Osobitná správa Zvládanie vážnych 
cezhraničných hrozieb 
pre zdravie v  EÚ: dôležité 
kroky sa už podnikli, 
no treba urobiť ešte viac SK 2016  Č. 28
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky:  eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-6156-4 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/426328 QJ-AB-16-028-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-6170-0 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/62177 QJ-AB-16-028-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-6115-1 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/394120 QJ-AB-16-028-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Zvládanie vážnych 
cezhraničných hrozieb 
pre zdravie v  EÚ: dôležité 
kroky sa už podnikli, 
no treba urobiť ešte viac
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 28
02
 Audítorský tím
V osobitných správach Dvora audítorov sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré 
sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. Dvor audítorov vyberá a navrhuje tieto 
audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich 
príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora I, ktorej predsedá člen Dvora audítorov Phil Wynn Owen a ktorá sa 
špecializuje na udržateľné využívanie prírodných zdrojov. Audit viedol člen EDA Janusz Wojciechowski a podporu mu po -
skytla vedúca kabinetu Kinga Wiśniewska-Danek, atašé kabinetu Katarzyna Radecka-Moroz, hlavný manažér Colm Friel, 
vedúci úlohy Stefan den Engelsen a zástupkyňa vedúceho úlohy Joanna Kokot. Audítorský tím tvorili Aris Konstantinidis, 
Jurgen Manjé, Roberto Resegotti a Frédéric Soblet. Jazykovú podporu poskytol Madis Rausi.
Zľava doprava: C. Friel, A. Konstantinidis, K. Radecka-Moroz, S. den Engelsen, J. Wojciechowski, J. Manjé, J. Kokot, R. Rese -
gotti, F. Soblet.
03
 Obsah
Body
 Zoznam skratiek
I – X Zhrnutie
1 – 12 Úvod
1 – 2 Vážne cezhraničné hrozby pre zdravie
3 – 12 Rámec EÚ na zvládanie závažných cezhraničných ohrození zdravia
13 – 20 Rozsah auditu a audítorský prístup
21 – 111 Pripomienky
21 – 55 Rozhodnutie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia zaviedlo do zdravotnej bezpečnosti 
EÚ určité inovácie, ale ich uplatňovanie a rozvoj boli brzdené omeškaniami a zostávajú strategické 
a operačné výzvy
56 – 77 Vo všeobecnosti sa uznáva dôležitá úloha existujúcich systémov včasného varovania a reakcie 
a epidemiologického dohľadu, avšak určité aspekty treba zlepšiť
78 – 94 Výkonnosť programu v oblasti zdravia mal nedostatky, pokiaľ ide o ochranu obyvateľstva pred 
ohrozeniami zdravia
95 – 111 Zistili sme nedostatky v  internej koordinácii Komisie, pokiaľ ide o  činnosť v  oblasti zdravotnej 
bezpečnosti a zvládanie kríz ohrozujúcich zdravie obyvateľstva
112 – 121 Závery a odporúčania
 Príloha I — Plánovanie pripravenosti a reakcie v medzinárodných súvislostiach
 Príloha II —  Opis hlavných úloh a povinností v rámci EÚ na ochranu občanov pred závažnými 
cezhraničnými ohrozeniami zdravia
 Príloha III — Prehľad kontrolovaných spolufinancovaných opatrení
 Odpoveď  Komisie
04
 Skratky
AMR : antimikrobiálna rezistencia
ECDC : Európske centrum pre  prevenciu a  kontrolu chorôb
EHP : Európsky hospodársky priestor
ERCC : Koordinačné centrum pre  reakcie na  núdzové situácie
ERCEA : Výkonná agentúra Európskej rady pre výskum
EWRS : systém včasného varovania a reakcie
GR ECHO : Generálne riaditeľstvo pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci EÚ
GR HOME : Generálne riaditeľstvo pre migráciu a vnútorné záležitosti
GR RTD : Generálne riaditeľstvo pre výskum a inovácie
HEOF : nástroj pre riadenie krízových situácií v oblasti zdravia
HSC : Výbor pre zdravotnú bezpečnosť
Chafea : Výkonná agentúra pre spotrebiteľov, zdravie, poľnohospodárstvo a potraviny
MERS : blízkovýchodný respiračný syndróm
MZP : medzinárodné zdravotné predpisy (pozri prílohu  I)
PHEIC : núdzový stav ohrozenia zdravia obyvateľstva s medzinárodným dosahom
REA : Výkonná agentúra pre výskum
SARS : závažný akútny respiračný syndróm
SCHEER : Vedecký výbor pre zdravotné, environmentálne a náhle vznikajúce riziká
SOP : štandardný operačný postup
STAR : Strategické posudzovanie a  reakcia
TESSy : Európsky systém dohľadu
WHO : Svetová zdravotnícka organizácia
ZFEÚ : Zmluva o fungovaní EÚ
7. R P: Siedmy rámcový program v oblasti výskumu
05
 Zhrnutie
I
Rôzne významné udalosti predstavujúce závažné ohrozenie zdravia a života, ku ktorým došlo v posledných desať -
ročiach, viedli k tomu, že sa medzinárodne a na úrovni EÚ venuje zvýšená pozornosť zdravotnej bezpečnosti. 
K ohrozeniu zdravia obyvateľstva môže dôjsť z rôznych príčin. Okrem vplyvov na zdravie môžu spôsobiť závažné 
ekonomické náklady, hlavne ak núdzová situácia pretrváva dlhodobo, narúša cestovanie a obchod a verejný život 
vo všeobecnosti. Doterajšie udalosti tiež ukázali, že závažné ohrozenie zdravia je často cezhraničným problémom 
a môže si vyžadovať viacodvetvovú a multilaterálnu reakciu.
II
V Zmluve o fungovaní EÚ (ZFEÚ) sa uvádza, že sa bude zabezpečovať vysoká úroveň ochrany ľudského zdra -
via a že činnosť Únie bude zahŕňať monitorovanie závažných cezhraničných ohrození zdravia, včasné varovanie 
v prípade ich vzniku a boj proti nim. Spresňuje sa v nej tiež, že opatrenia EÚ v oblasti zdravia sú navrhované tak, 
aby podporovali a dopĺňali opatrenia členských štátov, ktoré nesú hlavnú zodpovednosť za politiku v oblasti zdra -
via. Úloha Komisie v politike v oblasti zdravia preto spočíva najmä v poskytovaní podpory a prijímaní dodatočných 
opatrení.
III
Európska únia identifikovala závažné cezhraničné ohrozenia zdravia ako oblasť, v ktorej členské štáty môžu postu -
povať účinnejšie spoločne. Preto vyvinula koordinačné mechanizmy, ktoré EÚ umožňujú zvládať takéto ohrozenia. 
Významným míľnikom pri budovaní silnejšieho rámca EÚ pre bezpečnosť zdravia bolo prijatie rozhodnutia o závaž -
ných cezhraničných ohrozeniach zdravia v roku 2013, ktorým sa zaviedli dôležité inovácie, pokiaľ ide napríklad 
o koordináciu plánovania pripravenosti a posilnenie úlohy Výboru pre zdravotnú bezpečnosť (HSC). Rámcovými 
programami EÚ pre oblasť zdravia a výskumu sa tiež podporujú činnosti v oblasti bezpečnosti zdravia.
IV
Vykonávanie rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a súvisiaceho rámca je komplexné z hľa -
diska právomocí EÚ a členských štátov a preto, že závažné ohrozenia vznikajú neustále. My sme preto posudzovali, 
či sa zodpovedajúco vykonáva rámec EÚ na ochranu obyvateľstva pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdra -
via. V tomto celkovom posúdení sme skúmali:
1. či sa účinne uplatňujú inovácie zavedené rozhodnutím;
2. či sa primerane riadia a využívajú jestvujúce systémy včasného varovania a reakcie a epidemiologického 
dohľadu;
3. či programy EÚ v oblasti zdravia účinne prispievajú k ochrane obyvateľstva pred ohrozeniami zdravia;
4. či je primeraná interná koordinácia Komisie, pokiaľ ide o financovanie zdravotnej bezpečnosti a zvládanie kríz 
ohrozujúcich zdravie obyvateľstva.
06 Zhrnutie 
V
Dospeli sme k záveru, že rozhodnutie č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach 
zdravia1 predstavuje významný krok smerom k lepšiemu zvládaniu takýchto ohrození v EÚ. Implementáciu rozhod -
nutia a súvisiaceho rámca EÚ však ovplyvňujú značné nedostatky na úrovni členských štátov a Komisie. Keďže nepo -
známe povahu a rozsah budúcich ohrození a ich povaha a rozsah sa môžu meniť, treba urobiť viac na odstránenie 
týchto nedostatkov, aby EÚ mohla naplno využívať zavedené mechanizmy.
VI
Pokiaľ ide o inovácie zavedené rozhodnutím o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, zistili sme, že ich 
uplatňovanie a rozvoj boli brzdené prieťahmi, ktoré potenciálne obmedzovali ich účinné fungovanie. Zaviedla sa 
koordinácia plánovania pripravenosti, ale  na to, aby  sa dosiahli jednoznačné výsledky, musia byť zodpovedajúce 
postupy robustnejšie a lepšie vymedzené. Členské štáty preukázali nedostatočnú reakciu, pokiaľ ide o urýchlenie 
spoločného obstarávania očkovacích látok proti pandemickej chrípke, a stále nejestvuje mechanizmus EÚ na uspo -
kojovanie naliehavej potreby zdravotníckych protiopatrení v rámci tohto rozhodnutia. Ukázalo sa, že práca a úloha 
HSC je veľmi dôležitá, ale HSC čelí strategickým a prevádzkovým výzvam, ktoré sa musia riešiť, vrátane výziev súvi -
siacich s koordináciou pravidiel reakcie.
VII
Pokiaľ ide o účinné využívanie jestvujúcich systémov včasného varovania a reakcie a epidemiologického dohľadu, 
celkovo sme zistili, že tieto systémy fungujú dlhé roky a že zainteresované subjekty väčšinou uznávajú ich 
významnú úlohu na úrovni EÚ. Je však priestor na to, aby sa systém včasného varovania a reakcie (EWRS) a súvisiace 
postupy zaktualizovali.
VIII
Dospeli sme k záveru, že výkonnosť programu v oblasti zdravia mala nedostatky, pokiaľ ide o ochranu obyvateľstva 
pred ohrozeniami zdravia. Pri väčšine kontrolovaných činností pri ohrození zdravia podľa 2. programu v oblasti zdra -
via (na roky 2008 – 2013) sa napriek dobrému fungovaniu, pokiaľ ide o dosiahnutie dohodnutých výsledkov, ukázalo, 
že chýbajú trvalé výsledky, čo obmedzilo príspevok týchto činností k dosiahnutiu cieľa ochrany obyvateľstva pred 
ohrozeniami zdravia. Okrem toho sme zistili nedostatky v meraní ukazovateľa pri cieli ohrozenia zdravia podľa  
3. programu v oblasti zdravia (na roky 2014 – 2020) a pomerne nízku úroveň výdavkov v rokoch 2014 – 2016.
IX
Nakoniec sa kontrolou zistilo, že vzniklo viacero závažných nedostatkov v súvislosti s internou koordináciou Komi -
sie, pokiaľ ide o činnosti v oblasti zdravotnej bezpečnosti, a to v rôznych útvaroch a programoch. Takisto sme zistili, 
že treba viac pracovať na dosiahnutí úplnej funkčnosti dohôd o spolupráci medzi štruktúrami krízového riadenia 
Komisie a že v riadení nástroja pre riadenie krízových situácií v oblasti zdravia Generálnym riaditeľstvom pre zdravie 
a bezpečnosť potravín vznikli nedostatky, ktoré môžu obmedzovať výkonnosť tohto nástroja.
1 Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 1082/2013/EÚ z 22. októbra 2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a zrušení rozhodnutia 
č. 2119/98/ES (Ú. v. EÚ L 293, 5.11.2013, s. 1).
07 Zhrnutie 
X
Na riešenie problémov uvedených v  pripomienkach Dvor audítorov predkladá nasledujúce odporúčania.
i) Na urýchlenie vývoja a implementáciu inovácií zavedených rozhodnutím o závažných cezhraničných ohroze -
niach zdravia Dvor audítorov predkladá odporúčania, ktoré sa týkajú strategického plánu HSC na vykonávanie 
rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ, monitorovania plnenia úloh v tejto politickej oblasti Komisiou, pracovných postu -
pov HSC a spoločného obstarávania zdravotníckych protiopatrení [pozri podrobné odporúčanie 1  písm. a) až d) 
nasledujúce po bode 118].
ii) Na ďalšie zlepšenie EWRS a vývoj integrovanejších riešení, pokiaľ ide o súvisiace postupy riadenia rizík, Dvor 
audítorov predkladá odporúčania na rozvoj EWRS [pozri podrobné odporúčanie 2  písm. a) a b) nasledujúce 
po bode 119].
iii) Na odstránenie hlavných nedostatkov zistených vo vykonávaní programu v oblasti zdravia, pokiaľ ide o činnosť 
pri ohrozeniach zdravia, Dvor audítorov predkladá odporúčania na zlepšenie dlhodobého účinku výsledkov 
spolufinancovaných činností a  zodpovedajúcej metodológie posudzovania [pozri podrobné odporúčanie  3 
písm. a) až c) nasledujúce po bode 120].
iv) Na odstránenie závažných nedostatkov v súvislosti s internou koordináciou Komisie, pokiaľ ide o činnosti v ob -
lasti zdravotnej bezpečnosti zvládanie kríz ohrozujúcich zdravie obyvateľstva, a na zlepšenie štruktúry nástroja 
pre činnosti pri zdravotných núdzových situáciách Dvor audítorov predkladá odporúčania týkajúce sa štruktú -
rovanejšieho koordinačného prístupu, pokiaľ ide o  služby v  oblasti činností zdravotnej bezpečnosti, operaciona -
lizáciu jestvujúcich dohôd o zvládaní kríz a špecifické odporúčania týkajúce sa nástroja pre riadenie krízových 
situácií v oblasti zdravia [pozri podrobné odporúčanie 4  písm. a) až c) nasledujúce po bode 121].
08
 Úvod
Vážne cezhraničné hrozby pre  zdravie
01 
Rôzne významné smrteľné udalosti, akým bola epidémia závažného akútneho 
respiračného syndrómu (SARS) v roku 2003, celosvetová pandémia H1N1 v roku 
2009 a vypuknutie nákazy baktériou E. coli v roku 2011 v Nemecku viedli k tomu, 
že sa medzinárodne a na úrovni EÚ venuje zvýšená pozornosť zdravotnej bezpeč -
nosti. Nedávne vypuknutie doteraz najhoršej epidémie eboly v  západnej Afrike 
ukázalo závažné následky pre zdravotníctvo a iné odvetvia, a to nielen v po -
stihnutých regiónoch, ale aj v krajinách po celom svete, do ktorých prichádzajú 
cestujúci a pacienti z postihnutých regiónov. Jej vypuknutie jednoznačne ukazuje 
výzvy, ktoré vznikajú vtedy, keď má núdzový stav ohrozenia zdravia obyvateľstva 
závažný a cezhraničný charakter (pozri rámček 1 ).
Epidémia eboly v rokoch 2014 – 2016
V marci 2014 Guinea oznámila WHO vypuknutie nákazy vírusom ebola. Generálny riaditeľ WHO vyhlásil 
8. augusta 2014 vypuknutie epidémie eboly v západnej Afrike za núdzový stav ohrozenia zdravia obyvateľstva 
s medzinárodným dosahom (PHEIC) (opis pozri v prílohe  I). Nákaza priamo postihla tri krajiny (t. j. Guineu, 
Sierru Leone a  Libériu) a  bola doteraz najhoršou epidémiou tejto choroby s  potenciálne viac ako 28  000 prí -
padmi nakazenia a  11 000 úmrtiami2 vrátane stoviek zdravotníckych pracovníkov).
Epidémia prerástla do  zdravotnej, humanitárnej a  sociálno-ekonomickej krízy s  doteraz nezaznamenaným 
dosahom na  postihnuté krajiny3. Pokiaľ ide o potrebnú reakciu, vznikli viacodvetvové výzvy, ktoré ďaleko pre -
siahli oblasť zdravia obyvateľstva a odvetvie zdravotnej starostlivosti a do zvládnutia ktorých sa museli zapojiť 
rozmanití aktéri. Prípady eboly neskôr nahlásilo sedem ďalších krajín (vrátane Talianska, Španielska a Spojené -
ho kráľovstva)4. Išlo predovšetkým o prípady týkajúce sa zdravotníkov alebo pomocníkov, ktorí sa vrátili alebo 
boli evakuovaní do svojej krajiny po nakazení chorobou. Prítomnosť mnohých takýchto zahraničných pracov -
níkov v mieste výskytu nákazy, a to aj z Európy, spôsobila ďalšie výzvy, hlavne pri organizácii zdravotníckej 
evakuácie a zabezpečení pripravenosti zdravotníckych zariadení v európskych krajinách na liečenie prípadov 
eboly. PHEIC pre ebolu generálny riaditeľ WHO skončil 29. marca 2016.
2 WHO Ebola Situation Report , 30. marca 2016.
3 Závery Rady o ponaučeniach, ktoré je potrebné vyvodiť v záujme verejného zdravia z vypuknutia epidémie eboly v západnej Afrike – zdravotná 
bezpečnosť v Európskej únii (2015/C 421/04) zo 17. decembra 2015.
4 WHO Ebola Situation Report , 30. marca 2016.Rámček 1
09 Úvod 
02 
„Závažné cezhraničné ohrozenie zdravia“ je život ohrozujúce alebo inak závažné 
ohrozenie zdravia biologického, chemického, environmentálneho alebo nezná -
meho pôvodu, ktoré sa môže šíriť cez hranice členských štátov a ktoré si v záujme 
zabezpečenia vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia môže vyžadovať koor -
dináciu na  úrovni Únie5 (prípady takéhoto ohrozenia sú uvedené v rámčeku 2 ). 
Okrem vplyvov na ľudí a nákladov na zdravotnú starostlivosť môžu tieto ohroze -
nia spôsobiť závažné ekonomické náklady, hlavne ak nákaza pretrváva dlhodobo, 
narúša cestovanie a obchod, prípadne aj verejný život vo všeobecnosti. Tieto 
druhy ohrozenia vznikajú neočakávane a môžu z nich rýchlo vzniknúť komplexné 
a rozsiahle núdzové stavy. Politika a činnosti zdravotnej bezpečnosti sú preto 
navrhnuté tak, aby občanov pred takýmito ohrozeniami chránili a aby sa zabrá -
nilo vážnym vplyvom na spoločnosť a hospodárstvo, alebo aby sa takéto vplyvy 
zmiernili6.
Príklady závažných cezhraničných ohrození zdravia
V októbri 2010 došlo k závažnej chemickej havárii , keď z nádrže žieravej kvapaliny hlinikárne v Maďarsku 
vytiekol tekutý odpad. Kalová vlna zasiahla blízke obce a spôsobila usmrtenie a úrazy osôb. Mnoho ľudí bolo 
ošetrených pre chemické popáleniny. Toxický kal sa nakoniec vlial do Dunaja , čo si vyžiadalo vypracovanie 
plánov reakcie na tento núdzový stav v krajinách po jeho toku. Maďarsko využilo aj mechanizmus EÚ v oblasti 
civilnej ochrany na  poskytovanie naliehavej medzinárodnej pomoci.
Pri vypuknutí nákazy baktériou E. coli  v roku 2011 ochorelo 3 910 ľudí a za dva mesiace došlo k 46 úmrtiam. 
Nákaza spôsobila v  Nemecku preťaženie jednotiek intenzívnej starostlivosti, nedostatok zdravotníckeho 
vybavenia, mimoriadny tlak na laboratórne kapacity a nedostatok dôvery verejnosti v zdravotnícke opatrenia. 
Táto epidémia mala veľký vplyv na poľnohospodárstvo v EÚ. Straty hospodárskych subjektov boli odhadnuté 
na stovky miliónov eur a EÚ vytvorila systémy kompenzácií a pomoci7.
Dáta z dohľadu ukázali, že antimikrobiálna rezistencia  (AMR) je rastúcim problémom verejného zdravot -
níctva v európskych nemocniciach a komunitách a súvisí hlavne s nevhodným používaním antibiotík8. AMR 
ohrozuje účinnú prevenciu a liečenie stále väčšieho počtu infekcií spôsobených baktériami, parazitmi, vírusmi 
a hubami9. Podľa WHO je AMR stále závažnejšou globálnou hrozbou pre  zdravie obyvateľstva, ktorá si 
vyžaduje činnosť všetkých sektorov vlády a  spoločnosti , keďže nové mechanizmy rezistencie sa objavujú 
a šíria globálne.
7 Impact Assessment accompanying the document Decision of the European Parliament and of the Council on serious cross-border threats to health , 
SEC(2011) 1519 final, 8. decembra 2011.
8 ECDC Factsheet for the general public on antimicrobial resistance  (http://ecdc.europa.eu ).
9 WHO Factsheet No 194 on antimicrobial resistance , aktualizácia z apríla 2015.Rámček 25 Rozhodnutie č. 1082/2013/EÚ.
6 Pozri predovšetkým 
odôvodnenia 1 až 3 
rozhodnutia č.  1082/2013/EÚ.
10 Úvod 
10 Pozri článok 168 ods. 1 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie.
11 Pozri aj 1. kapitolu bielej knihy 
„Spoločne za zdravie: 
strategický prístup EÚ 
na obdobie 2008 – 2013“, 
COM(2007) 630 final, 
23. decembra 2007.
12 COM(2007) 630 final.
13 Ďalšie dva ciele sú: udržiavanie 
dobrého zdravia v  starnúcej 
Európe a  podpora 
dynamických systémov 
zdravotníctva a nových 
technológií.
14 Health Security in the European 
Union and internationally , 
SEC(2009) 1622 final, 
23. novembra 2009.
15 Stratégia vnútornej 
bezpečnosti EÚ: päť krokov 
k bezpečnejšej Európe, 
COM(2010) 673 final, 
22. októbra 2010.
16 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady č. 2119/98/
ES z 24. septembra 1998, 
ktorým sa v spoločenstve 
zriaďuje sieť 
na epidemiologický dohľad 
a kontrolu prenosných 
ochorení (Ú. v. ES L 268, 
3.10.1998, s.  1).
17 Článok 1 ods. 1 nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 851/2004 
z 21. apríla 2004, ktorým sa 
zriaďuje Európske Centrum 
pre prevenciu a  kontrolu 
chorôb (nariadenie o  založení 
ECDC) (Ú. v. EÚ L 142, 
30.4.2004, s. 1).Rámec EÚ na  zvládanie závažných cezhraničných 
ohrození zdravia
Stratégia EÚ v oblasti zdravia obyvateľstva
03 
Zmluva o fungovaní EÚ (ZFEÚ) obsahuje okrem iného ustanovenia o zdraví 
a uvádza sa v nej, že pri stanovení a uskutočňovaní všetkých politík a činností 
Únie sa zabezpečí vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia a že činnosť Únie 
bude zahŕňať monitorovanie závažných cezhraničných ohrození zdravia, včasné 
varovanie v  prípade ich vzniku a  boj proti nim10. Okrem toho sa v nej spresňuje, 
že opatrenia EÚ v oblasti zdravia sú navrhované tak, aby podporovali a dopĺňali 
opatrenia členských štátov, ktoré nesú hlavnú zodpovednosť za politiku v oblasti 
zdravia11. Úloha Komisie v politike v oblasti zdravia preto spočíva najmä v posky -
tovaní podpory a podľa potreby v prijímaní dodatočných opatrení.
04 
Jedným z troch cieľov stratégie EÚ v oblasti zdravia na roky 2008 až 201312 bolo 
chrániť ľudí pred ohrozeniami zdravia13. Podľa hodnotenia stratégie EÚ v oblasti 
zdravia Komisiou v polovici jej uplatňovania v roku 2011 boli ciele a zásady tejto 
stratégie v  súlade so  stratégiou Európa 2020, pretože propagovala zdravie ako 
neoddeliteľnú súčasť cieľov inteligentného a  inkluzívneho rastu. Tento cieľ teda 
zostáva platný do roku 2020. V iných relevantných zverejnených dokumentoch 
Komisie o zdravotnej bezpečnosti EÚ14 a širšej oblasti vnútornej bezpečnosti15 sa 
uvádzala skutočnosť, že tieto ohrozenia zdravia sú často cezhraničným problé -
mom s medzinárodným dosahom. Podľa týchto stratégií členské štáty nemôžu 
účinne reagovať na takéto ohrozenia samy, čo je základom činnosti EÚ v tejto 
oblasti.
Mechanizmy a nástroje koordinácie na úrovni EÚ 
a medzinárodnej spolupráce
05 
V roku 2001 vytvorila Rada ministrov zdravotníctva neformálny Výbor pre zdra -
votnú bezpečnosť (HSC) ako jeden z mechanizmov koordinácie činnosti člen -
ských štátov v reakcii na problémy zdravotnej bezpečnosti. V tom čase sa hlavná 
legislatíva EÚ na ochranu obyvateľstva pred ohrozeniami zdravia týkala prenos -
ných ochorení. Rozhodnutím č.  2119/98/ES sa stanovila sieť epidemiologického 
dohľadu nad  prenosnými ochoreniami, vrátane systému včasného varovania 
a reakcie (EWRS)16. V roku 2004 bolo založené Európske centrum pre prevenciu 
a kontrolu chorôb (ECDC), ktoré je nezávislou európskou agentúrou17. Pôsobiť 
začalo v roku 2005 a prevzalo prevádzkovanie a koordináciu siete epidemiologic -
kého dohľadu a  EWRS.
11 Úvod Tabuľka  106 
Medzinárodne Komisia spolupracuje so Svetovou iniciatívou za zdravotnú 
bezpečnosť ( Global Health Security Initiative  – GHSI)18 a WHO. WHO koordinuje 
vykonávanie medzinárodných zdravotných predpisov z  roku 2005 [ v prílohe  I sú 
uvedené podrobnejšie informácie o medzinárodných zdravotných predpisoch 
(MZP)], ktoré sú právne záväzným dohovorom účinným od roku 2007 a prijatým 
v súvislosti s nárastom medzinárodného cestovania a obchodu a vznikom, resp. 
opakovaným vznikom medzinárodných ohrození zdravia a iných rizík pre zdravie 
obyvateľstva ( tabuľka  1 obsahuje prehľad hlavných ohrození od prijatia MZP). 
Všetky členské štáty EÚ sú stranami dohovoru o MZP a musia rozvíjať, upevňovať 
a zachovávať rozhodujúce zdravotnícke kapacity dohľadu a reakcie. O vykonáva -
nie dohovoru podávajú WHO správy.18 Išlo o iniciatívu G7, s ktorou 
v novembri 2001 prišla 
Kanada, EÚ, Francúzsko, 
Nemecko, Taliansko, Japonsko, 
Mexiko, Spojené kráľovstvo 
a Spojené štáty americké. 
WHO má úlohu expertného 
poradcu GHSI a komisia sa 
na GHSI zúčastňuje ako 
predstaviteľ EÚ.
Hlavné epidémie ochorení od nadobudnutia účinnosti MZP z roku 2005
Rok Hlavné epidémie ochorení Dosah na zdravieVyhlásenie núdzového stavu 
ohrozenia zdravia obyva -
teľstva s medzinárodným 
dosahom Svetovou zdravot -
níckou organizáciou
2009 Pandemická chrípka H1N1 („prasačia chrípka“)18 449 úmrtí vo viac ako 214 krajinách a územiach 
alebo komunitách (do augusta 2010).apríl 2009
2012Koronavírus z Blízkeho východu, ktorý spôso -
buje respiračný syndróm (MERS-CoV)1 769 potvrdených prípadov v 27 rôznych kraji -
nách a 630 úmrtí nahlásených od septembra 2012.–
2013 Vtáčia chrípka H7N9 u ľudíMiera úmrtnosti približne 25  %. V  predchádzajú -
cich rokoch boli vo viacerých krajinách nahlásené 
skoršie prípady iných podskupín vtáčej chrípky H7.–
2014Opätovné šírenie obrny po tom, ako bola 
takmer eradikovaná.V roku 1988 bolo zaznamenaných 350 000 prípa -
dov v 125 krajinách; v roku 2015 74 prípadov v 2 
krajinách.máj 2014
2014 Epidémia eboly v západnej AfrikeViac ako 28 000 prípadov potvrdených v Guinei, 
Libérii a Sierra Leone a viac ako 11 000 úmrtí.august 2014
2016 Epidémia vírusu ZikaOd júna 2016: 61 krajín hlási pretrvávajúci prenos 
komármi. február 2016
Zdroj:  Súhrnné dokumenty WHO a tematické internetové stránky o príslušných chorobách do júla 2016.
