Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o skúsenostiach získaných počas štatistického zisťovania o sadoch určitých druhov ovocných stromov, ktoré vykonali členské štáty v roku 2007 pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/109/ES z 19. decembra 2001 SEK(2010)776 final /* KOM/2010/0340 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 28.6.2010 KOM(2010)340 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o skúsenostiach získaných počas štatistického zisťovania o sadoch určitých druhov ovocných stromov, ktoré vykonali členské štáty v roku 2007 pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/109/ES z 19. decembra 2001 SEK(2010)776 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o skúsenostiach získaných počas štatistického zisťovania o sadoch určitých druhov ovocných stromov, ktoré vykonali členské štáty v roku 2007 pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/109/ES z 19. decembra 2001 Úvod (rozsah pôsobnosti, kontext, vnútroštátne právne predpisy) Aby Komisia splnila úlohy, ktorými bola poverená v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) a ustanovení Európskej únie (EÚ), ktorými sa riadi spoločná organizácia trhu (CMO – Common Organisation of the Market) v sektore ovocia a zeleniny, musí byť presne informovaná o produkčnom potenciáli sadov hlavných druhov ovocných stromov v rámci EÚ a mať k dispozícii strednodobé odhady produkcie a dodávok na trhy. Základné zisťovanie vykonávané každých päť rokov v sadoch hlavných druhov ovocných stromov v EÚ je spôsob, ktorý sa v súčasnosti používa na poskytovanie informácií o niektorých z faktorov, ktoré prispievajú k produkčnému potenciálu sadov ovocných stromov: odrody, vek stromov a hustota výsadby. Niektoré členské štáty využívajú túto možnosť na zber údajov o ďalších faktoroch, napríklad o špecializácii farmy, technických riadeniach sadu, využívanej pracovnej sile, skladovaní a obchode, atď. Tieto zisťovania sa uskutočňujú od roku 1977. Základné zisťovanie v roku 2007 zamerané na sady určitých druhov ovocných stromov sa uskutočnilo v 27 členských štátoch EÚ pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/109/ES[1] z 19. decembra 2001 a v súlade s rozhodnutím Komisie 2002/38/ES z 27. decembra 2001[2], ktorým sa stanovujú parametre a určujú kódy a štandardné pravidlá na prepis, v strojovočitateľnej forme, údajov. V súlade s článkom 4 ods. 4 smernice 2001/109/ES členské štáty zasielajú Komisii metodickú správu o tom, ako sa vykonalo zisťovanie. Táto správa o skúsenostiach získaných počas zisťovania v roku 2007 sa predkladá v súlade s článkom 7 smernice 2001/109/ES. Je založená na skúsenostiach útvarov Komisie, a najmä na využívaní poskytnutých údajov, a na pripomienkach a skúsenostiach, ktoré uviedli členské štáty v metodickej správe (článok 4 ods. 4 smernice 2001/109/ES). Na základe článku 4 smernice 2001/109/ES sa od členských štátov vyžaduje, aby informovali Komisiu o výsledkoch základného zisťovania do 1. októbra roku nasledujúceho po referenčnom roku. Dátumy sú uvedené v prílohe 1 k tejto správe (pozri pracovný dokument útvarov Komisie). Údaje od všetkých členských štátov boli zaslané v súlade s pravidlami a technickými parametrami stanovenými v rozhodnutí Komisie 2002/38/ES. Rozsah a obsah Zisťované druhy (z právnych predpisov EÚ a iných predpisov) V základnom zisťovaní v roku 2007 sa druhy zisťované v každom členskom štáte riadili požiadavkami stanovenými v prílohe k smernici 2001/109/ES a boli uvedené v rozhodnutí Komisie 2008/690/ES zo 4. augusta 2008[3]. Sú uvedené aj v prílohe 2 k tejto správe (pozri pracovný dokument útvarov Komisie). Bulharsko, Nemecko, Írsko a Španielsko zaslali na nepovinnom základe aj údaje o sadoch, v ktorých sa pestujú jablká a/alebo hrušky na iné účely ako dezertné ovocie. Farmy (minimálny prah