SK Úradný vestník Európskej únie C 89/4

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2009/C 89/04

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„TRUSKAWKA KASZUBSKA“ alebo „KASZËBSKÔ MALËNA“

ES č.: PL-PGI-0005-0593-19.03.2007

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“

Názov „truskawka kaszubska“ sa najčastejšie používa pri obchodovaní s týmto produktom, najmä medzi Kašubmi a osobami, ktoré nemajú kašubský pôvod. Tento názov sa používa vtedy, keď sa tento produkt vyváža na zahraničné trhy alebo predáva v iných častiach Poľska, ako v Kašubsku. Ďalším používaným názvom je „kaszëbskô malëna“. Tento názov sa najčastejšie používa v bežnej reči. Pochádza z kašubského jazyka, preto ho najbežnejšie používajú obyvatelia tohto regiónu, t. j. Kašubovia. Tieto názvy sa môžu vzájomne zamieňať.

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Poľsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

Druh výrobku (ako v prílohe II):

Trieda 1.6 – Čerstvé alebo spracované ovocie, zelenina a obilniny

3.1. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Iba tieto odrody jahôd s týmito organoleptickými vlastnosťami sa môžu predávať ako „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“:

Ovocie určené na priamu spotrebu (dezert)

1. Elsanta

1.1. Vzhľad a tvar: ovocie s priemerom minimálne 18 mm, tvar zaoblený kónický až kónický, celé, bez poškodenia, so stopkou.

1.2. Šupka je svetločervenej farby, lesklá, s dosť rovnomerným sfarbením; dužina je svetloružovej až svetločervenej farby, ktorá je na priereze dosť rovnomerná.

1.3. Konzistencia: dužina je veľmi šťavnatá, pevná.

1.4. Chuť a vôňa: sladká, aromatická, vyvážená, pripomína jahodu obyčajnú.

2. Honeoye

2.1. Vzhľad a tvar: ovocie s priemerom minimálne 18 mm, kónického a zaobleného kónického tvaru, ktoré sa zužuje pri kalichu, aby vytvorilo hrdlo, celé, bez poškodenia, so stopkou.

2.2. Farba: od výrazne červenej po tmavočervenú, rovnomerne rozložená po celom povrchu, s vysokým leskom. Dužina má dosť rovnomernú svetločervenú farbu.

2.3. Konzistencia: dužina je šťavnatá, veľmi pevná.

2.4. Chuť a vôňa: sladká, aromatická, vyvážená, pripomína jahodu obyčajnú

Jahody odrôd Elsanta a Honeoye, ktoré sa majú nazývať „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“, sa museli označovať triedou „Extra“ alebo „Trieda I“. Jahody, ktoré sa majú nazývať „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ musia mať tieto typické vlastnosti:

— musia mať výraznú červenú farbu s minimálne 80 % sfarbením;

— musia mať jednotný tvar, bez akýchkoľvek nepravidelností;

— musia byť na dotyk pevné bez stôp hniloby alebo znakov choroby.

Ovocie určené na spracovanie

3. Senga Sengana

3.1. Vzhľad a tvar: ovocie rôznych veľkostí, široké a kónické so zrezaným vrcholom, srdcovitý tvar, srdcovitý/sférický a sférický/zaoblený, celé, bez poškodenia, so stopkou alebo bez stopky.

3.2. Farba: od výrazne červenej po tmavočervenú, rovnomerne rozložená po celom povrchu. Dužina je dosť rovnomerne výrazne červená.

3.3. Konzistencia: dužina je pevná, šťavnatá alebo veľmi šťavnatá a mierne tvrdá.

3.4. Chuť a vôňa: sladká, aromatická, vyvážená, pripomína jahodu obyčajnú.

3.2. Suroviny (len pri spracovaných výrobkoch):

—

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.4. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Všetky štádiá pestovania „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ by sa mali uskutočniť v zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4. Parcely pozemku určené na pestovanie sa musia vyznačovať chudobnou pôdou triedy IV, V alebo VI. Ovocie sa zbiera ručne, keď je zrelé, dobre vyvinuté, zdravé, čerstvé, pevné, celé, nepoškodené, neroztlačené ani nenavlhnuté, čisté a bez plesne a zvyškov prípravkov na ochranu rastlín. Jahody by sa mali sadiť v rade, 20 – 35 cm od seba. Vzdialenosť medzi radmi by mala byť 70 – 100 cm. Ak sa používa maštaľný hnoj, dávkovanie nesmie prekročiť 30 ton na hektár. Metódy pestovania, najmä intenzívne hnojenie, zamerané na dosiahnutie výnosov prekračujúcich 25 ton jahôd z hektára nie sú prípustné.

3.5. Osobitné pravidlá krájania, strúhania, balenia, atď.:

Jahody by sa mali ukladať vo vrstvách nie viac ako 10 cm hlbokých.

3.6. Osobitné pravidlá označovania:

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

„Truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ sa pestuje v okresoch Kartuski, Kościerski a Bytowski, ako aj v obciach Przywidz, Wejherowo, Luzino, Szemud, Linia, Łęczyce a Cewice.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Environmentálne podmienky v oblasti na pestovanie „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“, ktorá je uvedená v bode 4, sú homogénne. Daná oblasť sa zemepisne nazýva Kašubská jazerná oblasť a historicky je známa ako Kašubsko.

Prírodné prostredie v Kašubskej jazernej oblasti sa odlišuje od prírodného prostredia v okolitých oblastiach podnebím, rázom krajiny a druhom pôdy.