12 Úvod 
Rozhodnutie č.  1082/2013 o  závažných cezhraničných 
ohrozeniach zdravia
07 
Rozhodnutie č. 1082/2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia19 
bolo prijaté v snahe koordinovať činnosť členských štátov potrebnú z hľadiska 
zdravotnej bezpečnosti EÚ. Do európskej legislatívy sa ním zaviedla koncepcia 
„integrovaného prístupu ku všetkým rizikám“ (podobne ako pri MZP) a na členské 
štáty a Komisiu boli uvalené určité záväzky týkajúce sa spolupráce a koordinácie 
v niektorých oblastiach (pozri obrázok  1).19 Rozhodnutie č. 1082/2013/EÚ.Obrázok  1Hlavné oblasti činnosti podľa rozhodnutia č. 1082/2013 o závažných cezhraničných 
ohrozeniach zdravia
Pripravenosť
Dohľad /Monitorovanie
EWRS
Posúdenie rizika
Koordinácia reakcie
Vyhlásenie núdzového stavu
Výbor pre zdravotnú bezpečnosť
Národné orgány
Členovia HSC
Príslušný orgán dohľadu
Kontaktný bod EWRSVšeobecné právomoci 
v oblasti verejného zdraviaZávažné cezhraničné ohrozenia zdravia
 
Členské 
štáty
ECDC/2004
„Prenosné ochorenia“
Iné agentúry / 
orgány EÚÚroveň EÚ Hlavné oblastiPôvod ohrozenia
Národná úroveňBiologický1Chemický Environmentálny
Komisia
GR SANTE
„koordinovať + podporovať“článok/uni00A0168 ZFEÚRozhodnutie č. 1082/2013/EÚ
Neznámy?
1 Amenin/uni021Bările de origine biologică pot /f_i bolile transmisibile, rezisten/uni021Ba
 la antimicrobiene, probleme speciale de sănătate și biotoxinele.Spoločné verejné obstarávanie
Zdroj: Európsky dvor audítorov.
13 Úvod 
08 
Rozhodnutie by malo EÚ umožniť lepšie reagovať na závažné cezhraničné 
ohrozenia zdravia. Medzi inovácie, ktoré sa ním zavádzajú do legislatívy EÚ, patrí 
formalizácia a posilnenie úlohy HSC a pravidiel koordinácie reakcie, rozšírenie 
právneho rámca EÚ tak, aby platil aj pri iných ohrozeniach než sú prenosné cho -
roby (konkrétne chemickom a  environmentálnom ohrození a  ohrození nezná -
meho pôvodu, ale aj pri antimikrobiálnej rezistencii a biotoxínoch), konzultácia 
plánovania pripravenosti a jeho koordinácia a nový právny základ pre už vytvore -
ný systém včasného varovania a reakcie a sieť epidemiologického dohľadu.
09 
Ďalšou inováciou rozhodnutia je spoločné obstarávanie zdravotníckych pro -
tiopatrení (napr. vakcinácie), pretože sa v ňom stanovuje, že ak sa podpíše 
dohoda o  spoločnom obstarávaní20, budú sa môcť organizovať špecifické spo -
ločné obstarávania zdravotníckych protiopatrení. V rozhodnutí sa tiež stanovuje, 
že Komisia môže vyhlásiť v EÚ núdzovú situáciu (pozri prílohu  I).
Hlavné úlohy a zodpovednosti pri implementácii rámca EÚ
10 
Ako sa uvádza v bode 3, hlavnú zodpovednosť za zdravotnú politiku majú členské 
štáty. Okrem toho sa rozhodnutím o závažných cezhraničných ohrozeniach zdra -
via stanovujú členským štátom viaceré špecifické povinnosti uvedené v bodoch 
7 – 9, vrátane vymenovania niektorých orgánov a zástupcov do koordinačných 
štruktúr na úrovni EÚ. Komisia (t. j. konkrétne GR pre zdravie a bezpečnosť 
potravín) je zodpovedná za  vykonávanie a  rozvoj relevantných častí zdravotnej 
stratégie a politiky EÚ. Podľa rozhodnutia má aj niektoré špecifické zodpoved -
nosti, vrátane zabezpečovania sekretariátu a  predsedníctva HSC, a  prevádzkuje 
svoj nástroj pre činnosti pri zdravotných núdzových situáciách. Európske centrum 
pre prevenciu a  kontrolu chorôb prevádzkuje sieť epidemiologického dohľadu 
nad prenosnými chorobami a systém včasného varovania a reakcie (podrobnejší 
opis týchto zodpovedností je uvedený v prílohe  II).20 Dohodu o spoločnom 
obstarávaní pôvodne v  júni 
2014 podpísalo 15 členských 
štátov a  dohoda nadobudla 
účinnosť 5. júla 2014. Do konca 
mája 2016 ju podpísalo 24 
členských štátov EÚ.
14 Úvod 
Činnosti v  oblasti ohrození zdravia obyvateľstva 
spolufinancovaného Európskou úniou
Programy EÚ v oblasti zdravia
11 
Zdravotná stratégia EÚ je podporovaná viacročnými programami v  oblasti zdra -
via. Druhý program sa realizoval v rokoch 2008 až 201321. Tretí program sa realizu -
je v rokoch 2014 až 202022. Výkonná agentúra pre spotrebiteľov, zdravie a potravi -
ny (Chafea) je vo veľkej miere zodpovedná za riadenie programu v oblasti zdravia. 
Druhý cieľ programu v oblasti zdravia na roky 2014 až 2020, ktorý je predmetom 
nášho auditu, je v súlade s činnosťami a definíciami podľa rozhodnutia o závaž -
ných cezhraničných ohrozeniach zdravia. V tabuľke 2  je uvedený prehľad prísluš -
ných cieľov a  výdavkov alebo rozpočtových prostriedkov:21 Stanovené rozhodnutím 
Európskeho parlamentu 
a Rady č. 1350/2007/ES 
z 23. októbra 2007, ktorým sa 
ustanovuje druhý akčný 
program Spoločenstva 
v oblasti zdravia (2008 – 2013) 
(Ú. v. EÚ L 301, 20.11.2007, s. 3).
22 Stanovené nariadením 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 282/2014 
z 11. marca 2014 o ustanovení 
tretieho akčného programu 
pre Úniu v oblasti zdravia 
(2014 – 2020), ktorým sa 
zrušuje rozhodnutie 
č. 1350/2007/ES (Ú. v. EÚ L 86, 
21.3.2014, s. 1).Tabuľka  2Ciele programu v oblasti zdravia, ktoré sú predmetom tohto auditu1
2. program v oblasti zdravia 2008 – 2013 3. program v oblasti zdravia 2014 – 2020
Celkový prevádzkový rozpočet na 
obdobie247 mil. EUR 405 mil. EUR
Počet hlavných cieľov 3 4
Čiastkové činnosti/priority 19 23
Príslušná oblasť pre tento audit1: Zlepšiť zdravotnú bezpečnosť občanov
1.1: Chrániť občanov pred ohrozením zdravia2: S cieľom chrániť občanov Únie pred závažnými 
cezhraničnými ohrozeniami zdravia: určiť a rozvinúť 
koherentné prístupy a podporiť ich implementáciu 
na zlepšenie pripravenosti a koordinácie v prípade 
núdzových stavov v oblasti zdravia
Čerpanie/rozpočet pre túto oblasť 32 mil. EUR pre činnosť 1.1 (približne 13 %)Odhadovaných 12 mil. EUR na základe viacročné -
ho plánovania z roku 2013 na roky 2014 – 2016 
(približne 3 %).
1  V súvislosti s údajmi uvedenými v tabuľke 2  treba poznamenať, že nie sú za obidve programové obdobia úplne porovnateľné, pretože 
programy mali rôzne čiastkové priority a niektoré činnosti sa z programu v oblasti zdravia presunuli do ECDC, ktoré má značný ročný rozpočet 
približne 55  miliónov  eur.
Zdroj:  EDA na základe informácií poskytnutých Komisiou.
15 Úvod 
Iné financovanie zdravotnej bezpečnosti Európskou úniou
12 
Z iných fondov EÚ, hlavne z rámcových výskumných programov (7. RP v rokoch 
2007 – 2013 a Horizont na roky 2014 – 2020) sa takisto poskytujú finančné pro -
striedky na činnosti súvisiace so zdravotnou bezpečnosťou. Z tematických oblastí 
„zdravie“ a „bezpečnosť“ v programe spolupráce 7. RP sa investovalo viac ako 
7 miliárd  eur23. GR zodpovedné za tieto tematické oblasti sú: GR pre výskum a ino -
vácie a GR pre migráciu a vnútorné záležitosti. Nový program Horizont 2020 je ve -
novaný aj zdravotnému a bezpečnostnému výskumu24. Odhaduje sa, že v rokoch 
2014 až 2020 bude EÚ do týchto oblastí investovať približne 9,1 miliardy eur25. 
V oblasti zdravia ide aj o cieľ zvýšiť schopnosť monitorovať zdravie a predvídať, 
zisťovať, liečiť a zvládať choroby. Granty udelené z týchto programov preto môžu 
priamo ovplyvňovať politiku zdravotnej bezpečnosti a zvládanie závažných cez -
hraničných ohrození zdravia26.23 Pozri prehľad údajov o čerpaní 
rozpočtu 7. RP za roky 2007 až 
2013 na adrese https://
ec.europa.eu/research/fp7/
index_en.cfm?pg=budget .
24 Spoločenská výzva 1 – 
„Zdravie, demografické zmeny 
a sociálne zabezpečenie“ 
a 7 – „Bezpečné spoločnosti“.
25 Pozri dokument Factsheet 
Horizon 2020 Budget  
z 25. novembra 2013.
26 Napríklad projekty k  takým 
témam, ako je ebola, AMR, 
prenosné choroby, 
ale aj pripravenosť.
16
 Rozsah auditu a  audítorský 
prístup
13 
Pri stanovení rozsahu a cieľov auditu sme brali do úvahy, že rámec EÚ na ochranu 
obyvateľstva pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia pozostáva hlav -
ne z rozhodnutia č. 1082/2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia 
a zdrojov EÚ vyčleňovaných na podporu jeho vykonávania. Celkovo tento rámec 
zapadá do širšieho kontextu stratégie EÚ v oblasti zdravia.
14 
Audítorská práca bola venovaná tejto hlavnej kontrolnej otázke:
Vykonáva sa rámec EÚ na ochranu obyvateľstva pred závažnými cezhraničnými 
ohrozeniami zdravia zodpovedajúco?
V rámci tejto hlavnej otázky sme skúmali:
i) či sa účinne uplatňujú inovácie zavedené rozhodnutím;
ii) či sa primerane riadia a využívajú jestvujúce systémy včasného varovania 
a reakcie a epidemiologického dohľadu; 
iii) či programy EÚ v oblasti zdravia účinne prispievajú k ochrane obyvateľstva 
pred ohrozeniami zdravia;
iv) či je primeraná interná koordinácia Komisie, pokiaľ ide o financovanie zdra -
votnej bezpečnosti a zvládanie kríz ohrozujúcich zdravie obyvateľstva.
15 
Rozsah auditu takmer úplne zodpovedá rozličným oblastiam uvedeným v  roz-
hodnutí o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia (pozri aj obrázok  1 
vyššie). Podotázka 1 bola venovaná inováciám zavedeným do legislatívy EÚ 
rozhodnutím (t.  j. koordinácia plánovania pripravenosti, spoločné obstarávanie 
a posilnenie úlohy HSC – pozri body 7 až 9) a podotázka 2 systému, ktorý jestvo -
val už predtým (t. j. epidemiologický dohľad a včasné varovanie a reakcia).
16 
Do rozsahu auditu patrilo aj posúdenie spravovania zdrojov EÚ vyčleňovaných 
na prispievanie k ochrane obyvateľstva pred zdravotnými ohrozeniami. Pod 
podotázkou 3 sme posudzovali zodpovedajúce činnosti a projekty GR pre zdra -
vie a bezpečnosť potravín a Chafea z rokov 2008 až 2013 a do určitej miery 
aj na programové obdobie 2014 až 2020.
17 Rozsah auditu a audítorský prístup 
17 
Pod podotázkou 4 sme posudzovali celkovú výkonnosť a koordinačné činnosti, 
konkrétne úroveň krízového riadenia a pripravenosti GR pre zdravie a bezpečnosť 
potravín v  oddelení „Zdravie“ a  relevantných prevádzkových oddelení ECDC. 
Taktiež sme skúmali koordináciu GR pre zdravie a bezpečnosť potravín s inými 
útvarmi Komisie, hlavne v súvislosti s výskumnými programami s cieľmi zdravot -
nej bezpečnosti, ako aj  štruktúrami krízového riadenia.
18 
Dvor audítorov nemá oprávnenie na overovanie vykonávania MZP WHO členský -
mi štátmi, ani  celkového vykonávania národných plánov pripravenosti. Takéto 
overovanie preto nebolo predmetom auditu. Počas auditu však boli zohľadňova -
né niektoré koncepcie MZP . Pokiaľ ide o našu audítorskú prácu na posudzovaní 
koordinácie štruktúr krízového riadenia, predmetom auditu nebolo úplné posú -
denie ich fungovania v jednotlivých generálnych riaditeľstvách, ani ako súčasti 
reakcie EÚ na vypuknutie epidémie eboly27.
19 
Otázky 1 až 4 boli skúmané na úrovni Komisie [t. j. GR pre zdravie a bezpeč -
nosť potravín a pri otázkach 3 a 4 sa uskutočnili aj informačné návštevy GR 
pre migráciu a vnútorné záležitosti, GR pre výskum a inovácie, Výkonnej agen -
túry pre výskum (REA), Výkonnej agentúry Európskej rady pre výskum (ERCEA)] 
a na úrovni ECDC a boli prerokované počas informačných návštev štyroch člen -
ských štátov28. Okrem rozhovorov počas jednotlivých návštev sme zorganizovali 
informačnú návštevu regionálneho úradu WHO pre Európu, vykonali adminis -
tratívne posúdenie 20 činností podľa programu v oblasti zdravia29 (ich prehľad je 
uvedený v prílohe  III) a cieľov desiatich projektov 7. RP (pozri prílohu III ) a pre -
skúmali správy Komisie o pokroku a implementácii, ako aj dokumenty súvisiace 
s prácou HSC.
20 
Materiálnosť a potenciálny vplyv v súvislosti s implementáciou a spravovaním 
oblastí, ktoré sú predmetom auditu, by sa mali posudzovať hlavne podľa po -
tenciálnych nákladov a  dôsledkov neriešenia cezhraničných ohrození zdravia 
obyvateľstva čo najúčinnejším spôsobom. Núdzové situácie si zvyčajne vyžadujú 
bezprostrednú dostupnosť značných (finančných) zdrojov na  činnosti v  rámci 
reakcie, a ešte viacej vtedy, ak je včasná reakcia pomalšia alebo menej účinná, 
než sa vyžaduje. Okrem toho ničivé účinky nie sú obmedzené na ľudské zdravie, 
ale potenciálne sa môžu šíriť do mnohých odvetví širšieho hospodárstva, ako je 
opísané v bodoch 1 a 2. Vzhľadom na nepredvídateľný charakter a rozsah budú -
cich stavov ohrozenia zdravia obyvateľstva nie je možné vopred kvantifikovať 
takéto škody a  účinky.27 V tejto súvislosti odkazujeme 
aj na iný audit výkonnosti, 
ktorým Dvor audítorov 
posúdil krízové riadenie 
Komisie v externej oblasti, 
vrátane prípadovej štúdie 
krízy pri  epidémii eboly.
28 Informačné návštevy sa 
uskutočnili v Estónsku, 
Taliansku, Holandsku 
a Spojenom kráľovstve. Tieto 
krajiny sme vybrali na základe 
zemepisného rozptylu 
a rizikových činiteľov, ako je 
cestovanie, obchod 
a vonkajšie hranice.
29 Predstavujú približne 56 % (t. j. 
18 mil. EUR) financovania 
opatrení proti zdravotným 
ohrozeniam podľa 2. 
programu v oblasti zdravia. 
Navštívili sme aj hlavných 
koordinátorov siedmich 
skúmaných projektov.
18
 Pripomienky
Rozhodnutie o  závažných cezhraničných ohrozeniach 
zdravia zaviedlo do  zdravotnej bezpečnosti EÚ určité 
inovácie, ale ich uplatňovanie a rozvoj boli brzdené 
omeškaniami a  zostávajú strategické a  operačné 
výzvy.
21 
Skúmali sme, či inovácie zavedené rozhodnutím o závažných cezhraničných 
ohrozeniach zdravia, ako sú opísané v bodoch 7 až 9 a na obrázku 1 , boli uplat -
ňované efektívne. Celkovo sme zistili, že uplatňovanie a rozvoj týchto inovácií 
zbrzdili omeškania a že zostávajú strategické a operačné výzvy. V nasledujúcich 
bodoch informujeme o  nedostatočných jednoznačných výsledkoch konzultácie 
a koordinácie plánovania pripravenosti a o slabom meraní výkonnosti týchto 
činností. Informujeme aj  o úlohe ECDC v  oblasti všeobecnej pripravenosti, ktorá 
nie je dostatočne sformalizovaná, o pomalom pokroku v spoločnom obstarávaní 
zdravotníckych protiopatrení a chýbajúcom mechanizme EÚ na uspokojovanie 
naliehavej potreby zdravotníckych protiopatrení v  rámci rozhodnutia o  závažných 
cezhraničných ohrozeniach zdravia. Nakoniec sa v našej správe hovorí o ope -
račných a strategických výzvach, ktorým čelí Výbor pre zdravotnú bezpečnosť, 
a ťažkostiach s  uplatňovaním koordinácie pravidiel reakcie.
Nedostatočné jednoznačné výsledky konzultácie 
a koordinácie plánovania pripravenosti
22 
Členské štáty a Komisia by mali navzájom v rámci HSC konzultovať s cieľom 
koordinovať svoje úsilie zamerané na rozvoj, posilňovanie a udržiavanie svojich 
spôsobilostí monitorovania závažných cezhraničných ohrození zdravia, včasného 
varovania v prípade ich vzniku a reagovania na ne30. Cieľom tejto konzultácie by 
mala byť výmena osvedčených postupov a skúseností s plánovaním pripravenosti 
a reakcie, podpora interoperability národného plánovania pripravenosti a  uspo -
kojovanie potreby rôznych odvetví (napr. zdravotníctvo, civilná ochrana, doprava, 
správa hraníc) spolupracovať pri plánovaní pripravenosti a reakcie na úrovni EÚ. 
Mala by tiež podporiť uplatňovanie základných požiadaviek na kapacity dohľadu 
a reakcie, ako sa to uvádza v MZP (pozri prílohu  I).
23 
Členské štáty mali Komisii do 7. novembra 2014 a potom každé tri roky predložiť 
aktualizáciu stavu svojho plánovania pripravenosti a reakcie za hlavné spomenu -
té oblasti. Aby sa zabezpečila kompatibilita a relevantnosť informácií z hľadiska 
cieľov, informácie sa predkladajú na základe predlohy schválenej Komisiou.30 Článok 4 rozhodnutia 
č. 1082/2013/EÚ.
19 Pripomienky 
24 
Komisia túto predlohu na poskytovanie informácií o pripravenosti schválila 
po konzultácii s členskými štátmi v júli 2014, iba štyri mesiace pred termínom 
na vyplnenie tohto dotazníka členskými štátmi, počas epidémie eboly. Načas za -
slalo svoje odpovede deväť členských štátov EÚ prostredníctvom elektronického 
prieskumu. Ďalších 17 členských štátov zaslalo svoje odpovede neskoro, väčšinou 
v roku 2015 po viacerých upomienkach Komisie. Na základe odpovedí členských 
štátov Komisia spolupracovala s ECDC a regionálnym úradom WHO pre Európu 
na súhrnnej správe o pokroku v plánovaní pripravenosti a reakcie, ktorá bola 
predložená HSC v  júni a  novembri 2015. Napriek omeškaniam so  zaslaním odpo -
vedí došlo k iniciovaniu požadovanej výmeny informácií o plánovaní priprave -
nosti a  reakcie.
25 
Avšak väčšina informácií zaradených do tejto správy, okrem niektorých zemepis -
ných máp prevzatých zo správ WHO31, sa uvádza v anonymnej a súhrnnej forme. 
Členovia HSC preto nevidia, ktorá krajina poskytla aké informácie, návrhy zlepše -
ní alebo osvedčené postupy či príklady, čo by umožnilo účinnú a transparentnú 
výmenu názorov napriek dôvernej povahe HSC a  samotnej správy. Ani rozhodnu -
tie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, ani predloha dotazníka nežia -
da od členských štátov, aby poskytli podporné dokumenty, ako sú plány vykoná -
vania alebo činnosti, národné príručky alebo skutočné plány pripravenosti.
26 
Právne predpisy neoprávňujú Komisiu zbierať alebo overovať takéto informácie, 
napríklad počas návštev krajín. Informácie o relevantných aspektoch priprave -
nosti zaradené do správy o pokroku vychádzajú výlučne zo samohodnotenia 
členskými štátmi a nie sú doložené. Neznamená to síce, že informácie v správe sú 
nesprávne, dôsledkom však je, že silné a slabé stránky uvedené v správe a pred -
stavené HSC nie sú založené na údajoch, ktoré by boli externe overené alebo pre -
skúmané. Hoci sa takéto preskúmanie a  zvýšená transparentnosť nepredpokla -
dajú v právnych predpisoch, mohli by prispieť k väčšej dôveryhodnosti vo vzťahu 
k pripravenosti na závažné cezhraničné ohrozenia zdravia (pozri rámček 3  
o slabých stránkach v samohodnotení vo vzťahu k uplatňovaniu MZP) a umožnili 
by lepšie zacieliť činnosti potrebné na  odstránenie nedostatkov.31 Summary of State Parties 2013 
report on MZP core capacity 
implementation, Regional 
Profiles , WHO 2014, http://
www.who.int/MZP/
publications/WHO_HSE_
GCR_2014.10/en/
20 Pripomienky Rámček 3
27 
Niektoré členské štáty napriek svojej účasti na vypracovávaní predlohy mali 
v praxi ťažkosti vyplniť dotazník o pripravenosti, a preto mali niektoré výhrady 
k zisteniam uvedeným v správe o pokroku. Okrem toho sa pri technickej imple -
mentácii dotazníka prostredníctvom online prieskumu ukázali nedostatky obme -
dzujúce kvalitu údajov pri určitých otázkach. Čiastočne to spôsobila skutočnosť, 
že GR pre zdravie a bezpečnosť nezapojilo ECDC dostatočne včas do IT prípravy 
využitia nástroja na  vykonanie online prieskumu.
28 
Pokiaľ ide o potenciálne kritériá EÚ týkajúce sa plánovania pripravenosti a reak -
cie, okrem základných kritérií rozhodnutia32 Komisia vo  svojom posúdení vply -
vu z roku 201133 uviedla schopnosť extenzívneho usmerňovania plánovania34 
všeobecnej pripravenosti na všetky druhy ohrození zdravia a skutočnosť, že nie 
je zavedený funkčný mechanizmus, ktorým by sa zabezpečilo jeho vykonávanie 
vo všetkých členských štátoch. Zistili sme, že tomuto usmerňovaniu nebol v roz -
hodnutí o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia pridelený nijaký štatút 
a že povedomie o jeho obsahu je vo všeobecnosti nízke napriek značným snahám 
Komisie a viacerých členských štátov o vydanie súhrnnej aktualizovanej verzie 
z roku 2011 a prekladov dostupných na webovom sídle Komisie. Ak členské štáty 
nepoužívajú príručku alebo ak sa neaktualizuje, môže dôjsť k strate značných 
investovaných zdrojov.Medzinárodný vývoj v oblasti pripravenosti: slabé stránky v samohodnotení 
uplatňovania MZP
Na slabé stránky samohodnotenia hlavnej kapacity implementácie MZP upozornila WHO a jej expertné sku -
piny. Expertná skupina na  priebežné hodnotenie epidémie eboly ( Ebola Interim Assessment Panel ) v júli 2015 
napísala, že  považuje za  neprijateľné vyžadovať iba dobrovoľné samohodnotenie, pokiaľ ide o  posudzovanie 
hlavných kapacít MZP . Skupina upozornila na  podnetné snahy, tak v  rámci WHO, ako aj  prostredníctvom ini -
ciatív, akou je svetový program zdravotnej bezpečnosti (v prílohe I sa nachádza opis iných iniciatív na uspoko -
jenie potreby zlepšiť plánovanie pripravenosti a  zväčšiť transparentnosť) o  propagáciu hodnotiacich rám -
cov, externého monitorovania a  transparentnosti hlavných kapacít  a zdôraznila, že regionálne politické 
agentúry, ako je Európska únia, môžu podporovať túto prácu .
Na 69. zasadnutí Svetového zdravotníckeho zhromaždenia (23. až 28. mája 2016) bola posúdená správa revíz -
neho výboru o úlohe MZP pri epidémii eboly a o reakcii a dospelo sa k podobnému záveru. Revízny výbor zis -
til, že nedostatky vo vykonávaní MZP prispeli k eskalácii epidémie eboly. Medzi prístupy navrhnuté revíznym 
výborom na zlepšenie vykonávania MZP patrí uznávanie externého hodnotenia hlavných kapacít krajiny  
ako osvedčený postup.
32 Článok 4 rozhodnutia 
č. 1082/2013/EÚ.
33 Strana 17 dokumentu 
SEC(2011) 1519 final 
z 8. decembra 2011.
34 Strategy for Generic 
Preparedness Planning, 
Technical guidance on generic 
preparedness planning for 
public health emergencies  
(aktualizácia 2011).
21 Pripomienky 
29 
Celkovo sme zistili, že konzultácie medzi členskými štátmi a Komisiou o plánova -
ní pripravenosti a reakcie boli iniciované tak, ako sa to vyžaduje. Avšak postupy 
na získanie a výmenu príslušných informácií s ohľadom na lepšie koordinačné 
snahy v  súvislosti s  pripravenosťou zatiaľ nie sú dostatočne robustné a  zatiaľ 
nepriniesli jednoznačné výsledky.
Slabé meranie výkonnosti pri  koordinácii pripravenosti
30 
Komisia by mala posudzovať efektívnosť politík aj programov EÚ. Týka sa to aj po -
litických cieľov EÚ obsiahnutých v rozhodnutí o závažných cezhraničných ohroze -
niach zdravia a osobitne snáh podľa článku 4 o plánovaní pripravenosti a reakcie, 
ktoré sa spomína v predchádzajúcom texte. Je preto potrebné definovať ciele 
a ukazovatele SMART35 v úzkej spolupráci s členskými štátmi a určiť metodológiu, 
ktorá umožní jasné posudzovanie a hodnotenie pokroku. Členské štáty potom 
zas musia preukázať ich napredovanie.
31 
Medzi ciele zdravia GR pre zdravie a bezpečnosť potravín na súčasné programové 
obdobie (roky 2014 až 2020) patrí špecifický cieľ súvisiaci s ochranou obyvateľstva 
pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia: zisťovať a vyvíjať zosúlade -
né postupy a propagovať ich uplatňovanie, aby sa dosiahla lepšia pripravenosť 
a koordinácia v núdzových situáciách v oblasti zdravia. Súvisiacim špecifickým vý -
sledným ukazovateľom je „počet členských štátov, ktoré do navrhovania svojich 
plánov pripravenosti začleňujú jednotné prístupy“36.
32 
Pre tento špecifický cieľ a ukazovateľ Komisia vo svojom pláne riadenia na rok 
2014 a na rok 2015 stanovila ciele pri štyroch členských štátoch, ktoré vyvinuté 
všeobecné prístupy začlenili do  štruktúry svojich plánov pripravenosti do  roku 
2015, pri 14 do roku 2017 a pri všetkých členských štátoch do roku 2020. Avšak 
cieľ a ukazovateľ nie sú ako také obsiahnuté v rozhodnutí, čo znamená, že člen -
ské štáty nimi nie sú viazané. V rozhodnutí nie sú stanovené ani kritériá toho, čo 
predstavujú integrované spoločné prístupy pri  tvorbe plánov pripravenosti, ktoré 
by sa v zmysle cieľa mali ešte určiť a vyvinúť. Zistili sme, že pri stanovení indi -
kačných cieľov Komisiou táto koncepcia spoločných prístupov nebola Komisiou 
rozvinutá po dohode s členskými štátmi, ani nebol jasný a dohodnutý prístup 
k meraniu pokroku.35 Konkrétne, merateľné, 
dosiahnuteľné, relevantné 
a časovo ohraničené.
