[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 24.5.2006

KOM(2006) 234 v konečnom znení

2005/0042 A (COD)

Pozmenený návrh

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

o druhom akčnom programe Spoločenstva v oblasti zdravia a o chrany spotrebiteľa na roky 2007 - 2013)

Úprava podľa dohody zo 17. mája 2006 o finančnom rámci na roky 2007 - 2013

(p redložené Komisiou podľa článku 250 ods. 2 Zmluvy o ES)

Dôvodová správa

I. Úvod

Komisia navrhla 6. apríla 2005 rozsiahly a ambiciózny program zameraný na zdravie a ochranu spotrebiteľa na roky 2007 – 2013 [1] založený na predpokladanom rozpočte vo výške 1 203 miliónov EUR (z toho 969 miliónov EUR na zdravie). V tomto návrhu sa počítalo s výrazným rozšírením súčasných akcií Spoločenstva v oblasti zdravia, a to z troch na šesť prúdov s cieľom zamerať sa na riešenie úloh cezhraničného charakteru v oblasti zdravia a plniť očakávania zúčastnených strán.

V stanovisku z prvého čítania zo 16. marca 2006 k časti programu venovanej problematike zdravia Európsky parlament schválil ciele a hlavné akcie navrhnuté Komisiou, podčiarkol svoje preferencie v prospech samostatného programu v oblasti zdravia, ďalej rozšíril rozsah pôsobnosti navrhnutej akcie v oblasti zdravia a žiadal, aby sa rozpočet zvýšil na 1 500 miliónov EUR.

Na základe medziinštitucionálnej dohody o finančnej perspektíve Spoločenstva na roky 2007 – 2013 sa konečný rozpočet na akcie v oblasti zdravia stanovil na 365,6 miliónov EUR, t. j. približne na tretinu pôvodne plánovaného rozpočtu v návrhu Komisie z apríla 2005.

Vzhľadom na tieto obmedzenia zdrojov je potrebné k akcii Spoločenstva v oblasti zdravia zaujať cielenejší prístup. Komisia preto navrhuje, aby bol rozsah pôsobnosti tohto programu zameraný na tri všeobecné ciele: zvýšiť zdravotné zabezpečenie občanov; podporovať zdravie v záujme zlepšenia prosperity a solidarity; získavať a šíriť poznatky o zdraví. Každoročne sa stanovia prioritné opatrenia s cieľom zamerať zdroje programu na niekoľko starostlivo vybratých oblastí prispôsobených politickému kontextu a novým potrebám.

To je cieľom tohto pozmeneného návrhu, ktorým sa nahrádza pôvodný návrh Komisie z apríla 2005, pokiaľ ide o akciu v oblasti zdravia. Predložením samostatného návrhu akcie v oblasti zdravia Komisia pozitívne reaguje na prístup, ktorý uprednostňuje Parlament a Hospodársky a sociálny výbor, pokiaľ ide o rozdelenie jedného návrhu na dva. Problematika ochrany spotrebiteľa je predmetom samostatného návrhu.

Týmto pozmeneným návrhom sa explicitnejšie koordinuje akcia v oblasti zdravia s celkovými cieľmi Spoločenstva, ktoré sú zamerané na prosperitu, solidaritu a bezpečnosť. Návrh takisto vyjadruje snahu o ďalšie využívanie jej súčinnosti s inými politikami, ako to podčiarkol Európsky parlament. V tomto pozmenenom návrhu sú v najvyššej možnej miere obsiahnuté záujmy Parlamentu o kľúčové strategické otázky, akými je potreba podporiť zdravé starnutie, zaoberať sa rozdielmi v oblasti zdravia v rámci EÚ, zohľadniť otázky odlišného pohlavia v oblasti zdravia a zamerať sa na otázky cezhraničného charakteru.

Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia však v tomto návrhu nie je zahrnutý osobitný prúd akcií na boj proti jednotlivým chorobám (ako v pôvodnom návrhu Komisie, ktorý neskôr Európsky parlament podporil). Namiesto toho sa vzhľadom na obmedzené zdroje Komisia zameriava na pomoc pri znižovaní zaťaženia spôsobeného chorobami, a to formou zamerania sa na najvýznamnejšie zdravotné determinanty. Popri tom existujú v prípadoch, keď má akcia na úrovni Spoločenstva v oblasti špecifických ochorení dôležitú pridanú hodnotu (napr. zriedkavé ochorenia alebo duševné zdravie), opatrenia v zmysle príslušných cieľov pozmeneného návrhu.

Okrem toho sa akcia zameraná na spoluprácu medzi zdravotnými systémami (samostatný prúd v pôvodnom návrhu Komisie) značne zefektívnila a začlenila do všetkých troch cieľov akcie Spoločenstva v oblasti zdravia, ktoré sú opísané nižšie.

II. Zdravá spoločnosť ako základný kameň prosperity, solidarity a bezpečnosti

Zlepšovane kvality zdravia je samo o sebe veľmi dôležité. Je však takisto dôležitou súčasťou riešenia mnohých kľúčových úloh, ktorým Európa čelí, ako napr. starnutie obyvateľstva, ohrozenie bezpečnosti alebo nedostatok pracovných síl. Zlepšenie kvality zdravia je potrebné na dosiahnutie celkových cieľov Spoločenstva, ktoré sa stanovili ako odozva na tieto problémy. Samotné zdravie zohráva svoju úlohu pri dosiahnutí úplného potenciálu prosperity, solidarity a bezpečnosti v Európe.

V súvislosti s prosperitou je zdravie obyvateľstva kľúčovým faktorom produktivity a rastu. Európsky parlament podčiarkol, že podpora zdravia je kľúčovým prvkom pre dlhodobý hospodársky rast a sociálne zabezpečenie [2]. Lepšie politiky v oblasti zdravia povedú k dlhšiemu životu a lepšiemu zdraviu obyvateľov EÚ, čo je dôležité pri znižovaní počtu absencií na pracovisku a predčasného odchodu do dôchodku. Komisia vo svojich výročných správach jarnej Európskej rade zdôraznila, že rozhodujúcim činiteľom v snahe pritiahnuť ľudí do zamestnania je zvýšenie počtu rokov prežitých v dobrom zdraví [3] , a že Európa si nemôže dovoliť, aby ľudia opúšťali trh práce vo veku 50 rokov [4] . Nízka kvalita zdravia stav je hlavnou príčinou skorého odchodu do dôchodku a poklesu produktivity. Zvýšenie počtu rokov, ktoré občania prežijú v dobrom zdraví, má preto význam pri plnení Lisabonskej agendy. V tomto kontexte a vzhľadom na stanovisko Parlamentu z prvého čítania je tento pozmenený návrh vo vyššej miere zameraný na zdravé starnutie a na potenciál zdravia zvyšovať rast.

Čo sa týka solidarity, dosiahnutie cieľa Spoločenstva, ktorý predstavuje súdržnejšiu Európu, si vyžaduje vyrovnávanie najväčších rozdielov v EÚ, pokiaľ ide o dĺžku života, kvalitu zdravia a prístup ku kvalitným zdravotníckym službám. To sa prejavuje nielen v základných rozdieloch kvality života v rámci EÚ, ale aj v produktivite, pracovnom zapojení a veku, v ktorom pracovné sily opúšťahú trh práce z dôvodu invalidity. Rozdiely v kvalite zdravia sa spájajú s rozdielmi v prosperite. Solidárna Európa tieto rozdiely nemôže prehliadať. V reakcii na stanovisko Parlamentu z prvého čítania sa pozmenený návrh zameriava viac na riešenie rozdielov v kvalite zdravia a stanovuje sa v ňom akcia na posilnenie solidarity medzi zdravotnými systémami, hoci vzhľadom na rozpočtové obmedzenia došlo k ich zjednodušeniu.

Napokon, pokiaľ ide o bezpečnosť, posledný vývoj ochorenia vtáčej chrípky a narastajúce obavy z možnej chrípkovej pandémie nás upozorňujú na to, že je potrebné zvýšiť úsilie na ochranu našich občanov pred ohrozením zdravia, ktoré má cezhraničný charakter. Na zvýšenie bezpečnosti je potrebné na európskej úrovni, ako aj na úrovni jednotlivých členských štátov vytvoriť kapacity na koordinované a efektívne reagovanie na naliehavé situácie z hľadiska ohrozenia zdravia, pričom sa bude rešpektovať ochrana ľudských práv a spoločné hodnoty Charty základných práv Európskej únie. Občania a zúčastnené strany očakávajú, že EÚ poskytne rýchlu a účinnú pomoc členským štátom pri zdolávaní potenciálnej pandémie a iných vážnych foriem ohrozenia zdravia. EÚ nemôže zanedbať túto činnosť, keď ide o bezpečnosť jej občanov.

V pozmenenom návrhu sa preto stále kladie dôraz na túto problematiku a rozsah tejto akcie naplánovanej v pôvodnom návrhu sa zo všeobecného hľadiska zachováva. Akcia v rámci tohto programu bude doplnkovou akciou k práci Európskeho strediska na prevenciu a kontrolu chorôb (pozri text nižšie).

III. Ciele programu

Program sa zameria na tri hlavné ciele v súlade s celkovými cieľmi Spoločenstva:

1. Zlepšiť zdravotné zabezpečenie občanov

2. Podporovať zdravie v záujme prosperity a solidarity

3. Získavať a šíriť poznatky o zdraví

Splnenie týchto cieľov si vyžaduje úzku spoluprácu a silnú súčinnosť s ostatnými politikami. Začlenenie záujmov zdravia do ostatných politík a využívanie potenciálu pri spoločnej akcii sa v tomto pozmenenom návrhu podporuje vzhľadom na stanovisko Parlamentu z prvého čítania.

1. Zlepšiť zdravotné zabezpečenie občanov

1.1. Chrániť občanov pred ohrozením zdravia

V strategických cieľoch Spoločenstva na roky 2005- 2009 [5] sa kladie dôraz na význam boja proti faktorom, ktoré ohrozujú zdravie občanov a na bezpečnosť v celej EÚ (vrátane bioterorizmu). Zo skúseností s globálnym ohrozením zdravia a súčasného vývoja vtáčej chrípky vyplýva, že rozšírená EÚ potrebuje kapacity na riešenie prípadov ohrozenia zdravia cezhraničného charakteru. Európske stredisko na prevenciu a boj s nákazlivými chorobami (ECDC) [6] zriadené v roku 2004 s cieľom vykonávať analýzy, posudky a poskytovať poradenstvo v súvislosti s rizikami vyplývajúcimi z prenosných ochorení, bolo v tejto súvislosti kľúčovým krokom.

Akcia podľa tohto programu bude zahŕňať označenie a odvracanie hrozieb, ktoré nespadajú do pôsobnosti ECDC, napr. hrozby v dôsledku fyzických a chemických činiteľov a podporu akcií, ktoré tvoria základ pre ďalšiu implementáciu rozhodnutia, ktorým sa zriaďuje sieť Spoločenstva na epidemiologický dohľad [7]

. Programom sa podporí aj vývoj politík v oblasti očkovania a zriadenie európskych referenčných laboratórií pre zriedkavé alebo vysokorizikové patogény. Dohľadom Spoločenstvo získa informácie potrebné pri rozhodovaní o tom, aké ďalšie kroky bude treba uskutočniť. Na ochranu občanov potrebuje EÚ technický a operačný potenciál , aby bola pripravená a schopná reagovať na zdravotné hrozby (v rámci i mimo EÚ). Programom sa tak podporí vývoj kapacít EÚ, ktorými sa zabezpečí koordinácia reakcií na európskej úrovni. Prispeje sa ním k zvýšeniu efektivity vnútroštátnych štruktúr prostredníctvom akcií na zlepšenie riadenia rizika a plánovania v naliehavých situáciách z hľadiska ohrozenia zdravia; uľahčí sa koordinácia akcií v prípadoch naliehavých situáciách z hľadiska ohrozenia zdravia; zlepší sa pripravenosť na naliehavé situácie z hľadiska ohrozenia zdravia; a umožní sa vytvorenie sietí a výmena osvedčených postupov. Program ďalej pomôže členským štátom rozvíjať vlastnú infraštruktúru, kapacitu a koordinačné opatrenia potrebné ako odpoveď na stavy ohrozenia zdravia.

1.2. Posilniť bezpečnosť občanov

Okrem potenciálnych pandémií občania čelia mnohým rôznym formám ohrozenia ich bezpečnosti. Frekvencia výskytu incidentov a infekcií v nemocniciach, ktorým je možné sa vyhnúť, vzbudzuje obavy o pacientovu bezpečnosť v celej EÚ. Je potrebné venovať pozornosť aj ochoreniam súvisiacim s úrazmi, ktorým je možné sa vyhnúť. Zvyšovaním povedomia, podporou výmeny poznatkov a prispievaním k príprave usmerňovacích materiálov môže EÚ dopĺňať vnútroštátne opatrenia v tento oblasti.

