa priamo premieta do miezd, nemôže byť jedinou stratégiou pre opätovné zabezpečenie konkurencieschopnosti; konštatuje, že v oznámení o ročnom prieskume rastu za rok 2014 sa zdôrazňuje, že centrálne situované krajiny s nevyhnutným manévrovacím priestorom by mohli zvýšiť mzdy ako jeden zo spôsobov zvýšenia výdavkov; vyzýva, aby boli odporúčania dostatočne ambiciózne s cieľom podporiť vyváženejší rast a tvorbu pracovných miest v eurozóne;

Reformy na zvýšenie kvality účasti na trhu práce

zdôrazňuje, že reformy trhu práce by mali byť zamerané na zvýšenie produktivity práce a efektivity v záujme zvýšenia konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a umožnenia udržateľného rastu a vytvárania pracovných miest pri prísnom dodržiavaní európskeho aquis v sociálnej oblasti a jeho zásad; domnieva sa, že reformy trhu práce by sa mali vykonávať takým spôsobom, aby podporovali vnútornú pružnosť a kvalitu pracovných miest;

vyzýva členské štáty, aby zostavili a predstavili plány pracovných miest so špecifickými opatreniami pre tvorbu pracovných miest, najmä pre odvetvia, ktoré Komisia označila za odvetvia s vysokým potenciálom, ako je odvetvie zdravotnej a sociálnej starostlivosti, nízkouhlíkového hospodárstva efektívne využívajúceho zdroje a odvetvia IKT, a to v spolupráci so súkromným sektorom a sociálnymi partnermi a podľa vnútroštátnej praxe; vyzýva členské štáty, aby prostredníctvom týchto plánov pracovných miest podporili vytváranie pracovných príležitostí, najmä pre dlhodobo nezamestnaných, nezamestnaných starších občanov, ženy a ďalšie prioritné skupiny, ktoré sú krízou zvlášť výrazne zasiahnuté, ako sú prisťahovalci a ľudia so zdravotným postihnutím;

Nezamestnanosť mladých ľudí

je hlboko znepokojený, že miera nezamestnanosti mládeže je stále veľmi vysoká; konštatuje, že situácia nezamestnaných mladých ľudí je mimoriadne znepokojujúca; vyzýva preto Komisiu a členské štáty, aby naliehavo zakročili s cieľom začleniť mladých ľudí do trhu práce; žiada členské štáty, aby uviedli do praxe už dávno dohodnuté alebo aj nové opatrenia na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí a na zníženie počtu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní ani zapojení do procesu vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), so zreteľom na kvalitatívny aspekt slušne platenej práce pri plnom rešpektovaní kľúčových pracovných noriem;

Mobilita pracovnej sily

Spravodlivejšie daňové systémy

Sociálne trendy a udržateľnosť systémov sociálnej ochrany

Potreba znížiť chudobu a sociálne vylúčenie

je znepokojený nárastom chudoby vo všetkých vekových skupinách; konštatuje, že chudoba a sociálne vylúčenie osôb vo veku 18 – 64 rokov sa v posledných rokoch výrazne zvýšili v dvoch tretinách členských štátov, a to najmä v dôsledku zvýšenia počtu domácností bez práce alebo s nízkou intenzitou práce a miery chudoby zamestnaných ľudí; konštatuje, že riziko chudoby a sociálneho vylúčenia bolo v roku 2012 oveľa vyššie (48,8 %) u štátnych príslušníkov tretích krajín (vo veku 18 – 64 rokov) ako u štátnych príslušníkov EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby naliehavo prijali kroky na dosiahnutie cieľa stratégie EÚ 2020 týkajúceho sa chudoby a sociálneho vylúčenia; naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty na okamžité prijatie krokov v boji proti chudobe detí vzhľadom na to, že v roku 2011 až 27 % detí do 18 rokov bolo vystavených riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia. vyzýva Komisiu, aby vydala odporúčania, najmä pre členské štáty s najväčším podielom osôb mladších ako 18 rokov, ktoré sú ohrozené chudobou alebo sociálnym vylúčením;