36 Rovnaký cieľ a ukazovateľ je 
stanovený v článku 2 a 3 
nariadenia (EÚ) č. 282/2014 
na meranie výsledkov 
zodpovedajúceho míňania 
prostriedkov na tento cieľ.
22 Pripomienky 
33 
Začiatkom roku 2016 Komisia spresnila svoju metodológiu merania pokroku pod -
ľa špecifického ukazovateľa a požiadala ECDC, aby vykonalo ďalší rozbor údajov 
zaslaných členskými štátmi. ECDC bolo požiadané zistiť počet tých členských 
štátov, ktoré uplatňovali prvky na vykonávanie hlavnej kapacity MZP , dohody 
o interoperabilite medzi odvetviami a plány podnikateľskej kontinuity. ECDC uro -
bilo záver, že 16 členských štátov vyhlásilo, že uplatňuje tieto prvky, a preto bol 
ukazovateľ za rok 2015 vyšší ako cieľ (t. j. 14 do roku 2017). Ako je však ilustrované 
v bode 32, nemohli sme potvrdiť, že táto metodológia bola prediskutovaná s HSC 
a že ju HSC podporuje.
34 
Preto sme nemohli urobiť záver, čo oznámený pokrok znamená z hľadiska vý -
konnosti a či členské štáty podporujú všetky definície a koncepcie cieľov a uka -
zovateľov. To je mimoriadne dôležité, keďže účinná koordinácia plánovania 
pripravenosti a reakcie na závažné cezhraničné ohrozenia vo veľkej miere závisí 
od členských štátov37 a vyžaduje si, aby aktéri pracovali na dosiahnutí tých istých 
cieľov.
Úloha ECDC v súvislosti so všeobecnou pripravenosťou nie je 
dostatočne sformalizovaná
35 
ECDC má poverenie podporovať členské štáty a Komisiu pri činnostiach v oblasti 
pripravenosti. Tradičný mandát ECDC bol v oblasti prevencie a kontroly chorôb 
a formálne nebol upravený od jeho vytvorenia, a to napriek významnému vývoju 
v oblasti zdravotnej bezpečnosti, najmä nadobudnutiu účinnosti MZP a  prijatia 
rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia. Preto sme skúmali, 
či bolo dostatočne jasné pre Komisiu a ECDC, ako aj účastníkom ECDC, do akej 
miery je ECDC schopné poskytovať odbornú pomoc v  oblasti všeobecnej pripra -
venosti a ako by malo plánovať svoje činnosti a zdroje na tieto účely.
36 
V nariadení o vytvorení ECDC sa stanovuje, že môže poskytovať vedeckú a tech -
nickú odbornú pomoc členským štátom, Komisii a iným agentúram EÚ pri prípra -
ve, pravidelnom skúmaní a aktualizácii plánov pripravenosti, a takisto pri vývoji 
intervenčných stratégií v oblastiach spadajúcich do jeho činnosti (t. j. ochrana 
pred infekčnými chorobami a  ohrozeniami neznámeho pôvodu). V  rozhodnutí 
o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia sa pre ECDC osobitne stanovujú 
úlohy epidemiologického dohľadu a včasného varovania a reakcie, nie však pod -
pory plánovania pripravenosti.37 Ako GR pre zdravie 
a bezpečnosť potravín uviedlo 
vo svojej správe o činnosti 
za rok 2015, v ktorej poskytlo 
informácie o  pokroku 
pri tomto špecifickom cieli 
a ukazovateli.
23 Pripomienky 
37 
Po schválení rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia ECDC 
začal plniť nové úlohy38, hlavne v  oblasti všeobecnej pripravenosti, a  uspokojoval 
potrebu EÚ mať prístup vhodný na všetky ohrozenia. Zistili sme však, že úloha 
a zodpovednosti ECDC v  súvislosti so  všeobecnou pripravenosťou neboli formál -
ne vymedzené a dohodnuté, ani aktualizáciou zodpovedajúcich právnych pred -
pisov, ani napríklad písomnou dohodou medzi Komisiou a ECDC, ktorá by bola 
podporená účastníkmi ECDC. Ak je nedostatočná formálna jednoznačnosť, pokiaľ 
ide o úlohu ECDC pri týchto činnostiach a o to, ako tieto činnosti zodpovedajú 
jeho poslaniu, táto organizácia nemusí byť schopná riadne sa pripraviť na takéto 
úlohy z dlhodobého hľadiska, ani účinne reagovať na žiadosti o pomoc. Riziká 
vyplývajúce z tejto situácie sa už prejavili v súvislosti so spoločnou prácou ECDC 
a WHO na príručke k revízii plánu zvládania chrípkových pandémií, ako ilustruje -
me ďalej v texte.
38 
Jedným z hlavných odporúčaní Rady po pandemickej chrípke v roku 2009 bolo 
prijať usmernenia o  plánoch pripravenosti39. Na základe získaných skúseností 
začali krajiny v celej Európe revidovať svoje plány pre prípad pandémie. ECDC 
a regionálny úrad WHO pre Európu vynaložili značné snahy, pokiaľ ide o organizá -
ciu pracovných stretnutí a revíziu prác. V roku 2012 zverejnili spoločný dokument 
s prehľadom výsledkov tejto činnosti40. Následne pracovali na spomenutej prí -
ručke k revízii plánu zvládania chrípkových pandémií41. Návrh príručky bol určený 
všetkým 53 krajinám patriacim do európskeho regiónu WHO a vypracovali ho 
odborníci na plánovanie pandemickej pripravenosti z rôznych krajín a organizácií.
39 
Komisia však pozastavila zverejnenie príručky ECDC v marci 2014, pričom sa od -
volala na pochybnosti, pokiaľ ide o oprávnenie ECDC na vydanie takéhoto druhu 
usmernení určených priamo členským štátom, so  záverom, že  HSC je vhodným 
a oprávneným orgánom na diskusiu o problematike pripravenosti. V čase auditu 
(o dva roky neskôr) nebol známy harmonogram prediskutovania a zverejnenia 
príručky v HSC (ani jeho pracovnej skupiny pre pripravenosť). Nezverejnenie 
a nespropagovanie tejto príručky by predstavovalo stratu investícií, pokiaľ ide 
o zdroje a prácu vynaloženú na jej vydanie, a znamenalo by, že členské štáty 
EÚ a krajiny patriace do európskeho regiónu WHO k nej nebudú mať prístup, 
aj keď na národnej úrovni vynaložili úsilie o aktualizáciu plánov pripravenosti 
na pandémiu.38 Jednou z takýchto úloh bola 
pomoc, ktorú ECDC 
poskytoval Komisii 
pri vypracovávaní súhrnov dát 
zaslaných členskými štátmi 
podľa článku 4 rozhodnutia 
č. 1082/2013/EÚ a správ 
predkladaných HSC.
39 Council Conclusions on 
Pandemic (H1N1) 2009 – 
a strategic approach , bod 11, 
s. 2.
40 Key changes to pandemic plans 
by Member States of the WHO 
European Region based on 
lessons learnt from the 2009 
pandemic , WHO Regional 
Office for Europe a ECDC, 2012.
41 Guide for influenza pandemic 
plan revision – Applying the 
lessons learned from the 
pandemic H1N1(2009): A guide 
for the Member States of the 
WHO European Region, 
European Union and European 
Economic Area , návrh z roku 
2014.
24 Pripomienky 
Nedostatočná reakcia členských štátov, pokiaľ ide 
o urýchlenie spoločného obstarávania očkovacích látok 
proti pandemickej chrípke, a  absencia mechanizmu EÚ 
na uspokojovanie naliehavej potreby zdravotníckych 
protiopatrení v  rámci rozhodnutia o  závažných 
cezhraničných ohrozeniach zdravia
40 
Po kríze v súvislosti s pandémiou chrípky H1N1 v roku 2009 Rada42 vyzvala 
Komisiu, aby o nej predložila správu a aby čo najskôr a najneskôr do decembra 
2010 vypracovala mechanizmus spoločného obstarávania vakcín a  antivírusových 
liečiv. Už v roku 2011 Komisia vyzvala členské štáty, aby vykonali analýzy potreb -
né v súvislosti s takýmto postupom spoločného verejného obstarávania. Právny 
základ EÚ na  spoločné obstarávanie zdravotníckych protiopatrení však vznikol až 
v roku 2013 prijatím rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia. 
Dohodu o spoločnom obstarávaní Komisia schválila 10. apríla 2014. Krajiny, ktoré 
dohodu o spoločnom obstarávaní podpísali, sa môžu zúčastňovať osobitných po -
stupov spoločného obstarávania zdravotníckych protiopatrení, ktoré si vyžadujú 
najmenej štyri členské štáty.
41 
Vo februári 2016 Komisia úspešne dokončila a zverejnila špecifikácie spoločného 
obstarávania osobných ochranných pomôcok, podnetom ku ktorému bola kríza 
spôsobená epidémiou eboly. Okrem toho začalo niekoľko ďalších konkrétnych 
spoločných postupov obstarávania. Ešte stále však prebiehali prípravy osobitné -
ho postupu spoločného obstarávania vakcín proti pandemickej chrípke, o ktorý 
Rada požiadala už v roku 2010. Napriek rôznym žiadostiam zaslaným Komisiou 
bolo do  apríla 2016 doručených iba päť hodnotení potrieb členských štátov. 
Budúci pokrok závisí od angažovanosti členských štátov v týchto postupoch. Ko -
misia vo svojich správach o činnosti za roky 2014 a 2015 uviedla, že sa nedosiahli 
ciele spoločného obstarávania vakcín proti pandemickej chrípke.
42 
Núdzový nástroj na  uspokojenie naliehavej potreby zdravotníckych protiopatrení 
by si vyžadoval menšiu zložitosť a poskytol by väčšiu rýchlosť a flexibilitu, než 
aké ponúka dohoda o spoločnom obstarávaní. Po prípade záškrtu v roku 2015 
v Španielsku, keď mala ošetrujúca nemocnica ťažkosti zohnať v Európe antito -
xín43, HSC a Komisia sa rozhodli hľadať možné riešenia na zvládnutie takých prípa -
dov v budúcnosti. HSC súhlasil s tým, že svoju pracovnú skupinu pre pripravenosť 
poverí vypracovaním štandardných operačných postupov na  rýchlu a  zosúladenú 
reakciu EÚ na takéto núdzové situácie. V januári 2016 Komisia požiadala člen -
ské štáty, aby vymenovali účastníkov skupiny HSC pre pripravenosť, ktorá bude 
pracovať na  štandardných operačných postupoch pri  výmene zdravotníckych 
protiopatrení. Avšak počas auditu sa nám nepodarilo získať dôkazy o tom, že sa 
dohodol zodpovedajúci postup, ani že sa začali konkrétne práce (pozri aj body 46 
a 47).42 Závery Rady z 13. septembra 
2010 o ponaučeniach, ktoré je 
potrebné vyvodiť z pandémie 
A/H1N1  – zdravotná 
bezpečnosť v  Európskej únii.
43 Pozri rýchle hodnotenie rizika 
ECDC A case of diphtheria in 
Spain  z 15. júna 2015, podľa 
ktorého „zistenie, zvládanie 
a reakcia verejného 
zdravotníctva na  prvý prípad 
záškrtu v  Španielsku 
po takmer 30 rokoch 
poukázali na výzvy, týkajúce 
sa pripravenosti na záškrt 
v Európskej únii“.
25 Pripomienky 
Výbor pre  zdravotnú bezpečnosť a  epidémia eboly
Diskusia o ebole sa v HSC začala v marci 2014 po tom, čo Guinea adresovala WHO prvé oznámenie o vypuknutí 
nákazy a po tom, čo ECDC vydalo rýchle hodnotenie rizika. Podľa tohto rýchleho hodnotenia bolo riziko pre -
nosu do EÚ malé, aj keď niektoré situácie by mohli byť dôvodom na opatrenia v EÚ: napr. aby turisti vracajúci 
sa z Guiney, ktorí navštívili príbuzných a známych, alebo exponované osoby vyhľadali lekárske vyšetrenie v EÚ.
Vypuknutie nákazy ebolou WHO 8. augusta 2014 vyhlásila za núdzový stav ohrozenia zdravia obyvateľstva 
s medzinárodným dosahom (PHEIC). Vzhľadom na rýchlo sa zhoršujúce okolnosti v postihnutých krajinách 
Komisia týždeň predtým zvolala audiokonferenčné zasadnutie HSC. Zúčastnili sa na nej mnohé útvary Komi -
sie, ECDC, WHO a členské štáty. Cieľom bolo vymeniť si informácie a skoordinovať činnosti súvisiace s prijatými 
a plánovanými opatreniami, identifikovať doplnkové činnosti na  zlepšenie pripravenosti a  zvážiť aj  pomoc 
postihnutým krajinám. Diskutovalo sa aj o zdravotníckej evakuácii občanov EÚ a EHP , ktorí v nich pracovali. GR 
pre zdravie a bezpečnosť potravín s pomocou ECDC vypracovalo dotazník o pripravenosti na ebolu (t. j. na zís -
kanie prehľadu o laboratórnych kapacitách, nemocničných zariadeniach na liečenie eboly, vhodnej dopravy), 
ktorý bol zaslaný do členských štátov a ktorý väčšina vyplnila. Po vyhlásení PHEIC WHO sa podstatne zvýšila 
frekvencia zasadnutí HSC venovaných ebole (takmer týždenne až do januára 2015). Až od februára 2015 sa 
do programu činnosti HSC vrátili operačné témy, ako je verejné obstarávanie a pracovné skupiny.Rámček 443 
Pokiaľ ide o vykonávanie predpisov o spoločnom obstarávaní, celkovo sme zistili, 
že pokrok v organizácii spoločného obstarávania vakcíny proti pandemickej 
chrípke, ktorá bola iniciovaná po pandémii H1N1 v roku 2009, bola v čase konania 
auditu pomalá pre malú schopnosť členských štátov reagovať a že na úrovni EÚ 
nemáme mechanizmus na  uspokojenie naliehavej potreby zdravotníckych pro -
tiopatrení, čo potenciálne zmenšuje pripravenosť EÚ na  pandemickú chrípku.
Strategické a  operačné výzvy pre  formálne ustanovený 
Výbor pre  zdravotnú bezpečnosť
44 
Na základe rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia bol 
vytvorený Výbor pre zdravotnú bezpečnosť zložený z predstaviteľov členských 
štátov, ktorému predsedá Komisia ( v prílohe  II je uvedený podrobnejší opis jeho 
úloh a  zodpovedností).
45 
Do HSC vymenovali svojich členov všetky členské štáty. V roku 2014 sa uskutočni -
lo jedno plenárne zasadnutie a v roku 2015 tri plenárne zasadnutia, ako aj veľký 
počet audiokonferencií, hlavne v  súvislosti s  vývojom krízy spôsobenej epidé -
miou eboly (pozri rámček  4).
26 Pripomienky 
46 
V čase nášho auditu sa pripravoval návrh mandátu štyroch pracovných skupín 
v rámci HSC: stálej pracovnej skupiny pre pripravenosť, stálej siete komunikáto -
rov, účelovej pracovnej skupiny pre nových prichádzajúcich migrantov a prenos -
né choroby a účelovej pracovnej skupiny na boj proti antimikrobiálnej rezistencii 
(pozri rámček 2 ). Avšak formálne HSC vytvoril iba sieť komunikátorov a pracovnú 
skupinu pre pripravenosť. Na základe svojho mandátu mali tieto pracovné skupi -
ny pripraviť ročný pracovný plán vrátane ukazovateľov výkonnosti na hodnotenie 
činnosti, ktorý mali predložiť na schválenie HSC, aby sa zabezpečila štruktúro -
vaná práca na týchto témach. Zistili sme, že na konci auditu (v marci 2016) HSC 
neboli na schválenie predložené žiadne ročné plány práce s ukazovateľmi poža -
dovanými v zmysle mandátu pracovných skupín. To znamená, že práca vykonaná 
týmito pracovnými skupinami nezodpovedá ich mandátu a ich výkonnosť sa 
riadne nemeria.
47 
Účasť na pracovných skupinách HSC je dobrovoľná. Na konci nášho auditu všetky 
členské štáty vymenovali svojich účastníkov do siete komunikátorov. Komisia 
zaslala aj žiadosť o vymenovanie účastníkov pracovnej skupiny pre pripravenosť 
(pozri aj bod 42), ale do marca 2016 to urobilo iba deväť členských štátov EÚ. 
Účasť veľkého počtu členských štátov je dôležitá na to, aby sa zabezpečilo, že vý -
sledky činnosti pracovných skupín budú mať neskôr podporu a že ich HSC bude 
ďalej presadzovať.
48 
Zistili sme, že kým bol HSC neformálny a jeho mandát pochádzal od Rady (t. j. 
do roku 2013), mal pracovné programy s ročnými cieľmi a ročným vykazovaním, 
a takisto dokumentované akčné plány so správami o pokroku. Štatút a mandát 
súčasného HSC sa podľa rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach 
zdravia odlišuje. Nenašli sme však dôkazy v dokumentoch HSC ani v Komisii, 
že HSC v súčasnosti svoje úlohy plní na základe dohodnutého strategického 
plánovania alebo aktualizovaného plánu, ktorý by stanovoval zodpovedajúce 
dlhodobé strategické úlohy. Počas auditu predstavitelia členských štátov vyslovili 
aj určité obavy, pokiaľ ide o charakter audiokonferencií HSC, ktoré sú podľa nie -
ktorých predstaviteľov príliš zamerané na technické a nie na strategické diskusie.
27 Pripomienky 
49 
Celkovo bola práca HSC, hlavne pri reakcii na krízu spôsobenú ebolou veľmi dôle -
žitá a podnietila vývoj mechanizmu spolupráce, napríklad pokiaľ ide o využívanie 
laboratórií a zdravotnícku evakuáciu, ktorý by sa mohol zachovať alebo znova ak -
tivovať pri budúcich krízach44. HSC sa stal hlavnou platformou, na ktorej zástup -
covia zodpovedajúcich útvarov Komisie a členské štáty spojili svoje úsilie a začali 
si vymieňať informácie, a to aj s WHO. Ukazuje to tiež mimoriadnu relevantnosť 
a dôležitosť HSC, ktorý aj Rada uznala vo svojich záveroch o ponaučeniach, ktoré 
je potrebné vyvodiť v záujme verejného zdravia z vypuknutia epidémie eboly 
v západnej Afrike45.
50 
Avšak z dokumentácie sa zistilo aj to, že od okamihu, keď WHO pri ebole vyhlásila 
núdzový stav ohrozenia zdravia obyvateľstva s medzinárodným dosahom, bola 
práca HSC a jej audiokonferencie približne šesť mesiacov zamerané prevažne 
na reakciu na krízu spôsobenú ebolou, ktorá bola pre EÚ málo rizikovým ohroze -
ním zdravia46. Počas tohto obdobia preto neboli v popredí programu iné činnosti 
súvisiace so strategickými rozvojom a vykonávaním rámca rozhodnutia o závaž -
ných cezhraničných ohrozeniach zdravia.
51 
Vysoký podiel významných zdravotných udalostí za posledné roky, ako bol 
blízkovýchodný respiračný syndróm (MERS), nákazy vírusom corona, ebola a zika, 
a absencia strategického plánovania pre HSC do určitej miery vysvetľujú, prečo 
mali zasadnutia HSC často technický, reaktívny charakter namiesto strategického. 
Okrem toho sme zistili malý pokrok v pracovných skupinách, ktoré by mali vyko -
návať alebo podporovať technické práce HSC.
52 
Aj Komisia sa ešte môže zlepšiť vo vypracovávaní zodpovedajúcich mapovaní 
a správ o činnosti, ktoré sa v tejto súvislosti vykonali v rámci iných útvarov, agen -
túr a programov Komisie (pozri aj body 96 až 102) Kombinácia týchto činiteľov 
ukazuje, že je stále priestor na zlepšenie strategickej práce HSC. To je dôležité 
preto, že HSC má teraz hlavne z hľadiska koordinácie významný mandát v kontak -
toch s Komisiou a v plánovaní pripravenosti a reakcie v členských štátoch (pozri 
bod 44), a preto zabezpečuje najvyššiu možnú úroveň ochrany pred ohrozeniami 
zdravia v EÚ.44 Bez toho, aby boli dotknuté 
zistenia, ku ktorým môže Dvor 
audítorov dospieť pri  svojom 
prebiehajúcom audite 
výkonnosti štruktúr krízového 
riadenia, ktorý vykonáva III. 
komora a ktorý sa zaoberá 
aj reakciou EÚ na epidémiu 
eboly.
45 Závery Rady o ponaučeniach, 
ktoré je potrebné vyvodiť 
v záujme verejného zdravia 
z vypuknutia epidémie eboly 
v západnej Afrike – zdravotná 
bezpečnosť v  Európskej únii 
(2015/C  421/04) 
zo 17. decembra 2015.
46 Pozri 4. aktualizáciu rýchleho 
posúdenia rizika ECDC 
Outbreak of Ebola virus disease 
in West Africa  z 3. septembra 
2014, v ktorom sa uvádza, 
že riziko šírenia eboly od 
pacienta, ktorý pricestuje 
do EÚ na základe plánovanej 
zdravotníckej evakuácie sa 
považuje za  mimoriadne 
nízke.
28 Pripomienky 
Uplatňovanie pravidiel koordinácie reakcie je v praxi ťažké
53 
V úvode rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia sa uvádza, 
že aj keď členské štáty zodpovedajú za krízové riadenie v oblasti verejného zdra -
via na  vnútroštátnej úrovni, opatrenia prijímané jednotlivými členskými štátmi by 
mohli poškodiť záujmy ostatných členských štátov, ak nie sú navzájom v súlade 
alebo ak sa zakladajú na odlišujúcich sa hodnoteniach rizík. Preto by členské štá -
ty, ktoré chcú prijať zdravotnícke opatrenia na boj proti závažným cezhraničným 
ohrozeniam zdravia, mali o týchto opatreniach najprv informovať ostatné členské 
štáty a Komisiu a tieto opatrenia s nimi konzultovať47. Ak je potreba chrániť zdra -
vie obyvateľstva taká naliehavá, že  je potrebné bezprostredne prijať opatrenia, 
môžu ostatné členské štáty a Komisiu informovať po ich prijatí.
54 
Skúsenosti počas krízy spôsobenej ebolou ukázali, že  je náročné splniť túto 
požiadavku informovať ostatné členské štáty (t. j. prostredníctvom HSC) pred 
zavedením opatrení v  členskom štáte. Niektoré členské štáty sa rozhodli neria -
diť hodnotením rizika ECDC a WHO a zaviedli skríning cestujúcich na letiskách 
s príletmi zo západnej Afriky. Vo svojich následných hodnoteniach rizika ECDC 
a WHO naďalej neodporúčali opatrenia vstupného skríningu, pričom poukazovali 
na náklady, slabé výsledky a existenciu účinného skríningu na výstupe v postih -
nutých krajinách48. Komisia pozvala na 16. októbra 2014 ministrov zdravotníctva 
EÚ na koordinačné stretnutie na vysokej úrovni o ebole, na ktorom sa diskutovalo 
aj o možných vstupných opatreniach na hraniciach EÚ. Jedným z výsledkov bolo, 
že Komisia a WHO zorganizovali v postihnutých krajinách západnej Afriky audit 
skríningu eboly na  výstupe. Zo záverov auditu vyplynulo, že  postupy skríningu 
na výstupe boli správne uplatňované a že s veľkou pravdepodobnosťou zabezpe -
čovali zachytenie osôb s príznakmi a symptómami eboly.
55 
Vo svojej správe o vykonávaní z roku 2015 Komisia preto ako hlavný záver z epi -
démie eboly uviedla, že je priestor na zlepšenie vykonávania predpisov, pri kto -
rom sa vyžaduje, aby členské štáty koordinovali svoje reakcie49. Ak sa členský 
štát s ostatnými členskými štátmi riadne nepodelí o informácie o zdravotníckych 
opatreniach, ktoré chce prijať alebo už prijal, môže to mať vplyv na ostatné člen -
ské štáty. Príkladom môže byť zdvojovanie kontrol a sledovanie ľudí, ktorí už boli 
skontrolovaní pri prvom vstupe do EÚ, čo si vyžaduje ďalšie úsilie a zdroje iného 
členského štátu, alebo zvýšený tlak médií na orgány zdravotníctva, aby vysvetlili, 
prečo niektoré členské štáty dodržiavajú vedecké rady WHO a ECDC a iné nie.47 Podľa článku 11 rozhodnutia 
č. 1082/2013/EÚ.
48 Pozri 4. aktualizáciu rýchleho 
posúdenia rizika ECDC 
Outbreak of Ebola virus disease 
in West Africa  z 3. septembra 
2014 alebo technickú správu 
ECDC Infection prevention and 
control measures for Ebola virus 
disease – entry and Exist 
screening measures  
z 12. októbra 2014.
49 Správa o vykonávaní 
rozhodnutia č.  1082/2013/EÚ; 
COM(2015) 617 final 
zo 7. decembra 2015.
29 Pripomienky 
Vo všeobecnosti sa uznáva dôležitá úloha existujúcich 
systémov včasného varovania a  reakcie 
a epidemiologického dohľadu, avšak určité aspekty 
treba zlepšiť
56 
Preskúmali sme, či sa náležite riadia a uplatňujú existujúce systémy včasného va -
rovania a reakcie a epidemiologického dohľadu, pre ktoré je právnym základom 
rozhodnutie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia (pozri aj obrázok  1). 
Celkovo sme zistili, že tieto existujúce systémy sa uplatňujú už roky a zaintereso -
vané strany ich dôležitú úlohu na úrovni EÚ všeobecne uznávajú, sú však potreb -
né určité zlepšenia postupov a systémov. V nasledujúcich bodoch informujeme 
o potrebe ďalšieho zlepšenia systému včasného varovania a reakcie (EWRS) a pre -
pojenia s  ďalšími systémami varovania, ako aj  o tom, že  aktualizovaný prístup 
na úrovni EÚ k včasnému varovaniu a reakcii na vážne chemické a environmentál -
ne ohrozenia ešte nebol testovaný. Ďalšie úsilie si vyžaduje aj systém EÚ pre epi -
demiologický dohľad na optimalizáciu porovnateľnosti a kvality údajov.
Napriek rozsiahlemu využívaniu a  všeobecnému uznávaniu 
EWRS sú potrebné ďalšie zlepšenia, vrátane prepojenia 
s inými systémami varovania
57 
Rozhodnutie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia predstavuje právny 
základ pre systém včasného varovania a reakcie (EWRS) na vydávanie varovaní 
na úrovni Únie v súvislosti so závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia. 
EWRS by mal Komisii a príslušným orgánom na vnútroštátnej úrovni umožniť 
stálu komunikáciu na účely varovania, hodnotenia rizík pre ľudské zdravie a určo -
vania opatrení, ktoré môžu byť potrebné na ochranu verejného zdravia. Európske 
centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC) by malo podporovať Komisiu 
a pomáhať jej tým, že zabezpečí fungovanie EWRS a spolu s členskými štátmi za -
bezpečí schopnosť reagovať koordinovaným spôsobom. ECDC by malo analyzo -
vať obsah správ prijatých prostredníctvom systému EWRS a malo by poskytovať 
informácie, odborné poznatky, rady a posúdenie rizika.
58 
Komisia a ECDC by mali podniknúť kroky s cieľom zabezpečiť, aby bol EWRS efek -
tívne prepojený s ďalšími systémami varovania, ktoré fungujú v rámci Spoločen -
stva (týkajúcimi sa napr. zdravia zvierat, potravín a krmív či civilnej ochrany). Na 
základe týchto noriem sme vo všeobecnosti posudzovali náležitosť fungovania 
a riadenia EWRS.
