NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 4 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2015 PRILOŽENÝ K NÁVRHU NA MOBILIZÁCIU FONDU SOLIDARITY EURÓPSKEJ ÚNIE PRE RUMUNSKO, BULHARSKO A TALIANSKO /* COM/2015/0161 final */





NÁVRH OPRAVNÉHO ROZPOČTU č. 4 K VŠEOBECNÉMU ROZPOČTU NA ROK 2015 PRILOŽENÝ K NÁVRHU NA MOBILIZÁCIU FONDU SOLIDARITY EURÓPSKEJ ÚNIE PRE RUMUNSKO, BULHARSKO A TALIANSKO So zreteľom na – Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 314, v spojení so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä s jej článkom 106a, – nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie[1], a najmä na jeho článok 41, – nariadenie Rady (EÚ, Euratom) č. 1311/2013 z 2. decembra 2013, ktorým sa ustanovuje viacročný finančný rámec na roky 2014 – 2020[2], a najmä na jeho článok 10, – všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2015 prijatý 17. decembra 2014[3], – návrh opravného rozpočtu č. 1/2015[4] prijatý 13. januára 2015, – návrh opravného rozpočtu č. 2/2015[5] prijatý 20. januára 2015, – návrh opravného rozpočtu č. 3/2015[6] prijatý [15. apríla 2015], Európska komisia týmto predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh opravného rozpočtu č. 4 k rozpočtu na rok 2015. ZMENY VO VÝKAZE PRÍJMOV A VÝDAVKOV PODĽA ODDIELOV Zmeny vo výkaze príjmov a výdavkov podľa oddielov sú k dispozícii v databáze EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-sk.htm). Anglické znenie zmien v týchto výkazoch je pripojené na informačné účely ako príloha k rozpočtu. OBSAH 1. Úvod.. 3 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ.. 3 2.1 Rumunsko – záplavy na jar.. 3 2.2 Rumunsko – záplavy v lete. 4 2.3 Bulharsko – záplavy v lete. 5 2.4 Taliansko – záplavy na jeseň.. 6 3. Financovanie.. 8 4. Záver.. 8 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov VFR.. 10 1. Úvod Návrh opravného rozpočtu (ďalej len „NOR“) č. 4 na rok 2015 sa týka mobilizácie Fondu solidarity Európskej únie (FSEÚ) vo výške 66 505 850 EUR vo viazaných a platobných rozpočtových prostriedkoch. Táto mobilizácia sa vzťahuje na dve záplavy v Rumunsku, jednu v Bulharsku a jednu v Taliansku. 2. Mobilizácia fondu solidarity EÚ V druhej polovici roka 2014 Komisia dostala ďalšie štyri žiadosti o finančnú pomoc z FSEÚ týkajúce sa katastrof v Rumunsku (záplavy na jar a v lete), Bulharsku (záplavy v lete) a Taliansku (záplavy na jeseň). Útvary Komisie všetky štyri žiadosti dôkladne preskúmali v súlade s nariadením Rady (ES) č. 2012/2002[7], ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (ďalej len „nariadenie“), a najmä jeho článkami 2, 3 a 4. Najdôležitejšie skutočnosti vyplývajúce z týchto posúdení možno zhrnúť takto: 2.1 Rumunsko – záplavy na jar 1. V apríli a máji 2014 postihli veľké časti Rumunska rozsiahle záplavy, ktoré spôsobili škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre, súkromných obydliach a v poľnohospodárstve. 2. Záplavy predstavujú prírodnú katastrofu, a preto patria do hlavnej oblasti uplatnenia Fondu solidarity. 3. Žiadosť Rumunska bola doručená 9. júla 2014, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 19. apríla 2014. 4. Rumunsko nepožiadalo o vyplatenie zálohy. 5. Žiadosť bola predložená ako katastrofa v „susednom štáte“ podľa článku 2 ods. 4 nariadenia. Podľa tohto ustanovenia krajina postihnutá tou istou katastrofou ako susedná krajina, v prípade ktorej bola táto katastrofa uznaná za veľkú katastrofu, môže výnimočne získať pomoc z FSEÚ, aj keď katastrofu, ktorá ju postihla, nemožno kvalifikovať ako veľkú alebo ako regionálnu katastrofu. Rumunsko tvrdilo, že bolo postihnuté tou istou katastrofou, ktorou bolo od 14. mája 2014 postihnuté Srbsko a ktorú predtým Komisia uznala za veľkú katastrofu. 