SK Úradný vestník Európskej únie C 345/19

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2011/C 345/07

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„SER KORYCIŃSKI SWOJSKI“

ES č.: PL-PGI-0005-0835-18.10.2010

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Ser koryciński swojski“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Poľsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 1.3. Syry

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

„Ser koryciński swojski“ je zrejúci syr, ktorý sa vyrába zo surového plnotučného kravského mlieka, ku ktorému sa pridáva syridlo a kuchynská soľ. Môžu sa pridávať koreniny a bylinky.

„Ser koryciński swojski“ má tvar sploštenej gule (geoidu) s eliptickým priečnym rezom, v priemere má až 30 cm (v závislosti od veľkosti cedidla, ktoré sa používa pri jeho výrobe, a množstva syreniny, ktorá sa doň vloží) a váži od 2,5 do 5 kg (v závislosti od použitého cedidla a dĺžky dozrievania).

„Ser koryciński swojski“ má početné malé oká rôznej veľkosti a tvaru. Povrch syra je ryhovaný.

Pod názvom „ser koryciński swojski“ sa predávajú tri druhy tohto syra, ktoré sa líšia dĺžou dozrievania:

„Ser koryciński swojski“ – świeży (čerstvý) zreje 2 až 4 dni.

„Ser koryciński swojski“ – leżakowany (uležaný) zreje 5 až 14 dní.

„Ser koryciński swojski“ – dojrzały (zrelý) zreje dlhšie ako 14 dní.

Dĺžka dozrievania nemá vplyv na osobitné vlastnosti výrobku „ser koryciński swojski“ uvedené v odseku 5.2 jednotného dokumentu.

Opis výrobku „ser koryciñski swojski“ podľa dĺžky dozrievania Skupina vlastností alebo prísad Vlastnosť alebo prísada čerstvý „ser koryciński swojski“ uležaný „ser koryciński swojski“ zrelý „ser koryciński swojski“ Farba Vonkajšia farba smotanová slamovo žltkastá žltkastá alebo žltá Vnútorná farba smotanová smotanovo-slamovo žltkastá slamovo žltkastá Konzistencia Vonkajšia konzistencia vonkajšia konzistencia rovnaká ako vnútorná mierne tuhá zvonku a mäkká vo vnútri jemne žltá kôra s belavým povlakom na povrchu syra Vnútorná konzistencia syr je mokrý, veľmi elastický, s rovnomerne rozloženými dierkami (približne 1 mm) vlhký, elastický, s rovnako veľkými a rovnomerne rozloženými dierkami (približne 2 mm) syr je mierne vlhký, elastický, s rovnako veľkými a rovnomerne rozloženými dierkami Organoleptické vlastnosti Chuť prevažuje jemná a smotanová chuť, syr sa vyznačuje gumovitou štruktúrou a pri zahryznutí vydáva vŕzgavý zvuk syr je jemne slaný s rozoznateľným orechovým tónom syr je výrazne suchý, vonkajšia vrstva je pomerne slaná – bližšie k stredu je menej slaný a má jemne orechovú chuť Vôňa prevažuje vôňa čerstvého masla ľahká vôňa sušeného syra vôňa sušeného syra Fyzikálno-chemické vlastnosti Vlhkosť ≤ 53 % ≤ 48 % ≤ 43 % Tuk ≥ 20 % ≥ 22 % ≥ 30 %

3.3. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

— Základné suroviny – kravské mlieko, syridlo a kuchynská soľ (približne 3 g na každých 10 l mlieka), okrem toho soľ na potieranie sformovaného syra.

— Voliteľné suroviny – sušené koreniny a bylinky: korenie, čili, bazalka, kôpor, petržlen, ligurček, mäta, čierna egyptská rasca, cesnak medvedí, rasca, paprika, majorán, oregano, pikantné a sušené huby,

— čerstvé koreniny a bylinky: cesnak, paprika, olivy; čerstvé bylinky: kôpor, pažítka, bazalka, mäta a majorán.

Pri výrobe sa používa surové plnotučné mlieko. Nie je povolené fyzikálne ani chemické spracovanie okrem filtrovania makroskopických nečistôt a ochladenia na vonkajšiu teplotu na účely konzervácie. Výroba syra sa musí začať najneskôr do 5 hodín po nadojení.

Použitím rôznych korenín sa syru iba pridáva vôňa, nemenia sa však vlastnosti výrobku „ser koryciński swojski“.

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

Na výrobu syra „ser koryciński swojski“ sa používa mlieko kráv, ktoré sa pasú na pastvinách minimálne 150 dní do roka. Na kŕmenie zvierat sa používajú tradičné postupy. Základom krmiva v zime sú seno z lúk, obilné krmivá (jačmeň, raž, pšenica a obilné zmesi) alebo silážované seno.

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

— Zohriatie mlieka a pridanie syridla a soli

— Syrenie mlieka

— Oddelenie srvátky

— Odtečenie srvátky

— Formovanie

— Potieranie soľou

— Dozrievanie

3.6. Osobitné pravidlá pri krájaní, strúhaní, balení atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pri označovaní:

Každý výrobca syra „ser koryciński swojski“ musí na svojich etiketách používať spoločné logo výrobku „ser koryciński swojski“. Logo výrobku „ser koryciński swojski“ sa distribuuje prostredníctvom združenia výrobcov korycinského syra (Zrzeszenie Producentów Sera Korycińskiego).

Princípy distribúcie loga nijakým spôsobom nediskriminujú výrobcov, ktorí nie sú členmi združenia.

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

„Ser koryciński swojski“ sa vyrába v troch obciach okresu Sokólski v Podleskom vojvodstve: Korycin, Suchowola a Janów.

5. Spojenie so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

5.1.1. Prírodné faktory

Zemepisná oblasť, v ktorej sa vyrába „ser koryciński swojski“, sa nachádza v regióne vysočiny Białystok, ktorá je súčasťou makroregiónu Nizina Północnopodlaska, čo je oblasť morénových jazier, ktorú charakterizujú močiare uprostred rozsiahlych plošín. Rôznorodú krajinu tejto oblasti formovala opakovaná ľadovcová činnosť. V rámci oblasti Nizina Północnopodlaska sa odlišuje niekoľko menších prvkov: doliny, kotliny, nížiny a vysočiny vrátane vysočiny Białystok. Vysočiny sú morénového pôvodu a vyznačujú sa veľkou morfologickou rôznorodosťou. Najčastejšími územnými formami sú tu erodované morénové pahorky a hrebene, z ktorých niektoré dosahujú výšku viac ako 200 m nad morom.

Podnebie v tejto nížine nadobúda smerom na východ výrazne kontinentálny charakter (kým na západe Poľska prevláda vplyv morského podnebia). Oblasť, v ktorej sa vyrába „ser koryciński swojski“, sa nachádza v južnej časti severovýchodného Poľska, ktoré sa (okrem pohorí) považuje za najchladnejší región v krajine. Zimy sú dlhé (trvajú v priemere 110 dní) a vyznačujú sa najnižšími teplotami v krajine: priemerná teplota vzduchu v januári je – 5 až – 6 °C (priemerná teplota v januári vo Varšave je okolo – 3,5 °C) a snehová pokrývka sa udrží pomerne dlho. Letá trvajú približne 90 dní a sú celkom teplé, priemerná teplota v júli je približne 18 °C. Prechodné obdobia sú kratšie ako v centrálnej časti krajiny. Priemerný ročný úhrn zrážok je približne 650 mm. Najviac prší v období od apríla do septembra. Časové rozloženie zrážok výhodné, keďže 70 % všetkých zrážok pripadá na vegetačné obdobie, čo má pozitívny vplyv na lúky a pasienky. Frekvencia zrážok vo vegetačnom období je takisto uspokojivá (približne 94 dní). Vegetačné obdobie je krátke. Začína sa koncom prvej aprílovej dekády a končí sa v posledných októbrových dňoch; trvá teda približne 200 dní.

5.1.2. Historické faktory a zručnosti ľudí

V regióne, v ktorom sa vyrába „ser koryciñski swojski“, sa vôbec nenachádza ťažký priemysel. Tunajšie priemyselné podniky sa zaoberajú spracovaním potravín, najmä mlieka. Väčšina plochy sa využíva na poľnohospodársku činnosť alebo je zalesnená. Poľnohospodárska pôda, ktorú väčšinou obrábajú jednotliví poľnohospodári, tvorí významnú časť oblasti. Ide prevažne o poľnohospodársku pôda s nízkym výrobným potenciálom a riedko zalesnenú poľnohospodársku pôdu.

Podleské vojvodstvo, v ktorom sa nachádza oblasť vymedzená v bode 4, sa zameriava na výrobu mlieka a mliečnych výrobkov, o čom svedčí skutočnosť, že má najväčší podiel pastvín v Poľsku, ktoré predstavujú 35,4 % obrábanej plochy. Pasienky tvoria 13 % a lúky 22,4 %. Z hľadiska počtu kusov dobytka je vojvodstvo na druhom mieste v krajine. Jeden z troch litrov mlieka a jeden z piatich blokov masla vyrobených v Poľsku dodáva na trh toto vojvodstvo. Tunajší výrobcovia mlieka vyrobia priemerne 33,3 ton mlieka, pričom celoštátny priemer je 16,2 tony. Podiel regiónu na celoštátnej výrobe systematicky narastá.

Vojvodstvo sa tradične zameriava na výrobu mlieka a mliečnych výrobkov, pretože v minulosti tu bola nízka úroveň industrializácie a pretrvávajúca nízka úroveň investícií, vysoká nezamestnanosť a nízke mzdy. V minulosti sa predávalo najmä surové mlieko, ale mnoho poľnohospodárskych podnikov vyrábalo aj maslo a „ser koryciński swojski“ pre vlastné potreby alebo na predaj. Výroba syra slúžila predovšetkým na využitie mlieka vyrobeného v poľnohospodárskych podnikoch, ako aj na spestrenie stravy. Osobitné zručnosti výrobcov syra „ser koryciński swojski“ spočívajú najmä v tom, že na výrobu syra používajú nepasterizované mlieko a že výrobok počas dozrievania v istých časových odstupoch obracajú na základe svojich znalostí a skúseností.

5.2. Špecifickosť výrobku:

„Ser koryciński swojski“ má špecifický tvar získaný podľa cedidiel, v ktorých sa vyrába. Z týchto nádob syr získava aj svoj charakteristický ryhovaný povrch. Vyrába sa z plnotučného nepasterizovaného mlieka, ktoré mu dáva jeho charakteristickú vôňu čerstvého mlieka. Syr je vlhký a elastický, má mnoho rovnako veľkých a rovnomerne rozdelených malých ôk.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Súvislosť medzi výrobkom „ser koryciński swojski“ a oblasťou sa zakladá na špecifických vlastnostiach vymedzených v bode 5.2. a na jeho povesti.

Špecifické vlastnosti výrobku „ser koryciński swojski“ sa vyvíjali mnoho rokov, počas ktorých sa vyrábal a počas ktorých sa znalosti týkajúce sa výrobného postupu a súvisiace praktické zručnosti odovzdávali z generácie na generáciu, keďže mliekarenská technológia a výrobné príručky neuvádzajú postup výroby tohto výrobku, ktorý je úzko spojený so zemepisnou oblasťou vymedzenou v bode 4. Výrobok má dobrú povesť, čo dokazuje mnoho článkov v tlači, odkazov na internete a cien, ktoré získal. „Ser koryciński swojski“ sa v renomovaných obchodoch predáva za ceny, ktoré sú až o 50 % vyššie ako ceny ostatných bochníkových syrov. „Ser koryciński swojski“ sa cez internet predáva za presne rovnakú cenu ako „oscypek“ (chránené označenie pôvodu).

„Ser koryciński“ získal v roku 2004 prvú cenu a titul „Smak Roku“ (chuť roka) na veľtrhu Polagra v Poznani, „Perła“ v súťaži Nasze Kulinarne Dziedzictwo (naše kulinárske dedičstvo) a titul „Podlaska Marka Rok“ (podleská značka roka) v kategórií „Smak“ (chuť). Od roku 2004 sa každú jeseň koná korycinský syrový festival (Święto sera korycińskiego). V roku 2005 bol „ser koryciński swojski“ zaradený na celoštátny zoznam tradičných výrobkov Ministerstva poľnohospodárstva a rozvoja vidieka.

„Ser koryciński swojski“ je čoraz známejší a vyhľadávanejší najmä v severnom a strednom Poľsku. Každý rok sa propaguje vo Varšave na festivale „Podlasie w stolicy“ (Podlesie v hlavnom meste).

Odkazy týkajúce sa uznania a obľúbenosti korycinského syra sa pravidelne objavujú v regionálnej a celoštátnej tlači: Gazeta Wyborcza (Białystok), 4. – 5. jún 2005 – „Podlasie w stolicy“; Kurier Poranny, 4. júl 2005 – „Tłoczno i smacznie“; Gazeta Współczesna, 12. september 2005 – „Zrób sobie swojski ser“; Gazeta Współczesna, 29. september 2005 – „Święto sera po raz drugi“; Gazeta Współczesna, 4. október 2005 – „Gospodynie z Gminy Korycin twierdzą, że nie ma to jak … Swojskiego sera smak“; Gazeta Współczesna, 29. november 2005 – „Projekt dla sera“; Gazeta Współczesna, 24. september 2007 – „Magia Smaku“; Gazeta Współczesna, 25. september 2007 – „Pierwsza przydomowa serowarnia“; Gazeta Współczesna, 23. október 2007 – „Sery to jest przyszłość“; Kurier Poranny, 17. október 2007 – „Niektórzy wracają“; Kurier Poranny, 19. január 2008 – „Dobra marka. To jest to!“; Gazeta Współczesna, 17. marec 2008 – „Pierwszy Festiwal Kuchni Podlaskiej“; GWAGRO, 19. máj 2008 – „Danie warte ‚Perły‘“; Gazeta współczesna, 11. jún 2008 – „Podlasie w stolicy“; Gazeta Współczesna, 19. jún 2008 – „Serowarnia po polsku“; Gazeta Wyborcza Duży Format, 16. február 2009„Bambus w szynce“; Gazeta Współczesna, 17. marec 2009 – „To były smaki“; Gazeta Wyborcza (Białystok), 15. máj 2009 – „Wspólna dla wszystkich jest kaczka – mowa o potrawach przygotowanych na Międzynarodowy Festiwal Kuchni“; Gazeta Współczesna, 9. jún 2009 – „Dobre smaki można promować“; Gazeta Współczesna, 16. jún 2009 – „Regionalne specjały – próbujmy i kupujmy“. Po zadaní hesla „ser koryciński swojski“ do internetového vyhľadávača sa našlo 10 stránok; informácie o výrobku „ser koryciński swojski“ sa nachádzajú aj v otvorenej encyklopédii Wikipédia.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

http://www.minrol.gov.pl/index.php?/pol/Jakosc-zywnosci/Produkty-regionalne-i-tradycyjne/Zlozone-wnioski-o-rejestracje-Produkty-regionalne-i-tradycyjne

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.