Okrem toho hrá EÚ kľúčovú rolu pri označovaní zdravotných rizík (napr. v súvislosti s vystavením občanov účinkom chemických látok, ktoré obsahujú niektoré výrobky) a pri hodnotení ich možného dosahu. V neposlednom rade má EÚ dôležitú povinnosť vyplývajúcu zo Zmluvy, a to stanoviť normy vysokej kvality a bezpečnosti orgánov a látok ľudského pôvodu určených na použitie v medicíne. Programom sa preto podporí implementácia právnych predpisov Spoločenstva o krvi, tkanivách a bunkách a pomôže pri implementácii medzinárodných zdravotných predpisov.

V tomto pozmenenom návrhu sa zohľadňujú požiadavky Parlamentu, aby Komisia pristupovala k vážnym cezhraničným ohrozeniam ako k prioritnej problematike, aby koordinovala činnosť podľa tohto programu v úzkom spojení s činnosťou ECDC a aby uskutočnila akcie súvisiace s prevenciou zranení a orgánmi.

2. Podporovať zdravie v záujme prosperity a solidarity

2.1. Podporovať zdravé aktívne starnutie a pomôcť preklenúť rozdiely

Obyvateľstvo Európy má starnúcu tendenciu a počet pracujúcich občanov klesá. Na základe tejto skutočnosti je kľúčovou úlohou zabezpečiť, aby proces starnutia obyvateľstva prebiehal v dobrom zdraví. „ Čím dlhšie ľudia žijú v dobrom zdraví, tým dlhšie môžu zostať aktívni a pracovať. [8] “ EÚ by mala podporiť politické opatrenia zamerané na zdravé aktívne starnutie podľa Lisabonského programu Spoločenstva [9] . Ako sa zdôrazňuje v oznámení Európskej rade, členské štáty by mali znížiť vysoké percento ľudí, ktorí nie sú aktívni kvôli nízkej kvalite svojho zdravia [10] . Niektoré členské štáty stanovujú opatrenia týkajúce sa zdravia vo svojich Lisabonských pánoch nielen s cieľom posilniť svoje pracovné sily [11] , ale aj zlepšiť verejné zdroje. Je isté, že starnúce obyvateľstvo s nízkou kvalitou zdravia môže zaťažiť rozpočet na rezort zdravotníctva, je však dokázané, že zlepšením zdravotného stavu obyvateľstva je možné plánovaný nárast výdavkov znížiť. Riešenie problematiky starnúcej spoločnosti nakoniec takisto vedie k prístupu k zdraviu založenému na celoživotnom cykle, ktorý je v dostatočnej miere zameraný na mladých ľudí.

V tomto pozmenenom návrhu sa zohľadňujú požiadavky Parlamentu na akciu zameranú na zvýšenie počtu rokov života prežitých v dobrom zdraví (štrukturálny ukazovateľ) s cieľom splniť lisabonské ciele formou prevencie chorôb a podpory starnutia v dobrom zdraví, ako aj požiadavka zaoberať sa problematikou zdravia detí.

Kvalita zdravia obyvateľstva a prístup ku kvalitným zdravotníckym službám sú v každom členskom štáte i v jednotlivých regiónoch odlišné. Nízka kvalita zdravia obyvateľstva sa okrem toho odzrkadľuje aj na nižšej produktivite a nižšom pracovnom zapojení. Nízka kvalita zdravia obyvateľstva má preto negatívny dosah na hospodársky rast a rozdiely v kvalite zdravia prerastajú do hospodárskych rozdielov. Členské štáty a jednotlivé regióny, v ktorých kvalita zdravia občanov je relatívne zlá (v porovnaní s priemerom EÚ) preto očakávajú, že EÚ prejaví solidaritu a pomôže im zlepšiť zdravotnú kapacitu. Regionálnou politikou EÚ možno podporiť investície do zdravotníckej infraštruktúry v konvergenčných regiónoch, ako aj do ľudských zdrojov v rámci celej Európskej únie. Tento program bude v spojení s inými politikami pre členské štáty takisto podnetom, aby investovali do zdravia.

Ako odozva na stanovisko Parlamentu z prvého čítania sa týmto návrhom akcia na označenie príčin rozdielnej kvality zdravia v rámci členských štátov a medzi nimi presadí s osobitným dôrazom na situáciu v nových členských štátoch a podporí sa výmena osvedčených postupov s cieľom preklenúť tieto rozdiely. V tomto pozmenenom návrhu sa preto v plnej miere zohľadňujú požiadavky Parlamentu zamerané na stanovenie akcie zameranej na rozdiely v kvalite zdravia za prioritu v rámci tohto programu a jeho snahou je prispieť k ich preklenutiu v rámci EÚ.

Okrem toho sa v pozmenenom návrhu zohľadňuje aj požiadavka Parlamentu, aby bol zameraný na cezhraničnú problematiku. Snaha o súčinnosť a vzájomné dopĺňanie by bola predmetom cezhraničných projektov zameraných na problematiku zdravia podľa cieľa územnej spolupráce v rámci regionálnej politiky. Programom sa podporí spolupráca medzi zdravotníckymi systémami, ktoré sa vzťahujú na mnohé oblasti cezhraničného charakteru s narastajúcim významom, ako napr. mobilita pacientov a odborníci v oblasti zdravotníctva.

2.2. Podporiť zdravší spôsob života zameraním sa na zdravotné determinanty

Kľúčový vplyv na zdravie obyvateľstva majú zdravotné determinanty ako výživa, alkohol, tabak a požívanie drog, ako aj kvalita spoločenského a fyzického prostredia. Akcia v tejto oblasti je pre zlepšenie kvality zdravia a blahobytu, ako aj pre prevenciu predčasných úmrtí a invalidity nanajvýš dôležitá.

Potreba akcie na úrovni Spoločenstva zameranej na podporu spolupráce, výmenu osvedčených postupov a doplnenie vnútroštátnych opatrení vyplýva najmä z narastajúceho zaťaženia vo všetkých členských štátoch EÚ v dôsledku chorôb súvisiacich so životným štýlom a určitou formou závislosti, ktorým je možné sa vyhnúť.

Podpora dobrého zdravia si preto vyžaduje, aby sa pozornosť zamerala na faktory, ktoré majú vplyv na životný štýl (napr. výživa, telesná aktivita a sexuálne zdravie) a závislosť, (napr. na tabaku, alkohole, drogách), ktoré narúšajú zdravie, ako aj na širšie sociálnoekonomické a environmentálne determinanty.

V tomto návrhu sa zohľadňuje podpora akcie zameranej na podporu zdravia a prevenciu zo strany Parlamentu. Jeho súčasťou je cielená akcia zameraná najmä na determinanty životného štýlu a determinanty súvisiace so závislosťou.

Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia už samostatný prúd akcií súvisiacich s „chorobami“, ktorý je zahrnutý v pôvodnom návrhu Komisie, nie je realizovateľný. Riešenie najdôležitejších zdravotných determinantov však ovplyvní zníženie zaťaženia v dôsledku chorôb. Akcia zameraná na zdravú výživu môže prispieť napríklad k zníženiu počtu ochorení srdca a akcia zameraná na sexuálne zdravie môže prispieť k boju proti HIV/AIDS.

3. Získavať a šíriť poznatky o zdraví

3.1. Vymieňať si poznatky a osvedčené postupy

Priestor na výmenu poznatkov a osvedčených postupov v súvislosti s radom problematík v oblasti zdravia je široký. Parlament zdôraznil najmä potrebu akcie na úrovni Spoločenstva zameranej na dosiahnutie pridanej hodnoty a na problematiky cezhraničného charakteru. V tomto kontexte budú predmetom výmeny osvedčených postupov otázky, v prípade ktorých môže Spoločenstvo zabezpečiť pravú pridanú hodnotu sústredením odborných poznatkov z rôznych krajín, ako je to v prípade zriedkavých ochorení, alebo otázky súvisiace so spoluprácou medzi zdravotníckymi systémami. Zahrnú sa sem aj horizontálne otázky, ktoré boli podčiarknuté v stanovisku Parlamentu z prvého čítania, ako sú aspekty súvisiace s problematikou odlišných pohlaví alebo zdravím detí. Okrem toho sa sem zahrnú aj iné kľúčové otázky spoločného záujmu všetkých členských štátov, ako napr. duševné zdravie. Výmena poznatkov a osvedčených postupov bude dopĺňať vnútroštátne opatrenia a umožní členským štátom využívať riešenia vyvinuté v iných štátoch EÚ. Je možné, že pred takouto výmenou poznatkov bude potrebné zozbierať informácie.

V tomto pozmenenom návrhu sa preto zohľadňuje požiadavka Parlamentu prijať akciu zameranú najmä na aspekty zdravia oboch pohlaví a takisto zdravia detí (s týmito aspektmi sa osobitne nepočíta v prílohe 2, ktorá je súčasťou pôvodného návrhu Komisie). Takisto sa zaoberá požiadavkou Parlamentu, aby sa Spoločenstvo sústredilo na pridanú hodnotu z hľadiska otázok cezhraničného charakteru súvisiacich so zdravím, ako napr. mobilita pacientov.

3.2. Zbierať, analyzovať a šíriť informácie o zdraví

Vytvorenie pevnej bázy poznatkov o zdraví je základom pre vyvinutie politiky v oblasti zdravia založenej na dôkazoch. Zúčastnené strany a tvorcovia politiky sa takisto spoliehajú na to, že im EÚ poskytne porovnateľné, spoľahlivé a aktuálne informácie, čo sa týka zdravia. Tvorba a šírenie poznatkov o zdraví znamená rozšírenie súčasnej činnosti na rozvoj systému monitorovania zdravia v EÚ, ktorý sa zavedie do všetkých zdravotných činností, pričom sa v prípade potreby využije štatistický program Spoločenstva.

Keďže programu bola v stanovisku Parlamentu z prvého čítania vyjadrená podpora, bude prostriedkom na vynaloženie ďalšieho úsilia pri vyvinutí ukazovateľov a iných nástrojov, zbieraní údajov a informácií ako základ pre tvorbu politiky. Navyše bude na základe pôvodného návrhu Komisie vo vyššej miere zameraný na poskytovanie analýz a šírenie informácií smerom k občanom, a to spôsobom, ktorý je užívateľom dostupný, ako napr. portál o zdraví. Vyššia miera zamerania sa na komunikáciu s občanmi bude tiež základom pre vyvinutie úsilia na priblíženie Európy a európskej politiky v oblasti zdravia občanom.

IV. Implementácia programu

V tomto pozmenenom návrhu zostávajú nástroje a hlavné vykonávacie ustanovenia rovnaké ako v pôvodnom návrhu Komisie z apríla 2005 a zohľadňujú sa mnohé zmeny a doplnenia Európskeho parlamentu, prostredníctvom ktorých sa pôvodný návrh stáva podrobnejší a transparentnejší.

V súlade so zásadami lepšej právnej úpravy sa vynaloží úsilie na zabezpečenie politickej spojitosti medzi týmto nástrojom a inými programami Spoločenstva. Na základe požiadavky Parlamentu, vyjadrenej v rámci stanoviska z prvého čítania, sa programom posilní súčinnosť s inými politikami a programami Spoločenstva, ako napr. regionálny rozvoj a štrukturálne fondy, štatistický program Spoločenstva, stratégia Spoločenstva zameraná na zdravie a bezpečnosť pri práci, stratégia trvalo udržateľného rozvoja, rámcové výskumné programy a lisabonská agenda; a v prípade potreby sa ním vynaloží úsilie na prijatie spoločných akcií s inými politikami.

Podporí sa účasť občianskej spoločnosti na tvorbe politiky v oblasti zdravia. Pri hlavných iniciatívach tohto programu sa zohľadňujú výsledky konzultácie so zúčastnenými stranami. Politiky v oblasti zdravia sa budú tvoriť v partnerstve s občanmi a zúčastnenými stranami napr. poskytovaním podpory na rozvoj organizácií, ktoré zastupujú záujmy pacientov, alebo rozvíjajú program činnosti v oblasti zdravia.

Na základe požiadavky Európskeho parlamentu je program vo vyššej miere zameraný na pravidelné oznamovanie kľúčových výsledkov programu ostatným inštitúciám, ako aj na starostlivé prehodnocovanie budúcich iniciatív. Komisia takisto zohľadnila požiadavku Parlamentu vypracovať návrh rozhodnutia s cieľom zaviesť jasné kritériá pre MVO, ktoré sú oprávnené získať hlavné granty. Tým sa dosiahne lepšia transparentnosť textu v súlade so zásadami lepšej právnej úpravy. Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia sa však v tomto pozmenenom návrhu znižuje výška základného financovania vo výnimočných prípadoch z 95 % (podľa pôvodného návrhu Komisie, ktorý bol schválený Parlamentom) na 80 %.