30 Pripomienky 
59 
Po prijatí rozhodnutia bol EWRS upravený tak, aby obsahoval zmeny, ako je 
napríklad doplnenie nových políčok údajov o  ohrozeniach iných než prenosné 
choroby a zahrnutie vymedzení týkajúcich sa vydávania varovaní. Zistili sme, 
že EWRS často využívajú príslušné orgány členských štátov a Komisia. Od roku 
2004 členské štáty a Komisia iniciovali v rámci EWRS 1493 správ (pozri obrázok  2). 
Zistili sme však, že aj napriek priebežným aktualizáciám a vylepšeniam má tento 
mechanizmus svoje systémové obmedzenia, a to v dôsledku zastaranej koncep -
cie systému, ktorá neumožňuje integráciu najnovších IT nástrojov, pripojenie 
na sociálne médiá či  úplnú kompatibilitu s  mobilnými zariadeniami.Obrázok  2Správy iniciované v EWRS (2004 – 2015)
Týchto 1/uni00A0493 správ sa týkalo 1/uni00A0482 zistených výskytov 
prenosných chorôb od roku 2004 □a od roku 2014;
– 1 chemická havária,
– 6 environmentálnych havárií,– 4 potenciálne ohrozenia neznámeho pôvodu.
Spolu 725 správ bolo klasi/f_ikovaných ako vydanie 
varovania alebo skoré varovanie.
UK SK SI SE RO PT PL NO NL MT LV LU LT IT IS IE HU HR GR FR FI ES EE EC/one.superior DK DE CZ CY CH BG BE AT350
300
250
200
150
100
50
0
1 EC je skratka pre Európsku komisiu.
Zdroj: Dvor audítorov na základe údajov o EWRS, ktoré poskytlo ECDC v októbri 2015.
31 Pripomienky 
50 Druhé nezávislé hodnotenie 
ECDC v súlade s nariadením 
o jeho zriadení [nariadenie (ES) 
č. 851/2004], záverečná správa 
z 8. októbra 2014.
51 Člen HSC a kontaktná osoba 
pre EWRS nie je v prípade 
väčšiny členských štátov tá istá 
osoba. V zásade sa rozlišuje 
medzi vyššími politickými 
pracovníkmi z ministerstiev 
zdravotníctva, ktorých 
vymenúvajú do HSC, a vyššími 
odbornými pracovníkmi 
z národných orgánov 
verejného zdravia, ktorých 
vymenúvajú za kontaktné 
osoby pre EWRS, hoci existujú 
aj iné modely.60 
V najnovšej externej hodnotiacej správe ECDC50 za roky 2008 – 2012 sa uvádza vý -
razne pozitívne hodnotenie technickej koncepcie EWRS a  používateľskej ústreto -
vosti. Poukazuje sa v nej však aj na slabé fungovanie EWRS v krízových situáciách, 
keďže systém sa v minulosti ľahko preťažil. V správe sa ďalej uvádza, že zrejme by 
bolo možné EWRS preskúmať, aby systém dokázal lepšie zvládať núdzové situácie 
v zdravotnej oblasti.
61 
V súčasnosti neexistuje na  úrovni EÚ žiadna špecializovaná platforma ani  nástroj 
na získavanie informácií o aktuálnej situácii, ktorý by poskytoval aktuálny prehľad 
národných opatrení v oblasti zdravia prijatých na riešenie závažného cezhra -
ničného ohrozenia zdravia. Na to sa využíva buď EWRS, alebo sa komunikuje 
prostredníctvom e-mailov, napríklad medzi členmi Výboru pre zdravotnú bezpeč -
nosť (HSC) a Komisiou. Takýto mechanizmus by sa dal vytvoriť, a to napríklad ako 
samostatný nástroj alebo ako jedna z  funkcií v  rámci rozšírenej verzie EWRS.
62 
Do roku 2012 fungoval výbor pre EWRS, ktorý sa zaoberal technickými aspektmi 
kríz v oblasti zdravia, zatiaľ čo neformálny Výbor pre zdravotnú bezpečnosť bol 
vtedy zameraný skôr strategicky51. Z našich zistení vyplýva, že v súčasnom rámci 
je ešte stále potrebné vykonávať takéto technické prípravné práce (pozri vyššie 
bod 51 o HSC). V čase nášho auditu (marec 2016) bola predmetom diskusie medzi 
Komisiou a ECDC aj možnosť zriadenia skupiny, ktorá by analyzovala posúdenia 
zdravotných rizík a skúmala rôzne politické alternatívy. Vytvorenie takejto sku -
piny sa považovalo za nevyhnutné, aby sa zabránilo preťaženiu HSC, no žiadne 
praktické opatrenia neboli ani  navrhnuté, ani  schválené.
63 
V čase auditu neexistovala žiadna skupina používateľov EWRS ani podobný orgán 
určený na podporu a uľahčovanie práce používateľov EWRS, pokiaľ ide o funkč -
né a  procesné aspekty každodenného používania systému a  prípadné žiadosti 
o zmenu a modernizáciu, ako aj odbornú prípravu. Takáto činnosť sa však do roku 
2012 vyvíjala v rámci Výboru pre EWRS a zástupcovia členských štátov pre EWRS 
uviedli, že je naďalej potrebné pravidelne diskutovať o týchto otázkach.Správy iniciované v EWRS (2004 – 2015)
32 Pripomienky 
64 
Vo svojej správe o vykonávaní za rok 201552 Komisia uviedla, že  zvažuje ďalšie 
zlepšenie EWRS, ktoré by v strednodobom horizonte umožnilo vypracovať funk -
cie, ktoré by boli používateľsky ústretovejšie, a to hneď po tom, ako bude so za -
interesovanými stranami a ECDC dohodnutý návrh na úplné prepracovanie (t. j. 
modernizáciu) IT nástroja EWRS. V tejto súvislosti sme však v čase konania auditu 
nedostali od Komisie žiaden konkrétny dôkaz o pokroku.
65 
Už v roku 2011 Komisia53 určila agentúry a  systémy včasného varovania fungu -
júce na úrovni EÚ54, ktoré by mali byť prepojené s EWRS. V zozname sú uvedené 
aj poznámky ku každému systému varovania s odôvodnením, prečo je potrebné 
zabezpečiť jeho prepojenie s vydávaním varovaní v rámci EWRS. V súvislosti 
s týmto prepojením boli stanovené ciele a  zistené nedostatky, ktoré treba od -
strániť. Preskúmali sme pokrok dosiahnutý pri uvedenom prepájaní od roku 2011 
a zistili sme, že v čase auditu (marec 2016) ešte stále existoval zoznam55 systémov 
varovania a informačných systémov, ktoré mali byť postupne prepojené s EWRS.
66 
Otázka prepojenia systémov varovania je dôležitá, pretože pre jednotlivé systémy 
varovania v EÚ (napr. Europhyt pre zdravie rastlín alebo RAPEX pre nebezpečné 
nepotravinové výrobky), ktoré riadia rôzne útvary Komisie, môžu byť v členských 
štátoch rozličné kontaktné osoby. Z tohto dôvodu sú nevyhnutné náležité komu -
nikačné kanály na úrovni členských štátov aj na úrovni EÚ.
67 
Podľa Komisie56 sa kompletné (procesné a  technické) prepojenie činností nemusí 
podariť dosiahnuť, kým nebude jasný rozsah a dosah „úplného prepracovania“ 
IT nástroja EWRS, o ktorom sme sa zmienili v predchádzajúcich bodoch. Zatiaľ je 
potrebné, aby sa naďalej uplatňovali efektívne postupy, aby sa zabránilo prekrý -
vaniu alebo duplicite činností a zabezpečila sa efektívna včasná reakcia na varo -
vania týkajúce sa rozličných ohrození.52 COM(2015) 617 final.
53 Structure for preparedness and 
response to cross-border health 
threats , príloha k  posúdeniu 
vplyvu, SEC(2011) 1519 final.
54 Napríklad systémy varovania 
týkajúce sa nebezpečných 
nepotravinových výrobkov, 
zdravia zvierat a  bezpečnosti 
potravín.
55 Príloha k návrhu 
vykonávacieho aktu podľa 
článku  8 rozhodnutia 
č. 1082/2013/EÚ, ktorý v čase 
konania auditu ešte nebol 
prijatý.
56 COM(2015) 617 final.
33 Pripomienky 
68 
Celkovo sme zistili, že EWRS funguje už dlhé roky a že zainteresované strany 
vrátane používateľov EWRS konzultovaných počas nášho auditu vo všeobecnosti 
uznávajú jeho významnú úlohu na úrovni EÚ. Komisia a ECDC však ešte neprijali 
žiadne významné kroky na ďalšie rozšírenie EWRS a vypracovanie integrovaných 
riešení na získavanie informácií o aktuálnej situácii a zvládanie incidentov v prí -
pade závažných cezhraničných ohrození zdravia. Navyše procesné ani technické 
prepojenie s ďalšími systémami včasného varovania na úrovni EÚ ešte nebolo 
ukončené.
Aktualizovaný prístup na úrovni EÚ k včasnému varovaniu 
a reakcii na  závažné chemické a  environmentálne ohrozenia 
ešte nebol testovaný
69 
Ak je vyhlásené ohrozenie podľa pravidiel pre vydávanie varovaní stanovených 
v rozhodnutí o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia, Komisia by mala 
príslušným vnútroštátnym orgánom a Výboru pre zdravotnú bezpečnosť sprí -
stupniť prostredníctvom EWRS posúdenie rizika v súvislosti s možnou závaž -
nosťou konkrétneho ohrozenia verejného zdravia vrátane možných opatrení 
na ochranu verejného zdravia57. ECDC by malo vypracovať takéto posúdenie 
rizika, ak sa ohrozenie týka prenosných chorôb, antimikrobiálnej rezistencie alebo 
súvisiacich osobitných zdravotných problémov, alebo je neznámeho pôvodu. 
Komisia môže takisto požiadať Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a iné 
agentúry EÚ, aby v prípade potreby vypracovali posúdenie rizík. Ak je potrebné 
posúdenie rizika, ktoré je úplne alebo čiastočne mimo mandátu agentúr Únie, 
a ak sa to považuje za potrebné v záujme koordinácie reakcie na úrovni Únie, 
Komisia by mala poskytnúť posúdenie rizika ad hoc . Zisťovali sme, ako by to fun -
govalo v  praxi.
70 
Podľa tohto rozhodnutia si môže Komisia v prípade chemického a environmen -
tálneho ohrozenia zabezpečiť rýchle posúdenie rizika podľa vlastného uváženia 
z akéhokoľvek vhodného zdroja. V čase konania auditu sa rýchle posúdenia rizika 
v prípade chemického ohrozenia získavali v  rámci projektu spolufinancované -
ho z prostriedkov EÚ. V rámci tohto projektu bol vytvorený komplexný súbor 
nástrojov na riešenie situácie v prípade takýchto ohrození, no v marci 2016 bol 
ukončený. S cieľom splniť svoj právny záväzok poskytovať rýchle posúdenia rizika 
v prípade týchto ohrození po uvedenom dátume Komisia vypracovala štandardný 
operačný postup spolu so svojím vedeckým výborom58, ktorý prevzal niektoré, 
no nie všetky výstupy projektu, aby zabezpečil požadované kapacity.57 Článok 10 rozhodnutia 
č. 1082/2013/EÚ o posúdení 
rizík pre verejné zdravie.
58 Komisia sa pri príprave svojej 
politiky a  návrhov týkajúcich 
sa bezpečnosti spotrebiteľov, 
verejného zdravia a  životného 
prostredia opiera o  nezávislé 
vedecké výbory, ktoré jej 
poskytujú spoľahlivé odborné 
poradenstvo. Vedecké výbory 
môžu požiadať vedeckých 
poradcov alebo expertov 
uvedených v  príslušnej 
databáze o  dodatočné 
odborné poznatky. Jeden 
z troch výborov zriadených 
v roku 2009 bol Vedecký 
výbor pre zdravotné 
a environmentálne riziká 
(SCHER), ktorý v roku 2016 
nahradil nový výbor SCHEER.
34 Pripomienky 
71 
Výskyt závažných cezhraničných chemických havárií je vo všeobecnosti nízky, 
ale z ich povahy vyplýva, že môže byť potrebné vypracovať rýchle posúdenie 
rizika v lehote len 12 až 36 hodín a mimo úradných hodín. Vedecký výbor zatiaľ 
neposkytoval svoje vedecké poradenstvo v  takýchto podmienkach.
72 
Praktické cvičenie v rámci toho istého projektu v roku 2016 ďalej preukázalo 
prínos jednotlivých súčastí jeho súboru nástrojov na  riešenie situácie v  prípade 
chemického ohrozenia. Ukázalo sa, že na to, aby pracovná skupina pre rýchle 
posúdenie rizika v  prípade chemického ohrozenia, ktorá bude pôsobiť v  rámci 
vedeckého výboru, dosiahla optimálnu efektívnosť na vypracovávanie rýchlych 
posúdení rizika v požadovanej kvalite a stanovenej lehote, bude po prijatí všet -
kých expertov do tejto skupiny (príslušné výberové konanie bolo uzavreté 9. mája 
2016) s  najväčšou pravdepodobnosťou potrebná dôkladná odborná príprava 
a praktické cvičenia. Okrem toho sme zistili, že  online sprístupnenie (webhosting) 
IT nástroja59, vypracovaného v rámci tohto projektu, na monitorovanie potenciál -
ne závažných chemických havárií pred ich ohlásením do EWRS, Komisia skutočne 
prevzala z tohto projektu. V čase konania auditu však malo registrovaných použí -
vateľov len 14 členských štátov, čiže na úrovni EÚ neexistuje komplexný a ucelený 
systém pre tento spôsob ohlasovania ohrozenia. Komisia jasne nezdokladovala 
ani vedenie a fungovanie tejto platformy, ani organizáciu súvisiacej odbornej 
prípravy a propagácie využívania platformy.
73 
Štandardný operačný postup pre rýchle posudzovanie rizika, ktoré má vykonávať 
vedecký výbor, sa týkal len chemických havárií, pričom environmentálne ohro -
zenia sa v ňom nespomínali. Nezistili sme, že by existoval nejaký iný štandardný 
operačný postup na úrovni Komisie na získavanie rýchlych posúdení rizika v prí -
pade závažných cezhraničných environmentálnych ohrození. Celkovo je na  úrovni 
EÚ málo skúseností s reagovaním na závažné cezhraničné chemické a environ -
mentálne ohrozenia, pričom príslušné aktualizované mechanizmy monitorovania 
a včasnej reakcie na takéto ohrozenia sa ešte len budú testovať.59 Systém včasného varovania 
v prípade chemického 
ohrozenia  – RASCHEM.
35 Pripomienky 
Systém EÚ pre  epidemiologický dohľad funguje celkovo 
dobre, je však potrebné ešte venovať pozornosť optimalizácii 
porovnateľnosti a kvality údajov
74 
Komisia by mala60 stanoviť a  aktualizovať postupy týkajúce sa fungovania siete 
pre epidemiologický dohľad. Pri ich vypracovávaní boli uplatnené osobitné usta -
novenia uvedené v nariadení o založení ECDC. Navyše pri oznamovaní informácií 
o epidemiologickom dohľade by mali vnútroštátne orgány používať – ak sú k dis -
pozícii  – štandardné definície chorôb61 prijaté v súlade s príslušným rozhodnutím 
pre každú prenosnú chorobu a súvisiaci osobitný zdravotný problém uvedený 
v európskom zozname chorôb. Komisia schváli štandardné definície chorôb 
s cieľom zabezpečiť porovnateľnosť a zlučiteľnosť údajov na úrovni Únie. ECDC 
prevádzkuje a  spravuje platformu pre  epidemiologický dohľad TESSy, do  ktorej 
členské štáty ukladajú svoje údaje z dohľadu. Zlepšenie kvality údajov z dohľadu 
zozbieraných na európskej úrovni je jedným z cieľov ECDC stanoveným v jeho 
dlhodobej stratégii dohľadu na roky 2014 – 2020. V strategickom viacročnom 
programe ECDC62 sa takisto uvádza, že je možné zvýšiť kvalitu a porovnateľnosť 
údajov medzi členskými štátmi.
75 
ECDC spolupracovalo s expertmi v oblasti dohľadu z členských štátov na vytvo -
rení noriem v oblasti dohľadu, aby sa zefektívnil dohľad EÚ a zlepšila sa kvalita 
údajov. ECDC hodnotí dodržiavanie požiadaviek týkajúcich sa oznamovania 
členskými štátmi ako celkovo uspokojivé. Avšak kvalita údajov (úplnosť a repre -
zentatívnosť) je často problematická. ECDC vykonalo osobitné posúdenia kvality 
údajov pre tri63 choroby s cieľom posúdiť ukazovatele kvality, ako je úplnosť, 
presnosť a platnosť. V rámci týchto posúdení boli zistené viaceré nedostatky 
týkajúce sa uvedených kritérií.
76 
Projekt zameraný na zlepšenie kvality údajov zhromaždených z vnútroštátnych 
systémov dohľadu, ktorý ECDC realizuje od roku 2009, sa mal v roku 2011 skončiť, 
no koncom roka 2015 ešte stále prebiehal. Jedným z faktorov, ktorý podľa ECDC 
prispieva k problému s kvalitou údajov, je skutočnosť, že členské štáty sa často 
rozhodnú používať iné definície chorôb ako sú európske definície chorôb, ktoré 
boli stanovené vykonávacím rozhodnutím Komisie z roku 201264.
77 
Celkovo sme teda zistili, že úsilie ECDC riešiť problémy pri oznamovaní údajov 
z epidemiologického dohľadu ešte nie je úplne efektívne na to, aby sa mohla 
zabezpečiť optimálna porovnateľnosť a kvalita údajov. Členské štáty by sa takisto 
mohli ešte viac zlepšiť v tejto oblasti, a to dôsledným využívaním štandardných 
definícií chorôb stanovených na úrovni EÚ a optimalizáciou poskytovania údajov 
centru ECDC.60 Kapitola III rozhodnutia 
č. 1082/2013/EÚ.
61 Štandardná definícia choroby 
je súbor spoločne 
dohodnutých kritérií, ktoré sa 
musia splniť, aby sa mohli 
presne určiť prípady cieľových 
závažných cezhraničných 
ohrození zdravia.
62 ECDC, kapitola 9.1. Dohľad, 
Súvislosti a  výhľad 
do budúcnosti.
63 ECDC zhromažďuje, analyzuje 
a poskytuje ďalej údaje 
získané v  rámci dohľadu 
týkajúce sa 53 prenosných 
chorôb a  súvisiacich 
osobitných zdravotných 
problémov zo všetkých 28 
členských štátov Európskej 
únie (EÚ) a dvoch z troch 
zostávajúcich krajín 
Európskeho hospodárskeho 
priestoru (EHP) (Island 
a Nórsko). http://ecdc.europa.
eu/en/activities/surveillance/
Pages/index.aspx .
64 Vykonávacie rozhodnutie 
Komisie č. 2012/506/EÚ 
z 8. augusta 2012, ktorým sa 
mení a dopĺňa rozhodnutie 
2002/253/ES, ktorým sa 
stanovujú definície ochorení 
pre oznamovanie prenosných 
chorôb do siete Spoločenstva 
na základe rozhodnutia 
Európskeho parlamentu 
a Rady č. 2119/98/ES 
(Ú. v. EÚ L 262, 27.9.2012, s. 1).
36 Pripomienky 
Výkonnosť programu v  oblasti zdravia mala 
nedostatky, pokiaľ ide o ochranu obyvateľstva pred 
ohrozeniami zdravia
78 
Skúmali sme, či programy EÚ v oblasti zdravia účinne prispievajú k ochrane 
obyvateľstva pred ohrozeniami zdravia. Súčasťou toho bolo aj podrobné preskú -
manie riadenia Výkonnej agentúry pre  spotrebiteľov, zdravie, poľnohospodárstvo 
a potraviny (Chafea) a vykonávania 20 činností (pozri prehľad v prílohe  III) finan -
covaných v rámci cieľa týkajúceho sa ohrození zdravia stanoveného v 2. progra -
me v oblasti zdravia (pozri bod 11), a to vrátane návštev koordinujúcich príjemcov 
siedmich projektov. Predmetom auditu bol aj dosiahnutý pokrok pri plnení cieľa 
týkajúceho sa ohrození zdravia v rámci prebiehajúceho 3. programu v oblas -
ti zdravia, a to pokiaľ ide o príslušné činnosti uvedené v ročných pracovných 
plánoch a  súvisiace posudzovanie výkonnosti Komisiou. Celkovo sme dospeli 
k záveru, že výkonnosť programu v oblasti zdravia mala nedostatky, pokiaľ ide 
o ochranu obyvateľstva pred (závažnými cezhraničnými) ohrozeniami zdravia. 
V nasledujúcich bodoch informujeme o nedostatku trvalých výsledkov, pokiaľ 
ide o činnosti pri ohrození zdravia v rámci 2. programu v oblasti zdravia (2008 – 
2013), ako aj o nedostatkoch v meraní ukazovateľa pri cieli ohrozenia zdravia 
v rámci 3. programu v oblasti zdravia. V období rokov 2014 – 2016 sme takisto 
zistili pomerne nízku úroveň výdavkov na činnosti pri ohrození zdravia vzhľadom 
na dôležitosť a ambície príslušných cieľov a dostupné zdroje.
Nedostatok trvalých výsledkov týkajúcich sa činností 
pri ohrození zdravia v rámci 2. programu EÚ v oblasti zdravia
79 
Druhý program v oblasti zdravia by mal65 dopĺňať, podporovať politiky členských 
štátov a pridávať im hodnotu, a to ochranou a podporou zdravia a bezpečnosti 
občanov a skvalitnením verejného zdravia. Program má tri ciele a jedným z nich 
je zvýšiť zdravotnú bezpečnosť obyvateľstva. V rámci tohto cieľa je do nášho 
auditu zahrnutá činnosť 1.1: ochrana občanov pred ohrozeniami zdravia.
80 
Podľa nariadenia o rozpočtových pravidlách EÚ sa musí rozpočet plniť v súlade 
so zásadami riadneho finančného hospodárenia (t.  j. hospodárnosť, efektívnosť 
a účinnosť). Zásada účinnosti si vyžaduje plnenie stanovených špecifických cieľov 
a dosahovanie plánovaných výsledkov. Komisia a Chafea vyžadujú, aby sa zabez -
pečilo, že  spolufinancované činnosti prispievajú k  dosiahnutiu cieľov programu 
v oblasti zdravia. Takisto sa domnievame, že  výsledky dosiahnuté prostredníc -
tvom financovaných činností – pod podmienkou, že sú dostatočne kvalitné – by 
sa mali po ukončení činností podporovať a propagovať, aby sa zabezpečilo, že sa 
zachová ich dosah a prínos.65 Článok 2 ods. 1 rozhodnutia 
č. 1350/2007/ES.
37 Pripomienky 
81 
Vo väčšine zo 14 projektov66 v našej vzorke 20 činností sa dosiahli dobré výsledky 
z hľadiska realizácie dohodnutých výstupov (okrem dvoch, ktoré Chafea označila 
za „primerané“ a v ktorých sa nepodarilo dosiahnuť niektoré požadované výsled -
ky alebo ich kvalita nedosiahla požadovanú úroveň). Zistili sme však, že mnohé 
výsledky, aj keď veľmi praktické alebo pripravené na používanie (napr. súbory ná -
strojov, protokoly, príručky), sa po  skončení projektov nepoužívali alebo nebolo 
možné preukázať, ako tieto výsledky ovplyvnili tvorbu politiky na vnútroštátnej 
úrovni alebo na úrovni EÚ. V deviatich z dvanástich ukončených činností, ktoré 
boli predmetom auditu, sme zistili závažné problémy týkajúce sa nedostatočnej 
trvalosti výsledkov, čo sa v mnohých prípadoch zistilo aj pri internom hodnotení 
agentúry Chafea, ktoré bolo vypracované v závere realizácie týchto projektov 
(pozri príklady v rámčeku 5 ).
82 
Okrem toho sme zistili, že po ukončení projektu Chafea a/alebo Komisia poskytli 
veľmi obmedzenú technickú spätnú väzbu, pokiaľ ide o obsah výsledkov projektu 
a politický význam. Túto skutočnosť potvrdili aj príjemcovia, ktorých sme navští -
vili v teréne. Po ukončení projektov Chafea posudzuje ich potenciál z hľadiska 
širšieho politického kontextu a  relevantnosti príslušnej činnosti pre  politiku GR 
pre zdravie a bezpečnosť potravín. Ako sme však zistili, GR pre zdravie a bez -
pečnosť potravín síce má prístup k týmto materiálom agentúry Chafea, napriek 
tomu však systematicky neskúma informácie v nich obsiahnuté, aby posúdilo, akú 
úlohu môže zohrávať pri informovaní o výsledkoch, ktoré sú označené ako rele -
vantné pre jeho politiky vyššie na úrovni EÚ alebo pri zabezpečení dôraznejšieho 
či rozsiahlejšieho vplyvu EÚ67. Počas našej návštevy projektových koordinátorov 
sme hovorili o ich probléme, že napriek značnému úsiliu pri šírení informácií o vý -
sledkoch, ktoré sa vyžaduje v dohode o grante, je pre nich zložité osloviť konkrét -
ne cieľové skupiny, predovšetkým tvorcov politiky na úrovni EÚ a vnútroštátnej 
úrovni.
Príklady projektov podrobených auditu a  zistené problémy
Počas nášho auditu jedného projektu sa ukázalo, že časť výsledkov projektu nebolo možné potvrdiť , 
pretože sieť odborníkov využívajúcich vyvinutú IT platformu prestala z veľkej časti po skončení projektu fun -
govať. Takisto sme kontrolovali projekt s rozsiahlymi výskumnými zložkami, ktorý sa ukázal ako príliš zložitý 
a nákladný. Hlavný cieľ tohto projektu nebol dosiahnutý . To je čiastočne spôsobené tým, že neboli náležite 
zohľadnené skúsenosti z  predchádzajúceho projektu, a  preto boli stanovené príliš ambiciózne ciele. V  treťom 
projekte zameranom na skríning konkrétnej choroby v určitých skupinách obyvateľstva sme zistili, že projekt 
bol veľmi úspešný pri dosahovaní požadovaných výsledkov vysokej kvality, ale jeho výstupy sa po skončení 
projektu viac  neaktualizovali, ani  veľmi nevyužívali . Prínos týchto projektov k cieľu týkajúcemu sa ohroze -
ní zdravia, ktorý bol stanovený v rámci programu v oblasti zdravia, by sa preto časom rýchlo znížil.Rámček 566 Súčasťou vzorky bolo 14 
projektov, jedna spoločná 
činnosť a  päť obstarávaní 
(pozri prílohu  III).
67 Dvor už odporučil Komisii, 
aby vykonala hodnotenie 
projektov ex post  v záujme 
zlepšenia koncepcie budúcich 
projektov na  základe 
uplatnenia získaných 
skúseností; pozri Osobitnú 
správu č. 2/2009 k Prvému 
programu v oblasti zdravia 
(2003 – 2007), odporúčanie 
č. 2.
38 Pripomienky 
83 
V hodnotení programu v oblasti zdravia realizovanom ex post68 sa spomínajú po -
dobné otázky: uvádza sa v ňom, že napriek značnému úsiliu vyvinutému v druhej 
polovici programu s cieľom zlepšiť šírenie informácii, existuje priestor na zlepše -
nie, pokiaľ ide o zvyšovanie informovanosti o výsledkoch69 spolufinancovaných 
činností medzi relevantnými zainteresovanými stranami, aby  sa maximalizovalo 
ich využívanie a dosah70. Okrem toho sa v hodnotiacej správe uvádza, že ak 
chýbajú politické prepojenia, je ťažké prekonať prekážky brániace uplatňovaniu 
výsledkov v celej EÚ. Nie všetky spolufinancované činnosti boli podľa tejto správy 
mimoriadne účinné pri dosahovaní hmatateľných a užitočných výsledkov a vply -
vu. Hoci spoločné činnosti (pozri rámček 6 ) zvyčajne dosahujú hmatateľný vplyv, 
podľa správy sa v prípade projektov pomerne často stáva, že ich výsledky sa neší -
ria ďalej a neuplatňujú sa v praxi. Príčinou je okrem iného nedostatok pozornosti 
venovanej hlavným prekážkam, ktoré bránia implementácii a zapojeniu prísluš -
ných nástrojov, resp. subjektov71.