fariem a/alebo sadov) Podľa článku 1 ods. 3 smernice 2001/109/ES „zisťovanie sa vzťahuje na všetky farmy s plochou vysadenou ovocnými stromami, za predpokladu, že produkované ovocie je úplne alebo hlavne zamýšľané na obchodovanie“. V praxi sa situácia medzi jednotlivými členskými štátmi líši, pričom v niektorých z nich sa neurčuje žiadny prah (t. j. zisťovanie sa uskutočňuje na všetkých farmách) a v iných sa prah stanovuje na úrovni členského štátu (napríklad 15 v CZ, 50 vo FR a 100 v LV). Okrem toho niektoré členské štáty zmenili svoj prah medzi jednotlivými zisťovaniami. Druh zisťovania, organizácia zisťovania a harmonogram (referenčný dátum) Tabuľka, v ktorej sú zhrnuté spôsoby zisťovania používané jednotlivými štátmi, je uvedená v prílohe 3 k tejto správe (pozri pracovný dokument útvarov Komisie). Metodicky je najvýznamnejšou charakteristikou zisťovania v roku 2007 to, že pozostávalo z: 1. úplného zoznamu v Českej republike, Dánsku, Nemecku, Írsku, Lotyšsku, Litve, Holandsku, Rakúsku, Slovinsku, na Slovensku, vo Fínsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve; 2. výberového zisťovania plôch v Španielsku, a 3. výberového zisťovania fariem v ostatných členských štátoch. Niektoré členské štáty uviedli určité osobitné pripomienky k zisťovaniu, spôsobu a podmienkam, za ktorých sa vypracovalo, a k získaným výsledkom. Niektoré z týchto pripomienok sú zhrnuté v tejto tabuľke. CZ | Zisťovanie v Českej republike sa zorganizovalo po prvýkrát v roku 2007. Hoci sa v minulosti uskutočnili podobné zisťovania s názvom „Sčítanie ovocných stromov a kríkov“, posledné takéto zisťovanie sa uskutočnilo v roku 1980. Odvtedy Český štatistický úrad zbieral základné údaje o produkcii ovocia v rámci „Zisťovania definitívnych údajov o produkcii plodín“ a „Zisťovania štruktúry fariem“ (ďalej len „ZŠF“). Zisťovanie o sadoch, ktoré je prvým zisťovaním svojho druhu, poskytuje podrobné informácie o pestovaní ovocných stromov v Českej republike. | EE | Zisťovanie v roku 2007 zamerané na sady ovocných stromov bolo prvé svojho druhu, ktoré sa uskutočnilo v Estónsku. Uskutočnilo sa v súvislosti so zisťovaním štruktúry fariem v roku 2007. Ukazovatele zisťovania sa pridali do dotazníkov ZŠF v roku 2007 ako samostatný oddiel. Neuviedli sa žiadne problémy s vykonaním zisťovania. Väčšina odrôd je miesta. | IE | Zbieralo sa značné množstvo doplňujúcich informácií, ktoré slúžia výlučne na vnútroštátne účely. Medzi tieto informácie patrili: a) informácie, či sa pestovateľ zapojil do systému zabezpečenia kvality; b) informácie, či je pestovateľ členom organizácie pestovateľov; c) podrobnosti o počte zamestnancov; d) podrobnosti o výrobných zariadeniach a spôsoboch zberu; e) podrobnosti o typických výnosoch a hodnote výnosov; f) podrobnosti o odbytiskách pestovateľa na trhu; g) podrobnosti o budúcich rozvojových plánoch pestovateľa; h) podrobnosti o výnosoch a hodnote produkcie ekologických jabĺk. | IT | Zisťovanie o sadoch sa v Taliansku uskutočňuje od roku 1977 a predstavuje významný referenčný bod pre sektor ovocných stromov. Zisťovania o sadoch sa v období rokov 1977 až 2007 uskutočňovali každých päť rokov. Cieľom zisťovania je zbierať podrobné informácie o plochách hlavných fariem, na ktorých sa pestujú ovocné stromy, a o relatívnom produkčnom potenciáli s cieľom orientovať trh. Okrem odpovede EÚ (smernica 2001/109/ES) zisťovanie poskytuje údaje, ktoré sa môžu použiť pri odhade národných účtov. Okrem toho poskytuje informácie o štruktúre a produkcii fariem a o vplyve politiky na sektor; umožňuje aj aktualizovať zoznam poľnohospodárskych podnikov. | GR | Zisťovanie o sadoch zahŕňa všetky poľnohospodárske podniky, v ktorých sa v tradičných sadoch pestuje jeden alebo viac z ôsmich uvedených druhov ovocných stromov. Tradičné sady sú plochy pod stromami, ktoré sa vysádzajú v