Pri implementácii nového navrhnutého programu v oblasti zdravia by mala pomáhať výkonná agentúra zriadená v rámci programu verejného zdravia. Táto agentúra by mala pomáhať aj pri implementácii programu zameraného na spotrebiteľov, ako aj pri implementácii opatrení zameraných na školenia v oblasti bezpečnosti potravín s cieľom zvýšiť hospodárnosť a preskúmať možnú úsporu. Komisia preto uvažuje o náležitej úprave svojho rozhodnutia z 15. decembra 2004, ktorým sa zriaďuje výkonná agentúra.

V tomto programe verejného zdravia sa pozornosť so veľkej miere sústreďuje na financovanie cezhraničnej akcie prostredníctvom projektových grantov. Komisia navrhuje, aby sa v budúcom programe znížila miera spolufinancovania projektov a aby bol tento program zameraný viac na výzvy na verejnú súťaž s cieľom v najvyššej možnej miere zvýšiť účinnosť a hospodárnosť a pridanú hodnotu akcií financovaných v rámci tohto programu, a aby bol zároveň prostriedkom na zabezpečenie, že zdroje budú transparentným spôsobom využité na pokrytie potrieb súvisiacich s cieľmi programu.

V neposlednom rade sa tento program vyvíja ako súčasť rozsiahlej stratégie zameranej na zdravie, ktorú predloží Komisia v roku 2007. Program v podstate zahŕňa tie akcie, ktorých realizácia si vyžaduje financovanie. V budúcej stratégii sa v komplexnom rámci spojí široký rad akcií Komisie v oblasti zdravia a určia sa ciele a priority . V stratégii sa rozvinú kľúčové otázky, ako napr. zaradenie záujmov zdravia do ostatných politík, riešenie rozdielov v kvalite zdravia a reagovanie na medzinárodné problémy .

2005/0042 A (COD)

Pozmenený návrh

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

ktorým sa zriaďuje druhý [12] akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa (2007 - 2013) (Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 152[13] a 153 ,

so zreteľom na návrh Komisie[14],

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[15],

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[16],

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy[17],

keďže:

1. Spoločenstvo môže prispieť k ochrane zdravia a bezpečnosti a ekonomickým záujmom občanov akciami v oblastiach verejného zdravia[18] a ochrany spotrebiteľa Pri stanovení a implementácii všetkých politík a činností Spoločenstva je potrebné zabezpečiť vysoký stupeň ochrany ľudského zdravia. Podľa článku 152 Zmluvy sa od Spoločenstva vyžaduje, aby hralo aktívnu rolu v tejto oblasti a v súlade s princípom subsidiarity prijímalo opatrenia, ktoré nemôžu prijímať jednotlivé štáty. Spoločenstvo v plnej miere rešpektuje právomoci jednotlivých členských štátov pri organizovaní a poskytovaní zdravotníckych služieb a zdravotnej starostlivosti[19].

2. Sektor zdravotníctva je na jednej strane charakteristický svojim značným potenciálom rásť, inovovať sa a dynamizovať, na strane druhej úlohami, ktorým čelí, okrem iného v súvislosti so snahou zabezpečiť finančnú a sociálnu trvalú udržateľnosť a efektivitu systémov zdravotnej starostlivosti, ktoré je potrebné vyvinúť v prospech starnúceho obyvateľstva a vzhľadom na pokroky v medicíne [20] .

3. Akčný program Spoločenstva v oblasti verejného zdravia (2003 – 2008) bol prvým integrovaným programom Európskeho spoločenstva v tejto oblasti a prostredníctvom neho sa dosiahli dobré výsledky pri vývoji a zlepšení v dôležitých oblastiach [21] .

4. Existuje veľa foriem vážneho ohrozenia zdravia cezhraničného charakteru, ktoré môže nadobudnúť svetovú dimenziu, popri ktorých sa vynárajú nové, ktoré si vyžadujú ďalšiu akciu na úrovni Spoločenstva. Spoločenstvo by k vážnemu ohrozeniu zdravia cezhraničného charakteru malo pristupovať ako k prioritnej oblasti. Monitorovanie, včasné varovanie a akcia v oblasti boja proti vážnemu ohrozeniu zdravia si od Spoločenstva vyžadujú, aby konalo účinne a koordinovane [22] .

5. Podľa správy WHO o zdraví v Európe z roku 2005 sa v súvislosti s rokmi života prispôsobenými invalidite (Disability Adjusted Life-Years - DALYs) za najdôležitejšie príčiny chorôb v európskom regióne WHO považujú neprenosné choroby (non-communicable diseases - NCDs ) (ktorých podiel predstavuje 77 % celkového počtu), vonkajšie príčiny zranení a otravy (14 %) a prenosné choroby (9 %). 34 % DALYs v uvedenom regióne predstavuje sedem hlavných diagnóz – ischemické ochorenie srdca, unipolárne depresívne poruchy, mozgovocievne ochorenie, alkoholizmus, chronické pľúcne ochorenie, rakovina pľúc a zranenia pri dopravných nehodách. 60 % DALYs sa pripisuje siedmym hlavným rizikovým faktorom – tabak, alkohol, vysoký krvný tlak, vysoká hladina cholesterolu, nadváha, nízky príjem ovocia a zeleniny a nedostatočná fyzická aktivita. Okrem toho sa pre ľudí žijúcich v Európe stávajú ohrozením aj prenosné choroby ako HIV/AIDS, chrípka, tuberkulóza a malária. Dôležitou úlohou programu je v prípade potreby v spolupráci so štatistickým programom Spoločenstva lepšie označiť hlavné zdravotné zaťaženie v Spoločenstve [23] .

6. Osem hlavných príčin úmrtnosti a chorobnosti v dôsledku neprenosných chorôb v európskom regióne WHO predstavujú srdcovocievne ochorenia, neuropsychické poruchy, rakovina, ochorenia zažívacieho traktu, ochorenia dýchacích ciest, poruchy zmyslových orgánov, ochorenia svalov a kostí a cukrovka [24] .

7. Mikrobiálna rezistencia na antibiotiká a nozokomiálne infekcie v Európe nadobúdajú rozmer, ktorý predstavuje ohrozenie zdravia. Nedostatok nových účinných antibiotík, ako aj nedostatočný spôsob zabezpečenia správneho užívania existujúcich antibiotík sú hlavným zdrojom obáv. Preto je potrebné zbierať a analyzovať náležité údaje [25] .

8. Posilnenie role Európskeho strediska na prevenciu a boj s nákazlivými chorobami je dôležité v boji proti prenosným chorobám [26] .

[27]

9. V programe by sa mal dôraz klásť na zlepšenie podmienok zdravia a presadzovanie zdravého životného štýlu a osvety v oblasti prevencie medzi deťmi a mladými ľuďmi [28] .

10. Programom by sa malo podporiť začlenenie cieľov v oblasti zdravia do všetkých politík a činností Spoločenstva bez toho, aby došlo k duplicite činností v rámci iných politík Spoločenstva [29] . Koordinácia s ostatnými politikami a programami Spoločenstva je kľúčovou časťou cieľa začleniť problematiku zdravia do ostatných politik. S cieľom podporiť súčinnosť a vyhnúť sa duplicite sa spoločné akcie môžu uskutočňovať v súčinnosti s príbuznými programami a akciami Spoločenstva, pričom sa vhodným spôsobom využijú iné fondy a programy Spoločenstva zamerané na výskum, ako aj ich výsledky vrátane súčasných a budúcich rámcových programov Spoločenstva, ďalej štrukturálne fondy, európsky fond solidarity, stratégia Spoločenstva zameraná na zdravie a bezpečnosť pri práci a štatistický program Spoločenstva [30] .

11. Osobitné úsilie sa vynaloží na zabezpečenie koherencie a súčinnosti medzi týmto programom Spoločenstva v oblasti zdravia a vonkajšími akciami najmä v oblasti boja s vtáčou chrípkou, HIV/AIDS, tuberkulózou a inými formami nadnárodného ohrozenia. Okrem toho by sa mala rozvinúť spolupráca na medzinárodnej úrovni s cieľom presadzovať všeobecnú zdravotnú reformu a všeobecné otázky týkajúce sa zdravotníckych inštitúcií v krajinách mimo Európskej únie.

12. Zvyšovanie počtu rokov prežitých v dobrom zdraví (Healthy Life Years - HLY), známych aj pod názvom ukazovateľ dĺžky života bez invalidity, formou prevencie chorôb a podporou starnutia v dobrom zdraví je dôležité pre blaho občanov EÚ a pomáha pri vysporiadaní sa s výzvami Lisabonského procesu, pokiaľ ide o spoločnosť založenú na vedomostiach a trvalú udržateľnosť verejných zdrojov, ktoré sú pod tlakom narastajúcich nákladov na zdravotnícku starostlivosť a sociálne zabezpečenie[31].

13. Rozšírenie Európskej únie prinieslo ďalšie obavy, pokiaľ ide o rozdiely v kvalite zdravia v rámci EÚ a je pravdepodobné, že ďalším rozširovaním budú narastať. Táto otázka by preto mala byť jednou z priorít tohto programu [32] .

14. Programom by sa malo pomôcť pri označovaní príčin vedúcich k rozdielom v kvalite zdravia a okrem iného podporiť výmenu osvedčených postupov s cieľom ich odstránenia [33] .

15. Je podstatné, aby sa porovnateľné údaje systematicky zbierali, spracúvali a analyzovali s cieľom účinného monitorovania zdravotného stavu v Európskej únii. Tým by sa Komisii a členským štátom umožnilo zlepšiť informovanosť verejnosti sformulovať vhodné stratégie, politiky a akcie na dosiahnutie vysokého stupňa ochrany ľudského zdravia. V záujme zlepšovania kvality verejného zdravia by sa v akciách a podporných opatreniach mala vyvinúť snaha o dosiahnutie kompatibility a interoperability systémov a sietí na výmenu informácií. Medzi dôležité aspekty zdravia patria pohlavie a vek. Preto by sa mali v príslušných údajoch zohľadniť [34] . Zbieranie údajov musí prebiehať v súlade s príslušnými právnymi ustanoveniami o ochrane osobných údajov [35] .

16. Dôležité sú osvedčené postupy, keďže podpora zdravia a prevencia by sa mali merať na základe účinnosti a hospodárnosti a nielen z hospodárskeho hľadiska [36] . Je dôležité, aby sa presadzovali osvedčené postupy a najnovšie liečebné metódy pri chorobách a zraneniach s cieľom predchádzať ďalšiemu zhoršovaniu kvality zdravia. Rovnako dôležité je vyvinúť referenčné strediská určené pre špecifické podmienky. Podpora viacerých možností, z ktorých je možné si vybrať, má takisto veľký význam [37] .

17. Mala by sa prijať akcia zameraná na prevenciu zranení, a to formou zbierania údajov, analýzou determinantov úrazov a šírením náležitých informácií. [38]

18. Program by mal prispieť k zbieraniu údajov a presadzovaniu príslušných politík v oblasti mobility pacientov, ako aj mobility odborníkov v zdravotníctve. Mal by sa ním umožniť ďalší vývoj európskej oblasti e-zdravia prostredníctvom spoločných európskych iniciatív s inými oblasťami politiky EÚ vrátane regionálnej politiky a zároveň by mal prispieť k vypracovaniu kritérií kvality pre internetové stránky súvisiace so zdravím, ako aj k európskej karte zdravotného poistenia [39] .

19. Podporou aplikácií telemedicíny sa môže prispieť k mobilite pacientov a zdravotníckej starostlivosti doma a tým pomôcť k zníženiu zaťaženia spôsobeného chorobami a zraneniami [40] .

20. Znečistenie životného prostredia predstavuje vážne riziko pre zdravie a je hlavným zdrojom obáv európskych občanov. Osobitná akcia by sa mala zamerať na deti a iné skupiny, ktoré sú obzvlášť citlivé na nebezpečné environmentálne podmienky. Program by mal byť doplnením akcií prijatých v rámci akčného plánu v oblasti životného prostredia a zdravia na roky 2004 – 2010 [41] .

21. Program by sa mal zamerať na otázky zdravia súvisiace s odlišným pohlavím a starnutím [42] .

22. Princíp bezpečnosti a posúdenia rizika sú kľúčové faktory pri ochrane ľudského zdravia a preto by mali byť súčasťou ďalšej integrácie do ostatných politík a činností Spoločenstva [43] .

23. S cieľom zabezpečiť vysoký stupeň koordinácie medzi akciami a iniciatívami Spoločenstva a členských štátov pri implementácii programu je potrebné zabezpečiť spoluprácu medzi členskými štátmi a zvýšiť účinnosť existujúcich i budúcich sietí v oblasti verejného zdravia [44] .

[45]

[46]

[47]

[48][49]

[50]

[51]

[52]

[53]

[54]

[55][56]

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE ROZHODLI TAKTO :

Článok 1

Ustanovenie programu

Týmto sa ustanovuje druhý „ akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia (2007 – 2013)“ (ďalej len „program“) a ochrany spotrebiteľa , ktorý pokrýva obdobie od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia 1. januára 2007 do 31. decembra 2013[57].