Udržateľné dôchodky

zdôrazňuje potrebu uskutočnenia nevyhnutných reforiem s cieľom zabezpečiť udržateľnosť systémov dôchodkového zabezpečenia; domnieva sa, že na úspešné zvýšenie skutočného veku odchodu do dôchodku treba, aby boli reformy systémov dôchodkového zabezpečenia sprevádzané politikami, ktoré obmedzujú prístup k systémom predčasného odchodu do dôchodku a iným spôsobom predčasného odchodu, rozvíjajú možnosti zamestnávania starších zamestnancov a prístupu k celoživotnému vzdelávaniu, zavádzajú daňové zvýhodnenia poskytujúce stimuly na dlhšie zotrvanie v práci a podporujú aktívne a zdravé starnutie; upozorňuje na zrýchlenie tlaku demografického vývoja na vnútroštátne rozpočty a dôchodkové systémy v súčasnej situácii, keď do dôchodku odchádzajú prví príslušníci generácie tzv. baby boomu; berie na vedomie rozdielny pokrok a úroveň ambícií v jednotlivých členských štátoch pri zostavovaní a vykonávaní štrukturálnych reforiem zameraných na zvýšenie zamestnanosti, postupnom rušení systémov predčasného odchodu do dôchodku a pri posudzovaní potreby, a to na úrovni členských štátov a spolu so sociálnymi partnermi, zaistiť udržateľnosť zákonom stanoveného a skutočného veku odchodu do dôchodku vzhľadom na zvyšovanie priemernej dĺžky života; zdôrazňuje, že členské štáty, ktoré nevykonajú postupné reformy teraz, sa neskôr môžu ocitnúť v situácii, v ktorej budú musieť reformy vykonať šokovým spôsobom a so značnými sociálnymi dôsledkami;

Európske sociálne stabilizátory

domnieva sa, že finančné prostriedky EÚ by mohli prispieť k budovaniu kapacít, pokiaľ ide o poskytovanie podpory opatrovateľom (ako je emocionálna podpora, výmeny a poskytovanie informácií) a presadzovanie a že by mohli podporiť aj výmenu informácií, výskum a vytváranie sietí. je tiež presvedčený, že by bolo možné zvážiť prijatie legislatívnych opatrení, napríklad smernicu o dovolenke pre opatrovateľov, a to so zreteľom na vnútroštátne právomoci a zásady solidarity;

Potreba posilniť demokratickú legitimitu a sociálny dialóg

zdôrazňuje, ako potvrdila aj trojka, že pre úspech akýchkoľvek reforiem má zásadný význam vysokokvalitná účasť sociálnych partnerov v silnom sociálnom dialógu, a to aj na vnútroštátnej úrovni, a najmä pri reformách HMÚ by sa mala posilniť úloha sociálnych partnerov v novom procese správy ekonomických záležitostí, najmä v procese európskeho semestra; víta návrh Komisie na plnšie zapojenie sociálnych partnerov do procesu európskeho semestra, okrem iného v rámci výboru pre sociálny dialóg ešte pred každoročným prijatím ročného prieskumu rastu;

vyzýva Európsku radu a členské štáty, aby zabezpečili riadne zapojenie národných a regionálnych parlamentov, sociálnych partnerov, verejných orgánov a občianskej spoločnosti do uplatňovania a kontroly politického usmernenia na základe stratégie Európa 2020 a procesu správy ekonomických záležitostí s cieľom zabezpečiť zodpovednosť za ne; vyzýva Európsku radu a Komisiu, aby účinnejšie začlenili monitorovanie a hodnotenie plnenia cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnávania, sociálnych otázok a vzdelávania do európskeho semestra 2014;

o

o o

(1) Prijaté texty, P7_TA(2013)0447.

(2) Prijaté texty, P7_TA(2013)0515.

(3) Ú. v. EÚ C 308 E, 20.10.2011, s. 116.

(4) Ú. v. EÚ C 332 E, 15.11.2013, s. 81.

(5) Ú. v. EÚ C 131 E, 8.5.2013, s. 87.

(6) Ú. v. EÚ C 153 E, 31.5.2013, s. 57.

(7) Prijaté texty, P7_TA(2012)0419.

(8) Prijaté texty, P7_TA(2013)0266.

(9) Prijaté texty, P7_TA(2013)0036.

(10) Prijaté texty, P7_TA(2013)0365.