presnom usporiadaní, a predstavujú kompaktné sady s primeraným počtom stromov na stremma, v závislosti od používaného systému výsadby (riedka výsadba, hustá výsadba, napríklad PALMETA v prípade jabĺk a hrušiek, atď.). Tradičné sady sa rozdeľujú na NEZMIEŠANÉ a ZMIEŠANÉ tradičné sady. Nezmiešané tradičné sady sú sady, v ktorých sa pestuje iba jeden z druhov ovocných stromov, napríklad, iba broskyne alebo iba jablká, a tak ďalej. Zmiešané tradičné sady sú tradičné sady, v ktorých sa spolu pestuje viac ako jeden druh stromov, napríklad pomarančovníky s olivovníkmi alebo hrušky s jabloňami, alebo broskyne s čerešňami atď., a stromy jedného druhu sa nachádzajú medzi stromami iných druhov v určitom systematickom a nie v úplne náhodnom usporiadaní. Druh s menším počtom stromov by mal pokrývať aspoň 1/10 stremma. Ak stromy tohto druhu nepokrývajú 1/10 stremma, považujú sa za rozptýlené, a to aj vtedy, ak sú pravidelne usporiadané. Na to, aby sa zmiešaný sad označil za tradičný, je dôležité nie to, či sú všetky stromy v sade tej istej čeľade, ale to, aby stromy rôznych druhov predstavovali kompaktný tradičný sad. | ES | Výberové zisťovanie plôch (MAST – Marco de Áreas y Segmentos Territoriales) je zisťovanie, ktoré sa používa v Španielsku od začiatku deväťdesiatych rokov. Inšpektori sú zamestnancami spoločnosti, ktorá riadi prácu španielskeho agrárneho poisťovacieho systému v teréne, a každý rok sa zúčastňujú na zisťovaní MAST. | FR | Zisťovanie umožňuje lepšie určiť a opísať faktory, ktoré majú vplyv na produkčný potenciál sadov, napríklad, odroda, vek, hustota výsadby, atď. Tieto ukazovatele sú potrebné, aby sa vypracovali spoľahlivé prognózy (objem a harmonogram produkcie). Okrem otázok, ktoré vyžaduje EÚ, dotazník obsahuje aj ďalšie tri skupiny otázok: 1. Ďalším cieľom zisťovania boli informácie o predaných objemoch produkcie a základných reťazcoch predaja, ktoré používajú pestovatelia ovocia. Je to však iba čiastočná štúdia reťazca predaja ovocia v štádiu počiatočnej fázy uvádzania ovocia na trh a nie celkovej činnosti tých, ktorí sú zapojení do obchodovania. 2. Doplňujúce informácie o obhospodarovaní sadov. 3. Informácie o stálych pracovníkoch a o sezónnych alebo príležitostných pracovníkoch, ktorých zamestnávajú ovocinárske poľnohospodárske podniky. Hlavným cieľom zisťovania je preto získať údaje o: • štruktúre produkcie: miesto, veľkosť, špecializácia účelov použitia, využitie pôdy; • stálych a sezónnych pracovníkoch; • kapacite na skladovanie ovocia; • spôsoboch pestovania, pokiaľ ide o zavlažovanie, ochranu pred poveternostnými podmienkami, napríklad, pred mrazom, o špecifikáciách používaných pre rôzne druhy; • ploche, hustote a veku výsadby, skúmanom produkčnom potenciáli podľa odrody každého druhu; • produkčných a distribučných reťazcoch z poľnohospodárskeho podniku (prvé umiestnenie na trhu) podľa druhu; • hlavných poľnohospodárskych postupoch na údržbu sadu. | HU | Rovnako ako v roku 2001 katastrálne mapy sledovaných obcí pomohli sčítacím komisárom určiť každý sad počas zisťovania v teréne. Okrem toho boli k dispozícii ortofotosnímky (ktoré poskytol Inštitút geodézie, kartografie a diaľkového snímania) v prípade obcí, ktoré majú aspoň päť sadov. Tieto ortofotosnímky umožnili správne určiť a odlíšiť každý sad na základe označenia hraníc medzi nimi. Aby sa určili odrody, sčítacím komisárom sa poskytla príručka obsahujúca ich opis spolu s farebnými fotografiami/obrázkami. Opis okrem iného obsahuje vlastnosti ovocia, obdobie dozrievania, tvar stromu a charakteristiky jeho pestovania. Všetky tieto informácie prispeli k odbornému a kvalitatívnemu stanoveniu odrôd. Dotazníky z roku 2007 obsahovali predtlačené údaje. • Všetky údaje zisťované v roku 2001 boli zaradené do dotazníka z roku 2007. Na záznamy do dotazníka sa použili iba už uvedené