Článok 2

Účel a ciele

1. Program dopĺňa , a podporuje politiky členských štátov a pridáva im hodnotu a prispieva k ochrane a podpore zdravia a bezpečnosti a hospodárskym záujmom občanov a skvalitneniu verejného zdravia [58].

2. Ciele, ktoré sa majú dosiahnuť prostredníctvom akcií stanovených v prílohe k tomuto rozhodnutiu sú tieto[59]:

- Účel uvedený v odseku 1 sa dosahuje prostredníctvom spoločných cieľov spolu so špecifickými cieľmi v oblastiach zdravia a ochrany spotrebiteľa.

- Zlepšiť zdravotné zabezpečenie občanov

- Podporovať zdravie v záujme zlepšenia prosperity a solidarity

- Získavať a šíriť poznatky o zdraví[60]

(a) Spoločné ciele pre zdravie a ochranu spotrebiteľa, ktoré sa majú dosiahnuť prostredníctvom akcií a nástrojov stanovených v prílohe 1 k tomuto rozhodnutiu, sú tieto:

- ochraňovať občanov pred rizikami a ohrozeniami, ktoré presahujú hranice kontroly jednotlivcov;

- zvyšovanie schopnosti občanov prijímať lepšie rozhodnutia o svojom zdraví a spotrebiteľských záujmoch;

- a zaradenie cieľov politiky zdravia a spotrebiteľa do hlavných trendov politiky .

- (b) Špecifické zdravotné ciele, ktoré sa majú dosahovať prostredníctvom akcií a nástrojov stanovených v prílohe 2 k tomuto rozhodnutiu sú tieto:

- ochraňovať občanov pred zdravotnými ohrozeniami;

- presadzovanie politík, ktoré vedú k zdravšiemu spôsobu života;

- prispievať k znižovaniu výskytu vážnych chorôb;

- zlepšiť účinnosť a hospodárnosť zdravotných systémov.

(c) Špecifické ciele ochrany spotrebiteľa, ktoré sa majú dosahovať prostredníctvom akcií a nástrojov stanovených v prílohe 3 k tomuto rozhodnutiu sú tieto:

- lepšie porozumenie spotrebiteľov a trhov;

- lepšia regulácia ochrany spotrebiteľa;

- lepšie presadzovanie, monitorovanie a odškodnenie;

- a lepšie informovaní, vzdelávaní a zodpovední spotrebitelia.

Článok 3

Metódy implementácie

Pri akciách na dosiahnutie účelu ov a cieľov stanovených v článku 2 sa v plnej miere využijú dostupné metódy na implementáciu, najmä vrátane:

a) priamej alebo nepriamej implementácie Komisiou na centralizovanom základe;

b) riadenia v spojení s medzinárodnými organizáciami v prípade, že to bude potrebné .

Článok 4

Finančné príspevky

24. Na účel odseku 1(a) uvedeného vyššie F inančné príspevky Spoločenstva neprekročia nasledujúce úrovne:

(a) 60 % nákladov na akciu určenú na pomoc pri dosiahnutí cieľa, ktorý predstavuje súčasť politiky Spoločenstva v rámci oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa, časť tohto programu, okrem prípadov osobitnej prospešnosti, keď príspevok Spoločenstva nesmie presiahnuť 80 %; a[61],

(b) 60 % nákladov na výdavky na fungovanie orgánu alebo špecializovanej siete, ktorá má mimovládny a neziskový charakter a je nezávislá od priemyslu, komerčných a obchodných alebo iných protichodných záujmov, ktorá má členov aspoň v polovici členských štátoch a ktorej hlavným cieľom je podpora zdravia alebo prevencia alebo liečba chorôb v Európskom spoločenstve , ktorý sa usiluje o napĺňanie cieľa všeobecného európskeho záujmu v prípade, keď je takáto podpora nevyhnutná na zabezpečenie zastúpenia záujmov v oblasti zdravia a spotrebiteľa na úrovni Spoločenstva alebo na implementáciu kľúčových cieľov programu. okrem V týchto prípadoch osobitnej prospešnosti , keď príspevok Spoločenstva nesmie presiahnuť 80 % . 95%.

25. Na účely odseku 1 uvedeného vyššie sa kritériá posudzovania, či ide o prípad osobitnej prospešnosti, ustanovujú vopred v ročnom pracovnom pláne uvedenom v článku 10 ods. 1 písm. a) a následne sa zverejňujú.

26. Obnovenie takýchto finančných príspevkov stanovených v odseku 1 písm. b) pre mimovládne organizácie a špecializované siete môže byť vyňaté z princípu postupného znižovania[62].

27. Na účel odseku 1(a) uvedeného vyššie, F inančné príspevky Spoločenstva môžu podľa potreby a za podmienky, že je to vhodné na splnenie cieľa, zahrnúť spoločné financovanie Spoločenstvom a jedným alebo viacerými členskými štátmi alebo Spoločenstvom a príslušnými orgánmi ostatných zúčastnených krajín. V tomto prípade príspevok Spoločenstva nesmie prekročiť 50 % s výnimkou prípadov osobitnej prospešnosti, keď príspevok Spoločenstva nesmie prekročiť 70 %. Tieto príspevky Spoločenstva možno udeliť verejnému orgánu alebo neziskovému orgánu, ktorý určil členský štát transparentným postupom alebo príslušný orgán úrad a schválila ho Komisia.

28. Na účel odseku 1(a) uvedeného vyššie F inančné príspevky Spoločenstva sa môžu poskytnúť aj vo forme paušálneho financovania alebo jednorazovej platby v prípadoch, kde to zodpovedá charakteru príslušných akcií. V prípade takýchto finančných príspevkov sa percentuálne hranice stanovené v odsekoch 1, 2 a 4 3 neuplatňujú, hoci spolufinancovanie sa vyžaduje . Kritériá pre výber, monitorovanie a hodnotenie takýchto akcií sa podľa potreby prispôsobia.

Článok 5 4

Implementácia programu

1. Komisia zabezpečí vykonávanie akcií a opatrení stanovených v programe v úzkej spolupráci s členskými štátmi v súlade s ustanovením článkov 7 6 a 10. 87 a zaistí jeho harmonický a vyvážený priebeh [63].

21a. V rámci implementácie programu Komisia zabezpečí koordináciu sietí na monitorovanie kvality zdravia a rýchlu reakciu na naliehavé situácie z hľadiska ohrozenia zdravia [64] .

31b. Komisia a členské štáty prijmú vhodnú akciu v rámci ich príslušných oblastí kompetencie, aby zabezpečili účinný chod programu a pripravili mechanizmy na úrovni Spoločenstva a členských štátov na dosiahnutie cieľov programu. Zabezpečia poskytnutie náležitých informácií o akciách, ktoré sú v programe podporené a dosiahnutie najširšej možnej účasti [65] .

41d. Na dosiahnutie cieľov programu Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi:

a) usiluje sa o porovnateľnosť údajov a informácií a kompatibilitu a interoperabilitu systémov a sietí na výmenu údajov a informácií o zdraví [66] a

b) zabezpečuje potrebnú spoluprácu a komunikáciu s Európskym strediskom na prevenciu a boj s nákazlivými chorobami [67] .

51f. Pri implementácii programu Komisia spolu s členskými štátmi zabezpečuje súlad so všetkými príslušnými ustanoveniami týkajúcimi sa ochrany osobných údajov a ak je to vhodné, zavádza mechanizmy na zabezpečenie dôvernosti a bezpečnosti takýchto údajov [68] .

Článok 6 4a

Spoločné stratégie a akcie

1. Na zabezpečenie vysokého stupňa ochrany ľudského zdravia pri vymedzení a implementácii všetkých politík a činností Spoločenstva a na podporu pri začleňovaní problematiky zdravia do ostatných politík sa ciele tohto programu môžu implementovať ako spoločné stratégie formou vytvorenia spojení s náležitými programami, akciami a fondami Spoločenstva.

2. Komisia zabezpečí, aby sa program optimálnym spôsobom viazal s inými programami, akciami a fondami Spoločenstva, ako napr. 7. rámcový program zameraný na výskum a štatistický program Spoločenstva [69] .

Článok 7 5

Financovanie

1. Finančný rámec pre implementáciu programu na obdobie upresnené v článku 1 je 1203 365,6 miliónov EUR [70]. .

2. Ročné vyhradené prostriedky sú povoľované rozpočtovým orgánom v medziach finančného rámca výhľadu .

Článok 8

Administratívna a technická pomoc

1. Pridelenie finančných prostriedkov v rámci programu môže pokryť výdavky na prípravnú činnosť, činnosť v rámci monitorovania, kontroly, auditu a vyhodnocovania, ktoré sú priamo nevyhnutné pri riadení programu a realizácii jeho cieľov, hlavne na prieskumy, zasadnutia, informačné a propagačné akcie, ako aj výdavky spojené s počítačovými sieťami na účely výmeny informácií spolu so všetkými ostatnými výdavkami na administratívnu a technickú pomoc, ktorú môže Komisia využiť pri riadení programu.

2. Môžu takisto pokrývať technické a administratívne výdavky potrebné na zabezpečenie prechodu medzi týmto programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutia č. 1876/2002/ES. V prípade potreby sa rozpočtové prostriedky môžu zahrnúť do rozpočtu po roku 2013 na pokrytie týchto výdavkov, aby sa umožnilo spravovanie akcií, ktoré sa do decembra 2013 neukončili.

Článok 9 6

Výbor

1. Komisii pomáha výbor (ďalej len „výbor“).

2. Ak sa uvádza odkaz na tento odsek, uplatňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia. Obdobie ustanovené v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/ES sa stanoví na dva mesiace.

3. Ak sa uvádza odkaz na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia.

4. Výbor prijme vlastný rokovací poriadok.

Článok 10 7

Implementačné opatrenia

1. Opatrenia potrebné z hľadiska implementácie tohto rozhodnutia, ktoré sa týkajú nasledujúceho, sa prijmú v súlade s postupom riadenia uvedeným v článku 9 6 ods. 2:

a) ročný plán práce na vykonávanie opatrení v rámci programu, v ktorom sa stanovujú:

- priority a akcie, ktoré sa majú vykonať, vrátane rozmiestnenia finančných zdrojov a príslušných kritérií [71];

- kritéria výšky finančného príspevku Spoločenstva uvedeného v percentách,

- dohody na vykonávanie spoločných stratégií a akcií uvedených v článku 4a 6 [72] ,

b) kritériá výberu a udelenia finančných príspevkov vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 4.4.

2. I né opatrenia potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia sa prijmú v súlade s postupom, ktorý uvádza článok 9 6 ods. 3 [73] . Výbor o nich bude informovaný.

Článok 11 8

Účasť tretích krajín

Program je otvorený pre účasť:

a) členských štátov EZVO/EHP v súlade s podmienkami stanovenými v Dohode o EHP;

b) a tretích krajín, najmä krajín susediacich s krajinami Európy, krajín, ktoré žiadajú o členstvo alebo sú kandidátmi na vstup do Únie, krajín západného Balkánu, ktoré sú zaradené do procesu stabilizácie a pridruženia, v súlade s podmienkami stanovenými v príslušných bilaterálnych alebo multilaterálnych dohodách, ktorými sa ustanovujú všeobecné princípy ich účasti na programoch Spoločenstva.

Článok 12 9

Medzinárodná spolupráca

Počas implementácie programu sa podporujú vzťahy s tretími krajinami, ktoré sa nezúčastňujú na programe a s príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä WHO [74].

Článok 13 0

Monitorovanie, hodnotenie a šírenie výsledkov

1. Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi monitoruje implementáciu akcií programu vo svetle jeho cieľov. Podáva správu výboru a informuje Radu a Parlament.

2. Na požiadanie Komisie členské štáty poskytujú informácie o implementácii a dosahu tohto programu [75] .

3. Na požiadanie Komisie členské štáty poskytnú informácie o implementácii a dosahu tohto programu. Komisia predkladá Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov:

a) priebežnú externú a nezávislú hodnotiacu správu o dosiahnutých výsledkoch a kvalitatívnych a kvantitatívnych aspektoch implementácie tohto programu tri roky po jeho prijatí; správou sa má umožniť najmä prístup k informáciám o dosahu opatrení na všetky krajiny; súčasťou správy je súhrn hlavných záverov a pripomienok Komisie,

b) oznámenie o ďalšom trvaní programu najneskôr do štyroch rokov od jeho prijatia;

c) najneskôr do 31. decembra 2015 externú a nezávislú hodnotiacu správu ex-post o implementácii a výsledkoch programu [76] .

d) Na požiadanie Komisie členské štáty poskytnú informácie o implementácii a dosahu tohto programu.

