Táto správa je odpoveďou na výzvu v odôvodnení 8 uvedeného rozhodnutia, aby Komisia (EK) predložila Európskemu parlamentu a Rade do konca roka 2015 správu, v ktorej posúdi efektívnosť súčasného systému európskych inštitúcií verejného financovania podporujúcich investície v Európe a v jej susedstve, a to vrátane odporúčaní ohľadne spolupráce medzi príslušnými bankami a optimalizácie a koordinácie ich činností.

Pokiaľ ide o mandáty medzinárodných finančných inštitúcií, v dohode o zriadení základných dokumentov EBOR (stanovy EBOR) sa ustanovuje táto inštitúcia s vlastnými výsadami a imunitami. Mandátom EBOR je „podporovať transformáciu na otvorené, trhovo orientované hospodárstva a súkromnú a podnikateľskú iniciatívu“ v strednej a východnej Európe, Strednej Ázii a v poslednom období aj v regióne južného a východného Stredozemia. EBOR sa angažuje v krajinách, ktoré sa zaviazali dodržiavať zásady pluralitnej demokracie, pluralizmu a trhového hospodárstva, a takisto prispieva k cieľom posilnenia demokracie a právneho štátu. Hoci EBOR nemá osobitný mandát presadzovať politiky EÚ, ako to je v prípade EIB, riadi sa politikami EÚ a pri svojej činnosti sa ich snaží podporovať (napr. v environmentálnych a sociálnych politikách, kde sú normy EÚ osobitne uvedené). Transformačný mandát EBOR zvýrazňuje aj ďalší rozlišujúci bod, a to že EBOR aktívne spolupracuje s krajinami, v ktorých pôsobí, na politickej reforme s cieľom zlepšiť podnikateľské a investičné prostredie a podporovať konkurencieschopné a vhodne regulované trhy, ktoré prilákajú súkromný kapitál.

Pákový efekt súkromného financovania: Z analýzy údajov vyplynulo, že skupine EIB a banke EBOR sa darí dosahovať pákový efekt financovania súkromného sektora. Ich úspech pri využívaní súkromného financovania sa však líši v jednotlivých odvetviach, krajinách a typoch poskytovaných finančných produktov a nástrojov.

V rámci analýzy sa tiež preskúmal vzťah medzi oboma bankami z hľadiska ich spolupráce. Je dôležité zdôrazniť, že z analýzy vyplynulo, že pri takmer všetkých operáciách existuje určitá forma výmeny informácií, koordinácie alebo spolupráce medzi skupinou EIB a EBOR. To možno pripísať skutočnosti, že existuje veľmi hustá sieť formálnych a neformálnych kontaktov medzi nimi na všetkých úrovniach, od technického personálu až po najvyššiu úroveň riadenia. Obe inštitúcie sa tiež snažia predchádzať duplicite práce, najmä pri posudzovaní projektov a postupov hĺbkovej analýzy, rokovaniach, financovaní a monitorovaní spoločne financovaných operácií. Pri analýze sa takisto zistilo niekoľko formálnych a neformálnych mechanizmov vzájomnej dôvery, ktoré umožňujú koordináciu opatrení medzi EBOR a skupinou EIB, najmä so zreteľom na výmenu informácií o projektoch a klientoch, spoločné monitorovanie a podávanie správ.

Okrem toho sa pri analýze preukázal zvýšený objem spolufinancovaných operácií v oblastiach, kde boli zistené takmer dokonalé synergie z hľadiska sektorov (t. j. komunálna a environmentálna infraštruktúra, energetika a doprava). Európska komisia zohráva úlohu pri uľahčovaní komunikácie a koordinácie medzi EIB, EBOR a partnerskými inštitúciami. Táto úloha by sa mohla ďalej posilniť, okrem iného preskúmaním možnosti užšieho zapojenia EBOR pri vykonávaní finančných nástrojov financovaných EÚ, v rozsahu povolenom napr. v rámci zdieľaného hospodárenia. Spolufinancovanie alebo spoluinvestovanie by sa však nemali považovať za cieľ sám osebe a nemali by sa využívať v prípadoch, keď veľkosti operácií sú príliš malé, alebo v situáciách, kde by sa súkromné financovanie mohlo vytlačiť, ak nie je vhodné, aby potrebné finančné produkty poskytovala viac než jedna medzinárodná finančná inštitúcia, alebo ak politické ciele medzinárodných finančných inštitúcií nie sú v úplnom súlade.

Pokiaľ ide o komplementaritu a komparatívne výhody, pri analýze sa zvažovali tieto aspekty: geografické zameranie, pokrytie sektorov, povaha príjemcov a poskytované finančné produkty. Z analýzy vyplynulo, že obe medzinárodné finančné inštitúcie, ako aj ich partnerské inštitúcie sú si vedomé svojich komparatívnych výhod – v závislosti od charakteristiky finančných transakcií, typov finančných produktov a vlastností národných a regionálnych trhov – a zohľadňujú ich pri skúmaní potenciálnych operácií a určovaní možností spolupráce.

5. ZÁVERY A ODPORÚČANIA

Na základe uvedenej analýzy sa EK domnieva, že súčasný systém európskych verejných finančných inštitúcií na podporu investícií v Európe a jej susedstve je účinný: široká škála potrieb trhu je dobre uspokojovaná s významnými pozitívnymi dôsledkami, pričom medzinárodné finančné inštitúcie vynakladajú úsilie na využívanie súkromného financovania.

EK takisto uznáva, že obe inštitúcie, EBOR a skupina EIB, majú odlišné možnosti, ktoré vyplývajú z ich osobitného know-how, obchodných modelov a kapitálových štruktúr. Snažia sa predchádzať duplicite úsilia, najmä pri posudzovaní projektov a postupov hĺbkovej analýzy, rokovaniach, financovaní a monitorovaní financovaných operácií. Okrem toho sa na inštitucionálnej úrovni pozorovala formálna výmena informácií vyplývajúca z pravidelných operačných a inštitucionálnych stretnutí v rámci memoranda o porozumení.

Pri analýze sa tiež preukázalo, že obe inštitúcie financujú spoločne na projektovom základe a prostredníctvom spoločných nástrojov alebo fondov vždy, keď to má zmysel z hľadiska investície a politiky. To zahŕňa najmä veľké projekty (napr. energetika, doprava a obecná infraštruktúra), pri ktorých sú investičné náklady a riziká vysoké a každá inštitúcia môže využiť vlastnú komparatívnu výhodu, a operácie, pri ktorých sú politické ciele a záujmy týchto inštitúcii v dokonalom súlade (opäť možno zmieniť projekty z oblasti energetiky, dopravy a obecnej infraštruktúry, ale aj projekty so zameraním na pozitívny vplyv na zmenu klímy, ako sú napríklad projekty v oblasti energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie, ako aj operácie, ktoré podporujú rast MSP).

Celkovo možno konštatovať, že obe medzinárodné finančné inštitúcie si uvedomujú svoje komparatívne výhody z hľadiska svojich príslušných mandátov, úverových modelov a cenových politík a vo všeobecnosti tieto komparatívne výhody dobre využívajú.

Bez ohľadu na celkové pozitívne závery EK predkladá tieto odporúčania (ich odôvodnenie možno nájsť v pracovnom dokumente útvarov Komisie) s cieľom ďalej zvýšiť účinnosť intervencií medzinárodných finančných inštitúcií.

Odporúčanie 1

Hoci už existuje úzky medziinštitucionálny dialóg na vysokej úrovni v rámci finančných nástrojov EÚ , EBOR a skupina EIB by mohli ešte zlepšiť spoluprácu na operačnej úrovni. Tieto dve medzinárodné finančné inštitúcie by mali ďalej stavať na existujúcich synergiách medzi svojimi mandátmi, obchodnými modelmi a výslednými komparatívnymi výhodami v záujme posilnenia svojej spolupráce, najmä pri využívaní zdrojov EÚ v rámcoch kombinovaného financovania. Pri spolupráci by medzinárodné finančné inštitúcie mali zvážiť využívanie štandardizovanejšieho alebo systematickejšieho prístupu a minimalizovať vytváranie ad hoc nástrojov. V tých prípadoch, keď sa rozhodnú spolupracovať s EK a/alebo riadiacimi orgánmi rôznych členských štátov [vrátane možného využívania európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na roky 2014 – 2020 ], by mali podľa možnosti využívať existujúcu štruktúru finančných nástrojov EÚ a/alebo finančných nástrojov v rámci EŠIF vrátane tzv. štandardných nástrojov podľa vhodnosti.

S cieľom ešte viac posilniť vplyv a pákový efekt politiky by EK mala naďalej zohrávať dôležitú úlohu pri financovaní a zriaďovaní spoločných nástrojov/fondov a dohľade nad nimi bez toho, aby bola nevyhnutne priamo zapojená do investičných rozhodnutí alebo ich riadenia. Účasť EK pri zriaďovaní spoločných nástrojov/fondov by sa mohla ďalej podporovať predovšetkým prostredníctvom kombinácie s grantmi EÚ, najmä s cieľom poskytovať vyššiu pridanú hodnotu a podnietiť spoluprácu týchto dvoch inštitúcií, hoci skupina EIB a EBOR spolupracujú aj bez zapojenia fondov EÚ.

Okrem toho pri využívaní fondov EÚ (vrátane EŠIF) by tieto dve medzinárodné finančné inštitúcie mali v maximálnej možnej miere budovať na existujúcich ohlasovacích povinnostiach na úrovni projektu vrátane finančnej a administratívnej rámcovej dohody uzavretej medzi EK a skupinou EIB a rámcovej administratívnej dohody medzi EK a EBOR, ak spĺňajú príslušné požiadavky na podávanie správ pre EÚ a/alebo EŠIF. V tejto súvislosti by sa administratívna záťaž prípadných nových požiadaviek na podávanie správ nemala stať prekážkou pre účasť súkromného sektora na financovaní operácií medzinárodných finančných inštitúcií.

Zároveň platí, že súčasné systémy podávania správ medzinárodných finančných inštitúcií nepokrývajú niektoré ekonomické účinky, ako je to v prípade EBOR, pokiaľ ide o účinky na zamestnanosť. Mohlo by ísť o priestor na ďalšie zosúladenie prístupov podávania správ medzi EK a týmito medzinárodnými finančnými inštitúciami, najmä pri využívaní prostriedkov EÚ. Okrem toho by tieto dve medzinárodné finančné inštitúcie mali zlepšiť a zjednodušiť spôsob podávania správ o pákovom efekte, keďže pri analýze sa odhalili odlišné metodiky na výpočet údajov týkajúcich sa pákového efektu.

Odporúčanie 2

Z analýzy vyplynulo, že existuje mnoho príkladov vzájomnej dôvery, napríklad výmena informácií počas hodnotiacich postupov, spoločná hĺbková analýza pre spoločne financované projekty, dohodnutý protokol obstarávania pri spolufinancovaných projektoch a porozumenie medzi viacerými finančnými inštitúciami, pokiaľ ide o podávanie správ pri financovaní opatrení v oblasti zmeny klímy. Stále však existuje potenciál na posilnenie vzájomnej dôvery, najmä pokiaľ ide o spoločné rokovania o zmluvách, koordináciu a výmenu posúdení trhu a (ako sa uvádza vyššie) ďalšie zosúladenie požiadaviek na podávanie správ, najmä s cieľmi EÚ, keď sa využívajú prostriedky EÚ. Napriek tomu je potrebné náležitým spôsobom prihliadať na rozdiely v ich mandátoch a politických normách, ktoré môžu obmedzovať rozsah, v akom sa každá inštitúcia môže spoliehať na hĺbkovú analýzu a posúdenie vykonané druhou inštitúciou.

Okrem toho sa môžu objaviť aj otázky riadenia rizík, ktoré by mohli spôsobiť, že aj keď ide o spolufinancovanie toho istého problému, obe inštitúcie budú musieť vykonávať samostatné postupy preverovania v nadväznosti na vlastné procesy hodnotenia s cieľom získať schválenie svojho príslušného predstavenstva. Úplná vzájomná dôvera, najmä uznávanie postupov alebo noriem, preto nie je cieľom samým o sebe.

Odporúčanie 3