84 
Pokiaľ ide o päť položiek v oblasti obstarávania (pozri prílohu  III), ktoré sme 
kontrolovali v GR pre zdravie a bezpečnosť potravín a Chafea, zistili sme aj to, 
že využívanie výstupov a hodnotenie výsledkov je obmedzené. Odporúčania 
uvedené v záverečných správach o činnosti a hodnotiacich správach týkajúcich 
sa praktických cvičení a  seminárov/odbornej prípravy neboli vo  všeobecnosti 
začlenené do akčných plánov, ktorých uplatňovanie by sa mohlo monitorovať72. 
Dve praktické cvičenia (z rokov 2011 a 2014), ktoré boli zahrnuté do našej vzorky 
piatich obstarávaní, sa týkali chemických ohrození. V ich prípade boli zistených 
mnoho podobných a niekoľko rovnakých problémov a vypracovaných mnoho 
podobných a niekoľko rovnakých odporúčaní.68 Následné hodnotenie 
programu v oblasti zdravia 
(2008  – 2013), 2016.
69 Znenie tohto bodu je prevzaté 
zo správy z hodnotenia 
ex post . Používanie pojmov 
„výsledky“ a „dosah“ v tomto 
kontexte nie je nevyhnutne 
zosúladené s metodikou 
Dvora audítorov.
70 Zhrnutie následného 
hodnotenia programu 
v oblasti zdravia (2008 – 2013), 
2016.
71 Závery následného 
hodnotenia programu 
v oblasti zdravia (2008 – 2013), 
2016.
72 To sa týkalo aj štyroch štúdií 
obstaraných v roku 2012 
prostredníctvom rámcovej 
zmluvy. V ich prípade sme 
zistili, že GR pre zdravie 
a bezpečnosť potravín 
nepristupovalo štruktúrovane 
k zberu a dokumentácii 
odporúčaní, stanovovaniu 
príslušných činností 
a monitorovaniu pokroku 
dosiahnutého pri  realizácii. 
V čase konania auditu (október 
2015) tieto štúdie ani neboli 
zaslané Výboru pre zdravotnú 
bezpečnosť (HSC).
Spoločné činnosti v rámci programu v oblasti zdravia
Program EÚ v oblasti zdravia obsahuje inovatívny a sľubný nástroj financovania s názvom Spoločné činnosti . 
Na ich financovaní sa zvyčajne podieľajú príslušné orgány, ktoré sú v členských štátoch zodpovedné za oblasť 
zdravia. Návrhy na spoločné činnosti by mali obsahovať skutočný európsky rozmer . V priemere sa do spoloč -
ných činností zapojilo 25 partnerov73. Keďže do spoločných činností sa zapájajú alebo ich podporujú príslušné 
štátne orgány verejného zdravotníctva, malo by to umožniť lepšie využívanie výsledkov a väčší dosah politiky. 
Avšak vzhľadom na ich značnú veľkosť si ich príprava vyžaduje viac času, ako aj politickú podporu a spolufi -
nancovanie z  vnútroštátnych zdrojov. To znamená, že  napriek ich potenciálu rozšíriť celoeurópske využívanie 
výsledkov dosiahnutých vďaka financovaniu z programu v oblasti zdravia nemôže byť v jednej oblasti politiky 
príliš veľa spoločných činností, ktoré by sa seba nadväzovali.
73 Publikácia agentúry Chafea o spoločných činnostiach v rámci 3. programu v oblasti zdravia (2014 – 2020).Tabuľka  6
39 Pripomienky 
85 
Dve činnosti vykonávané v  rámci administratívnych dojednaní so  Spoločným 
výskumným centrom boli po jednom roku, resp. šiestich rokoch prerušené. Po 
prerušení prvej činnosti týkajúcej sa siete na vytváranie epidemiologických 
modelov Komisia nevykonala posúdenie výsledkov činnosti a neuviedla dôvody 
jej ukončenia. Druhá činnosť prebiehala šesť rokov, od roku 2005 do roku 2011. Jej 
predmetom bola platforma na výmenu informácií so zameraním na situácie tý -
kajúce sa verejného zdravia. Platforma bola zriadená na žiadosť členských štátov 
na základe diskusií v rámci HSC, no v roku 2012 bolo jej fungovanie prerušené, 
pretože Komisia sa rozhodla ukončiť všetky existujúce IT systémy, ktoré neboli 
začlenené do  žiadneho právneho základu.
86 
Bez ohľadu na uvedené otázky majú auditované projekty vysokú pridanú hodno -
tu z hľadiska vytvárania sietí a budovania kapacít v celej EÚ74. Všetky projektové 
granty vykonávajú konzorciá partnerov, a hoci geografické rozloženie v tejto časti 
programu v oblasti zdravia zatiaľ nie je optimálne a existuje určitá koncentrácia 
činností s obmedzeným počtom národných agentúr, podarilo sa získať veľa skú -
seností. Komisia však nevyvinula – v spolupráci so svojimi partnermi, agentúrami 
a svojimi výbormi – dostatočnú štruktúrovanú činnosť na optimalizáciu spät -
nej väzby vo vzťahu k príslušnej politike. To je problém, a to hlavne preto, lebo 
program v oblasti zdravia sa odvíja od politiky.
87 
Zistili sme, že v 3. programe v oblasti zdravia (2014 – 2020) (pozri aj body 89 až 94 
nižšie) sa projekty zmenili na  obstarávanie75. Ide o iný mechanizmus financovania; 
v tomto prípade sa vlastníkom výstupov stáva Komisia. Ako už však bolo spome -
nuté v hodnotení ex post  2. programu v oblasti zdravia, existuje riziko, že nadmer -
né spoliehanie na zmluvy o poskytovaní služieb by mohlo mať nepriaznivý dosah 
na inkluzívnosť programu v oblasti zdravia (pokiaľ ide o kategórie príjemcov a ich 
geografické rozloženie). Z výsledkov nášho auditu 2. programu v oblasti zdravia 
vyplýva (pozri bod 84), že Chafea a Komisia mohli v oblasti verejného obstaráva -
nia dosiahnuť viac pre zabezpečenie udržateľných výsledkov.
88 
Vo všeobecnosti nebola trvácnosť výsledkov zaručená pri väčšine auditovaných 
činností pri ohrození zdravia v rámci 2. programu v oblasti zdravia, čím sa obme -
dzil ich prínos z  hľadiska dosiahnutia cieľa chrániť obyvateľov pred ohrozením 
zdravia. Komisia mohla prijať účinnejšie opatrenia, aby  pomohla príjemcom 
pri prekonávaní prekážok pri cielenom informovaní o politickom význame ukon -
čených činností, ako aj pri jeho posudzovaní a propagovaní.74 Ako už uznal Dvor audítorov 
v bode 88 svojej Osobitnej 
správy č. 2/2009 o 1. programe 
v oblasti zdravia (2003 – 2007).
75 V rokoch 2014, 2015 a 2016 
neboli vypísané žiadne výzvy 
na predkladanie projektov 
zameraných na problematiku 
ohrozenia zdravia.
40 Pripomienky 
Nedostatky v  meraní ukazovateľa pri  cieli ohrozenia zdravia 
v rámci 3. programu EÚ v oblasti zdravia (2014 – 2020) 
a pomerne nízka úroveň výdavkov v rokoch 2014 – 2016
89 
V 3. programe Únie v oblasti zdravia (2014 – 2020)76 sú stanovené štyri konkrétne 
ciele a ukazovatele, pričom jeden z nich (cieľ 2) je zameraný na závažné cez -
hraničné ohrozenia zdravia: „v záujme ochrany občanov Únie pred závažnými 
cezhraničnými ohrozeniami zdravia: identifikovať a  vytvoriť jednotné postupy 
a podporovať ich vykonávanie v záujme lepšej pripravenosti a koordinácie počas 
krízových situácií v oblasti zdravia“. Ukazovateľom plnenia tohto cieľa by mal byť 
nárast počtu členských štátov, ktoré do navrhovania svojich plánov pripravenos -
ti začleňujú jednotné prístupy (pozri tiež body 30 až 34). Financované činnosti 
by teda mali prispieť k dosiahnutiu tohto špecifického cieľa. Takisto by sa mali 
zaviesť metodiky na  efektívne posudzovanie pokroku prostredníctvom špecific -
kého ukazovateľa.
90 
Finančné krytie na vykonávanie programu na roky 2014 až 2020 je 449 milió -
nov EUR. Podľa kritérií na stanovenie ročných pracovných programov77 by mali 
byť rozpočtové zdroje vyvážene rozložené medzi jednotlivé ciele programu.
91 
Analyzovali sme viacročné interné plánovanie Komisie z roku 2013 a návrh 
aktualizácie z roku 201678, ktorú sme dostali počas auditu. Pre cieľ 2 sa pôvodne 
plánovali činnosti vzťahujúce sa na tri zo štyroch základných tematických priorít. 
Z prehľadu rozpočtu vyplynulo, že očakávaná celková suma na roky 2014 – 2020 
pre cieľ 2, ktorá by pokrývala všetky rozličné mechanizmy financovania, by pred -
stavovala 12 069 000 EUR, alebo 3 %79 z celkovej sumy určenej na všetkých štyri 
ciele programu.
92 
Aj keď podrobné údaje a možné úpravy preskúmania indikatívneho viacročného 
plánovania z roku 2016 a prípadných zmien pre cieľ 2 ešte neboli v čase nášho 
auditu k dispozícii, z dokladov vyplýva, že do ročných pracovných programov 
na roky 2014 a 2015 bolo začlenených menej činností, ako sa pôvodne plánova -
lo80. Z toho vyplýva, že program nebol na správnej ceste do roku 2020 vyčerpať 
predpokladané 3 % celkových dostupných zdrojov vyčlenených na cieľ 2. To 
vyvoláva pochybnosti o tom, či pomerne nízka úroveň výdavkov, ktorá je dostup -
ná pre tento cieľ, je dostatočná na dosiahnutie tohto dôležitého a ambiciózneho 
cieľa, a či sa dosiahne vyvážené rozdelenie rozpočtových zdrojov medzi jednotli -
vé ciele81.76 Nariadenie (EÚ) č. 282/2014.
77 Príloha II k nariadeniu (EÚ) 
č. 282/2014.
78 Celková aktualizácia z roku 
2016 nebola ešte v danom 
čase ukončená.
79 V aktualizovanej verzii tohto 
mapovania sa objem 
prostriedkov zvýšil na  celkovú 
predpokladanú sumu 
14 685 000 EUR pre cieľ 2, čo 
predstavuje 3,63  % 
z celkového rozpočtu 
programu v oblasti zdravia 
na roky 2014 – 2020.
80 V rokoch 2014, 2015 a 2016 
neboli vypísané žiadne výzvy 
na predkladanie projektov 
v rámci tohto cieľa.
81 Podľa prognóz by si cieľ 3 
vyžiadal 52,5  % prostriedkov 
z rozpočtu pre tento program 
a ciele 1 a 4 približne 20 % 
rozpočtových prostriedkov.
41 Pripomienky 
93 
Preskúmali sme aj to, či existuje jasná metodika na posudzovanie špecifické -
ho ukazovateľa spojeného s  cieľom 2 (pozri bod  89). Podobne, ako uvádzame 
v bodoch 30 až 34, žiadnu takúto metodiku sme neidentifikovali. Chafea v spolu -
práci s národnými kontaktnými miestami programu v oblasti zdravia v členských 
štátoch zhromažďuje určité informácie o vykonávaní tohto programu, avšak nie 
so špecifickým cieľom kvantifikovať pokrok dosiahnutý v rámci tohto ukazovateľa 
na základe výsledkov a výstupov jednotlivých projektov. Hoci sa v tomto audite 
neposudzoval len malý počet činností, ktoré boli doteraz financované v rámci 
cieľa 2 tretieho programu v oblasti zdravia, zistili sme, že v prípade financovaných 
činností neexistuje jednoznačná metodika na  posudzovanie pokroku dosiahnuté -
ho v  rámci príslušného konkrétneho ukazovateľa.
94 
Meranie ukazovateľa pri cieli chrániť občanov pred závažnými cezhraničnými 
ohrozeniami zdravia v rámci 3. programu v oblasti zdravia malo celkovo nedo -
statky a na tento cieľ na roky 2014 – 2016 bola dostupná pomerne nízka úroveň 
výdavkov, v každom prípade oveľa nižšia než pre ďalšie hlavné ciele programu. To 
vyvoláva obavy, či možno do roku 2020 financovať dostatočný počet tematicky 
zameraných činností na  dosiahnutie istej rovnováhy medzi jednotlivými cieľmi 
a takisto dosiahnuť skutočný vplyv z hľadiska závažných cezhraničných ohrození 
zdravia.
Zistili sme nedostatky v  internej koordinácii Komisie, 
pokiaľ ide o  činnosť v  oblasti zdravotnej bezpečnosti 
a zvládanie kríz ohrozujúcich zdravie obyvateľstva.
95 
Preskúmali sme primeranosť internej koordinácie Komisie, pokiaľ ide o financo -
vanie zdravotnej bezpečnosti a zvládanie kríz ohrozujúcich zdravie obyvateľstva. 
Z auditu vo všeobecnosti vyplynulo, že v tejto vnútornej koordinácii existujú 
viaceré nedostatky. Koordinácia medzi útvarmi Komisie v otázke financovania 
zdravotnej bezpečnosti z rôznych programov EÚ nezabezpečuje plne dosahova -
nie synergií. Je potrebné dosiahnuť väčší pokrok pri sfunkčnení spolupráce medzi 
štruktúrami Komisie pre krízové riadenie je nedostatočný a zistili sme aj nedostat -
ky v spôsobe, akým Komisia spravuje svoj nástroj pre riadenie krízových situácií 
v oblasti zdravia (HEOF).
42 Pripomienky 
Koordinácia medzi útvarmi Komisie v  otázke financovania 
zdravotnej bezpečnosti z rôznych programov EÚ plne 
nezabezpečuje synergie
96 
Na zabezpečenie čo najefektívnejšieho dosahovania cieľov programov v  oblasti 
zdravia je potrebná účinná koordinácia činnosti príslušných útvarov Komisie a jej 
agentúr. Pri plnení rozpočtu EÚ musí Európska komisia zabezpečiť riadne finanč -
né hospodárenie a to, aby bolo využívanie zdrojov EÚ pre Úniu prínosné. Komisia 
by mala v spolupráci s členskými štátmi zabezpečiť aj celkový súlad a dopln -
kovosť medzi programom a ostatnými politikami, nástrojmi a činnosťami Únie 
vrátane politík, nástrojov a činností agentúr82.
97 
Analyzovali sme vzorku desiatich projektov financovaných v  rámci siedmeho 
rámcového programu pre výskum (7. RP), ktorých objem spolufinancovania 
zo zdrojov EÚ dosiahol celkovo výšku približne 50,8 milióna EUR. Na základe 
analýzy cieľov sme vybrali projekty s možným významom pre oblasť politiky GR 
pre zdravie a bezpečnosť potravín týkajúcu sa zdravotnej bezpečnosti. Tieto pro -
jekty vychádzali z rozličných oblastí 7. RP (pozri bod 12) a riadili ich rôzne útvary 
Komisie alebo jej agentúry. Preskúmali sme ciele a rozsah projektov, ako aj ich 
doplnkovosť s príslušnými cieľmi programu v oblasti zdravia týkajúce sa ohrození 
zdravia83.
98 
GR pre zdravie a bezpečnosť potravín sa vo všeobecnosti zapája do všetkých 
formálnych koordinačných štruktúr a  postupov pre  7. RP a  program Horizont 
2020, vrátane konzultácií medzi jednotlivými útvarmi, ktoré sa týkali pracovných 
plánov programu Horizont 2020 a príslušných rozhodnutí o udelení grantu. GR 
pre výskum a inovácie sa zapája do konzultačných postupov GR pre zdravie 
a bezpečnosť potravín, ktoré sa týkajú programu v oblasti zdravia a širšej politic -
kej oblasti, a podieľa sa na hodnotení návrhov predložených v rámci programu 
v oblasti zdravia. GR pre výskum a inovácie je takisto zastúpené v správnej rade 
ECDC.82 Pozri článok 12 nariadenia (EÚ) 
č. 282/2014 o ustanovení 
3. akčného programu pre Úniu 
v oblasti zdravia.
83 Testovali sme, do akej miery 
príslušné tematické oddelenie 
GR pre zdravie a bezpečnosť 
potravín koordinovalo svoje 
zapojenie do príslušných 
činností financovaných 
zo zdrojov určených 
na výskum alebo do akej 
miery sa o takýchto 
činnostiach informovalo. 
Počas návštev GR pre migráciu 
a vnútorné záležitosti, GR 
pre výskum a inováciu, 
Výkonnej agentúry 
pre výskum a Európskej rady 
pre výskum sme diskutovali 
o zavedených koordinačných 
štruktúrach a testovali sme 
význam týchto projektov 
pre GR pre zdravie 
a bezpečnosť potravín.
43 Pripomienky 
99 
Zistili sme, že napriek vedeckej povahe projektov v oblasti zdravia a bezpečnos -
ti v rámci 7. RP , sa v prípade šiestich projektov, ktoré sme skúmali, preukázalo 
jednoznačné prepojenie s niektorými projektmi, ktoré sme skúmali v rámci 
programu EÚ v oblasti zdravia. Tie boli často zamerané na pripravenosť a ich 
cieľom bolo vytvoriť hmatateľné výstupy relevantné z hľadiska príslušnej politiky. 
Jedným z možných dôvodov je to, že dva zo skúmaných projektov sú tzv. koor -
dinačné a podporné opatrenia (CSA). Ide o opatrenia, ktoré nezahŕňajú samotný 
výskum, ale skôr koordináciu a vytváranie sietí, šírenie a využívanie poznatkov, 
alebo štúdie či skupiny expertov, ktoré pomáhajú pri realizácii programu.
100  
Ďalšie útvary Komisie, s ktorými sme hovorili, uviedli, že na žiadosť politických 
generálnych riaditeľstiev môžu vypracovávať analýzy ich projektových portfólií, 
avšak GR pre zdravie a bezpečnosť potravín o takúto analýzu v oblasti ohrození 
zdravia nepožiadalo.
101  
Zo skúseností Komisie s týmito výskumnými programami, najmä v časti Bez -
pečnosť 7.  RP84, vyplýva, že je potrebné väčšmi zapojiť koncových používateľov, 
aby sa zabezpečilo lepšie využívanie výsledkov, podobne, ako sme zistili v prí -
pade programu v oblasti zdravia (body 79 až 88). GR pre migráciu a vnútorné 
záležitosti sa podujalo vytvoriť „spoločenstvo používateľov pre riziko katastrof 
a krízové riadenie“, ktoré funguje ako fórum na výmenu informácií medzi po -
užívateľmi a ostatnými zainteresovanými stranami. Toto fórum by malo takisto 
prispievať k vytváraniu synergií, a to vykonávaním pravidelných prieskumov 
projektov z rôznych výziev a organizovaním zasadnutí ad hoc  na výmenu názorov 
medzi politikmi a zainteresovanými stranami s cieľom prediskutovať synergie. 
Komplexné mapovanie činností podporovaných zo strany EÚ ako súčasť činnosti 
spoločenstva používateľov je sľubná iniciatíva, ktorá by sa potenciálne mohla 
vypracovať aj pre iné oblasti politiky alebo tematické oblasti.
102  
Projekty realizované v rovnakej tematickej oblasti by sa mohli financovať z rôz -
nych programov EÚ. Veľký objem finančných prostriedkov EÚ z rôznych tematic -
kých programov a celý rad útvarov Komisie zapojených do ich riadenia si vyža -
dujú dôkladné prepojenie medzi útvarmi Komisie, národnými tvorcami politík, 
koncovými používateľmi a ďalšími zainteresovanými stranami. Stále je prítom -
né – aj keď len malé – riziko prekrývania, existuje však aj potenciál na dosiahnutie 
väčších synergií. V tejto súvislosti existuje priestor na lepšiu tematicky zameranú 
a štruktúrovanú koordináciu, najmä v oblasti zdravotnej bezpečnosti a súvisiacich 
činností. Zistili sme, že GR pre zdravie a bezpečnosť potravín by mohlo svojou 
štruktúrovanejšou činnosťou uľahčiť tento druh koordinácie a  umožniť lepšie ria -
denie spätnej väzby v danej oblasti, ako aj šírenie relevantných výsledkov v rámci 
svojej vlastnej skupiny zainteresovaných strán aj  HSC.84 Priebežné hodnotenie 
bezpečnostného výskumu 
7. RP, Zhrnutie, január 2011.
44 Pripomienky 
Je potrebné dosiahnuť väčší pokrok pri  sfunkčnení 
spolupráce medzi štruktúrami Komisie pre  krízové riadenie
103  
Memorandum o porozumení, ktoré v máji 2013 podpísali GR pre zdravie a bez -
pečnosť potravín, GR pre migráciu a vnútorné záležitosti a GR pre civilnú ochranu 
a operácie humanitárnej pomoci EÚ, zahŕňa koordináciu príslušných štruktúr 
týchto generálnych riaditeľstiev pre  krízové riadenie85. Táto koordinácia by sa 
mala týkať aj prierezových činností súvisiacich so závažnými cezhraničnými ohro -
zeniami zdravia vo všetkých oblastiach, v ktorých by spoločné úsilie prinieslo vzá -
jomné výhody. To zahŕňa odbornú prípravu a praktické cvičenia v oblasti pripra -
venosti, posudzovanie rizika a poskytovanie vzájomnej podpory vo fáze reakcie 
a pri vyvodzovaní získaných ponaučení po krízach. Počíta sa aj so zabezpečenými 
komunikačnými kanálmi medzi príslušnými krízovými centrami.
104  
Cieľom Memoranda o  porozumení je zlepšiť schopnosť EÚ reagovať na  závaž -
né núdzové situácie týkajúce sa viacerých sektorov. Zistili sme však, že v čase 
konania auditu sa štandardné operačné postupy na  uplatňovanie dohody len 
vypracúvali. Hoci GR pre migráciu a vnútorné záležitosti, GR pre civilnú ochranu 
a operácie humanitárnej pomoci EÚ a GR pre zdravie a bezpečnosť potravín sú 
aktívne v príprave, plánovaní, vykonávaní a využívaní výstupov zo série spoloč -
ných cvičení, nepodarilo sa nám od GR pre zdravie a bezpečnosť potravín získať 
dôkazy o systematickej odbornej príprave, seminároch alebo pravidelných zasad -
nutiach, na ktorých by sa zúčastňovali hlavní krízoví manažéri pôsobiaci v zaria -
deniach krízového riadenia GR pre zdravie a bezpečnosť potravín, GR pre migrá -
ciu a vnútorné záležitosti a GR pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej 
pomoci EÚ, ako sa plánovalo v dohode. Nedostatočný pokrok v týchto otázkach 
bol do  značnej miery spôsobený narastajúcou krízou pri  epidémii eboly, keď  bolo 
ťažké zorganizovať činnosť na podporu rozvoja.
105  
Správa z  konferencie o  skúsenostiach nadobudnutých pri  epidémii z  roku 201586 
obsahuje odporúčania týkajúce sa činností v oblasti krízového riadenia na úrovni 
EÚ. Uvádza sa v nej, že v záujme lepšej koordinácie a začlenenia aspektov verej -
ného zdravia do zvyšovania odolnosti a reakcie na núdzové situácie by sa mala 
prehĺbiť spolupráca medzi partnermi zo sektora verejného zdravotníctva a rozvo -
jovej pomoci a ďalšími kľúčovými aktérmi na rôznych úrovniach. Na to je potreb -
né, aby sa uskutočňovali spoločné plány reakcie a ďalšie spoločné školenia, prak -
tické cvičenia, výmeny najlepších postupov a  uplatňovali prierezové usmernenia. 
Podľa správy by sa mala naďalej rozvíjať činnosť Koordinačného centra Komisie 
pre reakcie na núdzové situácie, ktoré by malo fungovať ako platforma na výme -
nu informácií a koordináciu na úrovni EÚ v súvislosti s krízami v oblasti verejného 
zdravia s pôvodom mimo EÚ, a to v úzkej spolupráci s Výborom pre zdravotnú 
bezpečnosť. Hoci boli odporúčania určené najmä GR pre civilnú ochranu a ope -
rácie humanitárnej pomoci EÚ, ktoré vedie koordinačné centrum pre reakcie 
na núdzové situácie (ERCC), v čase konania auditu sme nenašli konkrétny akčný 
plán o zapojení GR pre zdravie a bezpečnosť potravín do procesu nadväzujúceho 
na tieto odporúčania.85 Napríklad nástroj pre  riadenie 
krízových situácií v oblasti 
zdravia (HEOF) – GR 
pre zdravie a bezpečnosť 
potravín, Strategické 
posúdenie a  reakcia 
(STAR) – GR pre migráciu 
a vnútorné záležitosti 
a Koordinačné centrum 
pre reakcie na núdzové 
situácie (ERCC) – GR pre civilnú 
ochranu a  operácie 
humanitárnej pomoci EÚ.
86 Súhrnná správa z konferencie 
Lessons learned for public 
health from Ebola outbreak in 
West Africa – how to improve 
preparedness and response in 
the EU for future outbreaks , 
Mondorf les Bains, 12.  – 
14. októbra 2015, s. 23.
45 Pripomienky 
106  
Spomenuté Memorandum o  porozumení medzi uvedenými troma generálny -
mi riaditeľstvami je dôležitým krokom na zlepšenie pripravenosti na úrovni EÚ 
v prípade závažných cezhraničných ohrození zdravia a iných závažných núdzo -
vých situácií týkajúcich sa viacerých sektorov. Z nášho auditu v GR pre zdravie 
a bezpečnosť potravín však vyplynulo, že je potrebný väčší pokrok pri uplatňo -
vaní tohto memoranda bez ohľadu na rozsiahlu spoluprácu medzi GR pre zdravie 
a bezpečnosť potravín a GR pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej pomoci 
EÚ počas epidémie eboly.
Nedostatky zistené v  spôsobe, akým Komisia spravuje svoj 
nástroj pre  riadenie krízových situácií v  oblasti zdravia 
(HEOF)
107  
GR pre zdravie a bezpečnosť potravín má na starosti fungovanie nástroja pre ria -
denie krízových situácií v oblasti zdravia, ktorý sa môže aktivovať pri rôznych 
stupňoch pohotovosti87 počas krízy v oblasti zdravia. Domnievame sa, že takýto 
nástroj si vyžaduje štruktúrovaný prístup k  hodnoteniu ex post . Plány riadenia 
núdzových situácií treba aktualizovať v  súlade s  odporúčaniami uvedenými 
v hodnotení ex post . Príklady takýchto ustanovení možno nájsť aj v pláne ECDC 
pre núdzové situácie v oblasti verejného zdravia a v jeho štandardných operač -
ných postupoch88.
108  
Na to, aby mohli príslušní zamestnanci účinne plniť svoju úlohu v štruktúrach 
krízového riadenia a  koordinačných štruktúrach, mali by aktualizovať svoje 
poznatky súvisiace s potenciálnou úlohou, ako aj príslušné systémy, a to účas -
ťou na programoch odbornej prípravy. Príslušná organizácia musí monitorovať 
poznatky svojich zamestnancov a  ich informovanosť o  ich potenciálnej úlohe, 
napríklad sledovaním ich skutočnej účasti na odbornej príprave. Na to, aby sa 
zabezpečilo, že organizácia zodpovedná za krízovú koordináciu a riadenie dokáže 
počas dlhšieho obdobia nepretržite vykonávať svoju činnosť aj  pri zvýšenom 
stupni pohotovosti, je potrebné zaviesť jasné a  primerané opatrenia, pričom by 
sa mali v tejto súvislosti náležite zohľadňovať potreby zamestnancov.
109  
Nástroj pre riadenie krízových situácií v oblasti zdravia vychádza z príručky GR 
pre zdravie a bezpečnosť potravín89. Táto príručka bola aktualizovaná a  zjedno -
dušená na  základe nadobudnutých skúseností s  krízou spôsobenou pandémiou 
chrípky H1N1 v roku 2009. Avšak v spôsobe, akým Komisia spravuje svoj nástroj 
pre riadenie krízových situácií v oblasti zdravia, sme zistili viacero závažných 
nedostatkov. V  čase konania auditu nebol obsah príručky aktualizovaný. Nebolo 
dostatočne jasné, ktoré časti osobitných odporúčaní z rozsiahleho cvičenia Quic -
ksilver z roku 201490 boli prevzaté na zlepšenie koncepcie tohto nástroja. Okrem 
toho Komisia nevykonala interné hodnotenie fungovania nástroja pre  riadenie 
krízových situácií v oblasti zdravia počas krízy spôsobenej epidémiou eboly, a prí -
ručka preto nebola náležitým spôsobom aktualizovaná.87 T. j. zelená (bežná služba), 
oranžová (stredne závažné 
alebo závažné udalosti) 
a červená (akútna kríza).