6. Komisia pri posudzovaní meteorologických podmienok však dospela k záveru, že informácie poskytnuté rumunskými orgánmi neumožňujú priradiť všetky uplatňované škody (ku ktorým došlo už 19. apríla) k tej istej katastrofe, ktorá postihla Srbsko. Komisia preto požiadala Rumunsko, aby zrevidovalo a aktualizovalo svoju žiadosť a vylúčilo z nej škody, ku ktorým došlo pred 14. májom. Zrevidovaná žiadosť Rumunska bola Komisii doručená 29. septembra 2014. 7. V zrevidovanej žiadosti odhadli rumunské orgány celkové priame škody spôsobené touto katastrofou na 167,927 mil. EUR. Táto suma predstavuje 0,13 % hrubého národného dôchodku (HND) Rumunska alebo 21,43 % prahovej hodnoty pre mobilizáciu FSEÚ v prípade veľkej katastrofy uplatniteľnej na Rumunsko v roku 2014, ktorá zodpovedala sume 783,738 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). Keďže celkové priame škody zostali pod úrovňou prahovej hodnoty uplatňovanej v prípade veľkej katastrofy a keďže nebola dosiahnutá prahová hodnota v prípade regionálnej katastrofy, ako je stanovené v článku 2 ods. 3 nariadenia, žiadosť bola posúdená kladne podľa ustanovenia článku 2 ods. 4 o susednej krajine. 8. Pokiaľ ide o vplyv a následky katastrofy, zasiahnutých bolo 30 zo 42 rumunských žúp, bolo evakuované obyvateľstvo, katastrofa spôsobila veľké straty a silno zasiahla rôzne hospodárske odvetvia. Škody boli hlásené najmä v prípade preventívnej infraštruktúry, dopravy, vodného hospodárstva/sektora odpadových vôd, energetiky a komunikačnej infraštruktúry. V poľnohospodárstve boli zaznamenané straty plodín pestovaných na kultivovanej pôde, došlo k utopeniu zvierat; v odvetví lesného hospodárstva boli v dôsledku prelomenia priehrad zničené cesty a škôlky; súkromné obydlia boli zaplavené rovnako ako školy, nemocnice, ostatné verejné budovy a súčasti kultúrneho dedičstva. 9. Rumunské orgány odhadli náklady na základné núdzové operácie oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 145,527 mil. EUR, pričom poskytli prehľad podľa druhu operácie. Najväčší podiel nákladov na núdzové operácie (vyše 95 mil. EUR) sa spája s opatreniami na obnovu v sektore dopravy. Druhá najväčšia časť nákladov sa týka zabezpečenia preventívnej infraštruktúry vo výške 44 mil. EUR. 10. Zasiahnuté regióny sú „menej rozvinutými regiónmi“ oprávnenými na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) (2014 – 2020). Rumunské orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF na opatrenia obnovy. 11. Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie o prevencii rizík katastrof a ich zvládaní v súvislosti s povahou katastrofy, Rumunsko sa v súčasnosti nachádza v procese implementácie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík („smernica o povodniach“). V rámci druhej etapy implementácie smernice pripravilo Rumunsko od marca 2014 mapy ohrozenia a mapy povodňových rizík pre oblasti označené za oblasti so značnými potenciálnymi povodňovými rizikami. 12. Ku dňu predloženia žiadosti nebolo voči Rumunsko vedené konanie o porušení právnych predpisov Únie v súvislosti s povahou katastrofy. 13. Rumunské orgány neuviedli žiadne poistné krytie oprávnených nákladov. 2.2 Rumunsko – záplavy v lete 1. V období od konca júla do polovice augusta 2014 postihli juhozápadnú časť Rumunska výdatné zrážky a následné záplavy a zosuvy pôdy, ktoré spôsobili škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre, v podnikateľskom sektore a sektore poľnohospodárstva, ako aj na kultúrnom dedičstve a súkromných obydliach. 2. Záplavy predstavujú prírodnú katastrofu, a preto patria do hlavnej oblasti uplatnenia Fondu solidarity. 3. Žiadosť Rumunska bola doručená 3. októbra 2014, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 28. júla 2014. Ďalšie informácie vrátane revidovaných údajov o škodách boli poskytnuté 13. januára 2015. 4. Rumunsko nepožiadalo o vyplatenie zálohy. 5. Podľa odhadov rumunských orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 171,911 mil. EUR. Táto suma predstavuje 0,13 % HND Rumunska alebo 21,9 % prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity v prípade veľkej katastrofy uplatniteľnej na Rumunsko v roku 2014, ktorá zodpovedala sume 783,738 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). 6. Keďže celkové priame škody zostali pod úrovňou prahovej hodnoty pre mobilizáciu FSEÚ v prípade veľkej katastrofy, žiadosť bola posúdená na základe kritérií pre „regionálne katastrofy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia, v ktorom sa „regionálna katastrofa“ vymedzuje ako akákoľvek prírodná katastrofa, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % HDP uvedeného regiónu. Rumunská žiadosť sa vzťahuje na jediný región na úrovni NUTS 2, konkrétne na región „Sud-Vest Oltenia“. Oznámené priame škody vo výške 171,911 mil. EUR predstavujú 1,64 % regionálneho HDP tohto regiónu (10 480 mil. EUR na základe údajov z roku 2011) a presahujú prahovú hodnotu 1,5 % stanovenú v článku 2 ods. 3 nariadenia. Žiadosť Rumunska je preto oprávnená na príspevok z Fondu solidarity. 7. Pokiaľ ide o vplyv a následky katastrofy, katastrofa zasiahla viac než 126 000 obyvateľov v 5 župách regiónu Sud-Vest Oltenia. Spôsobila závažné škody na verejnej infraštruktúre (prelomené hrádze a priehrady, poškodené cesty, mosty, čistiarne odpadových vôd, kanalizačné systémy) a zničila poľnohospodársku produkciu (plodiny, zeleninu a vinohrady). Rumunsko tvrdí, že došlo k poškodeniu viac ako 2 300 súkromných obydlí, 20 škôl, 9 škôlok a 11 kostolov. 8. Rumunské orgány odhadli náklady na základné núdzové operácie oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 93,955 mil. EUR, pričom poskytli prehľad podľa druhu operácie. S odhadovanými nákladmi vo výške viac ako 59 mil. EUR sa ich najväčšia časť týka obnovy dopravnej infraštruktúry, druhý najväčší podiel vo výške približne 26 mil. EUR sa týka zabezpečenia preventívnej infraštruktúry. 9. Sud-Vest Oltenia je „menej rozvinutým regiónom“ oprávneným na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) (2014 – 2020). Rumunské orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF na opatrenia obnovy. 10. Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie o prevencii rizík katastrof a ich zvládaní v súvislosti s povahou katastrofy, Rumunsko sa v súčasnosti nachádza v procese implementácie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík („smernica o povodniach“). V rámci druhej etapy implementácie smernice pripravilo Rumunsko od marca 2014 mapy ohrozenia a mapy povodňových rizík pre oblasti označené za oblasti so značnými potenciálnymi povodňovými rizikami. 11. Ku dňu predloženia žiadosti nebolo voči Rumunsko vedené konanie o porušení právnych predpisov Únie v súvislosti s povahou katastrofy. 12. Rumunské orgány oznámili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.3 Bulharsko – záplavy v lete 1. Podobne ako Rumunsko aj Bulharsko postihli na konci júla a začiatkom augusta 2014 intenzívne a silné zrážky, ktoré spôsobili značné škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre, podnikoch, súkromných obydliach a majetku a poškodili odvetvie poľnohospodárstva. 2. Záplavy predstavujú prírodnú katastrofu, a preto patria do hlavnej oblasti uplatnenia Fondu solidarity. 3. Žiadosť Bulharska bola doručená 23. októbra 2014, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 31. júla 2014. Bulharské orgány 12. novembra 2014 predložili aktualizované informácie. 4. Bulharsko nepožiadalo o vyplatenie zálohy. 5. Podľa odhadov bulharských orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 79,344 mil. EUR. Táto suma predstavuje 0,20 % HND Bulharska alebo 34,1 % prahovej hodnoty pre mobilizáciu FSEÚ v prípade veľkej katastrofy uplatniteľnej na Bulharsko v roku 2014, ktorá zodpovedala sume 232,502 mil. EUR (t. j. 0,6 % HND na základe údajov z roku 2012). 6. Keďže celkové priame škody zostali pod úrovňou prahovej hodnoty pre mobilizáciu FSEÚ v prípade veľkej katastrofy, žiadosť bola posúdená na základe kritérií pre „regionálne katastrofy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia, v ktorom sa „regionálna katastrofa“ vymedzuje ako akákoľvek prírodná katastrofa, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % HDP uvedeného regiónu. Bulharská žiadosť sa vzťahuje na jediný región na úrovni NUTS 2, konkrétne „Severozapaden“ v severozápadnom Bulharsku, ktorý je jedným z najchudobnejších regiónov v EÚ. Oznámené priame škody vo výške 79,344 mil. EUR predstavujú 2,9 % jeho HDP (2 732 mil. EUR na základe údajov z roku 2011) a presahujú teda prahovú hodnotu 1,5 % stanovenú v článku 2 ods. 3 nariadenia. Žiadosť Rumunska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ. 7. Pokiaľ ide o vplyv a následky katastrofy, väčšina škôd bola zaznamenaná v meste Mizia a v dedine Krušovica (Крушовица). Zaplavené boli cesty, ulice, poľnohospodárske pozemky, približne 700 súkromných obydlí a verejných budov. Starosta mesta Mizia 2. augusta vyhlásil núdzový stav a viac ako 800 ľudí muselo byť evakuovaných. Prístup do mesta Mizia a okolitých dedín cestami či iným dopravnými možnosťami bol prerušený. Vážne bola poškodená verejná infraštruktúra v odvetviach energetiky, vodného hospodárstva, dopravy a vzdelávania, škody utrpeli aj súčasti kultúrneho dedičstva a chránené prírodné oblasti. 8. Bulharské orgány odhadli náklady na základné núdzové operácie oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 69,108 mil. EUR, pričom poskytli prehľad podľa druhu operácie. Najväčšia časť sa týka obnovenia dopravnej infraštruktúry (30 mil. EUR). Ďalších približne 19 mil. EUR bude potrebných na opravy v sektore vodného hospodárstva/odpadových vôd. 9. Zasiahnutý región Severozapaden je „menej rozvinutým regiónom“ oprávneným na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) (2014 – 2020). Bulharské orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF na opatrenia obnovy. 10. Pokiaľ ide o vykonávanie právnych predpisov Únie o prevencii rizík katastrof a ich zvládaní v súvislosti s povahou katastrofy, Bulharsko sa v súčasnosti nachádza v procese implementácie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2007/60/ES z 23. októbra 2007 o hodnotení a manažmente povodňových rizík („smernica o povodniach“). V rámci bulharského zákona o vodách bolo vykonané predbežné posúdenie povodňového rizika pre každé správne územie povodia a boli zistené oblasti potenciálnych závažných povodňových rizík. 11. Ku dňu predloženia žiadosti nebolo voči Bulharsku vedené konanie o porušení právnych predpisov Únie v súvislosti s povahou katastrofy. 12. Bulharské orgány oznámili, že na oprávnené náklady sa nevzťahuje žiadne poistné krytie. 2.4 Taliansko – záplavy na jeseň 1. Počas obdobia od 9. októbra do 18. novembra 2014 postihli veľké časti severozápadného Talianska striedavé obdobia nepriaznivého počasia so silnými dažďami a následnými záplavami a zosuvmi pôdy, ktoré spôsobili vážne škody na verejnej a súkromnej infraštruktúre, podnikoch, súkromných obydliach a majetku a poškodili odvetvie poľnohospodárstva. 2. Záplavy predstavujú prírodnú katastrofu, a preto patria do hlavnej oblasti uplatnenia Fondu solidarity. 3. Žiadosť Talianska bola doručená 23. decembra 2014, teda v rámci lehoty 12 týždňov od prvých škôd, ktoré boli zaznamenané 9. októbra 2014. Talianske orgány predložili 3. februára 2015 aktualizované informácie. 4. Taliansko nepožiadalo o vyplatenie zálohy. 5. K udalostiam opísaným v žiadosti došlo v priebehu takmer šiestich týždňov na rôznych miestach piatich talianskych regiónov – Emilia-Romagna, Ligúria, Lombardia, Piemont a Toskánsko. Posúdenie žiadosti zo strany Komisie a tvrdenia v ňom uvedené však potvrdili, že tieto udalosti by mohli byť všetky spojené s jediným meteorologickým javom. Tieto udalosti možno preto považovať za jedinú prírodnú katastrofu v zmysle nariadenia Rady 2012/2002, ktorá patrí do oblasti uplatnenia Fondu solidarity EÚ. 6. Podľa odhadov talianskych orgánov dosahujú celkové priame škody spôsobené touto katastrofou 2 241,052 mil. EUR. Táto suma predstavuje 70,4 % prahovej hodnoty pre mobilizáciu FSEÚ v prípade veľkej katastrofy uplatniteľnej na Taliansko v roku 2014, ktorá zodpovedala sume 3 184 mil. EUR (t. j. 3 mld. EUR v cenách roku 2011). 7. Keďže celkové priame škody zostali pod úrovňou prahovej hodnoty pre mobilizáciu Fondu solidarity v prípade veľkej katastrofy, žiadosť bola posúdená na základe kritérií pre „regionálne katastrofy“ podľa článku 2 ods. 3 nariadenia, v ktorom sa „regionálna katastrofa“ vymedzuje ako akákoľvek prírodná katastrofa, ktorej následkom sú v regióne na úrovni NUTS 2 oprávneného štátu priame škody presahujúce 1,5 % HDP uvedeného regiónu. Ak bolo postihnutých viacero regiónov na úrovni NUTS 2 – ako v tomto prípade – prahová hodnota sa uplatňuje na priemer HDP týchto regiónov vážený podľa podielu celkových škôd v každom regióne. Na základe údajov, ktoré predložili talianske orgány, predstavujú škody spôsobené v piatich postihnutých regiónoch 1,84 % váženého regionálneho HDP, a teda presahujú prahovú hodnotu 1,5 % stanovenú v článku 2 ods. 3 nariadenia. Žiadosť Talianska je preto oprávnená na príspevok z FSEÚ. 8. Pokiaľ ide o vplyv a následky katastrofy, rôznym spôsobom v závislosti od špecifických miestnych podmienok zasiahla päť regiónov. Prejavila sa početnými zosuvmi pôdy a bahna, záplavami v povodí riek, ktoré sa vyliali zo svojich korýt, boli zaplavené mosty a iná infraštruktúra. V niektorých prípadoch sa odhadlo, že zrážky dosiahli svoje storočné maximum alebo maximum, aké sa dosahuje len raz za niekoľko sto rokov. Celkovo si katastrofa vyžiadala 11 obetí a približne 3000 ľudí muselo byť evakuovaných. Boli zaznamenané rozsiahle škody na životnom prostredí, verejnej infraštruktúre (cesty, voda, kanalizácia, plyn a elektrická energia), v odvetví poľnohospodárstva, ako aj v hospodárskych a výrobných odvetviach, pretože záplavy postihli mnoho mestských oblastí (predovšetkým treba uviesť Janov) s vysokou hustotou obyvateľstva. Najviac postihnutým regiónom bola Ligúria, pripadlo na ňu 42 % celkových škôd, na región Emilia-Romagna pripadlo 21 % celkových škôd, na Piemont 17 %, Lombardiu 12 % a Toskánsko 8 % celkových škôd. 9. Talianske orgány odhadli náklady na základné núdzové operácie oprávnené podľa článku 3 ods. 2 nariadenia na 434,314 mil. EUR, pričom poskytli prehľad podľa druhu operácie. Najväčšia časť nákladov na núdzové operácie (250 mil. EUR) sa vzťahuje na operácie na obnovu infraštruktúry a elektrární v odvetví energetiky, v sektore vodného hospodárstva/odpadových vôd, telekomunikácií, dopravy, zdravotníctva a školstva. Druhá najväčšia časť nákladov vo výške 135 mil. EUR sa týka zabezpečenia preventívnej infraštruktúry a opatrení na ochranu kultúrneho dedičstva. 10. Zasiahnuté regióny sú „menej rozvinutými regiónmi“ oprávnenými na financovanie z európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) (2014 – 2020). Talianske orgány neoznámili Komisii svoj úmysel prerozdeliť finančné prostriedky z programu v rámci EŠIF na opatrenia obnovy. 11. V žiadosti sú uvedené podrobnosti o implementácii právnych predpisov Únie týkajúcich sa prevencie rizika katastrof a ich zvládania v súvislosti s charakterom katastrofy. Taliansko uviedlo, že sa nachádza v procese implementácie smernice 2007/60/ES („smernica o povodniach“) na základe legislatívneho dekrétu č. 49 z 23. februára 2010. Uviedlo, že vykonalo predbežné posúdenie povodňového rizika pre každé správne územie povodia a boli zistené oblasti potenciálnych závažných povodňových rizík. 12. Ku dňu predloženia žiadosti nebolo voči Taliansku vedené konanie o porušení právnych predpisov Únie v súvislosti s povahou katastrofy. 13. Talianske orgány oznámili, že sa na oprávnené náklady nevzťahuje žiadne poistné krytie. 3. Financovanie Keďže solidarita bola ústredným motívom zriadenia fondu, Komisia sa domnieva, že pomoc z fondu by mala mať progresívny charakter. Znamená to teda, že podľa doterajšej praxe by sa mala na tú časť škôd, ktorá presahuje prahovú hodnotu (t. j. 0,6 % HND alebo 3 mld. EUR v cenách roku 2011, podľa toho, ktorá suma je nižšia), uplatniť vyššia intenzita pomoci ako na škody, ktorých výška sa nachádza pod stanovenou prahovou hodnotou. V minulosti sa pri stanovení výšky finančnej pomoci pri veľkých katastrofách uplatňovala sadzba 2,5 % výšky celkových priamych škôd pod prahovou hodnotou, a sadzba 6 % pre tú časť škôd, ktorá túto hodnotu presahuje. Pre regionálne katastrofy a katastrofy uznané podľa ustanovenia o „susednej krajine“ je sadzba 2,5 %. Táto sadzba sa uplatnila vo všetkých štyroch nižšie uvedených prípadoch, pretože v žiadnom z nich sa neprekročili ich príslušné prahové hodnoty v prípade veľkej katastrofy. Komisia preto navrhuje uplatniť rovnakú percentuálnu sadzbu a poskytnúť tieto sumy pomoci: || || || || || || || (v EUR) Katastrofa || Priame škody (v mil. EUR) || Uplatnená prahová hodnota v prípade regionálnej katastrofy (v mil. EUR) || Prahová hodnota v prípade veľkej katastrofy (v mil. EUR) || Náklady na oprávnené operácie spolu (v mil. EUR) || 2,5 % priamych škôd do výšky prahovej hodnoty (v EUR) || Uplatňuje sa strop || Celková výška navrhovanej pomoci (v EUR) RUMUNSKO – záplavy na jar || 167,927 || ~ || 783,738 || 145,527 || 4 198 175 || Nie || 4 198 175 RUMUNSKO – záplavy v lete || 171,911 || 157,200 || 783,738 || 93,955 || 4 297 775 || Nie || 4 297 775 BULHARSKO || 79,344 || 40,980 || 232,502 || 69,108 || 1 983 600 || Nie || 1 983 600 TALIANSKO || 2 241,052 || 1 832,944 || 3 183,624 || 434,314 || 56 026 300 || Nie || 56 026 300 SPOLU || || || || || || || 66 505 850 Toto je prvý návrh rozhodnutia o mobilizácii v roku 2015. Celková výška vyššie navrhovanej pomoci je v súlade s ustanoveniami o strope, ktorý predstavuje 541 216 080 EUR (t. j. 500 mil. EUR v cenách roku 2011), uvedenými v nariadení o viacročnom finančnom rámci (VFR)[8]; okrem toho zostala nevyčerpaná suma 403 879 032 EUR z pridelených rozpočtových prostriedkov z roku 2014, ktorú možno využiť v roku 2015. Keďže už bolo mobilizovaných 50 mil. EUR na potenciálne platby záloh a tieto prostriedky boli zahrnuté do rozpočtu na rok 2015 v súlade s článkom 4a ods. 4 nariadenia, celková suma disponibilná pre mobilizáciu FSEÚ v roku 2015 je 895 095 112 EUR. 4. Záver Komisia navrhuje mobilizovať Fond solidarity Európskej únie pre každý z vyššie uvedených štyroch prípadov týkajúcich sa Rumunska, Bulharska a Talianska a zmeniť rozpočet na rok 2015 zvýšením prostriedkov v rámci rozpočtového článku 13 06 01 (Fond solidarity EÚ – Členské štáty) o 66 505 850 EUR vo viazaných aj v platobných rozpočtových prostriedkoch. Keďže Fond solidarity Európskej únie je osobitným nástrojom vymedzeným v nariadení o VFR, zodpovedajúce rozpočtové prostriedky by sa mali zahrnúť do rozpočtu mimo rámec stropov VFR. 4. Súhrnná tabuľka podľa okruhov VFR Okruh || Rozpočet 2015 || Návrh opravného rozpočtu č. 4/2015 || Rozpočet 2015 (vrátane NOR č. 2 až 3/2015) || (vrátane NOR č. 1 až 4/2015) VRP || PRP || VRP || PRP || VRP || PRP 1. || Inteligentný a inkluzívny rast || 77 954 679 684 || 66 922 960 910 || || || 77 954 679 684 || 66 922 960 910 Z toho prostriedky v rámci nástroja flexibility || 83 285 595 || || || || 83 285 595 || Strop || 77 986 000 000 || || || || 77 986 000 000 || Rezerva || 114 605 911 || || || || 114 605 911 || 1a || Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť || 17 551 688 425 || 15 798 230 894 || || || 17 551 688 425 || 15 798 230 894 Strop || 17 666 000 000 || || || || 17 666 000 000 || Rezerva || 114 311 575 || || || || 114 311 575 || 1b || Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť || 60 402 991 259 || 51 124 730 016 || || || 60 402 991 259 || 51 124 730 016 Z toho prostriedky v rámci nástroja flexibility || 83 285 595 || || || || 83 285 595 || Strop || 60 320 000 000 || || || || 60 320 000 000 || Rezerva || 294 336 || || || || 294 336 || 2. || Udržateľný rast: prírodné zdroje || 63 901 960 185 || 55 998 594 804 || || || 63 901 960 185 || 55 998 594 804 Strop || 64 692 000 000 || || || || 64 692 000 000 || Rezerva || 790 039 815 || || || || 790 039 815 || Z toho: Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF) — Výdavky súvisiace s trhom a priame platby || 43 455 780 762 || 43 447 624 585 || || || 43 455 780 762 || 43 447 624 585 Čiastkový strop || 44 313 000 000 || || || || 44 313 000 000 || Čistý presun medzi EPZF a EPFRV || 123 215 000 || || || || 123 215 000 || Rezerva || 734 004 238 || || || || 734 004 238 || 3. || Bezpečnosť a občianstvo || 2 357 076 847 || 1 859 513 795 || || || 2 357 076 847 || 1 859 513 795 Strop || 2 456 000 000 || || || || 2 456 000 000 || Rezerva || 98 923 153 || || || || 98 923 153 || 4. || Globálna Európa || 8 410 899 029 || 7 422 489 907 || || || 8 410 899 029 || 7 422 489 907 Strop || 8 749 000 000 || || || || 8 749 000 000 || Rezerva || 338 100 971 || || || || 338 100 971 || 5. || Administratíva || 8 660 469 063 || 8 658 756 179 || || || 8 660 469 063 || 8 658 756 179 Strop || 9 076 000 000 || || || || 9 076 000 000 || Rezerva || 415 530 937 || || || || 415 530 937 || Z toho: administratívne výdavky inštitúcií || 6 941 188 663 || 6 939 475 779 || || || 6 941 188 663 || 6 939 475 779 Čiastkový strop || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Rezerva || 114 811 337 || || || || 114 811 337 || 6. || Kompenzácie || || || || || || Strop || || || || || || Rezerva || || || || || || Spolu || 161 285 084 808 || 140 862 315 595 || || || 161 285 084 808 || 140 862 315 595 Z toho prostriedky v rámci nástroja flexibility || 83 285 595 || 11 315 595 || || || 83 285 595 || 11 315 595 Strop || 162 959 000 000 || 141 901 000 000 || || || 162 959 000 000 || 141 901 000 000 Rezerva || 1 757 200 787 || 1 050 000 000 || || || 1 757 200 787 || 1 050 000 000 || Iné osobitné nástroje || 515 365 000 || 351 724 968 || 66 505 850 || 66 505 850 || 581 870 850 || 418 230 818 Celkový súčet || 161 800 449 808 || 141 214 040 563 || 66 505 850 || 66 505 850 || 161 866 955 658 || 141 280 546 413 [1] Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1. [2] Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884. [3] Ú. v. EÚ L 69, 13.3.2015, s. 1. [4] COM(2015) 11 final z 13.1.2015. [5] COM(2015) 16 final z 20.1.2015. [6] COM(2015) [XXX final z 15.4.2015]. [7] Nariadenie Rady (ES) č. 2012/2002 z 11. novembra 2002, ktorým sa zriaďuje Fond solidarity Európskej únie (Ú. v. ES L 311, 14.11.2002, s. 3), zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 661/2014 z 15. mája 2014 (Ú. v. EÚ L 189, 27.06.2014, s. 143). [8] Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 884.