kódy. Vyplniť sa museli iba tie dátové bunky, v prípade ktorých došlo k zmenám v porovnaní s predchádzajúcimi informáciami. Formulár mal osobitný stĺpec na zaznamenanie zmien. V prípade, že údaje boli rovnaké v prípade oboch rokov, dátová bunka v osobitnom stĺpci musela zostať nevyplnená. • V prípade sadov vysadených po roku 2001 boli od MARD-CAO k dispozícii iba určité údaje, konkrétne identifikačné číslo sadu, hrubá plocha, kód druhov a údaje o vlastníkovi. Do dotazníkov sa mohli predtlačiť iba tieto údaje. Je zrejmé, že vo formulári sa museli vyplniť všetky ostatné informácie; bolo možné iba aktualizovať predtlačené údaje, ak sa údaje od času výsadby zmenili. Prítomnosť vlastníka nebola počas vykonávacej fázy (zisťovanie v teréne) potrebná. V prípade určitých položiek, napríklad, odrody v sade, odhadovaný rok klčovania, atď., však vlastníci mohli poskytnúť spoľahlivejšie informácie. Na tento účel sa sčítací komisári v mnohých prípadoch obrátili na vlastníka a vyplnili formuláre spoločne. Tento druhý prístup umožnil aj aktualizovať údaje o vlastníkovi. Odhadovaná plocha sadov, v ktorých sa pestujú jablká, hrušky, broskyne a marhule, rok 2007 Druh ovocia Odhadovaná plocha (v ha) Odchýlka, v % Jablká 34 906 0,9824 Hrušky 2 878 0,5267 Broskyne 5 787 1,5462 Marhule 5 216 1,3635 Súhrnné údaje na úrovni oblastí a krajov a na celoštátnej úrovni sa porovnali s údajmi z ročnej štatistiky o produkcii ovocia a s údajmi z predchádzajúceho roka. | MT | Údaje sa zbierali pomocou ZŠF, pretože Malta potrebovala získať údaje iba o celkovej ploche, na ktorej sa pestujú broskyne. | PL | Prvé zisťovanie týkajúce sa sadov v Poľsku sa uskutočnilo v roku 1998 a druhé v roku 2004. Obe zisťovania sa uskutočnili s cieľom splniť vnútroštátne potreby, ale vo väčšine prípadov sa riadili metodikou EÚ. Boli podobné ako zisťovanie o sadoch určitých druhov ovocných stromov v roku 2007, ale výsledky sa nezaslali Eurostatu, pretože Poľsko nebolo požiadané, aby ich zaslalo. V roku 2007 sa uskutočnilo tretie zisťovanie o sadoch podľa požiadaviek EÚ a v apríli 2008 boli výsledky zaslané Eurostatu. Toto zisťovanie splnilo nielen potreby Eurostatu, ale aj vnútroštátne potreby. Hlavným cieľom posledného zisťovania (v roku 2007) bolo získať údaje o dezertných jablkách a dezertných hruškách podľa čistej plochy, odrody, veku stromov a hustoty výsadby, ako aj údaje o broskyniach a marhuliach podľa čistej plochy. Rozsah zisťovania sa rozšíril o ukazovatele pre potreby vnútroštátnych používateľov, konkrétne o ďalšie druhy ovocných stromov a kríkov a sady bobuľovín. Do zisťovania sa zaradili aj niektoré informácie o vlastníkovi a poľnohospodárskom podniku. V zisťovaní sa posudzovali iba poľnohospodárske podniky, ktoré pestujú ovocie, ktoré je určené úplne alebo čiastočne na trh. Doplňujúce ukazovatele sa zbierali iba na vnútroštátne účely. Patrili medzi ne plocha a počet ovocných stromov podľa vekových tried a produkcia ovocia v prípade týchto druhov: slivky, višne a čerešne, marhule, broskyne a vlašské orechy a tiež jablone podľa druhu podpníka (trpasličí, polo-trpasličí a pevne rastúci). Plocha a počet ovocných kríkov a plocha sadov bobuľovín – na vnútroštátne účely – v prípade týchto druhov: lieskové orechy, egreše, červené ríbezle (farebné), čierne ríbezle, maliny, jahody, záhradné jahody, arónia, čučoriedky, hrozno a ďalšie ovocné kríky a bobuľovité rastliny. | PT | Keďže záležitosti týkajúce sa životného prostredia sú čoraz dôležitejšou otázkou na vnútroštátnej a európskej úrovni, Portugalsko zahrnulo do dotazníka niektoré osobitné ukazovatele. Patrili medzi ne prínos k trvalo udržateľnému poľnohospodárstvu a niektoré otázky týkajúce sa ekologického správania, najmä prostredníctvom stanovenia súboru postupov pestovania používaných v produkcii ovocia, ktoré sa týkajú hospodárenia s pôdou a ochrany plodín. Zisťovali sa údaje o zavlažovanej ploche, úrovni/povahe produkcie, systéme produkcie a niektorých postupoch produkcie. Keďže užívatelia majú značný záujem vedieť, ako sa ovocie zasiela na trh, zaradila sa aj otázka, ako sa produkcia predáva. | RO | Podľa smernice Rady 2006/110/ES bola Rumunsku povolená výnimka, pokiaľ ide o oznamovanie údajov o druhoch, vekovej skupine a hustote výsadby. Vzhľadom na túto výnimku a vnútroštátne požiadavky sa ako súčasť uvedených zisťovaných údajov zbierali tieto údaje: plocha mladých a plodiacich sadov, plocha zanikajúcich sadov, novovysadená plocha v roku 2007, plocha vyklčovaných sadov, produktivita a celková produkcia v prípade týchto troch druhov: jablká, hrušky, marhule, čerešne a višne, slivky, broskyne, vlašské orechy, iné stromy (lieskové orechy, gaštany, dule). Experimentálne sa zbierali údaje o hustote plodiacej výsadby a zanikajúcej výsadby a o hustote mladej výsadby. Tieto údaje sa zbierali ako súčasť ročného zisťovania o rastlinnej výrobe v prípade hlavných plodín, za ktoré je zodpovedný národný štatistický úrad. Zisťovanie o rastlinnej produkcii v prípade hlavných plodín je založené na vzorke 80 000 poľnohospodárskych podnikov zastupujúcich úroveň rozvojových oblastí (NUTS 2) a úroveň krajov (NUTS 3). | FI | Vo Fínsku sa tieto údaje môžu spoľahlivo získať zo spektra rôznych zdrojov, keďže všetky zdroje používajú rovnaké identifikačné čísla. Uverejnené štatistiky možno považovať za spoľahlivé, keďže sú založené najmä na údajoch z registrov pokrývajúcich všetky subjekty. Pohovory po telefóne pomohli zvýšiť mieru odpovedí. Väčšina údajov pre štatistiky o jabloňových sadoch sa získala z registrov integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS – Integrated Administration and Control System) Fínskej agentúry pre vidiecke záležitosti. Podnikateľské subjekty v obci na vidieku zaevidujú väčšinu týchto údajov z formulárov žiadostí o dotácie, ktoré zasielajú späť poľnohospodári zaregistrovaní vo svojej obci. Zákon o registri poľnohospodárskych podnikov (1515/1994) vyžaduje, aby orgány obce uchovávali údaje v tomto registri ako dôverné. Tike (Fínska poľnohospodárska štatistická služba) spravuje register poľnohospodárskych podnikov a má právo použiť administratívne registre na tvorbu štatistiky. Pri odhade potenciálneho objemu produkcie sú odhady založené na počte stromov presnejšie ako odhady založené na plošnej výmere. Poľnohospodári považujú tiež za jednoduchšie kategorizovať počet, odrodu a vek svojich stromov ako kategorizovať plošnú výmeru alebo hustotu výsadby. Na základe štatistiky z roku 2002 a rozhovorov so záujmovou skupinou odvetvia sa rozhodlo, že sa budú požadovať informácie o odrode (a o plošnej výmere) iba v prípade komerčne významných odrôd. Zoznam odrôd týkajúci sa zisťovania v roku 2007 bol zostavený na základe najvýznamnejších odrôd v roku 2002 (22 odrôd). Pridali sa aj dve nové odrody (Rubinola a Rajka), pretože sa považovali za čoraz významnejšie. Vzhľadom na severnú zemepisnú šírku sa odrody jabĺk vo Fínsku značne líšia od odrôd, ktoré sa pestujú v pevninskej Európe, a mnohé z odrôd pestované vo Fínsku už nie sú významné pre komerčné poľnohospodárstvo. | SE | Konečný termín pre zisťovanie bol stanovený na 26 marec. Do tohto dňa odpovedalo na zisťovanie 76 % poľnohospodárskych podnikov. Štatistické oddelenie Švédskej rady pre poľnohospodárstvo považuje tento výsledok za neuspokojivý. Začali sa diskusie o tom, ako v budúcnosti zvýšiť mieru odpovedí. Základný súbor zisťovania o výsadbe určitých ovocných stromov tvoria poľnohospodárske podniky, ktoré podľa štatistického registra fariem (LBR) pestujú jablká a/alebo hrušky, a tiež poľnohospodárske podniky, ktoré podľa IACS požiadali v roku 2007 o dotácie na pestovanie ovocia na minimálnej ploche 0,25 hektárov. Cieľovú skupinu zisťovania tvorili poľnohospodárske podniky so sadmi jabĺk a/alebo hrušiek s rozlohou minimálne 0,25 hektárov. Celkove vzaté, populácia zisťovania v roku 2007 pozostávala z 369 poľnohospodárskych podnikov. Na základe pripomienok poľnohospodárskych podnikov, buď prostredníctvom dotazníka alebo telefonicky, možno dospieť k záveru, že podľa ich názoru bolo zložité odpovedať na dotazník. Preto sa ku koncu obdobia zisťovania prerokovala možnosť zjednodušenia zisťovania. Návrh sa predložil vo Švédskej rade pre poľnohospodárstvo v tom zmysle, aby v budúcnosti bolo Švédsko oslobodené od požiadavky zisťovať údaje týkajúce sa hrušiek, pretože vo Švédsku sa ich pestuje malé množstvo. | UKAZOVATELE ZISťOVANIA Posudzovaná plocha sadu Vo všeobecnosti by sa mala posudzovať čistá plocha tradičného sadu. Niektoré členské štáty však zohľadňujú hrubú plochu. Vo veľmi malom počte prípadov sa zahrnuli prinajmenšom aj niektoré rozptýlené stromy. Zisťované odrody (z právnych predpisov EÚ a ďalších právnych predpisov) Analýza podielu jednotlivých odrôd v rámci daných druhov poukazuje na značný vývoj spojený so zmenami v preferenciách spotrebiteľov. Všetky členské štáty poskytli údaje o každej odrode, ktorá predstavovala viac ako 3 % plochy druhov. Vek V prípade všetkých členských štátov sa vek stromov vypočítal od momentu ich vysadenia v sade (jeseň alebo jar). Hustota Väčšina členských štátov vypočítala hustotu výsadby na základe vysadenej plochy a niektoré členské štáty, napríklad Bulharsko, Nemecko, Španielsko, Francúzsko, Rakúsko a Poľsko, vypočítali hustotu na základe počtu stromov pripadajúcich na hektár. Ďalšie ukazovatele Niektoré členské štáty zbierali údaje týkajúce sa ďalších ukazovateľov. Napríklad Francúzsko a Rakúsko zbierali údaje o ekologickej produkcii a marketingovej sieti. Medzi údaje, ktoré zbieralo Francúzsko, patrili údaje o obrábaní pôdy, hnojení, postupoch ochrany rastlín, veku vlastníka, celkovej veľkosti poľnohospodárskeho podniku a špecializácii, Poľsko o bobuľovinách a čerešniach atď. .. ZBER A SPRACOVANIE ÚDAJOV (KONTROLA ÚDAJOV) Výsledky zisťovania doručené Eurostatu boli vložené do produkčnej databázy, v ktorej sa overili predtým, ako sa zaradili do verejnej databázy. Používanie údajov ( ZVEREJňOVANIE ÚDAJOV) Výsledky zisťovania v roku 2007, rovnako ako výsledky predchádzajúceho zisťovania v roku 2002, sú k dispozícii všetkým užívateľom s prístupom na internet bezplatne prostredníctvom verejnej databázy Eurostatu. Hlavné zistenia: analýza výsledkov Niektoré súhrnné výsledky zisťovania v roku 2007 sú uvedené v prílohe 4 (pozri pracovný dokument útvarov Komisie). Z analýzy sa vylúčili jablká a hrušky určené na varenie, keďže plochy, na ktorých sa pestujú tieto druhy, nie sú významné. Na základe druhu možno najdôležitejšie zistenia zhrnúť takto: 80 % plochy sadov v EÚ-27, na ktorých sa pestujú zisťované druhy, je sústredných v Španielsku, Taliansku, Poľsku, Grécku a Francúzsku. Jablone sú najbežnejšie pestovanými ovocnými stromami v EÚ-27, pričom pokrývajú približne jednu tretinu zisťovanej plochy. Citrusy (pomarančovníky, citrónovníky a citrusy s malými plodmi) pokrývajú spolu ďalšiu tretinu plochy EÚ-27. Rozšírenia na EÚ-27 viedli k značnému zvýšeniu plochy, na ktorej sa pestujú stolové jablká, a menšiemu zvýšeniu ostatných zisťovaných plôch. Plocha, na ktorej sa pestujú jablone, sa zvýšila viac ako 2,4-krát, najmä v dôsledku pripočítania poľských[4] a rumunských jabloňových sadov. Plochy s hruškami sa zvýšili o 17 % a s broskyňami o 13 %. Významnejším bolo 27 % zvýšenie plochy s marhuľami. Pokiaľ ide o citrusové ovocie, zvýšenie plochy v dôsledku posledných dvoch rozšírení EÚ nie je významné (približne 1 %). Hlavnými pestovateľmi jabloní v EÚ-27 sú Poľsko (165 715 ha), Rumunsko (60 494 ha), Taliansko (55 225 ha) a Francúzsko (40 113 ha). Celková plocha jabloňových sadov v EÚ-15 sa medzi dvoma zisťovaniami znížila o 11 %. Ukázalo sa, že plocha v Taliansku sa mierne zvýšila, zatiaľ čo vo Francúzsku sa znížila o 16 %. Najväčšie plochy sadov s hruškami v EÚ-27 sú v Taliansku (32 075 ha), Španielsku (25 845 ha), Portugalsku (9 228 ha) a Belgicku (7 225 ha). Celková plocha v EÚ-15, na ktorej sa pestujú hrušky, sa v období rokov 2002 – 2007 znížila takmer o 13 %. Najväčšie plochy broskyňových sadov v EÚ-27 sú v Španielsku (75,118 ha), Taliansku (63 754 ha), Grécku (34 127 ha) a Francúzsku (14 308 ha). Španielsko a Taliansko tvoria spolu dve tretiny celkovej plochy EÚ-27. Španielsko je jediným členským štátom EÚ-15, v ktorom sa plocha broskyňových sadov zvýšila; v dôsledku toho sa celková plocha broskyňových sadov v EÚ-15 znížila približne o 6 %. Najväčšia plocha marhuľových sadov je v Španielsku (18 700 ha), po ňom nasleduje Taliansko (15 649 ha), Francúzsko (13 804 ha) a Maďarsko (4 999 ha). Španielsko a Taliansko majú viac ako polovicu celkovej plochy marhuľových sadov v EÚ-27. Celková plocha v Taliansku zostala takmer rovnaká a vo všetkých ostatných členských štátoch sa znížila, s výnimkou značného zvýšenia (o 26 %), ktoré zaznamenalo Rakúsko. Španielsko má približne 55 % plochy sadov s pomarančovníkmi EÚ-27 (158 824 ha). Plocha 73 786 ha v Taliansku predstavuje jednu štvrtinu celkovej plochy EÚ-27. Ostatnými členskými štáty, v ktorých sa zisťovali informácie o sadoch s pomarančovníkmi, sú Grécko, Portugalsko, Cyprus a Francúzsko, ktoré spolu majú iba 20 % sadov s pomarančovníkmi v EÚ-27. Celková plocha sadov s pomarančovníkmi v EÚ-15 sa medzi rokmi 2002 a 2007 zvýšila o 10 % v dôsledku zvýšenia v Španielsku a Portugalsku. Ostatné členské štáty zaznamenali malé zníženie plôch sadov s pomarančovníkmi. 39 859 ha sadov s citrónovníkmi v Španielsku predstavuje viac ako 60 % plochy EÚ-27. Druhá najväčšia plocha sadov s citrónovníkmi (16 634 ha) je v Taliansku a predstavuje približne jednu štvrtinu plochy EÚ-27. Tretia najväčšia plocha je v Grécku (8 %). Plochy na Cypre, v Portugalsku a Francúzsku tvoria iba veľmi malý podiel na ploche EÚ-27 (približne 1 % alebo menej v každom členskom štáte). Keďže plocha sa zvýšila iba v Portugalsku, zatiaľ čo všetky ostatné plochy sa znížili, celkovým dosahom v EÚ-15 bolo zníženie celkovej plochy, na ktorej sa pestujú citrónovníky. Španielsko má plochu 116 225 ha, na ktorej sa pestujú citrusy s malými plodmi, čo predstavuje tri štvrtiny plochy sadov s citrusmi s malými plodmi v EÚ-27. Ďalším najväčším pestovateľom je Taliansko s iba 21 998 ha, čo predstavuje približne 15 % celkovej plochy EÚ-27. Táto plocha sa zvýšila v Španielsku a Grécku a znížila v Taliansku o približne rovnaké množstvo. V dôsledku toho plocha sadov s citrusmi s malými plodmi zostala celkove viac menej rovnaká. Medzi rokmi 1997 a 2002 sa plocha sadov v EÚ-15 znížila o približne 187 700 ha (15 % v relatívnom vyjadrení). Tento pokles bol osobitne výrazný v prípade jabĺk a hrušiek (a to v absolútnych hodnotách aj pokiaľ ide o celkovú plochu, na ktorej sa tieto druhy pestujú). Na druhej strane sa zvýšil počet citrusov s malými plodmi (najmä v dôsledku značného zvýšenia v Španielsku). S výnimkou Fínska sa vo všetkých členských štátoch znížili plochy, na ktorých sa pestujú ovocné stromy. Tento klesajúci trend pokračoval aj medzi rokmi 2002 a 2007. Celková plocha zisťovaných sadov v EÚ-15 sa medzi rokmi 2002 a 2007 znížila o 37 621 ha (4 % v relatívnom vyjadrení). Plocha, na ktorej sa pestujú pomarančovníky, sa zvýšila o 10 %, a plocha, na ktorej sa pestujú malé citrusové plody, zostala približne rovnaká. Zostávajúce plochy s ovocnými stromami sa znížili od 5 % do 13 %. Z hľadiska členských štátov (EÚ-15) možno najdôležitejšie zistenia zhrnúť takto: V niektorých členských štátoch sa celková zisťovaná plocha zvýšila. Celková zisťovaná plocha sadov sa zvýšila v Dánsku (o 6 %), Rakúsku (o 4 %) a Španielsku (o 3 %). V Dánsku sa zvýšili všetky zisťované plochy (jablone a hrušky). V Rakúsku sa plocha broskyňových sadov znížila o jednu štvrtinu, zatiaľ čo všetky ostatné zisťované plochy sa zvýšili. Zaznamenalo sa aj značné zvýšenie plochy marhuľových sadov (26 %). V Španielsku sa zaznamenalo výrazné zvýšenie plochy s pomarančovníkmi (21 %) a menej významné zvýšenie plôch s broskyňami a citrusmi s malými plodmi. Znížili sa aj ostatné plochy a osobitne výrazne sa znížila plocha, na ktorej sa pestujú jablone (zníženie o jednu tretinu). Niektoré ďalšie členské štáty zaznamenali zníženie celkovej zisťovanej plochy, ako aj zníženie v prípade všetkých druhov zisťovaných ovocných stromov. Celková plocha sa dosť výrazne znížila vo Francúzsku, Fínsku, Švédsku a Spojenom kráľovstve (o 15 % až 20 %), zatiaľ čo v Luxembursku takmer úplne zmizli sady ovocných stromov, v ktorých sa pestovalo ovocie pre trh. V Nemecku a Írsku sa celková zisťovaná plocha znížila iba veľmi málo (menej ako 1 %). V zostávajúcich členských štátoch sa celková plocha sadov, v ktorých sa pestujú zisťované druhy, znížila, hoci sa zaznamenalo zvýšenie určitých zisťovaných druhov. Napríklad v Grécku sa plocha, na ktorej sa pestujú citrusy s malými plodmi, zvýšila o jednu tretinu, zatiaľ čo všetky ostatné plochy sa znížili. V Taliansku sa celková plocha znížila o 8 %. Taliansko zaznamenalo mierne zvýšenie plôch sadov s jablkami a marhuľami a zníženie plôch sadov s ostatnými druhmi ovocia. Dosť výrazne sa znížili plochy, na ktorých sa pestujú citrusy s malými plodmi (22 %), hrušky (17 %) a broskyne (13 %). Portugalsko zaznamenalo značné zvýšenie plochy s citrónovníkmi, zatiaľ čo všetky ostatné plochy sa znížili, niektoré z nich dokonca výrazne (broskyne a marhule). V Belgicku a Holandsku sa celková plocha znížila približne o 4 % v dôsledku kombinovaného vplyvu zníženia plochy jabloňových sadov a zvýšenia plochy sadov s hruškami. ZÁVERY A ODPORÚčANIA V porovnaní s predchádzajúcimi zisťovaniami je možné od roku 2002 pozorovať pokrok, ktorý sa dosiahol v prípade „plochy posudzovaných sadov“. Takmer všetky členské štáty opäť zaslali výsledky zisťovania v roku 2007 v zmysle čistej plochy sadu („čistá plocha“ znamená plochu, ktorú zaberajú výlučne stromy). S už uvedenými zlepšeniami, najmä pokiaľ ide o jednotné používanie pojmu „čisté plochy“, sa zisťovanie v roku 2007 môže celkove považovať za uspokojivé. Pokiaľ ide o budúce zisťovania, pozornosť by sa mala venovať aktualizácii zoznamu odrôd a kódov a zosúladeniu prahov. Malo by sa preskúmať stanovenie synergií s ďalšími štatistickými operáciami a/alebo používanie administratívnych zdrojov. Ak zhrnieme úvahy uvedené vo vnútroštátnych správach členských štátov, Komisia môže dospieť k záveru, že členské štáty nemali žiadne výraznejšie problémy s vykonaním zisťovania. Toto zisťovanie poskytuje spoľahlivý odhad sadov v EÚ, pokiaľ ide o sedem druhov (a v niektorých členských štátoch dokonca viac) stanovených v právnych predpisoch EÚ. Okrem toho možno povedať, že väčšina členských štátov považuje toto zisťovanie za veľmi užitočné, pretože poskytuje nielen informácie o veľmi dôležitom sektore poľnohospodárstva, ale aj informácie, ktoré sú veľmi užitočné na ďalšie štatistické účely, napríklad poľnohospodárske účty. [1] Ú. v. ES L 13, 16.1.2002, s. 21. [2] Ú. v. ES L 16, 18.1.2002, s. 35. [3] Ú. v. EÚ L 225, 23.8.2008, s. 14. [4] Na veľkej časti tejto plochy sa pestujú jablká, ktoré sa spracúvajú, a tak zahŕňajú nielen „dezertné jablká“, ako vyžaduje smernica 2001/109. Je to v dôsledku toho, že v Poľsku nie je možné rozlišovať medzi plochami vysadenými dezertnými jablkami a plochami vysadenými jablkami určenými na spracovanie.