88 Plán ECDC pre núdzové 
situácie v oblasti verejného 
zdravia, štandardné operačné 
postupy – hodnotenie: 
postupy aktivácie 1. alebo 2. 
stupňa v  dôsledku ohrozenia 
alebo simulačného cvičenia by 
sa mali vyhodnotiť 
a nadobudnuté poznatky by 
sa mali začleniť do riadenia 
aktualizovaného plánu 
pre núdzové situácie v oblasti 
verejného zdravia.
89 Health Emergency Operations 
Facility for a  coordinated 
management of public health 
emergency at EU level  – 
revidovaná praktická príručka 
pre členov nástroja 
pre riadenie krízových situácií 
v oblasti zdravia (apríl 2015).
90 Cvičenie Quicksilver: 
Command Post Exercise on 
serious cross-border threats to 
health falling under the 
chemical and environmental 
categories , záverečná správa.
46 Pripomienky 
110  
Okrem toho sme zistili, že príslušným zamestnancom nebola poskytnutá prie -
bežná odborná príprava na to, aby mohli vykonávať svoje úlohy v rámci nástroja 
pre riadenie krízových situácií v oblasti zdravia v ktoromkoľvek konkrétnom čase, 
a najmä v prípade, ak zamestnanci nie sú súčasťou oddelenia pre krízové riadenie 
a pripravenosť, avšak pri vyhlásení najvyššieho stupňa pohotovosti môžu byť 
povolaní do  služby. Pokiaľ ide o  zamestnancov počas období zvýšeného stupňa 
pohotovosti, zistili sme, že sa na nich vzťahujú len bežné kompenzačné opatre -
nia platné v rámci pružného pracovného času (flexitime), ktoré nie sú primerané 
na zvládanie výziev, ktorým čelí GR pre zdravie a bezpečnosť potravín pri koordi -
nácii riadenia núdzových situácií v oblasti verejného zdravia na úrovni EÚ, najmä 
ak núdzová situácia trvá dlho a zamestnanci pracujú na zmeny bez možnosti 
čerpať náhradné voľno.
111 
Takisto sme zistili, že  v rámci partnerského preskúmania neposudzovala nástroj 
pre riadenie krízových situácií v oblasti zdravia žiadna inštitúcia ani agentúra 
a že medzi ECDC a GR pre zdravie a bezpečnosť potravín sa neuskutočnila žiadna 
osobitná výmena skúseností či najlepších postupov, pokiaľ ide o koncepciu a fun -
govanie ich príslušných plánov riadenia núdzových situácií.
47
 Závery a  odporúčania
112  
Rozhodnutie č. 1082/2013 o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia 
po svojom nadobudnutí účinnosti prispieva k budovaniu a posilňovaniu kom -
plexného rámca EÚ pre zdravotnú bezpečnosť a umožňuje Únii chrániť obyvateľ -
stvo pred takýmito ohrozeniami. Vypracovanie a vykonávanie tohto rozhodnutia 
a príslušných činností v oblasti zdravotnej bezpečnosti na úrovni EÚ vrátane 
programov financovania je zložité vzhľadom na veľké množstvo subjektov a kom -
plikovaných štruktúr, ktoré fungujú v  jednotlivých krajinách a  v medzinárodnom 
kontexte (pozri prílohy I a II ), ako aj z právneho hľadiska. Členské štáty nesú 
hlavnú zodpovednosť za politiku v oblasti zdravia (pozri bod 3), pričom zámerom 
činnosti EÚ v tejto oblasti je iba dopĺňať a podporovať činnosť členských štátov. 
Úloha a zodpovednosť Komisie preto spočíva najmä v poskytovaní podpory 
a podľa potreby v prijímaní dodatočných opatrení.
113  
K celkovej zložitosti tejto problematiky prispieva aj pomerne častý výskyt závaž -
ných núdzových situácií, ktorý si vyžaduje takmer neustálu pozornosť. Odkedy 
rozhodnutie nadobudlo účinnosť, došlo už k niekoľkým takýmto núdzovým 
situáciám. Nové ohrozenia sa objavujú rýchle, ako sa stalo aj v prípade závažnej 
pandémie chrípky, ktorá zasiahla EÚ. To znamená, že členské štáty, rôzne útvary 
Komisie a medzinárodné organizácie sa takmer neustále musia zapájať do rie -
šenia rôznych situácií, pričom naďalej pracujú na zásadných úlohách v oblasti 
pripravenosti.
114  
Samotné rozhodnutie spolu s opatreniami a programami na podporu jeho vyko -
návania však za týchto náročných okolností nestačia na zabezpečenie optimálnej 
ochrany obyvateľstva pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia v EÚ. 
Rozhodnutie je navyše právny predpis Únie, ktorého ustanovenia musia účin -
ne a jednotne uplatňovať všetky zúčastnené strany, aby bolo možné dosiahnuť 
stanovené ciele. Posudzovali sme preto, či sa náležitým spôsobom vykonáva 
rámec EÚ na ochranu obyvateľstva pred závažnými cezhraničnými ohrozeniami 
zdravia. Zamerali sme sa pri tom na účinné vykonávanie inovatívnych a predtým 
existujúcich oblastí rozhodnutia (body 7 až 9). Zaoberali sme sa aj otázkami, či sú 
programy EÚ v oblasti zdravia skutočne prínosné z hľadiska ochrany obyvateľstva 
pred ohrozeniami zdravia a či je primeraná interná koordinácia Komisie, pokiaľ 
ide o financovanie zdravotnej bezpečnosti a krízové riadenie v oblasti verejného 
zdravia (body 15 a 17).
48 Závery a odporúčania 
115  
Dospeli sme k celkovému záveru, že rozhodnutie č. 1082/2013 o závažných 
cezhraničných ohrozeniach zdravia predstavuje významný krok smerom k lepšie -
mu zvládaniu takýchto ohrození v EÚ. Implementáciu rozhodnutia a súvisiaceho 
rámca EÚ však ovplyvňujú značné nedostatky na úrovni členských štátov a Ko -
misie. Keďže nepoznáme povahu a rozsah budúcich ohrození, pričom ich povaha 
a rozsah sa môžu meniť, treba urobiť viac na odstránenie týchto nedostatkov 
a umožniť Únii naplno využívať vytvorené mechanizmy.
116  
Zistili sme, že uplatňovanie a rozvoj inovácií zavedených rozhodnutím o závaž -
ných cezhraničných ohrozeniach zdravia (bod 21) boli od nadobudnutia jeho 
účinnosti v  decembri 2013 brzdené prieťahmi, ktoré potenciálne obmedzovali ich 
účinné fungovanie. V súlade s požiadavkami sa začala konzultácia medzi člen -
skými štátmi a Komisiou o plánovaní v oblasti pripravenosti a reakcie na závažné 
cezhraničné ohrozenia zdravia. Avšak postupy na získanie a výmenu príslušných 
informácií s ohľadom na lepšie koordinačné snahy v súvislosti s pripravenosťou 
zatiaľ nie sú dostatočne spoľahlivé a nepriniesli jednoznačné výsledky (body 
22 až 29). V súvislosti s meraním výkonnosti Komisie z hľadiska vykonávania 
opatrení v oblasti cezhraničných ohrození zdravia sme zistili, že kľúčové prvky 
konkrétneho cieľa a  ukazovateľa Komisie nie sú jasne definované a  dohodnuté 
s členskými štátmi, vďaka čomu by sa zabezpečilo, že všetky zainteresované stra -
ny sa budú snažiť o dosiahnutie rovnakých cieľov (body 30 až 34).
117  
Takisto sme zistili tieto skutočnosti: pokiaľ ide o všeobecnú pripravenosť, nie je 
úloha ECDC dostatočne sformalizovaná, čo môže obmedzovať schopnosť ECDC 
náležite plánovať príslušné úlohy z dlhodobého hľadiska alebo účinne reago -
vať na žiadosti o pomoc (body 35 až 39); členské štáty preukázali nedostatočnú 
reakciu, pokiaľ ide o urýchlenie spoločného obstarávania očkovacích látok proti 
pandemickej chrípke (body 40 až 43); EÚ nedisponuje mechanizmom na uspo -
kojovanie naliehavej potreby zdravotníckych protiopatrení v  rámci rozhodnutia 
o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia (bod 42). Ukázalo sa, že práca 
a úloha HSC sú veľmi dôležité, ale HSC čelí strategickým a operačným výzvam, 
ktoré sa musia riešiť, aby sa mohol naplno využiť jeho rozsiahly mandát (body 
44 až 52), vďaka čomu by sa zabezpečil najvyšší možný stupeň ochrany pred 
ohrozeniami zdravia v EÚ. To súvisí aj s potrebou zabezpečiť účinné uplatňovanie 
koordinácie pravidiel reakcie na základe rozhodnutia (body 53 až 55).
49 Závery a odporúčania 
118  
Je nevyhnutné urýchliť vývoj a implementáciu inovácií zavedených rozhodnu -
tím a riešiť zostávajúce operačné a strategické výzvy HSC. To si vyžaduje lepšie 
vzájomné porozumenie medzi členskými štátmi a Komisiou, pokiaľ ide o ciele 
a spoločné priority v záujme posilnenej koordinácie a výmeny informácií na zá -
klade rozhodnutia, a to najmä v oblasti plánovania pripravenosti, spoločného 
obstarávania a organizácie práce HSC v dlhodobom horizonte. Ďalšou výzvou 
v súvislosti s plánovaním pripravenosti a reakcie je posudzovanie vývoja situácie 
v širšom medzinárodnom kontexte, ako sa uvádza v rámčeku 3  a prílohe  I.
Odporúčanie  1
Na urýchlenie vývoja a implementácie inovácií zavedených rozhodnutím o závaž -
ných cezhraničných ohrozeniach zdravia a na riešenie zostávajúcich prevádzko -
vých a strategických výziev pre HSC:
a) by Komisia  mala navrhnúť HSC vypracovať  strategický plán pre  HSC 
na uplatňovanie a rozvoj rozhodnutia. Hoci rozhodnutie nevyžaduje stanove -
nie cieľov a ukazovateľov, tento plán by mal odzrkadľovať spoločné priority, 
najmä pokiaľ ide o koordináciu plánovania pripravenosti, aby sa ľahšie dospe -
lo k spoločnému chápaniu toho, ako do roku 2020 dosahovať jednoznačnejšie 
výsledky. Práca v tejto oblasti by mala zohľadňovať medzinárodné iniciatívy 
v tejto oblasti, ktoré konkrétne vyzývajú, aby sa uplatňoval mechanizmus 
partnerského posúdenia. Táto práca by podľa možnosti mala zohľadniť 
aj usmernenia o pripravenosti, ktoré už boli vypracované na úrovni EÚ;
b) by Komisia  mala zabezpečiť, že ponaučenia z prvého cyklu podávania správ 
o plánovaní pripravenosti sa uplatnia v nasledujúcom cykle podávania správ 
v roku 2017, a zlepšiť svoje vykazovanie výkonnosti v súvislosti s uplatňo -
vaním rozhodnutia do  roku 2020. Mala by zabezpečiť, že  nahlásený pokrok 
zodpovedá skutočnosti a je založený na metodológii, ktorá bola v prípade 
potreby dohodnutá s členskými štátmi;
c) by Komisia  mala v spolupráci s  členskými štátmi  zistiť, ako čo najlepšie 
využiť pracovné skupiny HSC a zabezpečiť, aby ich práca bola dobre štruk -
túrovaná okolo technických otázok a slúžila ako podklad pre prácu HSC. Už 
vytvorené pracovné skupiny musia plniť svoj mandát z roku 2017 a dosiahnuť 
výsledky v súlade s ročnými pracovnými plánmi a jasne stanovenými cieľ -
mi. To platí aj pre pracovnú skupinu HSC pre pripravenosť a jej prácu, ktorej 
cieľom je vypracovať mechanizmus EÚ na uspokojovanie naliehavej potreby 
zdravotníckych protiopatrení;
d) musí Komisia a  členské štáty  zabezpečiť, že sa urýchli práca na spoločnom 
obstarávaní vakcín proti pandemickej chrípke a že sa čo najskôr dosiahnu 
výsledky.
50 Závery a odporúčania 
119  
Pokiaľ ide o účinné využívanie jestvujúcich systémov včasného varovania a re -
akcie a  epidemiologického dohľadu (bod  56), ktorého právnym základom je 
rozhodnutie o závažných cezhraničných ohrozenia zdravia, celkovo sme zistili, 
že tieto systémy fungujú dlhé roky a že zainteresované subjekty väčšinou uzná -
vajú ich významnú úlohu na úrovni EÚ. Pokiaľ ide o včasné varovanie a reakciu, 
je ešte priestor na to, aby sa EWRS vylepšil, vrátane s ním spojených postupov 
a procesov týkajúcich sa informácií o aktuálnej situácii a zvládania incidentov, ako 
aj organizácie skupiny používateľov EWRS (body 57 až 68). Okrem toho ešte ne -
bol testovaný aktualizovaný prístup na  úrovni EÚ k  včasnému varovaniu a  reakcii 
na závažné chemické a environmentálne hrozby (body 69 až 73). V neposlednom 
rade, systém EÚ pre epidemiologický dohľad funguje celkovo dobre, je však 
potrebné, aby na ňom ECDC a členské štáty ďalej pracovali s cieľom zabezpečiť 
optimálnu porovnateľnosť a kvalitu údajov dohľadu (body 74 až 77)
Odporúčanie  2
Na ďalšie zlepšenie EWRS a vývoj integrovanejších riešení, pokiaľ ide o súvisiace 
postupy riadenia rizík, by Komisia v  spolupráci s  členskými štátmi a  ECDC  
mala:
a) v roku 2017 preskúmať a navrhnúť možnosti modernizácie a rozšírenia EWRS. 
To by malo zahŕňať integrované alebo doplňujúce možnosti získavania 
informácií o situácii na úrovni EÚ a zvládania incidentov v prípade závažných 
cezhraničných ohrození zdravia;
b) získavať od užívateľov pravidelnú spätnú väzbu o integrovaných riešeniach 
pre riadenie rizík a fungovanie a vývoj EWRS.
120  
Pokiaľ ide o cieľ chrániť obyvateľstvo pred (závažnými cezhraničnými) ohroze -
niami zdravia (bod 78), dospeli sme k záveru, že výkonnosť programu v oblasti 
zdravia mala nedostatky. Pri väčšine kontrolovaných činností pri ohrození zdravia 
podľa 2. programu v oblasti zdravia (2008 – 2013) sa napriek dobrému fungova -
niu, pokiaľ ide o dosiahnutie dohodnutých výsledkov, ukázalo, že chýbajú trvalé 
výsledky (body 79 až 88), čo obmedzilo príspevok týchto činností k dosiahnutiu 
cieľa ochrany obyvateľstva pred ohrozeniami zdravia. Hoci toto konštatovanie nie 
je nové, je zdôraznením faktu, že Komisia musí, po dohode so zainteresovanými 
stranami, vyvinúť väčšie úsilie na zlepšenie výkonnosti v tejto otázke. Okrem toho 
sme zistili nedostatky v meraní ukazovateľa pri cieli ohrozenia zdravia v rámci 
3. programu v oblasti zdravia, ako aj pomerne nízku úroveň výdavkov na tento 
konkrétny cieľ na roky 2014 – 2016, z čoho vyplýva, že je náročné nájsť dostatoč -
né množstvo politicky významných činností v rámci tohto cieľa, aby sa zabezpečil 
skutočný vplyv na dosahovanie tohto cieľa od roku 2020 (body 89 až 94).
51 Závery a odporúčania 
Odporúčanie  3
Na odstránenie hlavných nedostatkov zistených vo vykonávaní programu v oblas -
ti zdravia, pokiaľ ide o činnosť pri ohrozeniach zdravia, by Komisia mala:
a) v roku 2017 preskúmať a navrhnúť možnosti na zabezpečenie väčšej udrža -
teľnosti výsledkov činností týkajúcich sa ohrozenia zdravia a financovaných 
z programu v oblasti zdravia do roku 2020. Pri plánovaní činností by sa mali 
zohľadniť zvýšené potreby a identifikácia dôležitosti politiky, ale aj analýza 
politického významu prebiehajúcich a nedávno ukončených činností založe -
ná viac na spolupráci GR pre zdravie a bezpečnosť potravín a Chafea s cieľom 
nájsť možnosti na podporu lepšieho využívania výsledkov vysokej kvality 
(pozri odporúčanie 4);
b) v spolupráci s členskými štátmi zadefinovať a dohodnúť jasnú metodológiu 
zberu informácií o výkonnosti, ktoré sú potrebné na to, aby sa do roku 2020 
mohol hlásiť pokrok v rámci osobitného ukazovateľa ohrození zdravia v   
3. programe v oblasti zdravia (pozri tiež odporúčanie 1);
c) v roku 2017 jasne stanoviť, aké priority v rámci cieľa ochrany občanov pred 
závažnými cezhraničnými ohrozeniami zdravia poskytujú na zvyšné roky 
programu v oblasti zdravia do roku 2020 možnosti financovať do roku 2020 
politicky dôležité činnosti [pozri odporúčanie 3 písm. a)].
121  
V neposlednom rade sa kontrolou zistilo, že napriek širokému spektru koordinač -
ných mechanizmov existuje viacero závažných nedostatkov v súvislosti s internou 
koordináciou Komisie, pokiaľ ide o činnosti v oblasti zdravotnej bezpečnosti, a to 
v rôznych útvaroch a programoch, ktorej cieľom je zabezpečiť, že sa v plnom 
rozsahu využijú možné synergie. Pokiaľ ide o veľký objem finančných prostried -
kov EÚ z rôznych tematických programov a celý rad útvarov Komisie zapojených 
do ich uplatňovania, ktoré si vyžadujú dôkladné prepojenie medzi útvarmi 
Komisie, národnými tvorcami politík, koncovými používateľmi a ďalšími zain -
teresovanými stranami, existuje tu priestor na  zlepšenie politicky orientovanej 
a štruktúrovanej koordinácie (body 96 až 102) Takisto sme zistili, že treba viac 
pracovať na  dosiahnutí úplnej funkčnosti aktuálnych dohôd o  spolupráci medzi 
štruktúrami krízového riadenia Komisie (body 103 až 106) a že v riadení nástroja 
pre činnosti pri zdravotných núdzových situáciách GR pre zdravie a bezpečnosť 
potravín vznikli nedostatky, ktoré môžu obmedzovať výkonnosť tohto nástroja 
pri zvládaní kríz v oblasti verejného zdravia v EÚ v budúcnosti (body 107 až 111).
52 Závery a odporúčania 
Odporúčanie  4
Na odstránenie závažných nedostatkov v súvislosti s internou koordináciou 
Komisie, pokiaľ ide o činnosti v oblasti zdravotnej bezpečnosti a zvládanie kríz 
ohrozujúcich zdravie obyvateľstva, a na zlepšenie štruktúry nástroja pre činnosti 
pri zdravotných núdzových situáciách:
a) by Komisia  mala od roku 2017 stanoviť štruktúrovanejší, podrobný prístup, 
pokiaľ ide o koordináciu medzi GR pre zdravie a bezpečnosť potravín a os -
tatnými útvarmi Komisie, ktoré vykonávajú činnosti súvisiace so zdravotnou 
bezpečnosťou, a to aj pokiaľ ide o mapovanie predchádzajúcich, aktuálnych 
a plánovaných činností. To by malo umožniť zistiť možné synergie a rozšíriť 
spoluprácu v spoločných otázkach, ako je obmedzené využívanie výsledkov 
činností spolufinancovaných EÚ a možnosti zainteresovaných strán lepšie sa 
zamerať na tvorcov politiky;
b) by Komisia  mala okamžite podniknúť kroky na to, aby sa v zariadeniach 
krízového riadenia GR pre zdravie a bezpečnosť potravín, GR pre migráciu 
a vnútorné záležitosti a GR pre civilnú ochranu a operácie humanitárnej 
pomoci EÚ začalo v praxi uplatňovať memorandum o porozumení. To zahŕňa 
aj organizovanie spoločných činností na  sprostredkovanie ponaučení a  vzá -
jomnú odbornú prípravu o oblastiach politiky a systémoch, ako aj zavedenie 
štandardných prevádzkových postupov;
c) by Komisia  mala bezodkladne prehodnotiť svoj nástroj riadenia krízových si -
tuácií v oblasti zdravia a zabezpečiť, aby bol aktualizovaný v súlade s ponau -
čeniami z krízy eboly a hlavných cvičení na úrovni EÚ, aby bol vypracovaný 
plán priebežnej monitorovanej odbornej prípravy pre  všetkých príslušných 
zamestnancov, ktorí by mohli byť zapojení do jeho fungovania, a ak je to 
možné, aby sa vymieňali názory s ECDC a GR pre civilnú ochranu a operácie 
humanitárnej pomoci EÚ, najmä v súvislosti so formou ich príslušných príru -
čiek či  štruktúr krízového riadenia.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Phil WYNN OWEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 5. októbra 2016.
 Za Dvor audítorov
 Klaus-Heiner LEHNE
 predseda

53
 Prílohy
Pripravenosť a  plánovanie reakcie v  medzinárodnom kontexte
Medzinárodné zdravotné predpisy 2005 (MZP 2005)
1. Medzinárodné zdravotné predpisy WHO z roku 1969 boli úplne prepracované a nahradené MZP (2005), ktoré 
nadobudli účinnosť v roku 2007  . Cieľom MZP je „zabránenie, ochrana pred, kontrola a zabezpečenie odo -
zvy verejného zdravotníctva na  medzinárodné šírenie chorôb spôsobom, ktorý je primeraný a  obmedzený 
na ohrozenie verejného zdravia a ktorý sa vyhýba zbytočným zásahom do medzinárodnej premávky a ob -
chodu“1
 . MZP 2005 požadujú, aby zmluvné štáty nahlasovali WHO každú udalosť, ktorá môže predstavovať 
núdzový stav verejného zdravia medzinárodného dosahu nezávisle od jeho pôvodu, a rozvíjali, posilňovali 
a udržiavali kľúčové kapacity verejného zdravotníctva pre dohľad a reakciu využitím existujúcich národných 
zdrojov, ako sú národné plány pripravenosti na pandémiu chrípky. Cieľom MZP je tiež znížiť riziko šírenia 
chorôb na medzinárodných letiskách, v prístavoch a na pozemných hraničných priechodoch, čo si vyžaduje, 
aby jednotlivé štáty a WHO zriadili ohniskové body MZP na naliehavú komunikáciu.
2. MZP (2005) neobsahujú žiaden mechanizmus presadzovania pre štáty, ktoré neplnia tieto ustanovenia. WHO 
monitoruje implementáciu MZP a vydáva a aktualizuje príslušné usmernenia. Jej expertné panely a revízne 
komisie tiež skúmajú účinnosť MZP v núdzových situáciách, ako napríklad po vypuknutí epidémie eboly 
(ďalšie informácie na túto tému sú uvedené v rámčeku 3  správy).
Núdzový stav verejného zdravia medzinárodného dosahu
3. MZP definujú núdzový stav verejného zdravia medzinárodného dosahu ako mimoriadnu udalosť v oblasti 
verejného zdravia, ktorá predstavuje ohrozenie verejného zdravia pre iné štáty v dôsledku medzinárodné -
ho šírenia choroby a potenciálne si vyžaduje koordinovanú medzinárodnú odpoveď. Núdzový stav verej -
ného zdravia medzinárodného dosahu vyhlasuje generálny riaditeľ WHO na  základe odporúčania výboru 
pre núdzové situácie. Ak je vyhlásený núdzový stav verejného zdravia medzinárodného dosahu, WHO musí 
na takýto núdzový stav reagovať „v reálnom čase“. Generálny riaditeľ WHO za pomoci výboru pre núdzové 
situácie vypracuje a odporučí krízové zdravotné opatrenia, ktoré musia implementovať zmluvné štáty.
MZP a EÚ
4. Všetky členské štáty EÚ sú zmluvnými stranami WHO a informujú WHO o implementácii MZP , napríklad 
prostredníctvom dotazníkov a sebahodnotenia. EÚ ako taká nie je členom WHO, a preto nie je zmluvnou 
stranou MZP . MZP však uznávajú potenciálnu úlohu EÚ ako „organizácie regionálnej hospodárskej integ -
rácie“ a uvádza sa v nich, že bez toho, aby sa to dotklo ich povinností vyplývajúcich z týchto predpisov, 
zmluvné štáty, ktoré sú členmi organizácie regionálnej hospodárskej integrácie, budú uplatňovať vo svojich 
vzájomných vzťahoch v  danej organizácii regionálnej hospodárskej integrácie platné spoločné pravidlá. 
Komisia a ECDC koordinujú svoju činnosť s WHO na politickej2 a technickej úrovni vrátane výmeny informá -
cií týkajúcich sa oznamovania rizika a prístupových práv pre náhľad do určitých varovných systémov (napr. 
systém WHO pre informovanie o udalostiach a EWRS systém EÚ). Rozhodnutím 1082/2013/EÚ sa zaviedla 
aj inovácia v tom, núdzový stav v oblasti verejného zdravia môže vyhlásiť Komisia, ale je značne odlišné od 
vyhlásenia núdzového stavu verejného zdravia medzinárodného dosahu, ktoré robí generálny riaditeľ WHO 
(pozri rámček A ).Príloha  I
1 Medzinárodné zdravotné predpisy (2005), druhé vydanie, Svetová zdravotnícka organizácia, 2008.
2 Pozri napríklad spoločné vyhlásenie z roku 2010 (Moskovské vyhlásenie), v ktorom je načrtnutá spolupráca medzi WHO a Komisiou, ako 
aj relevantné aktualizácie verejnej internetovej stránky GR pre zdravie a bezpečnosť potravín. ECDC a WHO uzavreli aj administratívne dohody.
54 Prílohy Príloha IRámček A – Vyhlásenie núdzového stavu verejného zdravia v EÚ
Ako je uvedené vyššie, MZP definujú pojem núdzový stav verejného zdravia medzinárodného dosahu ako 
mimoriadnu udalosť v oblasti verejného zdravia, ktorá predstavuje ohrozenie verejného zdravia pre iné 
štáty v  dôsledku medzinárodného šírenia choroby a  potenciálne si vyžaduje koordinovanú medzinárodnú 
reakciu. Zodpovednosť za určenie, či určitá udalosť patrí do tejto kategórie, nesie generálny riaditeľ WHO 
a vyžaduje si zvolanie výboru expertov výboru MZP pre núdzové situácie.
Jednou z noviniek rozhodnutia 1082/2013/EÚ je, že Komisia teraz môže tiež vyhlásiť núdzový stav verejného 
zdravia v EÚ. Podľa článku 12 „Komisia môže uznať mimoriadnu situáciu v oblasti verejného zdravia, pokiaľ 
ide o: a) epidémiu ľudskej chrípky, ktorá môže mať pandemický potenciál, a v prípade, že generálny riaditeľ 
WHO bol informovaný, ale  ešte v  súlade s  uplatniteľnými pravidlami WHO neprijal rozhodnutie o  vyhlásení 
situácie pandémie ľudskej chrípky, alebo b) iné prípady než tie, ktoré sú uvedené v písmene a), a v prípade, 
že generálny riaditeľ WHO bol informovaný, ale ešte neprijal rozhodnutie o vyhlásení mimoriadnej situácie 
v oblasti verejného zdravia s medzinárodným dosahom v súlade s MZP , a v prípade, ak:
i) príslušné závažné cezhraničné ohrozenie zdravia ohrozuje verejné zdravie na úrovni Únie;
ii) liečebné potreby v súvislosti s týmto ohrozením nie sú uspokojené, čo znamená, že neexistuje uspo -
kojivý spôsob diagnostiky, prevencie ani liečby povolený v Únii, alebo ak napriek existencii takéhoto 
spôsobu by povolenie príslušného lieku predsa len mohlo postihnutým osobám priniesť významný 
terapeutický účinok.“
V článku 13 sa ďalej uvádza, že uznanie núdzovej situácie podľa článku 12 ods. 1 má jediný právny účinok, 
a to, že umožňuje uplatňovanie článku 2 bodu 2 nariadenia (ES) č. 507/20063, alebo ak sa toto uznanie týka 
konkrétne epidémie ľudskej chrípky, ktorá môže mať pandemický potenciál, umožňuje uplatňovať článok  21 
nariadenia (ES) č. 1234/20084. To znamená, že  účel vyhlásenia núdzového stavu podľa článku  12 rozhodnutia 
1082/2013/EÚ sa obmedzuje len na zrýchlené povolenie pre zdravotnícke protiopatrenia v prípade pandé -
mie a  sprevádzkovanie farmaceutických právnych predpisov. Jeho uplatňovanie je oveľa obmedzenejšie 
v porovnaní s vyhlásením núdzového stavu verejného zdravia medzinárodného dosahu, ktoré robí WHO, 
aj keď môžu nastať situácie závažného cezhraničného ohrozenia zdravia akéhokoľvek potenciálneho pôvo -
du, ktoré zasiahnu najmä EÚ a nie nevyhnutne širšiu globálnu komunitu, za ktorú je zodpovedná WHO. To 
tiež znamená, že v EÚ neexistujú rôzne úrovne varovania (napr. v súvislosti s rokovacím poriadkom Výboru 
pre zdravotnú bezpečnosť) na aktiváciu činností a kapacít reakcie v rámci pôsobnosti tohto rozhodnutia 
alebo na zabezpečenie spustenia mechanizmu núdzovej kapacity alebo financovania.