PRÍLOHA K UZNESENIU:

OSOBITNÉ ODPORÚČANIA, KTORÉ MÁ PRIJAŤ EURÓPSKA RADA V POLITICKOM USMERNENÍ

Odporúčanie č. 1: sociálne ukazovatele

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

víta skutočnosť, že návrh spoločnej správy o zamestnanosti priložený k ročnému prieskumu rastu (RPR) tohto roku po prvýkrát obsahuje porovnávací prehľad politiky zamestnanosti a sociálnej politiky, ktorý pomôže posilniť monitorovanie rozvoja zamestnanosti a sociálnej politiky ako súčasť makroekonomického dohľadu v rámci európskeho semestra; domnieva sa, že by to malo mať vplyv na usmernenia politiky v rámci európskeho semestra s cieľom posilniť sociálny rozmer hospodárskej a menovej únie, ktoré je nielen žiaduce, ale aj nevyhnutné na riešenie krízy a predchádzanie závažným sociálno-ekonomickým rozdielom v rámci eurozóny, a tým na posilnenie jej udržateľnosti;

vyjadruje hlboké znepokojenie nad obmedzenou úlohou Európskeho parlamentu v rámci európskeho semestra; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia a Rada dosiahli len malý pokrok v posilnení demokratickej kontroly usmernení hospodárskej politiky; nazdáva sa, že na základe existujúcich zmlúv článok 136 ZFEÚ umožňuje Rade prijímať v rámci európskeho semestra na odporúčanie Komisie a s hlasom i jedného členského štátu, ktorého menou je euro, záväzné hospodársko-politické usmernenia pre štáty eurozóny; zdôrazňuje, že stimulačný mechanizmus by upevnil záväzný charakter koordinácie hospodárskej politiky; požaduje, aby sa Európsky parlament v rámci medziinštitucionálnej dohody zapojil do vypracúvania návrhov a schvaľovania prieskumu ročného rastu a usmernení pre hospodársku politiku a zamestnanosti;

konštatuje, že tieto ukazovatele na rozdiel od porovnávacieho prehľadu postupu pri makroekonomických nerovnováhach nie sú záväzné; žiada Komisiu a členské štáty, aby túto situáciu zhodnotili so zreteľom na narastajúce nerovnováhy v sociálnej oblasti a v oblasti zamestnanosti v EÚ;

považuje za poľutovaniahodné, že ukazovatele zamestnanosti a sociálne ukazovatele navrhnuté Komisiou nepokrývajú situáciu členských štátov v sociálnej oblasti a v oblasti zamestnanosti dostatočne komplexne; požaduje, aby sa do porovnávacieho prehľadu zahrnuli ďalšie ukazovatele, ktoré sa týkajú najmä miery chudoby detí, prístupu k zdravotnej starostlivosti a bezdomovstva, a index dôstojnej práce, aby bolo možné riadne posúdiť sociálnu situáciu v členských štátoch; tieto ukazovatele by sa mali po konzultácii s Parlamentom pravidelne revidovať; keďže chýbajú opatrenia zaisťujúce, aby Európska rada pred každoročným prijatím priorít navrhnutých Komisiou v ročnom prieskume rastu rešpektovala pozíciu Európskeho parlamentu;

Odporúčanie č. 2: Odporúčanie č. 2: Euroskupina na úrovni ministrov práce a sociálnych vecí

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

Zdôrazňuje, že vždy, keď je to potrebné, je nutné pred konaním samitu eurozóny usporiadať schôdzu ministrov pre zamestnanosť a sociálne veci Euroskupiny. Rovnako dôležitú úlohu zohrávajú aj spoločné schôdze, ktorých cieľom je prijatie zosúladeného stanoviska Rady EPSCO a Rady ECOFIN, aby bolo zabezpečené, že obavy týkajúce sa zamestnanosti a sociálnej oblasti budú v diskusiách a pri rozhodovaní orgánov eurozóny riešené komplexnejším spôsobom, a s cieľom prispieť k stretnutiam hláv štátov a predsedov vlád eurozóny;