Kašubská jazerná oblasť sa vyznačuje mierne drsnejším podnebím, ako je podnebie v okolitých oblas tiach. Je to v dôsledku vysokej nadmorskej výšky medzi 180 a 300 m nad morom. K drsnosti podnebia prispievajú aj časté prílevy masy polárneho kontinentálneho vzduchu z východu. V porovnaní s pobrežnou klímou sú tu značné sezónne výkyvy teploty. Zrážky dosahujúce hodnotu 700 mm za rok sú mierne vyššie ako celoštátny priemer, s prevládajúcimi západnými vetrami. Pestovateľská sezóna je jednou z najkratších v Poľsku a pohybuje sa medzi 180 a 200 dňami.

V uvedenej oblasti prevládajú podzoly tvorené na piesku, štrku a hlinitej pôde. Sú to pôdy triedy IV, V a VI, t. j. najmenej úrodné druhy pôdy. Hnedé pôdy vytvorené na štrkoch a íloch sa vyskytujú v menšej miere a sú trochu úrodnejšie ako podzoly. Pôda vybraná na pestovanie má obvykle pH medzi 5,0 a 6,0. Kašubská jazerná oblasť má pestrý postglaciálny reliéf vyznačujúci sa mnohými rybníkmi a jazerami s kanálmi. Oblasť pestovania „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ pozostáva z 32 obcí, pričom až 21 z nich sa nachádza v znevýhodnených oblastiach v nížinnej zóne II a 10 z nich v nížinnej zóne I.

5.2. Špecifickosť výrobku:

Špecifickosť jahôd vyplýva najmä z ich veľmi výraznej, výnimočnej a intenzívnej chute a vône. Jahody „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ sú charakteristicky sladšie, ako ovocie z iných regiónov.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickými vlastnosťami výrobku (CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Špecifické akostné vlastnosti „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ opísané v bode 5.2. sú výsledkom osobitných podnebných a pôdnych faktorov uvedených v bode 5.1.

Zlá pôda a drsné podnebie Kašubskej jazernej oblasti majú vplyv na oneskorenie obdobia kvitnutia jahôd a skrátenie pestovateľskej sezóny. Vystavenie prírodným faktorom, najmä drsnému podnebiu, má pozitívny vplyv na vznik a dozrievanie jahôd, zatiaľ čo veľmi zlá pôda a nepriaznivé poľnohospodárske podmienky nie sú vhodné pre iné plodiny. Veľké odchýlky v relatívnej nadmorskej výške umožňujú, aby jahody rástli na svahoch vystavených slnečnému svetlu, čím sa zabezpečuje riadne dozrievanie ovocia. Tieto faktory a mierne kyslá pôda prispievajú k rastu jahôd.

Historické pramene hovoria, že pestovanie jahôd v Kašubsku sa začalo v dvadsiatych a tridsiatych rokoch 20. storočia. Vysoká kvalita a zvyšujúca sa obľuba jahôd viedla k rozšíreniu polí na pestovanie jahôd v priebehu viac ako polstoročia, čo spôsobilo, že sa stali neoddeliteľnou súčasťou kašubskej krajiny. Začiatkom sedemdesiatych rokov 20. storočia sa rozhodlo, že vzhľadom na veľké množstvo jahôd by sa mal organizovať festival zberu jahôd. Táto udalosť sa koná každý rok na otvorenom priestore v prvú júlovú nedeľu. Festival zberu jahôd je najväčšou udalosťou v regióne, ktorej sa zúčastňujú desiatky tisíce návštevníkov, pričom ich počet sa každý rok zvyšuje. Skutočnosť, že sa tu v roku 2005 predali za jediný deň takmer dve tony jahôd, tiež svedčí o obľube tohto festivalu.

Povesť „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ potvrdzujú mnohé články a dôkazy preukazujúce, že tento produkt sa stal súčasťou kultúry a identity obyvateľov Kašubska. V miestnej tlači sa uverejňujú informácie, ktoré sú nevyhnutné pre pestovateľov jahôd, a podrobné poznámky o ich úsilí spojiť sily a prijať spoločné stanovisko k „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“, ako aj prijať opatrenie zamerané na ochranu špecifickej akosti, vône a chute týchto jahôd.

O dobrom mene, ktorému sa teší „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“, svedčia aj opatrenia prijaté nakupujúcimi (chladiarenské zariadenia a spracovateľské závody), ktorí si ponechávajú rezervy na kúpu „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“, ktoré sa objavujú neskôr, ako jahody z iných regiónov Poľska. Túto povesť potvrdzujú aj pokusy predávať jahody z iných regiónov, ktoré dozrievajú skôr, pod menom „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“.

Povesť „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ a jej silné väzby so zemepisnou oblasťou uvedenou v bode 4 potvrdzujú aj výsledky prieskumov medzi spotrebiteľmi. Nie menej ako 67 % respondentov poznalo aspoň jeden z názvov, pod ktorým sa tento produkt predáva („truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“). „Truskawka kaszubska“ sa vníma ako jahoda, ktorá je voňavejšia (73 %) a sladšia (68 %) ako iné jahody. Približne 64 % opýtaných považovalo „truskawka kaszubska“ alebo „kaszëbskô malëna“ za produkt typický pre Kašubsko. Okrem toho obyvatelia Pomoranska a Kašubska považujú jahody za ovocie, ktoré je nepochybne najtypickejším ovocím tohto regiónu. Takmer jedna tretina Kašubov ich uviedla spontánne a takmer 80 % vie o ich jedinečnosti pre región.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

http://www.minrol.gov.pl/DesktopDefault.aspx?TabOrgId=1620&LangId=0

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.