3 Nariadenie Komisie (ES) č. 507/2006 z 29. marca 2006 o podmienečnom povolení uviesť na trh lieky humánnej medicíny, ktoré patria 
do rozsahu pôsobnosti nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Ú. v. EÚ L 92, 30.3.2006, s. 6).
4 Nariadenie Komisie (ES) č. 1234/2008 z 24. novembra 2008, o preskúmaní zmien podmienok v povolení na uvedenie humánnych liekov 
a veterinárnych liekov na trh (Ú. v. EÚ L 334, 12.12.2008, s. 7).
55 Prílohy 
Medzinárodné iniciatívy v  oblasti plánovania pripravenosti a  transparentnosti
5. Existuje aj niekoľko ďalších medzinárodných iniciatív, ktoré sa zaoberajú potrebou zlepšiť plánovanie pripra -
venosti a zvýšenia transparentnosti. Medzi tieto iniciatívy patrí najmä iniciatíva agendy v oblasti globálnej 
zdravotnej bezpečnosti5 zameraná na  vykonávanie partnerského preskúmania6, iniciatíva G7 a iniciatíva glo -
bálnej zdravotnej bezpečnosti7 na podporu týchto činností8, ako aj návštevy ECDC v jednotlivých krajinách, 
ktoré sa uskutočňujú na  dobrovoľnom základe a  zaoberajú sa aj  pripravenosťou9. Správa o  konferencii10 
„Ponaučenia, ktoré je potrebné vyvodiť v záujme verejného zdravia z vypuknutia epidémie eboly v západnej 
Afrike – zdravotná bezpečnosť v Európskej únii“, ktorá bola zapracovaná do záverov Rady z decembra 2015, 
obsahuje aj odporúčanie, že mechanizmus partnerského preskúmania by mohol pomôcť členským štátom 
zlepšiť ich národné plány pripravenosti, pričom sa zohľadnia minulé a súčasné iniciatívy týkajúce sa nezávis -
lých hodnotení krajín na  celosvetovej a  regionálnej úrovni.Príloha I
5 Agenda v oblasti globálnej zdravotnej bezpečnosti (GHSA) začala fungovať vo februári 2014 a je stále sa rozširujúcim partnerstvom takmer 50 
štátov, medzinárodných organizácií a mimovládnych zainteresovaných strán s cieľom pomôcť krajinám pri budovaní kapacít na zabezpečenie 
a ochranu sveta pred hrozbami infekčných chorôb a zvyšovanie globálnej zdravotnej bezpečnosti ako národnej a celosvetovej priority. GHSA 
uplatňuje mnohostranný a mnohoodvetvový prístup s cieľom posilniť celosvetovú kapacitu a kapacity jednotlivých štátov na predchádzanie, 
odhaľovanie a reagovanie na hrozby infekčných chorôb ľudí a zvierat, ktoré sa vyskytujú prirodzene alebo sa náhodne alebo úmyselne šíria. https://
ghsagenda.org .
6 Sebahodnotenie a externé hodnotenie, ktoré vykonáva tím expertov z iných krajín GHSA. Tento model partnerského preskúmania zaručuje 
objektívny prístup a uľahčuje cezhraničné vzdelávanie. Externé hodnotenia GHSA by sa mali vykonávať aspoň dvakrát pre každú krajinu, raz 
na vyhotovenie základného merania a druhýkrát na zistenie pokroku. Krajiny EÚ, ktoré sa už zúčastnili a ku ktorým už bola uverejnená správa sú 
Portugalsko a Spojené kráľovstvo.
7 Svetová iniciatíva v oblasti zdravotnej bezpečnosti (GHSI) je neformálne medzinárodné partnerstvo podobne zmýšľajúcich krajín na posilnenie 
globálnej pripravenosti v oblasti zdravia a reakcie na hrozby biologického, chemického, rádiologického a jadrového terorizmu (CBRN) a chrípkovej 
pandémie. Túto iniciatívu spustili v novembri 2001 Kanada, Európska únia, Francúzsko, Nemecko, Taliansko, Japonsko, Mexiko, Spojené kráľovstvo 
a Spojené štáty americké. Svetová zdravotnícka organizácia pôsobí ako expertný poradný orgán GHSI ( http://www.ghsi.ca/english/index.asp ).
8 Vo vyhlásení ministrov zdravotníctva krajín G7 zo stretnutia 8. a 9. októbra 2015 v Berlíne sa uvádza, že v snahe zabrániť v budúcnosti rozšíreniu 
nákazy ohrozujúcej verejné zdravie sa vedúci predstavitelia krajín G7 dohodli, že počas nasledujúcich piatich rokov ponúknu pomoc aspoň 60 
krajinám vrátane krajín západnej Afriky na implementáciu MZP, a to aj prostredníctvom agendy v oblasti globálnej zdravotnej bezpečnosti (GHSA) 
a jej spoločných cieľov a iných multilaterálnych iniciatív.
9 Technická správa ECDC – Ebola emergency preparedness in EU Member States: conclusions from peer-review visits to Belgium, Portugal and 
Romania (Pripravenosť na núdzovú reakciu na epidémiu eboly v členských štátoch EÚ: závery z návštev partnerského preskúmania v Belgicku, 
Portugalsku a  Rumunsku), jún 2015.
10 Konferencia na vysokej úrovni usporiadaná GR pre zdravie a bezpečnosť potravín, 12. – 14. októbra 2015 v Mondorf-les-Bains, Luxembursko.
56 Prílohy 
Opis hlavných úloh a právomocí v rámci EÚ na ochranu obyvateľov pred závažnými 
cezhraničnými ohrozeniami zdravia
Orgány verejného zdravotníctva členských štátov
1. Orgány verejného zdravotníctva členský štátov sú zodpovedné za  politiku verejného zdravia na  národnej 
úrovni a za riešenie ohrození verejného zdravia. Medzi členskými štátmi môžu existovať rozdiely v zodpo -
vednosti za určité aspekty plánovania pripravenosti a reakcie a včasného varovania a reakcie, ktoré vyko -
návajú rôzne verejné orgány, a to v závislosti od štruktúry vlády, národných rizík alebo špecifických situácií. 
Niektoré členské štáty možno majú decentralizovanú časť alebo väčšinu právomocí v oblasti verejného zdra -
via vrátane právomocí v oblasti plánovania pripravenosti a reakcie. Členské štáty EÚ sú tiež členmi európske -
ho regiónu WHO1 a majú povinnosť uplatňovať medzinárodné zdravotné predpisy, ako sa uvádza v prílohe  I.
2. Od prijatia rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ majú členské štáty tiež povinnosť poskytovať Komisii určité infor -
mácie o svojich plánoch pripravenosti a reakcie. V rozhodnutí č. 1082/2013/EÚ sa požaduje, aby sa členské 
štáty a Komisia navzájom konzultovali v rámci Výboru pre zdravotnú bezpečnosť s cieľom rozvíjať, posilňo -
vať a udržiavať svoje kapacity na monitorovanie, včasné varovanie, hodnotenie a reakciu na závažné cezhra -
ničné ohrozenia zdravia. Konzultácia je zameraná na výmenu osvedčených postupov a skúseností v oblasti 
plánovania pripravenosti a  reakcie; podporu interoperability národných plánov pripravenosti; riešenie 
medzisektorového rozmeru plánovania pripravenosti a reakcie na úrovni Únie; a podporu implementácie 
základných požiadaviek na kapacity dohľadu a reakcie uvedených v medzinárodných zdravotných predpi -
soch. Členské štáty zároveň vymenúvajú príslušné národné orgány pre epidemiologický dohľad, ktoré sú 
zodpovedné za poskytovanie údajov do európskeho systému dozoru v súlade s pravidlami a usmerneniami 
EÚ, a vymenúvajú národné kontakty EWRS s cieľom monitorovať EWRS a vydávať varovania podľa pravidiel 
stanovených v rozhodnutí.
Európska komisia  – GR pre  zdravie a  bezpečnosť potravín
3. Komisia zastrešuje sekretariát a predsedníctvo Výboru pre zdravotnú bezpečnosť a koordinuje a prevádz -
kuje jeho nástroj pre riadenie krízových situácií v oblasti zdravia (HEOF). Takisto spravuje príslušné systémy 
IT a koordinuje s ostatnými útvarmi Komisie a agentúrami pre prierezové témy v tejto oblasti politiky, ako 
aj s príslušnými medzinárodnými organizáciami, ako je WHO. V rozhodnutí č. 1082/2013/EÚ o závažných 
cezhraničných ohrozeniach zdravia sa výslovne stanovuje, že Komisia (GR SANTE) v spojení s členskými 
štátmi by mala zabezpečiť koordináciu a výmenu informácií medzi mechanizmami, štruktúrami a aktivitami, 
ktoré sú dôležité pre plánovanie pripravenosti a reakcie, monitorovanie závažných cezhraničných ohrození 
zdravia, včasné varovanie v prípade ich vzniku a boj proti nim. Komisia je takisto zodpovedná za to, aby sa 
zabránilo akémukoľvek zdvojovaniu činností alebo protichodným opatreniam a  aby  boli sprístupnené dosta -
točné zdroje na všetky potrebné opatrenia a kľúčové úlohy a funkcie.Príloha  II
1 Pokrýva celkovo 55 krajín, ktoré podávajú správy Regionálnemu úradu WHO pre Európu v Kodani.
57 Prílohy 
Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb (ECDC)
4. ECDC prevádzkuje a koordinuje sieť pre epidemiologický dohľad nad prenosnými ochoreniami a antimikro -
biálnou rezistenciou a  infekciami spojenými so  zdravotnou starostlivosťou súvisiacimi s  prenosnými cho -
robami. Je to agentúra EÚ, ktorej úlohou je identifikovať, posudzovať a oznamovať aktuálne a vznikajúce 
ohrozenia zdravia ľudí prenosnými chorobami. ECDC tiež zastrešuje prevádzku systému včasného varovania 
a reakcie (EWRS). EWRS je internetový systém, ktorý spája Komisiu, orgány verejného zdravotníctva v člen -
ských štátoch zodpovedné za opatrenia na kontrolu prenosných chorôb a ECDC. Krajiny EHP (Island, Lichten -
štajnsko a Nórsko) sú tiež zapojené do systému a WHO má prístupové práva pre náhľad do systému.
5. Na základe rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia je ECDC povinné poskytovať 
odborné poradenstvo a  hodnotenie rizík v  súvislosti s  ohrozeniami, ktoré sú nahlásené prostredníctvom 
EWRS, a to najmä ohrození biologického alebo neznámeho pôvodu. Komisia môže požiadať iné agentúry 
alebo orgány EÚ (napr. vedecké výbory), aby poskytli rýchle hodnotene rizika v prípade, keď sú ich odborné 
vedomosti užšie spojené s daným typom ohrozenia. ECDC na požiadanie ďalej pomáha Komisii a členským 
štátom pri implementácii požiadaviek rozhodnutia č. 1082/2013/EÚ týkajúcich sa plánovania pripravenosti. 
Ročný rozpočet ECDC tiež pokrýva programy zamerané na jednotlivé choroby; ide o vertikálne programy 
pre špecifické choroby, ktoré zahŕňajú aj budovanie kapacity a oznamovanie rizík. ECDC môže poskytovať 
krajinám alebo medzinárodným organizáciám ako WHO podporu pri  reakcii na  vypuknutie nákazy, ako to 
bolo počas epidémie eboly. Prevádzkuje centrum pohotovostných operácií na základe príručky pre ohroze -
nie verejného zdravia. Súčasný prístup ECDC je zamerať sa na všetky nebezpečenstvá (t. j. nielen ohrozenia 
zdravia prenosnými chorobami, ale aj z iných zdrojov), a to v súlade s cieľmi MZP a rozhodnutia č. 1082/2013/
EÚ. Presahuje to rámec predchádzajúceho tradičného mandátu ECDC, ktorý sa zameriaval na pripravenosť 
na prenosné choroby a  pandémie.Príloha II
58 Prílohy 
Prehľad kontrolovaných spolufinancovaných činností
Nasledujúca tabuľka obsahuje zoznam kľúčových prvkov kontrolovaných opatrení spolufinancovaných v  rámci 
cieľa 2. programu EÚ v oblasti zdravia 2008 – 2013 zameraného na ohrozenia zdravia, ktorý riadi Chafea alebo 
GR pre zdravie a bezpečnosť potravín (pre tri položky obstarávania):
Ref.: Všeobecný opis Nástroj financovaniaSpolufinancovanie EÚ 
za dohodu o grante
(EUR)
1Rozvoj všeobecného rámca pre rýchlu výrobu a hodnotenie očkovacích 
látok pre núdzové situácieProjekt 2 116 023
2 Optimalizácia testovania HIV a prepojenie so starostlivosťou v Európe Projekt 1 429  984
3Sieť na kontrolu ohrození verejného zdravia a iných biologických 
bezpečnostných rizík v regióne Stredozemia a BalkánuProjekt 900  000
4 Skríning hepatitídy typu B a C medzi migrantmi v Európskej únii Projekt 800  000
5Prieskum sledovania príznakov, hodnotenie s cieľom vypracovať 
príručku pre  EurópuProjekt 798 814
6Stratégie v oblasti verejného zdravia zamerané na prispôsobenie sa 
extrémnym prejavom počasiaProjekt 750 000
7Posilnenie občianskej spoločnosti a systému verejného zdravotníctva 
v boji proti epidémii tuberkulózy medzi zraniteľnými skupinamiProjekt 750 000
8Posúdenie nákladovej efektívnosti výstrahy pred pandémiou ľudskej 
chrípky v Európe a stratégie reakcieProjekt 700 000
9Európska sieť pre monitorovanie a kontrolu rakoviny krčka maternice 
v nových členských štátochProjekt 615 023
10 Podpora očkovania zdravotníckych pracovníkov v Európe Projekt 604  000
11Koordinovaný postup v odvetví leteckej dopravy na kontrolu ohrození 
verejného zdraviaProjekt 598 566
12 Podpora očkovania medzi migrujúcim obyvateľstvom v Európe Projekt 548 680
13Systém výstrahy, dohľadu a nahlasovania v prípade ohrození zdravia 
chemickými látkami, fáza IIIProjekt 497 760
14 Európska sieť pre núdzové situácie týkajúce sa chemických látok Projekt 447 600
15Opatrenia na zabezpečenie kvality a nadväzovanie kontaktov pri zisťo -
vaní vysoko infekčných patogénovSpoločná činnosť 3 316 326
16Veliteľsko-štábne cvičenie o závažných cezhraničných ohrozeniach 
zdravia, ktoré patria do kategórie chemikálií a životného prostrediaVerejné obstarávanie/zmluva 
o poskytnutí služby458 989
17Usporiadanie dvoch regionálnych seminárov zameraných na odbornú 
prípravu s orgánmi verejného zdravotníctva členských štátov týkajúce 
sa implementácie nového rozhodnutia o závažných cezhraničných 
ohrozeniach zdraviaVerejné obstarávanie/zmluva 
o poskytnutí služby249 599
18Systém včasného varovania a nahlasovania, HEDIS, NEMO (mechaniz -
mus výmeny informácií o monitorovaní na účely krízového riadenia)Verejné obstarávanie/zmluva 
o poskytnutí služby1 588 500
19 Európsky systém referenčných laboratórií pre ľudské patogényVerejné obstarávanie/zmluva 
o poskytnutí služby500 000
20Organizovanie odborného vzdelávania zamestnancov a vykonávanie 
cvičení na európskej úrovni ako základného prvku pripravenostiVerejné obstarávanie/zmluva 
o poskytnutí služby333 646
Spolu 18 003  510Príloha III
59 Prílohy 
V nasledujúcej tabuľke je uvedený zoznam kľúčových prvkov preskúmaných opatrení spolufinancovaných 
v rámci siedmeho rámcového programu pre výskum (7. RP) na obdobie rokov 2008 – 2013:
Ref.: Všeobecný cieľ vybranej činnostiFinancovanie v  rámci 
programu 7. RPPríslušný útvar 
KomisieSpolufinancovanie EÚ
(EUR)
1Prognózy vývoja epidémií a  simulácie 
pandémiíERC1ERCEA 684  000
2Platforma pre nové a opakujúce sa 
infekčné chorobyHEALTH RTD 11 909 560
3Kontrola infekcií v letectve, od účinnej 
karantény po protokoly pre dezinfekciu/
dekontamináciu kabínyPEOPLE REA 100 000
4Vytvorenie behaviorálneho a  komuni -
kačného balíka založeného na dôkazoch 
určeného pre zdravotníckych pracovníkov 
a agentúry v celej Európe v prípade 
vypuknutia rozsiahlej epidémieHEALTH RTD 1 999  607
5Úloha farmaceutických spoločností 
pri tvorbe a  implementácii politiky 
v oblasti zdravotnej bezpečnostiERC ERCEA 1 197 694
6Transformácia reakcie Európy na budúce 
závažné epidémie alebo pandémie 
poskytnutím infraštruktúry, koordinácie 
a integrácie existujúcich sietí klinického 
výskumuHEALTH RTD 23 992 375
7Vytvorenie integrovaného súboru nástro -
jov s cieľom pomôcť prevádzkovateľom 
dopravy a príslušným aktérom vo vý -
znamných dopravných uzloch pri rozvoji 
ich súčasných plánov pripravenosti a reak -
cie v prípade pandémie a nebezpečných 
patogénovSEC2HOME 3 142 004
8Interoperabilita a  pripravenosti európ -
skych zdravotníckych služieb vzhľadom 
na smrteľné ohrozenia, ako sú napríklad 
pandemické choroby a veľké teroristické 
útokySEC REA 2 789 940
9Zvýšenie pripravenosti na  katastrofy veľ -
kého rozsahu a cezhraničného charakteru 
v komunitách a spoločnostiach v EurópeSEC REA 999 084
10Účinné riešenie vedeckých a  spoločen -
ských výziev, ktoré prinášajú pandémie 
a súvisiace krízové riadenie Vytvorenie 
integrovanej, interdisciplinárnej stratégieSiS3RTD 3 939 880
Spolu 50 754 144
1 Európska rada pre výskum.
2 Program na podporu bezpečnosti.
3 Veda v spoločnosti.Príloha III
60 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
III
Rozhodnutie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia vychádza z článku 168 zmluvy týkajúceho sa verej -
ného zdravia.
V
Komisia a členské štáty spoločne pracujú na zavedení infraštruktúry potrebnej na plné a účinné vykonanie roz -
hodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia. Ide o zložitú problematiku. Hoci sa uznáva, že došlo 
k omeškaniam, napríklad v  prijímaní určitých vykonávacích aktov, tieto omeškania sa riešia a  významným spôsobom 
neoslabili účinnosť reagovania EÚ na cezhraničné ohrozenia zdravia. Povinnosti členských štátov aj Komisie sú jasne 
vymedzené v rozhodnutí 1082/13.
VI
Omeškania vo vykonávaní rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia sú odrazom zložitosti situ -
ácie v oblasti ohrození zdravia alebo „zložitosti problematiky“. Ako sa uvádza ďalej v podrobných pripomienkach, 
dosiahol sa významný pokrok v príprave zostávajúcich vykonávacích aktov a v postupe práce na zdravotníckych 
protiopatreniach. Mechanizmus spoločného obstarávania je už plne zavedený. Výbor pre zdravotnú bezpečnosť je 
plne funkčný; Komisia vo výbore prediskutuje s členskými štátmi pripomienky Dvora audítorov.
VII
Komisia sa domnieva, že napriek technickým inováciám systému, ku ktorým došlo v priebehu času, je potrebné 
systém modernizovať. Komisia v súčasnosti spolupracuje s ECDC na modernizácii systému EWRS.
IX
Komisia sa domnieva, že existuje dobrá koordinácia medzi oddeleniami Komisie zaoberajúcimi sa rôznymi aspektmi 
zdravotnej bezpečnosti a konkrétne otázky, na ktoré poukázal Dvor audítorov, sa riešia. GR pre zdravie a bezpečnosť 
potravín podniklo v roku 2016 dôležité kroky s cieľom zlepšiť fungovanie nástroja pre riadenie krízových situácií 
v oblasti zdravia (ďalej len „HEOF“).
X
i)
Komisia prijíma odporúčanie 1 a súhlasí, pokiaľ ide o jej úlohu v rámci Výboru pre zdravotnú bezpečnosť (ďalej len 
„HSC“) a mechanizmu spoločného obstarávania. O týchto veciach bude diskutovať v rámci HSC.
ii)
Komisia prijíma odporúčanie 2. Komisia v súčasnosti spolupracuje s ECDC na modernizácii systému EWRS a predis -
kutuje s členskými štátmi, ako môže spätná väzba od používateľov zlepšiť fungovanie systému.
Odpovede Komisie 61
iii)
Komisia prijíma odporúčania 3 písm. a) a c) a čiastočne prijíma odporúčanie 3 písm. b).
Komisia uznáva, že udržateľnosť je pretrvávajúcim problémom, aj keď sa v uplynulých rokoch mnohé vykonalo. 
Neprestajne dochádza k zlepšeniam najmä v rámci akčného plánu vypracovaného Komisiou po hodnotení ex post  
druhého programu v  oblasti zdravia.
iv)
Komisia čiastočne prijíma odporúčanie 4 písm. a) a prijíma odporúčania 4 písm. b) a c). Medzi príslušnými útvarmi 
Komisie prebieha dobrá spolupráca, ako aj rozhovory o ďalšom zdokonalení koordinácie.
Komisia sa domnieva, že štruktúra nástroja HEOF je stabilná a vymedzuje úlohy a stupne pohotovosti. Od júna 2016 
vypracovala Komisia program priebežnej odbornej prípravy na zabezpečenie permanentnej plnej funkčnosti HEOF.
Pripomienky dvora audítorov
21
Rozhodnutie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia predstavuje dôležitý krok vpred v posilňovaní spolu -
práce členských štátov s cieľom zlepšiť mechanizmy reakcie na ohrozenia zdravia a ochranu občanov EÚ.
Komisia si uvedomuje, že došlo k určitým omeškaniam, domnieva sa však, že neohrozili účinnú spoluprácu člen -
ských štátov v oblasti závažných cezhraničných ohrození zdravia.
24
Keďže pripravenosť v oblasti zdravotnej bezpečnosti pokrýva citlivé oblasti, vzor na podávanie správ sa s členskými 
štátmi dôkladne prerokoval, pričom na dosiahnutie dohody bolo potrebné druhé stretnutie v  rámci komitologic -
kého postupu.
Odpovede Komisie 62
25
Správa predložená HSC neobsahovala individuálne informácie od členských štátov, keďže pripravenosť v oblasti 
zdravotnej bezpečnosti pokrýva citlivé oblasti. Správa je založená len na vstupných údajoch členských štátov vzhľa -
dom na to, že v právnych predpisoch sa neudeľuje Komisii mandát overovať a kontrolovať informácie poskytované 
členskými štátmi.
Výsledky správy sa ďalej prediskutovali v rámci pracovnej skupiny HSC pre plánovanie pripravenosti a reakcie 
(12. novembra 2015). Na plenárnom zasadnutí HSC (7. – 8. júna 2016) boli členské štáty informované o aktualizovanej 
správe, v ktorej sa podrobne uvádzali kľúčové problémy existujúce v každom členskom štáte.
26
Komisia sa domnieva, že správa o pokroku poskytuje komplexný prehľad o stave vnútroštátnej pripravenosti v EÚ 
a poskytuje jasné usmernenia, ako možno odstraňovať medzery a nedostatky prostredníctvom akčného plánu 
dohodnutého s členskými štátmi na základe schválenia HSC. Podskupina HSC pre pripravenosť bude pokračovať 
v diskusii o tom, aké následné opatrenia sa prijímajú v nadväznosti na zistenia v kombinácii so skúsenosťami získa -
nými pri epidémii eboly. Prvé audio zasadnutie tejto skupiny sa konalo pred zasadnutím HSC v novembri 2015.
Prostredníctvom diskusií a spolupráce s ECDC a WHO/Europe prebieha preskúmavanie vzoru na podávanie správ 
na základe článku 4 pri zohľadnení prístupu WHO k  vykonávaniu medzinárodných zdravotných predpisov (ďalej len 
„MZP“) a  novému rámcu pre monitorovanie a  hodnotenie.
Rámček 3 – Medzinárodný vývoj v oblasti pripravenosti: slabé stránky 
v samohodnotení uplatňovania MZP
Tento rámček sa týka vývoja v rámci WHO mimo právneho rámca EÚ.
27
Ako sa vysvetľuje vyššie, členské štáty boli aktívne zapojené do vypracovania otázok, pričom v rámci komitologic -
kého postupu sa dosiahla požadovaná kvalifikovaná väčšina.
28
Rozhodnutie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia neudeľuje Komisii nijaké právomoci uložiť členským 
štátom povinnosť uplatniť konkrétnu štruktúru všeobecnej pripravenosti. Stratégia plánovania všeobecnej pripra -
venosti, o  ktorej hovorí Dvor audítorov, je technickým dokumentom, ktorý je súčasťou podkladov pre prebiehajúcu 
spoluprácu s členskými štátmi v oblasti pripravenosti. V rámci členských štátov sú za šírenie existujúceho usmerne -
nia zodpovední predovšetkým členovia HSC.
Odpovede Komisie 63
29
Postupy sú zložité jednak z právneho hľadiska, vzhľadom na to, že právomoc EÚ v oblasti zdravia spočíva v podpore, 
koordinácii alebo dopĺňaní opatrení členských štátov v oblasti verejného zdravia, ale aj z dôvodu veľkého množstva 
aktérov a  zložitých existujúcich štruktúr v  rámci jednotlivých krajín, ako aj vo vzťahu k  medzinárodným štruktúram 
pracujúcim na týchto témach.
Komisia sa domnieva, že informácie zhromaždené v rámci podávania správ na základe článku 4 rozhodnutia o závaž -
ných cezhraničných ohrozeniach zdravia poskytuje komplexný prehľad o stave vnútroštátnej pripravenosti v EÚ 
a jasné usmernenia, ako možno odstraňovať medzery a nedostatky. Podskupina HSC pre pripravenosť to posúva 
ďalej.
30
Komisia úzko spolupracuje s členskými štátmi v rámci HSC a jeho pracovnej skupiny pre pripravenosť na vypraco -
vaní štruktúr a mechanizmov spolupráce v oblasti pripravenosti, ktoré zahŕňajú akčný plán, spoluprácu v oblasti 
zdravotníckych protiopatrení a podávania správ na základe článku 4 rozhodnutia o závažných cezhraničných ohro -
zeniach zdravia. Bude to zahŕňať diskusiu o podávaní správ o pokroku.
31
Keďže cieľ a ukazovateľ sa v rozhodnutí o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia neuvádzajú, Komisia vypra -
covala v spolupráci s ECDC iné spôsoby podávania správ, ako sa uvádza v bode 33.
33
Posúdenie ECDC vychádza z reakcií na správy podané na základe článku 4 rozhodnutia o závažných cezhraničných 
ohrozeniach zdravia. Ide o technické posúdenie plne v kompetencii ECDC.
Komisia s ECDC diskutuje o vypracovaní vhodných ukazovateľov na spoľahlivé meranie pokroku v pripravenosti.
Vypracovanie nových ukazovateľov je súčasťou širšieho prístupu vypracovávania zdravotných profilov jednotlivých 
krajín v rámci diskusie s ECDC, WHO/Europe a členskými štátmi v rámci pracovnej skupiny pre pripravenosť.