3. Komisia zabezpečí, aby sa program zhodnotil tri roky po jeho začatí a po jeho skončení. Komisia oznámi závery programu aj so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskeho a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

4. Komisia sprístupní výsledky uskutočnených akcií v súlade s týmto rozhodnutím a zaručí ich šírenie.

Článok 141

Zrušenie

Rozhodnuti a e č. 1786/2002/ES a č. 20/2004/ES sa ruš ia í s účinnosťou od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia [77] .

Článok 152

Prechodné administratívne dohody a opatrenia

Komisia prijme akékoľvek opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie prechodu medzi opatreniami prijatými podľa rozhodnutí 1786/2002/ES a 20/2004/ES a tých, ktoré sa majú vykonať na základe tohto programu.[78]

Článok 1 5 3

Záverečné ustanovenie

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom, ktorý nasleduje po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli

Za Európsky parlament Za Radu

predseda predseda

Príloha

1. Zlepšiť zdravotné zabezpečenie občanov

1.1. Chrániť občanov pred ohrozením zdravia

1.1.1.

Vyvinúť stratégie a mechanizmy na prevenciu, výmenu informácií a na reagovanie na stavy ohrozenia zdravia v dôsledku prenosných a neprenosných ochorení, ako aj ohrozenie z fyzických, chemických alebo biologický zdrojov vrátane prípadov ich úmyselného uvoľnenia; akcia na zabezpečenie vysokokvalitnej spolupráce v oblasti diagnostiky medzi laboratóriami vrátane štruktúry referenčného laboratória Spoločenstva.

1.1.2. Podporovať vyvinutie politík v oblasti prevencie, očkovania a imunizácie; posilniť partnerstvá, vylepšiť siete, nástroje a systémy podávania správ o stave imunizácie a monitorovanie nepriaznivých udalostí.

1.1.3. Vyvinúť kapacitu a postupy na riadenie rizika; zlepšiť pripravenosť a plánovanie pre prípad naliehavých situáciách z hľadiska ohrozenia zdravia vrátane reakcií na naliehavé situácie z hľadiska ohrozenia zdravia, a to na úrovni EÚ, ako aj na medzinárodnej úrovni; vyvinúť postupy pri oznamovaní rizika a na konzultáciu protiopatrení.

1.1.4. Presadzovať spoluprácu a posilnenie kapacít pri reagovaní na uvedené situácie, ako aj prostriedky vrátane ochranných zariadení, izolačných zariadení a mobilných laboratórií na bezprostredné použitie v prípade naliehavých situácií z hľadiska ohrozenia zdravia.

1.1.5. Vyvinúť stratégie a postupy pre vypracovanie, vylepšenie núdzovej kapacity, vykonávanie skúšok a testovanie, hodnotenie a revidovanie všeobecných nepredvídaných udalostí a plánov pre prípad špecifických naliehavých situácií z hľadiska ohrozenia zdravia a ich interoperability medzi členskými štátmi.

1.2. Posilniť bezpečnosť občanov

1.2.1. Podporiť a zlepšiť vedecké poradenstvo a posudzovanie rizika presadzovaním skorého označenia rizík; analyzovať ich možný dosah;

vymieňať si informácie o rizikách a vystavení sa ich účinkom; a podporovať jednotné a harmonizované postupy.

1.2.2. Pomáhať pri posilnení bezpečnosti a kvality orgánov a látok ľudského pôvodu, krvi a jej derivátov; podporiť ich dostupnosť, vysledovateľnosť a prístupnosť na lekárske účely.

1.2.3. Podporovať opatrenia na zlepšenie bezpečnosti pacienta kvalitnou a bezpečnou zdravotníckou starostlivosťou aj vo vzťahu k nozokomiálnym infekciám.

1.2.4. Podporovať akcie na pomoc pri znižovaní počtu úrazov a zranení, najmä pokiaľ ide o úrazy v domácnosti.

2. Podporovať zdravie v záujme zlepšenia prosperity a solidarity

2.1. Podporovať zdravé aktívne starnutie a pomôcť preklenúť rozdiely

2.1.1. Podporovať iniciatívy na zvýšenie počtu rokov života prežitých v dobrom zdraví a podporovať zdravé starnutie; podporovať opatrenia na podporu a preskúmanie dosahu, aký ma zdravie na produktivitu a pracovné zapojenie ako príspevok k napĺňaniu lisabonských cieľov.

2.1.2. Podporovať iniciatívy zamerané na znižovanie rozdielov v kvalite zdravia v rámci jednotlivých členských štátov a medzi nimi s cieľom prispieť k prosperite a súdržnosti; presadzovať investície do zdravia v spolupráci s ostatnými politikami a fondami Spoločenstva; posilňovať solidaritu medzi národnými zdravotníckymi systémami formou podpory spolupráce v otázkach ako mobilita a cezhraničná starostlivosť.

2.2. Podporovať zdravší spôsob života formou zamerania sa na zdravotné determinanty

2.2.1. Zamerať sa na zdravotné determinanty s cieľom podporiť a zlepšiť kvalitu zdravia a vytvoriť vhodné prostredie pre vývoj zdravého životného štýlu a prevenciu chorôb; vyvinúť akcie zamerané na kľúčové faktory, ako sú výživa a telesná aktivita a sexuálne zdravie a návykové determinanty, ako napr. tabak, alkohol a drogy, s dôrazom na kľúčové faktory ako vzdelanie, pracovisko a životný cyklus.

2.2.2. Vyvinúť podporné akcie zamerané na účinky širších environmentálnych a socio-ekonomických determinantov na zdravie.

3. Získavať a šíriť poznatky o zdraví

3.1 Vymieňať si poznatky a osvedčené postupy

3.1.2. Zbierať informácie a vymieňať si poznatky a osvedčené postupy v kľúčových otázkach týkajúcich sa kvality zdravia v rámci rozsahu pôsobnosti tohto programu vrátane spolupráce medzi zdravotníckymi systémami, aspektov pohlavia v rámci problematiky zdravia, zdravia detí, duševného zdravia a ojedinelých chorôb.

3.2. Zbierať, analyzovať a šíriť informácie o zdraví

3.2.1. (Zbierať) Ďalej vyvíjať trvalo udržateľný zdravotnícky monitorovací systém s mechanizmami na zbieranie údajov a informácií s vhodnými indikátormi; zbierať údaje o zdravotnom stave a politikách v oblasti zdravia; štatistická zložka tohto systému sa bude ďalej rozvíjať spolu so štatistickým programom Spoločenstva.

3.2.2. (Analýza a šírenie) Vyvinúť mechanizmy na analýzu a šírenie vrátane správ Spoločenstva o zdraví, portálu o zdraví a konferencií; poskytovať informácie občanom, zúčastneným stranám a tvorcom politiky, vyvíjať konzultačné mechanizmy a postupy účasti; pravidelne informovať o zdravotnom stave v Európskej únii na základe všetkých údajov a indikátorov a vrátane kvalitatívnej i kvantitatívnej analýzy [79] .

3.2.3. Analýza a technická pomoc pri podpore vývoja alebo implementácie politík alebo právnych predpisov súvisiacich s rozsahom pôsobnosti tohto programu.

PRÍLOHA 1 – Posilnenie synergií prostredníctvom akcií a nástrojov

Ciele

1. Chrániť občanov pred rizikami a ohrozeniami, ktoré presahujú hranice jednotlivcov (napr. zdravotné ohrozenia, ktoré ovplyvňujú spoločnosť ako celok, nebezpečné výrobky, nečestné obchodné postupy).

2. Zvyšovať schopnosti občanov prijímať lepšie rozhodnutia o svojom zdraví a spotrebiteľských záujmoch.

3. Zaradiť ciele politiky zdravia a ochrany spotrebiteľa medzi hlavné trendy politiky.

Akcie a nástroje

1. Zlepšenie komunikáciu s občanmi EÚ v otázkach zdravia a spotrebiteľa

1.1. Kampane zamerané na zvyšovanie povedomia.

1.2. Prieskumy.

1.3. Konferencie, semináre, stretnutia expertov a zúčastnených strán.

1.4. Publikácie o otázkach politiky v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa.

1.5. Poskytnutie informácií on-line.

1.6. Vývoj a využitie informačných miest.

2. Rast občianskej spoločnosti a účasti zúčastnených strán pri tvorbe politík týkajúcih sa zdravia a ochrany spotrebiteľa

2.1. Presadzovanie a posilňovanie organizácií pre spotrebiteľa a zdravie na úrovni Spoločenstva.

2.2. Školenia a budovanie kapacít pre organizácie spotrebiteľa a zdravia.

2.3. Vytváranie sietí mimovládnych spotrebiteľských a zdravotných organizácií a iných zúčastnených strán.

2.4. Posilňovanie poradných orgánov a mechanizmov na úrovni Spoločenstva.

3. Vytvorenie spoločného prístupu na integrovanie záujmov zdravia a spotrebiteľa do ďalších politík Spoločenstva

3.1. Vývoj a uplatňovanie metód na zhodnotenie dosahu politík a činností Spoločenstva v oblastiach záujmov zdravia a spotrebiteľa.

3.2. Výmena osvedčených postupov s členskými štátmi v oblasti národných politík.

3.3. Štúdie o dosahu ďalších politík na zdravie a ochranu spotrebiteľa.

4. Presadzovanie medzinárodnej spolupráce týkajúcej sa zdravia a ochrany spotrebiteľa

4.1. Opatrenia zamerané na spoluprácu s medzinárodnými organizáciami.

4.2. Opatrenia zamerané na spoluprácu s tretími krajinami, ktoré sa programu nezúčastňujú.

4.3. Podporenie dialógu medzi organizáciami pre zdravie a ochrany spotrebiteľa.

5. Zlepšenie včasného odhaľovania, hodnotenia a oznamovania rizík prostredníctvom:

5.1. Podporovania vedeckého poradenstva a hodnotenia rizika vrátane úloh nezávislých vedeckých výborov zriadených rozhodnutím Komisie 2004/210/ES [80] .

5.2. Zhromažďovania a spracovania informácií a zriadenia sietí špecialistov a inštitútov.

5.3. Presadzovaním rozvoja a harmonizácie metodológií hodnotenia rizika.

5.4. Akcií na zhromažďovanie a hodnotenie informácií o vystavení obyvateľstva a podskupín účinkom chemických, biologických a fyzikálnych nebezpečenstiev pre zdravie.

5.5. Zriadenia mechanizmov na včasné zistenie objavujúcich sa rizík a akcia týkajúca sa novo identifikovaných rizík.

5.6. Stratégií na zlepšenie komunikácie v prípade rizika.

5.7. Školení na hodnotenie rizika.

6. Podporovanie bezpečnosti produktov a látok ľudského pôvodu

6.1. Analýza údajov o zraneniach a vývoj usmernení o najlepších postupoch v súvislosti s bezpečnosťou výrobkov a služieb spotrebiteľov.

6.2. Vývoj metodológií a údržba databázy, ktorá slúži na účely zhromažďovania údajov o zraneniach v súvislosti s bezpečnosťou výrobkov určených pre spotrebiteľov.

6.3. Činnosti na pomoc pri rozvíjaní bezpečnosti a kvality orgánov a látok ľudského pôvodu vrátane krvi, zložiek krvi a prekurzorov krvných buniek.

6.4. Zlepšenie dostupnosti orgánov a látok ľudského pôvodu vysokej kvality a bezpečnosti v určených na lekárske účely v rámci Spoločenstva a prístupu k nim.

6.5. Odborná pomoc pri analýze otázok v súvislosti s vývojom a implementáciou politík a právnych predpisov.

PRÍLOHA 2 - ZDRAVIE

AKCIE A PODPORNÉ OPATRENIA

Cieľ 1: ochraňovať občanov pred zdravotnými ohrozeniami

1. Zlepšenie dohľadu a kontroly ohrození zdravia prostredníctvom

1.1.1. Zvyšovania kapacít určených na vysporiadanie sa s prenosnými chorobami podporou ďalšej implementácie rozhodnutia č. 2119/98 o sieti Spoločenstva pre epidemiologický dohľad a kontrolu prenosných chorôb a zabezpečením spojitosti s akciou ECDC s ohľadom na činnosti Európskeho strediska na prevenciu a boj s nákazlivými chorobami.

1.1.2. Vypracovaním stratégií a mechanizmov na prevenciu a reakcie na ohrozenia spôsobené neprenosnými chorobami a výmenou informácií o nich,

1.1.3. Výmenou informácií o stratégiách a vývojom spoločných stratégií na zistenie a získanie spoľahlivých informácií o ohrozeniach zdravia z fyzikálnych, chemických alebo biologických zdrojov vrátane tých, ktoré sa týkajú úmyselného vypustenia, a v prípade potreby vývoj a použitie prístupov a mechanizmov Spoločenstva v spolupráci s Európskym strediskom na prevenciu a boj s nákazlivými chorobami,,

1.1.4. Zlepšením laboratórnej spolupráce, aby sa zaručila vysoká kvalita diagnostických schopností pri patogénoch v celom Spoločenstve vrátane štruktúry referenčného laboratória Spoločenstva pre patogény, ktoré si vyžadujú posilnenú spoluprácu na úrovni Spoločenstva.

1.1.5. Rozvojom novej a zlepšenej prevencie, politík vakcinácie a imunizácie, partnerstiev a nástrojov a monitorovania situácie v oblasti imunizácie.

1.1.5a Monitorovanie rezistencie baktérií a antibiotík a nozokomiálnych infekcií a vývojom stratégií na ich prevenciu a liečbu a vývojom stratégií na boj s nimi,

1.1.6. Vývojom a implementáciou sietí ostražitosti a systémov podávania správ o nežiadúcich udalostiach, keď sa využívajú preventívne zdravotné opatrenia a látky ľudského pôvodu.

1.1.7. Odbornou pomocou pri analýze otázok v súvislosti s vývojom a implementáciou politík a právnych predpisov.

1.2. Schopnosť reakcie na zdravotné ohrozenia prostredníctvom týchto akcií a podporných opatrení

1.2.1. Vytvorenie postupov riadenia rizika pre zdravotné mimoriadne situácie vrátane postupov vzájomnej pomoci v prípade pandémie a zlepšovanie schopnosti koordinovanej reakcie na mimoriadne zdravotné stavy,

1.2.2. Vytváranie a udržiavanie kapacity pre hodnotenie a spracovanie potrieb a rozdielov v pripravenosti a reakcií a pre rýchle a spoľahlivé komunikácie a konzultácie o protiopatreniach,

1.2.3. Vývoj komunikačných stratégií v prípade rizika a nástroje na informovanie a vedenie verejných a zdravotných odborníkov a zlepšovania povedomia a interakcie medzi aktérmi,

1.2.4. Rozvoj stratégií a postupov pre stanovenie, testovanie, hodnotenie a revidovanie všeobecných nepredvídaných udalostí a plány týkajúce sa špecifických zdravotných núdzových stavov a ich súčinnosť medzi členskými štátmi a organizovanie cvičení a testov,

1.2.5. Rozvoj stratégií a mechanizmov na preskúmanie a zlepšenie dostupnosti, adekvátnosti a prístupu k zariadeniam (napr. laboratóriá) a vybaveniu (detektory, atď.), ako aj pripravenosť, väčšia kapacita a infraštruktúra v sektore zdravia na rýchlu reakciu,

1.2.6. Vývoj stratégií a mechanizmov pre hodnotenie potrieb na zostavenie a propagáciu prostriedkov verejného zdravia, ktoré možno rýchlo rozmiestniť v núdzových prípadoch a príprava mechanizmov a postupov pre prevod zdravotných prostriedkov žiadajúcim štátom a medzinárodným organizáciám,

1.2.7. Založenie a udržiavanie vyškolenej skupiny expertov z oblasti verejného zdravia, ktorá je sústavne v pohotovosti, pripravená na globálne rýchle rozmiestnenie na miesta hlavných zdravotných kríz spolu s mobilnými laboratóriami, ochranným zariadením a izolačnými prostriedkami.

Cieľ 2: Presadzovať politiky, ktoré vedú k zdravšiemu spôsobu života

3. Presadzovanie zdravia prostredníctvom riešenia oblasti determinantov

Akcie budú podporovať prípravu, rozvoj a implementáciu aktivít, stratégií a opatrení týkajúcich sa zdravotných determinantov tým, že sa budú riešiť nasledujúce oblasti:

3.1. Determinanty zdravia spojené so závislosťami, najmä tabakom, alkoholom a drogami a inými návykovými látkami,3 2.1a Praktiky vedúce k zdravšiemu životu s cieľom zlepšiť zdravie detí,

32.2. Determinanty zdravia spojené so životným štýlom, najmä výživa a fyzická aktivita, sexuálne zdravie a reprodukčné zdravie,

32.2a Zdravotné determinanty súvisiace so zraneniami

32.3. Sociálne a ekonomické determinanty zdravia zamerané najmä na rozdiely v zdraví a na dosah, ktorý majú sociálne a ekonomické faktory na zdravie a na diskrimináciu najmä voči citlivým skupinám,

32.4. Environmentálne determinanty zdravia zamerané najmä na dosah environmentálnych faktorov na zdravie,

32.5. Kvalita, účinnosť a hospodárnosť intervencií verejného zdravia,

32.5e aspekty pohlavia a veku v rámci problematiky zdravia

32.6. Podpora činností zameraných na verejné povedomie, školenia a akcie budovania kapacít v súvislosti s prioritami stanovenými v predošlých odsekoch,

32.7. Odborná pomoc pri analýze otázok v súvislosti s vývojom a implementáciou politík a právnych predpisov.

Cieľ 3: prispievať k znižovaniu výskytu chorobnosti a úmrtnosti v dôsledku vážnych chorôb a zranení

43. Prevencia chorôb a zranení

Pri koordinácii s prácou na zdravotných determinantoch sa programom podporí toto:

43.1. Rozvoj a implementácia akcií zameraných na vážne choroby osobitého významu so zreteľom na celkové zaťaženie chorobou v Spoločenstve a hlavné príčiny potenciálnych stratených rokov, ako aj neschopnosti v rámci Spoločenstva v prípade, keď môže akcia Spoločenstva poskytnúť pridanú hodnotu k národným snahám,

43.2. Príprava a implementácia stratégií a opatrení zameraných na prevenciu chorôb, najmä určením osvedčených postupov a vytvorením usmernení a odporúčaní vrátane druhotnej prevencie, skríningu a včasného odhalenia,

43,2a Príprava stratégií a opatrení zameraných na imunizáciu a vakcináciu, ako aj odporúčaní na ich implementáciu,

43.3. Výmena osvedčených postupov a poznatkov, ako aj koordinácia stratégií pri presadzovaní duševného zdravia a prevencii duševných ochorení,

43.3b Presadzovanie osvedčených postupov pri výskyte chorôb a zranení s cieľom predchádzať ďalšiemu zhoršovaniu zdravia,

43.4. Príprava a implementácia stratégií a opatrení na prevenciu zranení na základe analýzy determinantov zranení,

43,4a Vyvinutie osvedčených postupov a usmernení o zraneniach založených na analýze zozbieraných údajov,

4.5. Podpora pri výmene poznatkov, školenia a akcie pre budovanie kapacít v súvislosti s chorobami, proti ktorým sa bojuje, a prevenciou zranení.

Cieľ 4: zlepšenie účinnosti a hospodárnosti zdravotných systémov

54. Dosiahnutie súčinnosti medzi národnými zdravotnými systémami prostredníctvom :

54.1. Umožňovania cezhraničného nákupu a poskytovania zdravotnej starostlivosti vrátane zbierania informácií a výmeny, aby sa uľahčilo spoločné využívanie kapacity a cezhraničnej starostlivosti,

54.2. Zbieranie údajov a spoločné využívanie informácií o riadení dôsledkov mobility odborníkov v zdravotníctve a podpora politík súvisiacich s mobilitou pacientov,

54.3. Zriadenia systému Spoločenstva pre spoluprácu v oblasti referenčných centier a iných štruktúr so spoluprácou medzi zdravotnými systémami viac ako jedného členského štátu, ktoré by umožnili lekárom a iným pracovníkom v zdravotníctve uplatňovať osvedčené postupy a najlepšie poznatky o dostupnej prevencii a liečbe v rámci EÚ.

54.4. Vytvorenia siete na posilnenie kapacity pri rozvíjaní a spoločnom využívaní informácií a hodnotení týkajúcich sa zdravotných technológií a techník (hodnotenie zdravotných technológií),

54.5. Poskytnutia informácií pacientom, zdravotníckym pracovníkom a tvorcom politík o zdravotných systémoch a zdravotnej starostlivosti v spojení s akciami pre celkové zdravotné informácie a vrátane mechanizmov pre spoločné využívanie a šírenie informácií spolu s akčným plánom pre oblasť európskeho e-zdravia popri zavedení pomoci na podporu kritérií kvality pre internetové stránky o zdraví,

54.6. Vývoja nástrojov na hodnotenie dosahu politík Spoločenstva v oblasti zdravotných systémov vrátane následkov rozšírenia a lisabonskej stratégie,

54.7. Vývoja a implementácie akcií na presadzovanie bezpečnosti pacienta a kvalitnej starostlivosti,

54,7a Zlepšenia dostupnosti orgánov a látok ľudského pôvodu vysokej kvality a bezpečnosti určených na lekárske účely v rámci Spoločenstva a prístupu k nim.

54.8. Podpory vývoja politiky v oblasti zdravotných systémov, najmä v spojitosti s otvorenou metódou koordinácie zdravotníckej a dlhodobej starostlivosti.

Akcie a nástroje prispievajúce ku všetkým uvedeným cieľom:

5. Zbieranie údajov, monitorovanie zdravia a informácie o zdraví

65.1. S cieľom zlepšiť informácie o zdraví a znalosti na účely rozvoja verejného zdravia prostredníctvom zbierania údajov, monitorovania zdravotného stavu a šírenia informácií.

65.1.1. Naďalej pokračovať vo vývoji monitorovacieho systému o trvalo udržateľnom zdraví, pričom osobitá pozornosť je venovaná rozdielom v zdravotnom stave a získavaniu údajov o zdravotnom stave, zdravotným determinantom, zdravotným systémom a zraneniam; štatistická zložka tohto systému sa bude ďalej rozvíjať využívajúc podľa potreby štatistický program Spoločenstva.

65.1.1b Zbieranie a analyzovanie údajov o životnom štýle súvisiacich s faktormi (napr. výživa a spotreba tabaku a alkoholu) a zraneniach pričom sa zavedú registre závažných chorôb (napr. rakovina) a vyvíjanie metodológií, ako aj udržiavanie databázy,

65.1.2. Poskytovanie ďalších príslušných poznatkov v oblasti zdravia,

65.1.3. Definovanie ďalších príslušných ukazovateľov,

65.1.4. Vývoj vhodných mechanizmov podávania správ,

65.1.5. Zabezpečenie pravidelného zhromažďovania informácií spolu so štatistickým programom, medzinárodnými organizáciami, agentúrami a prostredníctvom projektov,

65.1.6. Podpora analýzy otázok zdravia v Spoločenstve prostredníctvom pravidelných správ Spoločenstva o zdraví, udržiavanie mechanizmov rozširovania prostredníctvom portálu zdravia, podpora konferencií zhody a cielené informačné kampane koordinované medzi príslušnými stranami ,

65.1.7. Zameranie sa na poskytovanie pravidelného a spoľahlivého zdroja informácií pre občanov, pre ľudí na rozhodujúcich pozíciách, pre pacientov, ošetrovateľov, zdravotných pracovníkov a ostatné zúčastnené strany,

65.1.8. Vývoj stratégií a mechanizmov na prevenciu, výmenu informácií o ojedinelých chorobách a o prístupe k ich liečbe.

5.2. Spolupráca a integrácia

5.4. Riziká, bezpečnosť a horizontálne otázky

5.6. Zlepšenie včasného odhaľovania, hodnotenia a oznamovania rizík prostredníctvom týchto akcií a opatrení:

5.6.1. Podporovanie vedeckého poradenstva a hodnotenie rizika vrátane úloh nezávislých vedeckých výborov zriadených rozhodnutím Komisie 2004/210/ES

5.6.2. Zhromažďovanie a spracovanie informácií a zriadenie sietí odborníkov a inštitútov.

5.6.3. Presadzovaním rozvoja a harmonizácie metodológií hodnotenia rizika.

5.6.4. Akcie na zhromažďovanie a hodnotenie informácií o vystavení obyvateľstva a podskupín účinkom chemických, biologických a fyzikálnych nebezpečenstiev pre zdravie.

5.6.5. Zriadením mechanizmov na včasné zistenie objavujúcich sa rizík a akciou týkajúcou sa novoidentifikovaných rizík.

5.6.6. Stratégií na zlepšenie komunikácie v prípade rizika.

5.8. Horizontálne otázky

Odborná pomoc pri analýze otázok v súvislosti s vývojom a implementáciou politík a právnych predpisov.

PRÍLOHA 3: Spotrebiteľská politika – akcie a podporné opatrenia

Cieľ I – Lepšie porozumenie spotrebiteľom a trhom

Akcia 1: Monitorovanie a hodnotenie rozvoja trhu a dosahu na hospodárske a iné záujmy spotrebiteľov vrátane prieskumov cien, inventúr a analýz sťažností spotrebiteľa, analýza cezhraničného marketingu a nákupov, ktorý spotrebiteľ uskutočňuje u obchodníkov, prieskumy zmien v štruktúre trhov.

Akcia 2: Zhromažďovanie a výmena údajov a informácií, ktoré tvoria základ pre dôkazy pre rozvoj spotrebiteľskej politiky a na integráciu záujmov spotrebiteľov do ostatných politík Spoločenstva vrátane prieskumov postojov spotrebiteľov a obchodníkov, výskum spojený so spotrebiteľom a iné prieskumy trhu v oblasti finančných služieb, zhromažďovanie a analýza príslušných údajov, z ktorých sa vytvorí štatistická zložka, ktorá sa využije podľa potreby štatistického programu Spoločenstva.

Akcia 3: Zhromažďovanie, výmena, analýza údajov a rozvoj nástrojov na hodnotenie, ktoré poskytujú základ pre vedecké dôkazy o vystavení chemikáliám, ktoré sa uvoľňujú z výrobkov.

Cieľ II – Lepšia regulácia ochrany spotrebiteľa

Akcia 4: Príprava právnych predpisov a iné regulatívne iniciatívy a propagácia samoregulatívnych iniciatív, vrátane:

4.1. Komparatívnej analýzy trhov a regulatívnych systémov

4.2. Právnej a odbornej expertízy pri tvorbe politiky v oblasti bezpečnosti a služieb

4.3 Odbornej expertízy v súvislosti s hodnotením potrieb noriem pre bezpečnosť výrobkov a navrhovania normalizácie mandátov CEN pre výrobky a služby

4.4 Právnej a odbornej expertízy pri vývoji politiky v oblasti hospodárskych záujmov spotrebiteľov

4.5 Workshopy so zúčastnenými stranami a odborníkmi

Cieľ III – Lepšie presadzovanie právnych predpisov, monitorovanie a kompenzácia

Akcia 5: Koordinácia akcií spojených s dohľadom a presadzovaním právnych predpisov v súvislosti uplatňovaním právnych predpisov v spotrebiteľskej oblasti, vrátane:

5.1 Rozvoja a údržby nástrojov informačných technológií (napr. databázy, informácie a komunikačné systémy)

5.2. Školení, seminárov, konferencií o presadzovaní právnych predpisov

5.3. Plánovania a rozvoja spojených akcií pri presadzovaní právnych predpisov

5.4. Spoločné pilotné akcie presadzovania právnych predpisov

5.5. Analýza problémov pri presadzovaní právnych predpisov a ich riešenia

Akcia 6: Finančné príspevky na špecifické spoločné akcie zamerané na dohľad a presadzovanie právnych predpisov na zlepšenie administratívnej a vykonávacej spolupráce v oblasti právnych predpisov týkajúcich sa ochrany spotrebiteľa v Spoločenstve vrátane smernice o všeobecnej bezpečnosti výrobkov a iné akcie v kontexte administratívnej spolupráce.

Akcia 7: Monitorovanie a hodnotenie bezpečnosti výrobkov, okrem potravín, a služieb vrátane:

7.1. Posilnenia a rozšírenia rozsahu pôsobnosti a činnosti výstražného systému RAPEX berúc do úvahy vývoj na trhu s výmenou informácií o dohľade.

7.2. Odbornej analýzy výstražných oznámení.

7.3. Zhromažďovania a hodnotenia údajov týkajúcich sa rizík, ktoré predstavujú špecifické výrobky a služby spotrebiteľov.

7.4. Ďalšieho vývoja siete bezpečnosti výrobkov pre spotrebiteľov tak, ako sa stanovuje v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES[81].

Akcia 8: Monitorovanie fungovania a hodnotenie dosahu schém alternatívneho riešenia sporov na spotrebiteľov.

Akcia 9: Monitorovanie transpozície a implementácie právnych predpisov týkajúcich sa ochrany spotrebiteľa členskými štátmi, najmä smernice o nečestných obchodných postupoch, a národných spotrebiteľských politík.

Akcia 10: Opatrenie týkajúce sa špecifickej odbornej a právnej expertízy pre spotrebiteľské organizácie na podporu ich príspevku na akcie zamerané na zavádzanie právnych predpisov a dohľad nad nimi.

Cieľ IV. Lepšie informovaní, vzdelaní a zodpovední spotrebitelia

Akcia 11: Rozvoj a údržba jednoducho a verejne prístupných databáz pokrývajúc uplatňovanie a judikatúru právnych predpisov Spoločenstva v oblasti ochrany spotrebiteľa.

Akcia 12: Informačné akcie o opatreniach na ochranu spotrebiteľa, najmä v nových členských štátoch, v spolupráci s ich spotrebiteľskými organizáciami.

Akcia 13: Vzdelávanie spotrebiteľov vrátane akcií zameraných na mladých spotrebiteľov a vývoj interaktívnych vzdelávacích nástrojov pre spotrebiteľov.

Akcia 14: Zastúpenie záujmov spotrebiteľov Spoločenstva na medzinárodných fórach vrátane medzinárodných normalizačných orgánov a medzinárodných obchodných organizácií.

Akcia 15: Školenia pre zamestnancov regionálnych, národných spotrebiteľských organizácií a organizácií Spoločenstva a iné akcie zamerané na budovanie kapacít.

Akcia 16: Finančné príspevky na spoločné akcie s verejnými a neziskovými orgánmi tvoriace siete v Spoločenstve, ktoré poskytujú informácie a pomoc spotrebiteľom, aby mohli uplatňovať svoje práva a získali prístup k riadnemu riešeniu sporov (Sieť európskych spotrebiteľských centier).

Akcia 17: Finančné príspevky na fungovanie spotrebiteľských organizácií v Spoločenstve, ktoré zastupujú záujmy spotrebiteľov pri vývoji noriem pre výrobky a služby na úrovni Spoločenstva.

Akcia 18: Finančné príspevky na fungovanie spotrebiteľských organizácií v Spoločenstve.

Akcia 19: Poskytnutie špecifickej odbornej a právnej expertízy spotrebiteľským organizáciám na podporu ich účasti a prínosu do konzultačného procesu pri politických iniciatívach Spoločenstva legislatívneho alebo nelegislatívneho charakteru v príslušných oblastiach politík, ako sú politiky vnútorného trhu, služby všeobecného záujmu a 10-ročný rámcový program o trvalo udržateľnej výrobe a spotrebe.

Spoločné pre všetky ciele

Akcia 20: Finančné príspevky na špecifické projekty na úrovni Spoločenstva alebo na národnej úrovni pri podpore ďalších cieľov spotrebiteľskej politiky.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Health programme (2007-2013)

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy area: Health and Consumer Protection (SANCO, Title 17)

Activities: Public health:

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

Current budget lines:

ABB 17 03 06 Community action in the field of Health and Consumer protection — Public health

ABB 17 01 04 06 : Public Health – Expenditure for Administrative management

ABB 17 01 04 30 : Public health –Operating subsidy to the Executive Agency for the Public Health Programme.

A new budget structure will be defined after approval of the Interinstitutional Agreement on Financial Framework 2007-2013.

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

Total allocation for action : 365,6 € million for commitment

Period of application: day of entry into force of the decision in 2007 – 31 December 2013

3.3. Budgetary characteristics:

Budget lines | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from associated countries | Heading in financial framework |

17 03 06 | Non-comp | diff | NO | YES | YES | No 3b |

17 01 04 06 | Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No 3b |

17 01 04 30 | Non-comp | Non-diff[82] | NO | YES | YES | No 3b |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

Total number of human resources* | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 |

* of which 2 new posts in 2007, covered within the pre-allocation of the Directorate General in the PDB for 2007

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES:

5.1. Need to be met in the short or long term

The need is identified in the explanatory memorandum.

5.2. Value added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The EU, national and regional authorities, citizens, businesses and civil society have a role to play in improving the health, wellbeing and welfare of European citizens. There are however several health policy challenges that only action at EU level can tackle. Greater mobility and more communication have benefited citizens. But they have also increased the risk of spreading health threats such as SARS and other communicable diseases (which cannot be addressed by individual Member States alone). The complexity of modern life has brought more choice for citizens. But it has also made it harder for them to make the best choices.

The proposed strategy and programme aim to implement article 152 of the Treaty as regards Community action on health, by complementing national action with value- added measures which cannot be taken at national level.

The Health programme builds on the existing programme and maintains its core elements. In addition, it aligns future health action more explicitly with the overall Community objectives of prosperity, solidarity and security and with the Lisbon agenda in particular, and seeks to further exploit synergies with other policies.

Synergies will be ensured with other major instruments. For example health has been more closely associated to the Structural Funds and the research programme when designing the new legal base. Particular attention has also been given to ensure synergies with the Solidarity Fund.

5.3. Objectives and expected results of the proposal in the context of the ABM framework

The general objective of the ABM “public health” activity is to aim for a high level of human health protection in the development and implementation of all Community policies, through the promotion of an integrated health strategy, notably by implementation of the multi-annual health programme, and to enhance the capability of the EU to address, in a timely and coordinated fashion, threats to public health.

The objectives of the proposal are identified in the explanatory memorandum.

The expected results are:

1. Improved health security, in particular increased capacity at European and national level to respond to cross-border health threats and also to contribute to strengthened health-related safety across the EU (for example to fulfil the Treaty mandate as regards safety and quality of substances of human origin for medical use, or as regards the assessment of risks to citizens’ health).

2. Stronger health promotion at European level. This would include effective measures to encourage healthy ageing, greater awareness of health’s impact on productivity and growth, a narrowing of the health gap across the EU, in particular concerning improvement in health status in the new Member States. The programme should also result in healthier ways of life across the EU, a greater awareness about the impact of lifestyles and addictions on health, and a set of solutions developed through exchange of good practice. By acting on the most important health determinants, the programme will have the result of helping to reduce the disease burden.

3. More and better health knowledge, more dissemination. The programme will result in a health knowledge system, with more comparable data and indicators, higher -quality analysis, and effective dissemination to stakeholders. The programme will further result in Member States taking inspiration from best practice identified through the programme to improve their health systems.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[83] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

X Executive Agency

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

X Joint management with international organisations

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Commission will monitor the most pertinent indicators throughout the implementation of the new programme. The indicators listed are related to the objectives described under part 5.3 .

Objectives | Indicators |

1. Improve citizens’ health security |

1.1. Protect citizens against health threats | Number of projects in this area Number of beneficiaries ECDC fully operational Increased European co-ordination capacity for responding rapidly to threats Increased Member States’ capacity to address health threats |

1.2. Improve citizens’ safety | Number of scientific opinions given Community initiatives embodying the scientific opinions Number of projects on patient safety/ high quality and safe healthcare Number of projects on accidents and injuries Number of initiatives on organs / substances of human origin. |

2. Promote health to improve prosperity and solidarity |

2.1.Foster healthy, active ageing and help bridge health inequalities | Number of projects on healthy ageing Number of initiatives on health’s impact on growth and economic development Number of measures to bridge inequalities between Member States; number of projects benefiting the new Member States Number of projects to improve solidarity between national health systems |

2.2. Promote healthier ways of life by tackling health determinants. | Number of new measures proposed and carried out Number of projects in this area Number of thematic platforms created Number of information, publications and target audience reached |

3. Generate and disseminate health knowledge |

3.1. Exchange knowledge and best practice | Number of projects in this area Number of best practice solutions identified Number of Member States that took inspiration from good practice to introduce improvements in their health systems Number of health themes addressed |

3.2. Collect, analyse and disseminate health information. | Number of projects in this area Number of information/awareness raising publications and target audience reached Number of hits of health portal Number of Health reports and other publications Number of conferences & participants |

The implementation of the Community programme entrusted to the executive agency is subject to the control of the Commission and this control is exerted according to the methods, the conditions, the criteria and the parameters which it lays down in the act of delegation defined by Council Regulation (EC) N° 58/2003 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes[84], Article 6 (3).

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

This programme proposal is built on a series of existing Community programme and measures, some of which have been operational for many years, and which have been the subject of a comprehensive sequence of evaluations, as well as a substantial corpus of experience of administering and implementing the programmes in the Commission (and a former technical assistance office) and within the Member States and other participating countries (particularly the candidate countries).

The hypothesis of taking no action was considered:

• No action means failure to meet the provisions of article s 152 of the Treaty.

• No action means that the Commission would not meet the requirement of having a proper legal basis for health actions during the period 2007-2013 as imposed by the new financial framework. (The Health Programme expires at the end of 2008). This would make it very difficult to fulfil various legal obligations.

• No action would mean that the Commission would not fulfil its commitment to present a health strategy, following an open consultation in 2004, intended to help prepare the ground for a new strategy. In terms of effects on health, some serious negative impact would arise following the expiry of the current health programme. Health protection in Europe would be undermined as essential health threat alert mechanisms would find it difficult to operate. There would be inadequate information about important health trends and developments as mechanisms to collect and analyse the data would not function effectively. This would make it harder for health authorities to plan and develop policies and for citizens to take decisions. There would also be a great reduction in actions against trans-frontier health threats eg HIV/AIDS and bioterrorism.

• No action would also mean that the Commission stopped work in areas of central concern to its citizens daily lives and thus lost the possibility to increase visibility and to demonstrate the relevance of its action to them.

Building a new programme will bring citizens’ issues to the forefront of the EU agenda by providing a new framework for a policy that impacts on citizens’ day-to-day life.

In addition the existing executive agency for the public health programme would have its current mandate adapted to be able to ensure the management tasks of the new programme, including budgetary tasks, which would constitute the best management instrument at the disposal of the Commission[85]. This will in particular ensure :

- Multiplier effect (leverage) enabling the Commission to concentrate on its core competencies;

- Effectiveness and flexibility in the implementation of outsourced tasks;

- Simplification of the procedures used;

- Proximity of the outsourced action to the final beneficiaries.

The public health programme 2003-2008, adopted in September 2002[86], represents a major step forward for the implementation of the provisions of Article 152 of the EC Treaty. It provides for the integrated development of a strategy aimed on the one hand at ensuring a high level of health protection in all Community policies and actions and, on the other, at supplementing and coordinating policies and actions carried out by the Member States in the field of health surveillance and information systems, combating transmissible diseases and disease prevention.

In designing the new joint programme proposal, special attention was given to building upon the experience acquired during the first years of operation of the 2003-2008 programme, as well as to integrating the work carried out in various consultations, fora and groups.

Preparatory work on the health strategy

An open consultation on the future Health Strategy was launched in July 2004. The consultation was carried out on the basis of a public consultation document published on the web-site. All interested parties from the public health area, public bodies, interest groups and individual citizens, were invited to participate in the consultation, by means of a written contribution. Almost 200 contributions from national and regional authorities, NGOs, universities, individual citizens and companies have reached the Commission, Following the analysis of the results, a number of policy priority areas have been identified making it necessary to re-orient existing work in order to refine the policy priorities. The result is available in the Commission website[87].

Approximately 1/4 of all respondents including Ireland, Sweden, the Netherlands, Germany, the UK, Lithuania Malta and Poland urged the EU to pro-actively promote health and prevent illness. Measures proposed include the need to focus on children and teenagers, to implement a nutrition/obesity strategy, to tackle smoking and alcohol, to address a wide range of issues affecting health and to act on important diseases including cancer, respiratory and cardiovascular diseases.

Approximately 1/5 of all respondents including France, Germany, Ireland, the Netherlands, Sweden, Finland and Lithuania asked the EU to mainstream health. Respondents urged the Commission to implement a comprehensive and coherent EU approach to health, encompassing policies as diverse as Education, Trade, Internal Market, Social, Environment, Agriculture, External, Transport and Regional development. Several respondents including France, Ireland, Sweden and Finland raised the need for a Health Impact Assessment system.

The need to position health as a driver of economic growth and to disseminate evidence was raised by Ireland, France, the Netherlands, Malta and the UK. Some NGOs and Germany, Ireland and Sweden asked for health to become part of the Lisbon agenda.

Many stressed the need to address health inequalities by increasing funding for health. Respondents also urged the EU to involve stakeholders more closely in policy-making, to support the civil society, to take a stronger role on international health and to step up efforts in the analysis and dissemination of data.

Finally, many respondents also urged the EU to increase resources allocated to health, for the Public Health Programme to better serve policy priorities, to improve dissemination of project results, to cover neighbouring countries and to increase co-funding.

Respondents raise a large number of additional specific issues including the need to focus more on mental health, the challenges posed by an ageing population, the need to increase quality in healthcare, to secure patients’ rights and safety, to set clear rules for patient and professional mobility, for health technology assessment and research.

Health systems

In 2003, a high level reflection process on patient mobility and healthcare developments in the EU was launched at ministerial level. Working groups composed of Member State health ministers or senior representatives, and stakeholders met throughout the year. In December 2003, a ministerial level meeting including ministers from acceding countries, adopted a report containing 19 recommendations for action at EU level. The Commission responded in presenting three Communications[88] in April 2004. To take forward these recommendations, a High Level Group on health services and medical care was established with working groups on the following areas : cross-border healthcare purchasing and provision, health professionals, centres of reference, health technology assessment, information and e-health, health impact assessment and health systems, patient safety. Reports setting out progress and orientations for future work were endorsed by the Council in December 2004 and in December 2005.

Involvement of stakeholders

Health policy making must respond to the needs and concerns of citizens. It is necessary to build up the organisations representing patients and those developing the public health agenda so that civil society is able to make the constructive contribution needed to public health policy.

Currently, patient groups and non governmental organisations in the health field can find it difficult to develop initiatives at EU level and to stabilise their organisations because they have inadequate resources.

For example active participation in the EU Health policy forum, which brings stakeholders together to discuss policy issues, requires a level of organisational capacity and resources that many NGOs lack. Associations are not funded for their core work as such, because the legal basis of the Public Health Programme 2003-2008 does not allow such direct funding. The Commission is therefore proposing operational grants as well as project grants to provide core funding to certain NGOs, including patient groups, in order to help them develop their organisational capacity and put themselves on a sound basis.

As underlined in the Lisbon process, there is a need to reduce the major differences between Member States in terms of life expectancy, health status and health systems capability. Following enlargement, supporting in particular the new Member States to develop their health systems requires additional resources. In addition to infrastructure investment and human resources to which the Community Structural Funds can contribute, there is a need for the Community to help these countries in terms of training, expertise, capacity building, preparedness, prevention and promotion, as well as a need for analysis on their health investment needs.

Finally, ageing of the EU population and its potential impact on the sustainability of public finances, not least from the relative decline in the working population, requires EU action to help Member States cope with this challenge.

Cost-effectiveness

The adaptation of the existing Public Health Programme executive agency to support the new proposed programme will also lead to savings in terms of input as regards tasks related with tendering and organisation of meetings. The outsourcing of such administrative tasks to the executive agency will also enable the Commission to focus on policy making and conception tasks, including developing significant links with other policies.

The programme foresees improving the way projects results are exploited and disseminated, which will increase projects’ impact and visibility. The outsourcing of administrative tasks will enable the Commission to focus on ensuring that health crises and emergencies are better handled, that project results are better disseminated, to expand work with stakeholders and to develop policy work on e.g. health inequalities, ageing and children’s health.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

Ex post evaluation of the former 8 public health programmes

The role of the European Community in the field of public health, as defined by the Treaty, is to complement Member States’ action by promoting research, providing health information and education, encouraging cooperation and fostering policy coordination among Member States through incentive measures. An evaluation of the 8 Community programmes of 1996-2002 was carried out in 2004[89]. The main objective was to assess whether the goals were achieved in the EU through these action programmes and to locate the genuine added value of European intervention in the field of public health.

The evaluation shows that the Programmes had an overall positive added value and calls for further investment by the EU in Public Health. It gives a number of recommendations : some of the issues raised have already been addressed when building the Public health programme 2003-2008. However room for improvement remains for the following areas:

- develop a complete and coherent theory of action for the general public health framework;

- clarify the priorities the programme seeks to meet and the levels targeted;

- be structured and research synergies and complementarities between the policy instruments and the research areas;

- in the area of health determinants, redirect a substantial part of the new programme towards the aspects of these diseases which have not been fully researched and towards tackling the issue of diseases from a preventive point of view;

- to allow more room, in cases regarding the share of responsibilities between the EU and the Member States, for a re-orientation of the EU priorities towards emerging issues and innovative approaches;

- to maximise the possibilities to exchange information and knowledge between Member States, notably to allow bridging the gap between countries lagging behind the most advanced states, specially considering the recent enlargement;

- to set up a systematic internal and external communication policy;

- to enhance training activities, as it is the most valuable way of disseminating methods and best practices;

- to reserve financing in the new programme for the effective and large networks, i.e. which are representative in terms of partners involved and coverage of the EU as a whole, so to ensure their sustainability.

These recommendations will be reflected as far as possible in the construction of the new programme.

6.2.3. Terms and frequency of future evaluation

Details and frequency of planned evaluation:

(See Article 13 of the proposed Programme)

An external and independent interim evaluation, i.e., mid-term report will be undertaken three years after adoption of the programme. The object of this report is to provide an initial assessment of the impact and effectiveness of the programme on the basis of the results obtained. The report shall in particular make it possible to assess the impact of measures on all countries. Any changes or adjustments that are deemed necessary will be proposed by the Commission for the second half of the programme.

Communication on the continuation of the Programme no later than four years after its adoption.

Ex post evaluation, i.e. final Report: A detailed external independent evaluation report covering the entire period of operation of the Programme will be carried out by 31 December 2015, to assess the implementation of the Programme.

Furthermore, the Commission plans to audit beneficiaries in order to check that Community funds are being used properly. The results of audits will form the subject of a written report.

Evaluation of the results obtained:

Information providing a measure of the performance, results and impact of the Programme will be taken from the following sources:

- statistical data compiled on the basis of the information from application dossiers and the monitoring of beneficiaries' contracts;

- audit reports on a sample of programme beneficiaries ;

- use of the results of the executive agency’s evaluations and audits.

7. Anti-fraud measures

All the contracts, conventions and legal undertakings concluded between the Commission and the beneficiaries under the programme foresee the possibility of an audit at the premises of the beneficiary by the Commission’s services or by the Court of Auditors, as well as the possibility of requiring the beneficiaries to provide all relevant documents and data concerning expenses relating to such contracts, conventions or legal undertakings up to 5 years after the contractual period. Beneficiaries are subject to the requirement to provide reports and financial accounts, which are analysed as to the eligibility of the costs and the content, in line with the rules on Community financing and taking account of contractual obligations, economic principles and good financial management.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Other staff [3] financed by art. 17 01 04/05 |

TOTAL | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 |

The calculation includes the existing resources devoted to the current programme, and the new requested staff, subject to agreement under the annual procedure of resources allocation (APS/PDB). The increase in the Commission staff is needed to. undertake the conceptual and strategic preparatory work during the first years of the programme.This increase should be covered within the pre-allocation of the DG in the PDB for 2007.

It does not include the executive agency’s staff.

8.2.2. Description of tasks deriving from the action

This is explained in the explanatory memorandum.

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

X Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

X Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year 2007

( Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

( Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

( Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (17 01 01) | 3,5646 | 3,5646 | 3,5646 | 3,5646 | 3,5646 | 3,5646 | 3,5646 |

Staff financed by Art 17 01 02 (auxiliary, END, contract staff, etc.) (specify budget line) | 1,62 | 1,62 | 1,62 | 1,62 | 1,62 | 1,62 | 1,62 |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 5,184 | 5,184 | 5,184 | 5,184 | 5,184 | 5,184 | 5,184 |

Calculation – Officials and Temporary agents

Calculation includes overheads expenses and is based on the average cost in the Commission

Calculation– Staff financed under art. XX 01 02

Calculation includes overheads expenses and is based on the average cost in the Commission

8.2.6 Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

|2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL | | 17 01 02 11 01 – Missions |0,525 |0,528 |0,530 |0,533 |0,536 |0,538 |0,541 |2,657 | | 17 01 02 11 02 – Meetings & Conferences; Committees |1,400 |1,407 |1,414 |1,421 |1,428 |1,435 |1,443 |7,085 | | 17 01 02 11 04 – Studies & consultations |0,420 |0,422 |0,424 |0,426 |0,428 |0,431 |0,433 |2,125 | | 17 01 02 11 05 - Information systems |0,525 |0,528 |0,530 |0,533 |0,536 |0,538 |0,541 |2,657 | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |2,870 |2,884 |2,899 |2,913 |2,928 |2,942 |2,957 |14,524 | |3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | |Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |2,870 |2,884 |2,899 |2,913 |2,928 |2,942 |2,957 |14,524 | | Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing Directorate-General in the framework of the annual allocation procedure.

[1] KOM(2005) 115 zo 6. 4. 2005.

[2] Stanovisko EP z 15. 3. 2006 k oznámeniu Komisie z roku 2006 jarnej Európskej rade, 25. 1. 2006.

[3] Oznámenie Komisie z roku 2005 jarnej Európskej rade KOM(2005) 24, 2. 2. 2005.

[4] Oznámenie Komisie z roku 2006 jarnej Európskej rade KOM(2006) 30, 25. 1. 2006.

[5] Strategické ciele 2005 - 2009, „Európa 2010“, 2005.

[6] Nariadenie (ES) č. 851/2004.

[7] Rozhodnutie 2119/98/ES.

[8] Stanovisko EP z 15. 3. 2006 k Oznámeniu Komisie jarnej Európskej rade v roku 2006, 25. 1. 2006.

[9] KOM (2005) 330, 20. júla 2005, v Lisabonskom programe Spoločenstva sa uvádza, že „Komisia bude členským štátom pomáhať pri vytváraní stratégií aktívneho starnutia a opatrení na zvýšenie počtu v zdraví prežitých rokov“.

[10] Príloha ku KOM (2006) 30 z 25. 1. 2006.

[11] KOM (2006) 30 z 15. 1. 2006, Oznámenie Komisie jarnej Európskej rade.

[12] Zmena a doplnenie EP 1, ktorú KOM pôvodne zamietla z dôvodu rozdelenia.

[13] Zmena a doplnenie EP 2, ktorú KOM pôvodne zamietla z dôvodu rozdelenia.

[14] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. 172