Odporúčanie č. 3: Pakt o zvýšení investícií a produktivity v EÚ

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

poukazuje na to, že aj keď štrukturálne reformy môžu priniesť výsledky v strednodobom až dlhodobom horizonte, potreba stimulovať vnútorný dopyt EÚ velí, aby Komisia a Rada posilnili investície s cieľom udržať rast a kvalitné pracovné miesta v krátkodobom horizonte a zvýšiť potenciál v strednodobom horizonte; konštatuje, že hlavné ciele už boli stanovené v stratégii Európa 2020 a v Pakte pre rast a zamestnanosť odsúhlasenom v júni 2012, ale je nutné posilniť financovanie; nabáda členské štáty, aby preto vytvorili investičný balík s cieľom výrazne zlepšiť hospodársku situáciu v krátkodobom horizonte a stav na trhoch práce v členských štátoch, ako bolo uvedené v uznesení Parlamentu z 11. septembra 2013 o riešení problému nezamestnanosti mládeže: možné východiská (2013/2045(INI));

víta skutočnosť, že v RPR na rok 2014 Komisia žiada členské štáty, aby chránili a podporovali dlhodobé investície do vzdelávania, výskumu a inovácií, energetiky a do ochrany klímy; domnieva sa však, že to nepostačuje na to, aby členské štáty s už aj tak obmedzenými rozpočtami mohli dosiahnuť tento cieľ;

vyzýva Komisiu, aby vytvorila plán, ktorým by týmto členským štátom pomohla urobiť potrebné produktívne investície, napríklad do vzdelávania a výskumu a vývoja, pretože tieto odvetvia majú veľký potenciál vytvárať rast a pracovné miesta;

Odporúčanie č. 4: Kvalitné pracovné miesta a dôstojné mzdy ako nástroj zvyšovania produktivity

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

Jednotkové náklady práce, výrobné náklady a ziskové rozpätia

Vyzýva na vytvorenie prispôsobivejších a dynamickejších trhov práce, ktoré sa dokážu prispôsobiť rušivým vplyvom v hospodárskom prostredí bez prepúšťania a nadmerných úprav miezd; pripomína, že kúpna sila mnohých pracovníkov z EÚ bola vážne narušená, znížili sa príjmy domácností a došlo k potlačeniu vnútorného dopytu, čím sa ešte viac podporila nezamestnanosť a sociálne vylúčenie, najmä v krajinách, ktoré sú najviac zasiahnuté krízou; poukazuje na to, že znižovanie pracovných nákladov, ktoré sa priamo premieta do miezd, nemôže byť jedinou stratégiou pre opätovné zabezpečenie konkurencieschopnosti; konštatuje, že v oznámení o ročnom prieskume rastu za rok 2014 sa zdôrazňuje, že centrálne situované krajiny s nevyhnutným manévrovacím priestorom by mohli zvýšiť mzdy ako jeden zo spôsobov zvýšenia výdavkov, a vyzýva, aby odporúčania boli dostatočne ambiciózne s cieľom podporiť vyváženejší rast a tvorbu pracovných miest v eurozóne;

Dôstojné mzdy

Komisia by mala navrhnúť opatrenia na riešenie nerovností a zaručenie dôstojných miezd. Vyzýva členské štáty, aby bojovali proti chudobe zamestnaných ľudí presadzovaním politiky trhu práce zameranej na zabezpečenie takých miezd, ktoré pracujúcim zaručia dôstojný život, čo je dôležité nielen pre sociálnu súdržnosť a spravodlivosť v spoločnosti, ale aj na udržanie silného hospodárstva.

Kvalita pracovných miest

Odporúča klásť väčší dôraz na odporúčanie Komisie pre jednotlivé krajiny na rok 2014 v oblasti kvality pracovných miest, ktorá má v hospodárstve náročnom na znalosti zásadný význam pre podporu vysokej produktivity práce a rýchlych inovácií prostredníctvom zručnej, prispôsobivej a motivovanej pracovnej sily s dôstojnými normami bezpečnosti a ochrany zdravia, s pocitom istoty a s primeraným pracovným časom. Politické usmernenia by mali byť zamerané najmä na prístup zamestnancov k základnému súboru pracovných práv zakotvených v zmluvách bez toho, aby boli dotknuté právne predpisy členských štátov.

Bojovať proti existencii a šíreniu neistých pracovných podmienok a falošnej samostatnej zárobkovej činnosti a zabezpečiť, aby ľudia so zmluvami s dočasným alebo čiastočným úväzkom alebo samostatne zárobkovo činné osoby mali primerané sociálne zabezpečenie a prístup k odbornej príprave.

Zabezpečiť účinné presadzovanie smernice, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní.

Odporúčanie č. 5: Reformy na zvýšenie kvality účasti na trhu práce

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

Vnútroštátne plány všeobecnej zamestnanosti a zamestnanosti mládeže

Komisia by v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny na rok 2014 mala zaviesť povinné predkladanie vnútroštátnych plánov všeobecnej zamestnanosti a zamestnanosti mládeže.

Komisia by do odporúčaní pre jednotlivé krajiny na základe ročného prieskumu rastu na rok 2014 mala zahrnúť kvalitu pracovných miest, odbornú prípravu, prístup k celoživotnému vzdelávaniu, základné práva zamestnancov, podporu mobility na trhu práce a samostatnú zárobkovú činnosť prostredníctvom zvýšenia bezpečnosti zamestnancov.

Reformy trhu práce a aktívne politiky v oblasti práce

Reformy trhu práce by mali byť zamerané na zvýšenie produktivity práce a efektivity v záujme zvýšenia konkurencieschopnosti hospodárstva EÚ a umožnenia udržateľného rastu a vytvárania pracovných miest pri prísnom dodržiavaní európskeho aquis v sociálnej oblasti a jeho zásad; reformy na trhu práce by sa mali vykonávať takým spôsobom, aby podporovali kvalitu pracovných miest.

Štrukturálne reformy trhu práce by mali zaviesť vnútornú pružnosť s cieľom zachovať zamestnanosť v čase hospodárskeho poklesu a zabezpečiť kvalitu pracovných miest, istoty pri prechode medzi zamestnaniami, systémy dávok v nezamestnanosti založené na aktivačných požiadavkách a prepojené s reintegračnými politikami, ktoré zachovávajú stimuly pre prácu a zároveň zabezpečujú dôstojný príjem, zmluvné dojednania s cieľom bojovať proti segmentácii trhu práce, ako aj predvídať hospodársku reštrukturalizáciu a zabezpečiť prístup k celoživotnému vzdelávaniu.

Riešenie otázky nezodpovedajúcej kvalifikácie

Lepšie monitorovanie potrieb v oblasti kvalifikácie v konkrétnych odvetviach a/alebo regiónoch a urýchlená náprava situácie nezodpovedajúcej kvalifikácie.

Komisia a členské štáty by mali spolupracovať na vypracovaní prehľadu kvalifikácií EÚ s cieľom poskytnúť komplexný pohľad na potreby kvalifikácií v EÚ.

Posilniť spoluprácu a synergie medzi odvetviami vzdelávania a odbornej prípravy a podnikmi s cieľom plánovať potreby v oblasti kvalifikácie a prispôsobiť vzdelávanie a odbornú prípravu potrebám trhu práce s cieľom vybaviť pracovnú silu potrebnými zručnosťami a uľahčiť prechod od vzdelávania a odbornej prípravy k práci, kľúčovú úlohu by tu mohli zohrávať duálne vzdelávacie systémy.

Podporovať prístup všetkých vekových skupín k celoživotnému vzdelávaniu, a to nielen prostredníctvom formálneho vzdelávania, ale aj prostredníctvom rozvoja neformálneho a informálneho vzdelávania.

Vytvoriť validačný systém neformálneho vzdelávania a informálneho učenia do roku 2015 prepojený s európskym kvalifikačným rámcom.

Nezamestnanosť mladých ľudí

Žiada, aby sa prijal európsky pakt pre zamestnanosť mládeže, ktorým sa uvedú do praxe už dávno dohodnuté opatrenia a vymedzia sa nové zdroje a opatrenia na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí na zníženie počtu mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani zapojení do procesu vzdelávania alebo odbornej prípravy (NEET), so zreteľom na kvalitatívny aspekt dôstojnej práce pri plnom rešpektovaní kľúčových pracovných noriem.

Členské štáty by mali bezodkladne zaviesť systém záruk pre mladých a využívať dostupné zdroje účinným spôsobom, zameraním aktivít na osoby, ktoré sa nachádzajú v najťažšej situácii.

Vyzýva Komisiu, aby zo záruky pre mladých ľudí urobila prioritu a zvýšila dostupné rozpočtové prostriedky v prisľúbenej priebežnej revízii VFR.

Komisia by mala navrhnúť kvalitný rámec pre stáže zahŕňajúci okrem iného kritériá pre výsledky vzdelávania a vhodnú prácu; vyzýva Komisiu, členské štáty a európskych sociálnych partnerov, aby ambicióznym spôsobom realizovali združenie učňovskej prípravy.

Seniori a dlhodobo nezamestnaní

Členské štáty by mali vytvoriť možnosti zamestnávania starších zamestnancov, zaručiť prístup k celoživotnému vzdelávaniu, zaviesť daňové zvýhodnenia poskytujúce stimuly na dlhšie zotrvanie v práci a podporovať aktívne a zdravé starnutie.

Dlhodobo nezamestnané osoby by sa mali podporovať prostredníctvom vytvárania pracovných miest a integrovaných prístupov k aktívnemu začleňovaniu vrátane pozitívnych aktivačných stimulov, napr. personalizovaného poradenstva a programov zameraných na uľahčovanie prechodu od sociálnej podpory na trh práce, primeraného systému dávok a prístupu ku kvalitným službám s cieľom podporovať ich opätovné zapojenie sa do trhu práce a prístup ku kvalitným pracovným miestam.

Ženy

Komisia by mala klásť väčší dôraz na výrazné zvýšenie účasti žien na trhu práce, ktoré je kľúčové na dosiahnutie hlavného cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti miery zamestnanosti; vyzýva na prijatie opatrení, ako sú cenovo dostupná starostlivosť a starostlivosť o deti, primerané systémy materských, otcovských a rodičovských dovoleniek a pružný pracovný čas a miesto práce.

Členské štáty by mali dodržiavať a podporovať rodovú rovnosť ako súčasť svojich vnútroštátnych politík a svojich národných programov reforiem.

Ostatné prioritné skupiny

Členské štáty by do svojich národných programov reforiem mali zahrnúť kľúčové opatrenia v oblasti zamestnanosti a sociálneho začlenenia prijaté v európskej stratégii pre osoby so zdravotným postihnutím. Vyzýva Európsku komisiu, aby tieto opatrenia zahrnula do svojich odporúčaní pre jednotlivé krajiny na rok 2014.

Vyzýva na zahrnutie začlenenia menšín medzi priority ročného prieskumu rastu na rok 2014, keďže ich účasť na trhu práce má kľúčový význam na dosiahnutie hlavného cieľa stratégie Európa 2020 v oblasti miery zamestnanosti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby riešili nízku mieru účasti príslušníkov menšín (napr. Rómov) na trhu práce.

Odporúčanie č. 6: Posilnenie dobrovoľnej pracovnej mobility

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

domnieva sa, že vzhľadom na počet zamestnancov, najmä mladých ľudí, ktorí odchádzajú zo svojej krajiny pôvodu a hľadajú pracovné príležitosti v iných členských štátoch, je naliehavo potrebné vypracovať primerané opatrenia. Aby bola zaručená prenosnosť dôchodkových práv a kontinuita zamestnaneckých dávok aspoň počas troch mesiacov, kým si ich poberateľ hľadá prácu v inom členskom štáte, v súčasnosti prebieha zmena právnych predpisov EÚ. Rada a Parlament dospeli k dohode o cezhraničnej prenosnosti doplnkových dôchodkových práv;

Odporúčanie č. 7: Na ceste k spravodlivejším daňovým systémom

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

konštatuje, že MMF nedávno zdôraznil, že existuje priestor na lepšie a progresívnejšie zdanenie, čo by mohlo pomôcť k zníženiu nerovností v EÚ; Zdôrazňuje, že je potrebné odkloniť daňové zaťaženie od oblasti práce k iným formám udržateľného zdanenia, aby bolo možné podporiť rast a tvorbu pracovných miest a zároveň zabezpečiť dodatočný príjem a posilniť legitimitu konsolidačného úsilia;

Odporúčanie č. 8: Je nutné obmedziť chudobu a sociálne vylúčenie

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

Členské štáty by mali posilniť záchranné siete, zaistiť účinnosť systémov sociálneho zabezpečenia a investovať do preventívnych opatrení.

Naliehavo vyzýva Komisiu, aby zohľadnila vplyv programov hospodárskych úprav na pokrok v oblasti dosiahnutia hlavných cieľov stratégie Európa 2020 v tých členských štátoch, ktoré majú finančné ťažkosti, a schválila úpravy zamerané na zladenie programov úprav s cieľmi stratégie Európa 2020.

Odporúčanie č. 9: Udržateľné dôchodky

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

zdôrazňuje, že je potrebné vykonať nevyhnutné reformy, ktoré zaistia udržateľnosť dôchodkových systémov, je presvedčený, že v záujme úspešného zvýšenia skutočného veku odchodu do dôchodku musia byť reformy dôchodkových systémov sprevádzané politikami, ktoré obmedzia prístup k režimom predčasného odchodu do dôchodku a ďalšie možnosti predčasného odchodu z trhu práce, vytvoria pre starších pracovníkov pracovné príležitosti, zaručia prístup k celoživotnému vzdelávaniu, zavedú politiky daňových zvýhodnení so stimulmi pre dlhšie zotrvanie v pracovnom procese a podporia aktívne a zdravé starnutie;

upozorňuje na zrýchlenie tlaku demografického vývoja na vnútroštátne rozpočty a dôchodkové systémy v súčasnej situácii, keď do dôchodku odchádzajú prví príslušníci generácie tzv. baby boomu; berie na vedomie rozdielny pokrok a úroveň ambícií v jednotlivých členských štátoch pri zostavovaní a vykonávaní štrukturálnych reforiem zameraných na zvýšenie zamestnanosti, postupné rušenie systémov predčasného odchodu do dôchodku a pri posudzovaní, na úrovni členských štátov a spolu so sociálnymi partnermi, potreby zaistiť udržateľnosť zákonom stanoveného a skutočného veku odchodu do dôchodku vzhľadom na zvyšovanie priemernej dĺžky života; zdôrazňuje, že členské štáty, ktoré nevykonajú postupné reformy teraz, sa neskôr môžu ocitnúť v situácii, v ktorej budú musieť reformy vykonať spôsobom, ktorý bude predstavovať šok, a so značnými sociálnymi dôsledkami;

Odporúčanie č. 10: Európske sociálne stabilizátory

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

Konštatuje, že politika sociálneho zabezpečenia, najmä dávky v nezamestnanosti, podpora minimálneho príjmu a progresívne zdaňovanie zo začiatku pomáhali obmedzovať prehlbovanie recesie a stabilizovať trhy práce a spotrebu; zdôrazňuje však, že kapacita týchto kľúčových hospodárskych a sociálnych stabilizátorov sa znepokojivo znížila v tých členských štátoch, v ktorých sú tieto stabilizátory najpotrebnejšie; poznamenáva, že príjmy domácností a domáci dopyt sú v dôsledku toho slabšie chránené;

zdôrazňuje, že sociálna politika a sociálne normy sú z dôvodu požiadaviek fiškálnej konsolidácie v niektorých prípadoch využívané ako vyrovnávacie faktory; vyzýva Komisiu, aby zhodnotila dôsledky tejto praxe pre sociálne štáty a občanov; vyzýva členské štáty, aby zlepšili primeranosť a účinnosť systémov sociálnej ochrany a aby zabezpečili, že budú naďalej pôsobiť ako tlmiaci prvok proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu;

Odporúčanie č. 11: Potreba posilniť demokratickú legitímnosť sociálneho dialógu

Európsky parlament sa domnieva, že cieľom každoročného politického usmernenia, ktoré má prijať Európska rada na základe RPR, by malo byť:

Všetky reformy trhu práce by sa mali zakladať na posilnenej koordinácii sociálneho dialógu;

Pre úspech akýchkoľvek reforiem má zásadný význam kvalitná účasť sociálnych partnerov v silnom sociálnom dialógu, a to aj na vnútroštátnej úrovni, a najmä pri reformách HMÚ by sa mala posilniť úloha sociálnych partnerov v novom procese správy ekonomických záležitostí, najmä v procese európskeho semestra.

Realizovať návrh Komisie na silnejšie zapojenie sociálnych partnerov do procesu európskeho semestra okrem iného v rámci výboru pre sociálny dialóg ešte pred každoročným prijatím ročného prieskumu rastu.

Európska rada a členské štáty by mali zabezpečiť riadne zapojenie národných a regionálnych parlamentov, sociálnych partnerov, verejných orgánov a občianskej spoločnosti do uplatňovania a kontroly politického usmernenia na základe stratégie Európa 2020 a procesu správy ekonomických záležitostí s cieľom zabezpečiť zodpovednosť za ne.

Európska rada a Komisia by mali účinnejšie začleniť monitorovanie a hodnotenie plnenia cieľov stratégie Európa 2020 v oblasti zamestnávania, sociálnych otázok a vzdelávania do európskeho semestra 2014.