34
V rámci práce na pripravenosti bude Komisia s členskými štátmi v rámci HSC diskutovať o vhodnosti ukazovateľov. 
Správa ECDC poskytuje technický prehľad situácie, medzier a potrieb členských štátov v súvislosti s plánovaním 
pripravenosti a  reakcie.
Odpovede Komisie 64
37
Komisia sa domnieva, že každodenná spolupráca v prípade závažných ohrození zdravia, ako je napríklad epidémia 
vírusu zika, ukazuje, že rozdelenie úloh všetci chápu a že ECDC je plne schopné plniť svoju úlohu, pokiaľ ide posky -
tovanie informácií o posudzovaní rizík HSC. Rozdiel medzi posúdením rizík (zodpovednosť ECDC) a koordináciou 
riadenia rizík (zodpovednosť Komisie) je vymedzený v príslušných právnych predpisoch. Konkrétne prípady a nové 
úlohy sa však často musia prediskutovať a dohodnúť medzi Komisiou a ECDC od prípadu k prípadu. Na tento účel sa 
konajú mesačné koordinačné stretnutia medzi ECDC a Komisiou, ktorými sa zabezpečuje úzka spolupráca a ktoré 
umožňujú ECDC účinne reagovať na žiadosti o pomoc.
39
Na príručke sa pracovalo ešte pred prijatím rozhodnutia.
Po prijatí rozhodnutia Komisia ECDC navrhla prediskutovať príručku a jej odporúčanie s HSC. Po vykonaní ďalšej 
práce na dokumente sa počíta s diskusiou v rámci pracovnej skupiny pre pripravenosť HSC na jeseň 2016.
40
Následné kroky na vypracovanie dohody o spoločnom obstarávaní v rámci rozhodnutia o závažných cezhraničných 
ohrozeniach zdravia sa podnikli bez zbytočného odkladu; je potrebné zohľadniť, že jednotlivé členské štáty museli 
pri podpisovaní dohody dodržať vnútroštátne ratifikačné postupy, čo si nevyhnutne vyžaduje určitý čas.
41
Obstarávanie očkovacích látok proti pandemickej chrípke je nesmierne zložitá záležitosť. Okrem toho sa ukázalo 
ako veľmi časovo náročné identifikovať a zhrnúť konkrétne požiadavky členských štátov. Zároveň sa v roku 2016 
dosiahol významný pokrok v  príprave postupu spoločného obstarávania očkovacích látok proti pandémiám. Okrem 
postupu obstarávania očkovacích látok proti pandémiám sa k septembru 2016 uplatňujú štyri ďalšie postupy 
obstarávania.
42
Komisia by chcela zdôrazniť, že spoločné obstarávanie aj prepracovanejší postup pri výmene zdravotníckych pro -
tiopatrení majú svoje miesto v pripravenosti na závažné cezhraničné ohrozenia. Každé obstarávanie už na základe 
svojej povahy potrvá určitý čas a bude si vyžadovať uplatňovanie postupov stanovených v právnych predpisoch EÚ.
S mandátom HSC sa v súčasnosti vypracovávajú štandardné operačné postupy s cieľom zabezpečiť rýchlu a konzis -
tentnú reakciu v budúcich krízových situáciách. Výsledok diskusie sa HSC predloží v novembri 2016.
Mechanizmus v oblasti civilnej ochrany už v každom prípade poskytuje rámec na výmenu protiopatrení.
Odpovede Komisie 65
43
Hoci sa pri spoločnom obstarávaní očkovacích látok proti chrípke v dôsledku zložitosti záležitosti postupovalo nao -
zaj pomaly, Komisia by chcela zdôrazniť, že so svojou účasťou na dohode o spoločnom obstarávaní zatiaľ súhlasilo 
24 členských štátov a že v súčasnosti prebieha niekoľko procesov spoločného obstarávania. Naliehavé potreby 
výmeny zdravotníckych protiopatrení sa vždy môžu riešiť prostredníctvom EWRS (ako napr. v prípade antitoxínu 
proti záškrtu v roku 2016) alebo všeobecne prostredníctvom mechanizmu v oblasti civilnej ochrany.
46
HSC sa zatiaľ rozhodol nezriadiť pracovnú skupinu pre migrantov. O potrebe takejto pracovnej skupiny sa bude 
znova diskutovať na seminári HSC.
Keď sa do programu HSC vo februári 2015 vrátili operačné témy, boli zasadnutia HSC organizované tematicky a pri -
pravuje sa podrobný plán realizácie pre HSC. Akčný plán pre pripravenosť ďalej poskytne rámec pre pracovný plán 
pracovnej skupiny pre pripravenosť. Okrem toho prebiehajú s ECDC diskusie s cieľom dosiahnuť lepšiu koordináciu 
práce koordinačného výboru ECDC pre pripravenosť a pracovnej skupiny pre pripravenosť v rámci HSC. Na vypra -
covaní pracovných plánov sa začalo pracovať v rámci siete komunikátorov, ako aj v rámci pracovnej skupiny pre 
pripravenosť.
47
K septembru 2016 bolo do pracovnej skupiny pre pripravenosť zapojených 11 členských štátov, WHO a ECDC. Pra -
covná skupina plní dôležitú úlohu v príprave dokumentov pre HSC, ako sú štandardné operačné postupy pre zdra -
votnícke protiopatrenia, akčný plán pre pripravenosť a pod. Plné zapojenie tu zohráva menej dôležitú úlohu, keďže 
v rámci skupiny spolupracujú technickí odborníci na príprave návrhov na schválenie/potvrdenie celým HSC.
48
Úlohy HSC sú uvedené v rozhodnutí o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia (článok 17 ods. 2). Zasadnutia 
HSC boli organizované tematicky a pripravuje sa podrobný plán realizácie pre HSC (pozri bod 46). S cieľom dosiah -
nuť koordináciu reakcií sa na ad hoc  zasadnutiach HSC diskutuje o technických dokumentoch, ako sú hodnotenia 
rizík vypracovávané ECDC a príslušné odporúčania pre cestujúcich. V prípade technických diskusií však možno na 
základe rozhodnutia HSC zvolávať ad hoc  pracovné skupiny zložené z technických odborníkov z členských štátov. 
Tak to bolo počas súčasnej epidémie vírusu zika, keď bola zriadená a dvakrát zvolaná ad hoc  pracovná skupina pre 
epidémiu vírusu zika.
Odpovede Komisie 66
51
Komisia súhlasí s tým, že vzhľadom na to, že sa nadobudnutie účinnosti rozhodnutia o závažných cezhraničných 
ohrozeniach zdravia časovo zhodovalo s krízou eboly, úsilie o vypracovanie štruktúrovanejšieho prístupu k priprave -
nosti sa oddialilo. V súčasnosti sa však na tom intenzívne pracuje.
52
Komisia sa domnieva, že informácie, ktoré poskytuje HSC v súvislosti s činnosťami príslušných oddelení Komisie, sú 
dostatočné. Sú zavedené mechanizmy spolupráce medzi oddeleniami. Na zasadnutiach HSC sa často zúčastňujú aj 
iné útvary. GR pre zdravie a bezpečnosť potravín sa okrem toho zúčastňovalo napríklad na každodenných audiokon -
ferenciách pracovnej skupiny pre vírus ebola a na práci mnohých ďalších medziútvarových skupín.
60
Externá hodnotiaca správa ECDC sa týkala obdobia rokov 2008 – 2012, teda obdobia pred nadobudnutím účinnosti 
rozhodnutia o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a uskutočnením príslušných (obmedzených) úprav 
EWRS.
63
Komisia súhlasí s tým, že v prehodnocovaní EWRS zohráva spätná väzba používateľov kľúčovú úlohu.
64
Komisia spolupracuje s ECDC na modernizácii systému.
65
Komisia zdôrazňuje, že zoznam, o ktorom sa hovorí v tomto bode, bol identifikovaný v posúdení vplyvu vypracova -
nom ešte pred súčasným rozhodnutím.
67
Komisia začala spolu s ECDC pracovať na modernizácii systému EWRS.
70
Pravidlá a postupy pre riešenie chemických a environmentálnych ohrození v rámci rozhodnutia o závažných cezhra -
ničných ohrozeniach zdravia sú rovnaké ako pre iné ohrozenia spôsobené biologickými udalosťami alebo prenos -
nými chorobami. Kritériá oznamovania sú rovnaké, ako aj použitie IT nástroja určeného na tento účel. Špecifická sieť 
pre sledovanie a posudzovanie udalostí z hľadiska chemických a environmentálnych ohrození sa už tri roky spolufi -
nancuje v rámci programu v oblasti zdravia. Vytvorilo sa takisto prepojenie s vedeckým výborom Európskej komisie 
s cieľom zabezpečiť možnosť náboru odborne kvalifikovaného personálu mimo mandátu ECDC.
Fungovanie systému sa otestuje v rámci budúceho praktického cvičenia.
Odpovede Komisie 67
72
Komisia systém zmierňuje a udržiava, ale zámerom je začleniť RASCHEM do EWRS. K septembru 2016 bolo v systéme 
RASCHEM zaregistrovaných 18  krajín.
74
Komisia si tieto veci uvedomuje a spoločne s ECDC pracuje na zlepšení kvality a úplnosti údajov obsiahnutých 
v správach členských štátov.
77
Komisia si tieto veci uvedomuje a spoločne s ECDC pracuje na zlepšení kvality a úplnosti údajov obsiahnutých 
v správach členských štátov.
78
Komisia konštatuje, že Dvor preskúmal činnosti v rámci druhého a tretieho programu v oblasti zdravia. Riade -
nie programu sa medzi týmito dvoma programami značne zmenilo. Výzvy na predkladanie ponúk financované 
z programu v oblasti zdravia aktívne prispeli k zlepšeniu cezhraničnej prípravy proti ohrozeniam zdravia a väčšina 
projektov priniesla plánované výsledky.
Cezhraničné praktické cvičenia financované z programu v oblasti zdravia aktívne prispeli k zlepšeniu cezhraničnej 
prípravy proti ohrozeniam zdravia.
81
Komisia si je dobre vedomá toho, že udržateľnosť výsledkov pri niektorých projektoch spolufinancovaných v rámci 
druhého programu v oblasti zdravia pred nadobudnutím účinnosti rozhodnutia 1082 nebola vždy uspokojivá. 
Minimálna udržateľnosť sa vždy zabezpečí šírením výsledkov projektov a ich trvalou dostupnosťou na webovom 
sídle Výkonnej agentúry pre spotrebiteľov, zdravie, poľnohospodárstvo a potraviny (ďalej len „Chafea“). V posled -
nom čase došlo k zlepšeniam: nová databáza bude spustená v polovici novembra 2016 na webovom sídle Chafea; 
vypracováva sa nová IT platforma (poskytujúca možnosť umiestnenia webových sídel projektov/spoločných činností 
počas a po skončení grantov); Chafea vypracovala vzorovú stratégiu šírenia informácií, ktorá sa má poskytnúť koor -
dinátorom projektov.
Rámček 5 – Príklady projektov podrobených auditu a zistené problémy
Komisia si uvedomuje, že nie všetky projekty sú rovnako úspešné a majú najvyššiu možnú kvalitu. S cieľom zabezpe -
čiť čo najvyššiu úspešnosť každého projektu uplatňuje Chafea už niekoľko rokov opatrenia ako napríklad poskytova -
nie externého poradenstva a  koučingu pri „rizikových projektoch“.
Komisia sa domnieva, že akčným plánom vypracovaným Komisiou a Chafea po hodnotení ex post  druhého 
programu v oblasti zdravia sa zabezpečí, aby sa spolufinancovali len opatrenia s vysokou pravdepodobnosťou 
prispenia k dôležitým politickým iniciatívam EÚ a vysokou pridanou hodnotou pre EÚ, aby sa minimalizovalo riziko 
nízkej úspešnosti a  využitia výsledkov.
Odpovede Komisie 68
82
Okrem písomných dokumentov informuje Komisia o výsledkoch dôležitých projektov aj na dvojstranných stretnu -
tiach. Od polovice roku 2016 majú útvary Komisie tiež prístup k novým funkciám IT systému Chafea v oblasti riade -
nia projektov. Pri projektoch podrobených auditu nebol tento systém ešte zavedený.
Ako už bolo uvedené vyššie (v bode 81), Chafea vypracovala vzorovú stratégiu šírenia informácií, ktorá pomôže 
koordinátorom projektov v ich práci v tejto oblasti. Chafea nedávno vytvorila pozíciu osobitne určeného úradníka 
pre šírenie informácií na plný úväzok, ktoré úlohou je – okrem iného – podpora koordinátorov projektov v oblasti 
zdravia pri plnení ich úloh v oblasti šírenia informácií.
83
Okrem hodnotenia ex post  druhého programu v oblasti zdravia vypracovala Komisia v spolupráci s Chafea akčný 
plán na vykonanie všetkých odporúčaní externých hodnotiteľov. Pokrok sa dosahuje napr. obnovovaním verejnej 
databázy, určovaním monitorovacích ukazovateľov, zriadením monitorovacieho systému a vypracovaním stratégie 
šírenia informácií.
Rámček 6 – Spoločné činnosti v rámci programu v oblasti zdravia
Komisia sa domnieva, že spoločné činnosti sú dôležitým nástrojom uľahčovania spolupráce orgánov členských štá -
tov v špecifických technických otázkach, čo sa preukázalo ako účinné v oblasti ohrození zdravia. Spoločné činnosti 
dopĺňajú najmä činnosti (napr. praktické cvičenia) financované prostredníctvom obstarávania.
84
Výsledky praktických cvičení a odbornej prípravy sa pravidelne prenášajú do práce na pripravenosti; najnovšie získal 
HSC informácie o skúsenostiach získaných pri praktických cvičeniach na svojom zasadnutí v júli 2016.
85
Niektoré nástroje vyvinuté Spoločným výskumným centrom (ďalej len „JRC“) na vytváranie modelov stále existujú 
a používa ich okrem iného ECDC. Prebiehajú diskusie o posilnení spolupráce medzi ECDC a JRC na základe týchto 
nástrojov.
86
Komisia sa domnieva, že podnikané kroky by mohli byť štruktúrovanejšie, podnikajú sa však kroky, ako napríklad 
pozývanie koordinátorov projektov na stretnutia skupín expertov (napr. EWRS, FLU, GPP , chemické hrozby) a/alebo 
zasadnutie HSC alebo seminár v decembri 2014 „Ako mať prospech z európskych projektov“ – iniciatíva členského 
štátu EÚ v súvislosti so šírením výsledkov druhého programu EÚ v oblasti zdravia (2008 – 2013) v oblasti zdravotnej 
bezpečnosti ( http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html ).
87
Komisia pri uplatňovaní zmlúv na verejné obstarávanie nakupuje služby, pri ktorých nadväzujúce kroky závisia od 
druhu poskytnutej služby. Výsledky obstaraných služieb, väčšinou dostupné vo forme správy, sa okrem toho zverej -
ňujú a sú k dispozícii dostatočne dlho.
Komisia podniká viaceré kroky s cieľom zvýšiť rôznorodosť dodávateľov, napr. rámcovými zmluvami s vyhlásením 
nového súťažného konania.
Odpovede Komisie 69
88
Komisia uznáva, že udržateľnosť je nedoriešenou otázkou, hoci v posledných rokoch sa toho veľa vykonalo, ako 
napríklad vypracovanie brožúry plánovania všeobecnej pripravenosti (GPP) (2011)1, klastrové stretnutie k  vakciná -
ciám (2012), konferencia o programe v oblasti zdravia na vysokej úrovni (2012)2 a konferencia o  regionálnej zdra -
votnej bezpečnosti (2014)3. Minimálna udržateľnosť sa vždy zabezpečí prostredníctvom webového sídla Chafea. 
Neprestajne dochádza k  zlepšeniam, pozri pripomienku v  bode 81.
89
Akčný plán vypracovaný Komisiou po hodnotení ex post  druhého programu v oblasti zdravia zahŕňa vypracovanie 
nových monitorovacích ukazovateľov. Tie sa používajú v novom monitorovacom systéme, ktorý príjemcovia teraz 
od roku 2016 zahŕňajú do svojich pravidelne predkladaných správ. Toto monitorovanie tiež pomôže merať prínos 
spolufinancovanej činnosti k  celkovým cieľom tretieho programu v  oblasti zdravia.
91
Komisia zdôrazňuje, že viacročné plánovanie je neformálny a interný proces. V rámci tretieho programu v oblasti 
zdravia nie je právne záväzné.
92
Predpovede plnenia rozpočtu sú len orientačné. Stanovenie posúdenia rizík ako priority má napríklad význam len 
pre krízové situácie. Ak ku žiadnej takejto krízovej situácii nedôjde, môže sa pracovný program pre túto prioritu 
vykonať bez akýchkoľvek výdavkov. Okrem toho to neznamená, že je prerozdelenie rozpočtu nevyvážené.
93
Hodnotenie ex post  druhého programu v oblasti zdravia a akčný plán Komisie z marca 2016 poukazujú na vypraco -
vanie nového monitorovacieho systému a ukazovateľov uplatniteľných začínajúc rokom 2016.
94
V súčasnosti dochádza k zlepšovaniu monitorovacieho systému a ukazovateľov, pričom niektoré nové ukazovatele 
sú uplatniteľné už od roku 2016.
Keď Komisia predpovedá plnenie rozpočtu, nie je dosiahnutie vyváženosti medzi cieľmi programu cieľom.
1 http://ec.europa.eu/chafea/publications/publications_for_health_programme.html #
2 http://ec.europa.eu/health/programme/events/ev_20120503_en.htm
3 http://ec.europa.eu/chafea/news/news349.html
Odpovede Komisie 70
95
Komisia sa domnieva, že zaviedla štruktúrovanú spoluprácu medzi oddeleniami.
101
Komisia sa domnieva, že dobrá štruktúrovaná spolupráca medzi oddeleniami už funguje. Stále sa to môže zlepšo -
vať, čo môže zahŕňať ďalšie mapovanie činností. Len tým sa však nevyriešia otázky týkajúce sa využitia výsledkov 
výskumu.
102
Komisia sa zaväzuje ďalej rozvíjať dobrú spoluprácu medzi oddeleniami a domnieva sa, že existuje priestor na zlep -
šenie. Vďaka rôznym prijatým opatreniam, ako je napríklad memorandum o porozumení s niekoľkými GR a pravi -
delné stretnutia a iné spôsoby efektívnej a účinnej výmeny informácií, je spolupráca dostatočná.
Spoločná odpoveď Komisie na body 103 až 106:
Komisia sa domnieva, že počas posledných nedávnych kríz Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie 
(ERCC) preukázalo, že zohráva účinnú úlohu ako centrálna zvolávacia platforma, ako vstupný bod pre IPRC a v koor -
dinácii reakcie na katastrofy mimo Únie.
107
Skúsenosti získané pri epidémii chrípky H1N1 v rokoch 2009/2010 v skutočnosti viedli k podstatnému zjednoduše -
niu štruktúry nástroja HEOF, ktorý je odvtedy stabilný. Dôležité praktické cvičenia a odborná príprava okrem toho 
v prípade potreby vedú k aktualizácii príručky.
108
Komisia uznáva, že program priebežnej odbornej prípravy a praktických cvičení je dobrým spôsobom, ako zachovať 
a posilniť úroveň vedomostí, po ktorých bude možné rýchlo siahnuť pri aktivácii HEOF.
Po reorganizácii GR SANTE začiatkom roka 2016 sa v rámci HEOF vypracovala a začala sa všetkým príslušným 
zamestnancom poskytovať odborná príprava. Školiace stretnutia sa organizujú v pravidelných intervaloch.
Určili sa zamestnanci na plnenie vopred vymedzených úloh v rámci HEOF. To umožňuje lepšie oboznámenie sa 
a užšie zameranú odbornú prípravu, pokiaľ ide o príslušné úlohy.
109
Komisia sa domnieva, že HEOF preukázal v doterajších krízových situáciách svoju funkčnosť vzhľadom na obme -
dzený počet zamestnancov pôsobiacich v rámci HEOF. Súčasná štruktúra HEOF bola vymedzená po skúsenostiach 
získaných pri epidémii chrípky H1N1 v rokoch 2009/2010. Komisia sa domnieva, že štruktúra je stabilná a vymedzuje 
úlohy a stupne pohotovosti. V čase vypuknutia epidémie eboly príslušní zamestnanci v GR SANTE dobre poznali 
postupy. Neskôr sa činnosti v rámci HEOF prehodnotili a príslušným zamestnancom sa poskytla odborná príprava.
Odpovede Komisie 71
111
Komisia pripomína, že vzhľadom na historický vývoj sa postupy reagovania v prípade krízových situácií v Komisii 
značne líšia a boli vypracované rôznymi spôsobmi a s rôznymi systémami zamestnancov s cieľom reagovať na indi -
viduálne výzvy. Platí to aj pre ECDC, ktoré napríklad aj v čase pokoja vedie súpis služieb s dostupnosťou 24 hodín 
denne, sedem dní v týždni.
Závery a odporúčania
115
Rozhodnutie o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia predstavuje dôležitý krok vpred v posilňovaní spolu -
práce členských štátov s cieľom zlepšiť mechanizmy reakcie na ohrozenia zdravia a ochrany občanov EÚ.
Komisia si uvedomuje, že došlo k určitým omeškaniam, neohrozili však účinnú spoluprácu členských štátov v oblasti 
závažných cezhraničných ohrození zdravia.
116
Komisia uznáva, že došlo k určitým omeškaniam vo vytváraní účinnej spolupráce členských štátov v oblasti závaž -
ných cezhraničných ohrození zdravia.
Stav vnútroštátnej pripravenosti v EÚ a medzery a nedostatky sa budú riešiť prostredníctvom akčného plánu 
dohodnutého s  členskými štátmi na základe schválenia HSC.
Prostredníctvom diskusií a spolupráce s ECDC a WHO/Europe prebieha preskúmavanie systému podávania správ pri 
zohľadnení prístupu WHO k uplatňovaniu MZP a novému rámcu pre monitorovanie a hodnotenie.
117
Komisia sa domnieva, že úloha ECDC je vymedzená v nariadení o jeho zriadení a rozhodnutí o cezhraničných ohro -
zeniach zdravia.
V roku 2016 sa dosiahol významný pokrok v príprave postupu spoločného obstarávania očkovacích látok proti pan -
démiám. Prebiehajú ďalšie iniciatívy v  oblasti spoločného obstarávania.
Mechanizmus v oblasti civilnej ochrany už poskytuje rámec na výmenu protiopatrení a vypracováva sa stály ope -
račný postup (SOP) pre zdravotnícke protiopatrenia.
HSC sa osvedčil ako účinný mechanizmus koordinácie pre členské štáty.
118
Riadiacim orgánom dohody o  spoločnom obstarávaní je riadiaci výbor dohody o  spoločnom obstarávaní.
Odpovede Komisie 72
Odporúčanie 1  
a)
Komisia odporúčanie prijíma; odporúčanie a možný rozsah a obsah plánu realizácie prediskutuje s HSC. V závislosti 
od výsledku diskusie vypracuje Komisia príslušný dokument na schválenie HSC.
b)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
c)
Komisia toto odporúčanie prijíma.
Pracovné skupiny sú pre HSC dôležitým nástrojom. Vypracovávajú výsledky na základe konkrétnych úloh a vstup -
ných údajov poskytovaných HSC. Komisia nesúhlasí s tým, aby bol rok 2017 koncovým bodom ich činností, ale skôr 
vníma pripravenosť a komunikáciu ako trvalé úlohy, v rámci ktorých by bolo odôvodnené udržiavanie konkrétnych 
pracovných štruktúr.
d)
Komisia súhlasí, pokiaľ ide o jej úlohu a povinnosti v rámci mechanizmu spoločného obstarávania.
119
Komisia súhlasí, že napriek technickým inováciám systému, ku ktorým došlo v priebehu času, je potrebné systém 
modernizovať. Pokračuje diskusia s ECDC.
Odporúčanie 2  
a)
Komisia prijíma toto odporúčanie. Komisia v súčasnosti spolupracuje s ECDC na modernizácii systému EWRS.
b)
Komisia prijíma toto odporúčanie a prediskutuje s členskými štátmi, ako môže spätná väzba od používateľov zlepšiť 
fungovanie systému.
120
Komisia uznala, že udržateľnosť je nedoriešenou otázkou, hoci v posledných rokoch sa toho veľa vykonalo, ako 
napríklad vypracovanie brožúry plánovania všeobecnej pripravenosti (GPP) (2011), stretnutie klastra k  vakcináciám 
(2012) a  konferencia o  regionálnej zdravotnej bezpečnosti (2014). Neprestajne dochádza k  zlepšeniam, najnovšie 
k prepracovaniu verejnej databázy, vytvoreniu platformy HELI a zavedeniu novej stratégie šírenia informácií.
V súčasnosti dochádza k zlepšovaniu systému monitorovania výkonnosti, pričom niektoré nové ukazovatele sú 
uplatniteľné už od roku 2015.
Odpovede Komisie 73
Odporúčanie 3  
a)
Komisia prijíma toto odporúčanie. Všetky aspekty sa už riešia v akčnom pláne, ktorý Komisia vypracovala v roku 
2016 spolu s hodnotením ex post  druhého programu v oblasti zdravia. GR SANTE bude naďalej spolupracovať 
s Chafea na otázke politickej relevantnosti prebiehajúcich a nedávno dokončených činností.
b)
Komisia čiastočne prijíma odporúčanie a podávanie správ prediskutuje s členskými štátmi v rámci HSC. Účinné vyko -
nanie tohto odporúčania závisí od členských štátov.
c)
Komisia prijíma odporúčanie a už ho rieši v rámci viacročného plánovania na roky 2018 – 2020, ktoré by sa malo 
dokončiť na jeseň 2016 a v rámci ktorého by sa mali naplánovať priority pre tretí program v oblasti zdravia na tieto 
roky.
Odporúčanie 4  
a)
Komisia čiastočne prijíma toto odporúčanie.
Komisia sa domnieva, že štruktúrovaná spolupráca medzi oddeleniami už funguje. Môže sa to ešte zlepšiť, napríklad 
ďalším mapovaním činností. Len tým sa však nevyriešia otázky týkajúce sa využitia výsledkov výskumu.
b)
Komisia súhlasí, že je potrebné ďalej rozvíjať dobrú spoluprácu medzi oddeleniami.
c)
Komisia prijíma toto odporúčanie. Na základe skúseností získaných pri epidémii chrípky H1N1 v rokoch 2009/2010 
došlo k výraznému zjednodušeniu a reorganizácii HEOF. Komisia sa domnieva, že štruktúra je vo svojej súčasnej 
podobe stabilná a vymedzuje úlohy a stupne pohotovosti. Od júna 2016 bol vypracovaný program priebežnej 
odbornej prípravy a v pravidelných intervaloch sa organizujú školiace stretnutia. Stále sa diskutuje o udržateľnom 
dlhodobom riešení, pokiaľ ide o kompenzáciu zamestnancov, ktorí sa zúčastňujú na riadení krízových situácií 
v oblasti verejného zdravia.
Po ebole a vzhľadom na potreby riešiť environmentálne a chemické hrozby sa zorganizovalo niekoľko praktických 
cvičení s cieľom určiť, čo ďalšie je potrebné zlepšovať. Prebieha spolupráca s ECDC.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Udalosť Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 15.7.2015
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 2 2.7. 2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 5.10.2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všet -
kých jazykoch14.11.2016
Významným míľnikom pri  budovaní silnejšieho rámca EÚ 
pre bezpečnosť zdravia bolo prijatie rozhodnutia 
o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia v roku 
2013. Rámcovými programami EÚ pre oblasť zdravia 
a výskumu sa tiež podporujú činnosti v tejto oblasti. 
Auditom sa zistilo, že rozhodnutie o závažných 
cezhraničných ohrozeniach zdravia skutočne predstavuje 
významný krok smerom k lepšiemu zvládaniu takýchto 
ohrození v EÚ, avšak implementáciu rámca bezpečnosti 
zdravia ovplyvňujú značné nedostatky. Je potrebné urobiť 
viac na riešenie týchto nedostatkov, aby Únia mohla 
naplno využívať prínosy zavedených mechanizmov. Dvor 
audítorov preto vyjadruje niekoľko odporúčaní, ktorých 
cieľom je najmä zrýchlenie a  posilnenie implementácie.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV