EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli1. 12. 2017 COM(2017) 736 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Následné opatrenia po výzve na predloženie dôkazov - regulačný rámec EÚ pre finančné služby



Správa Komisie o následných opatreniach po výzve na predloženie dôkazov: regulačný rámec EÚ pre finančné služby 1. ÚVOD Komisia 30. septembra 2015 vyhlásila výzvu na predloženie dôkazov o regulačnom rámci EÚ pre finančné služby. Jej účelom bolo overiť, či viac ako 40 právnych predpisov EÚ prijatých od obdobia finančnej krízy fungovalo v súlade s ich zámerom. Skúsenosti s vykonávaním finančných nariadení EÚ a hodnotenie jednotlivého a kombinovaného vplyvu pravidiel EÚ poskytlo viac ako 300 zainteresovaných strán. Výzva na predloženie dôkazov, ktorá bola prvým príkladom vykonávania tohto postupu na medzinárodnej úrovni v tomto sektore v reakcii na finančnú krízu, bola prejavom záväzku Komisie voči programu lepšej právnej regulácie. Zámerom je pritom zabezpečiť, aby právne predpisy EÚ priniesli občanom a podnikom očakávané výsledky efektívne, účinne a pri minimálnych nákladoch. Realizáciou výzvy na predloženie dôkazov sa dokázalo, že rámec pre finančné služby v EÚ všeobecne funguje dobre a že uskutočnené reformy boli potrebné. Zároveň sa ukázalo, že bolo rozumné naďalej podporovať dôsledný regulačný prístup, vďaka ktorému bolo možné udržateľnejším spôsobom zaručiť finančnú stabilitu a podporovať vytváranie pracovných miest a rast. Záväzok Komisie monitorovať vykonávanie a fungovanie nových pravidiel a jej pripravenosť zvažovať vhodné zmeny, ak sa nedosahujú plánované výsledky, získali širokú podporu, a to najmä od Európskeho parlamentu a Rady. Výzvou na predloženie dôkazov sa prispelo k demokratickej zodpovednosti, keďže pomohla zabezpečiť, aby subjekty, ktorých sa pravidlá týkajú, vrátane koncových používateľov, pravidlám dôverovali. V novembri 2016 Komisia prijala oznámenie o následných opatreniach po výzve na predloženie dôkazov (ďalej ako „oznámenie“) a zverejnila pracovný dokument útvarov Komisie ako sprievodný dokument k oznámeniu. Komisia dospela k záveru, že hoci rámec pre finančné služby v EÚ všeobecne fungoval dobre, v štyroch uvedených oblastiach sú opodstatnené cielené následné opatrenia: 1.zníženie zbytočných regulačných obmedzení týkajúcich sa financovania hospodárstva; 2.zvýšenie primeranosti pravidiel bez toho, aby sa ustúpilo od prudenciálnych cieľov; 3.zníženie neprimeraného regulačného zaťaženia; 4.úprava regulačného rámca, aby bol súdržnejší a orientovaný na budúcnosť. Mnohé z týchto následných opatrení sa premietli do: ·preskúmania jednotlivých právnych predpisov: napríklad popri zohľadnení informácií z výzvy na predloženie dôkazov v návrhoch nariadenia o kapitálových požiadavkách (CRR)/smernice o kapitálových požiadavkách z roku 2013 (CRD IV) sa následné opatrenia premietli aj do zmeny nariadenia o infraštruktúre európskych trhov (EMIR) a do preskúmania európskych orgánov dohľadu (ESA), ·vykonávania pokračujúcej politickej činnosti (napr. ďalší rozvoj únie kapitálových trhov), ·doladenia technických noriem pre úroveň 2 a pripravovaných nariadení a smerníc pre úroveň 1, ·vstupov EÚ v rámci globálnych fór.

Poznatky získané počas výzvy na predloženie dôkazov sa ukázali ako hodnotné aj nad rámec následných opatrení predložených v oznámení v novembri 2016. Najnovší vývoj na globálnej aj európskej úrovni prispel k vývoju priorít, napr. k väčšiemu dôrazu na udržateľné financie a inovačné technológie. Výzva na predloženie dôkazov zohrala dôležitú úlohu aj pri formulácii a dolaďovaní reakcie Komisie na tento vývoj. Okrem toho sa vďaka nej poukázalo na oblasti v rámci preskúmania akčného plánu únie kapitálových trhov v polovici trvania, kde by primeranejší prístup k regulácii ešte viac posilnil kapitálové trhy EÚ. Rok po prijatí oznámenia sa v správe o pokroku uvádzajú aktuálne informácie o následných opatreniach po výzve na predloženie dôkazov. V tejto súvislosti je potrebné zdôrazniť tieto dva hlavné body: 1.Komisia aktívne pracovala na riešení problémov, na ktoré poukázali zainteresované strany v priebehu výzvy na predloženie dôkazov, a pokračuje v tom aj naďalej s cieľom zaistiť, aby boli právne predpisy EÚ stále primerané svojmu účelu; 2.Komisia pracuje na zabezpečení toho, aby bol regulačný rámec na zaistenie súladu pripravený na digitálny vek, a to podľa možnosti aj prostredníctvom automatizácie a štandardizácie. V konečnom dôsledku by to malo viesť k zníženiu zaťaženia odvetvia a k lepšiemu finančnému dohľadu. Postup výzvy na predloženie dôkazov vo všeobecnosti pomohol zaistiť, aby sa jednotlivé legislatívne návrhy vnímali v širších súvislostiach. Ak majú navyše pravidlá naďalej odrážať meniacu sa realitu, treba brať do úvahy aj vývoj vo finančnom sektore a v širšom hospodárskom kontexte vrátane prudkých technologických zmien. Ukázalo sa, že výzva na predloženie dôkazov je celkovo významnou činnosťou s trvalým vplyvom, čo by malo viesť k lepšej tvorbe práva v EÚ. V druhej časti tejto správy sa rozoberá doposiaľ dosiahnutý pokrok, pričom počas 12 mesiacov po prijatí oznámenia o následných opatreniach po výzve na predloženie dôkazov sa dokončila takmer polovica opatrení. Tretia časť obsahuje podrobnosti o záväzku Komisie vykonať komplexné posúdenie celkového rámca pre predkladanie informácií orgánom dohľadu. Táto oblasť patrila medzi kľúčové problémy, na ktoré respondenti poukázali, pričom tento problém sa teraz po prvýkrát rieši komplexne. V štvrtej časti sa potvrdzuje stály záväzok Komisie tvoriť politiky na základe dôkazov.



2. NÁSLEDNÉ OPATRENIA: DOSIAHNUTÝ POKROK Od minulého roka už Komisia zrealizovala veľký počet následných opatrení opísaných v oznámení. Opatrenia v podstate prispievajú k regulačnému rámcu, ktorý: ·viac podporuje poskytovanie úverov a investície, ·uznáva jedinečné charakteristiky menších a menej rizikových firiem, ·sa zameriava na obmedzenie zaťaženia spojeného s dodržiavaním predpisov na nevyhnutné minimum. Neúmyselné interakcie alebo následky sa v možnom rozsahu vyriešili v nových legislatívnych návrhoch a návrhoch na revidovanie existujúcich právnych predpisov, ako aj pri vykonávaní pravidiel, pričom sa zachovali prudenciálne ciele a zaistila sa celková stabilita finančného systému. Niektoré následné opatrenia stále prebiehajú. Väčšina z nich sa týka právnych predpisov, ktoré sa zatiaľ naplno nevykonávajú, a niektoré z nich boli ohlásené s osobitným odkazom na pripravované preskúmania. Pri niektorých otázkach bude Komisia pokračovať v prešetrovaní dostupných dôkazov a vyhodnotí, či sú potrebné zmeny. 2.1.Odstránenie zbytočných regulačných obmedzení týkajúcich sa financovania hospodárstva V súlade so svojou prioritou stimulácie vytvárania pracovných miest, rastu a investícií Komisia venuje osobitnú pozornosť oblastiam, kde by pravidlá EÚ mohli brániť v prístupe k financovaniu, a preskúmava, či rovnaké prudenciálne ciele možno dosiahnuť inak. Komisia sa zamerala aj na oblasti, kde by aktuálne pravidlá mohli byť potenciálne škodlivé pre investície a hospodársky rast. Niektorí respondenti v rámci výzvy na predloženie dôkazov vyjadrili obavy z vplyvu regulačného rámca na schopnosť bánk financovať hospodárstvo vrátane financovania MSP, stimuly pre dlhodobé udržateľné investície, trhovú likviditu a prístup k zúčtovaniu. Komisia v reakcii na to predložila viacero následných opatrení v týchto oblastiach. Táto spätná väzba bola aj východiskom pre preskúmanie akčného plánu únie kapitálových trhov v polovici trvania, čo viedlo k viacerým opatreniam zameraným na dosiahnutie primeranejšieho prístupu k regulácii, menej problémov pri cezhraničných investíciách a na rozvoj celoeurópskeho ekosystému kapitálových trhov. Komisia v súčasnosti už zrealizovala väčšinu týchto následných opatrení: ·V novembri 2016 Komisia v rámci svojho programu znižovania všeobecného rizika navrhla bankový balík. Odhaduje sa, že jeho vplyvom by sa verejné zdroje nutné na podporu bankového systému v prípade finančnej krízy podobného rozsahu, aký mala kríza v rokoch 2007 – 2008, znížili o 32 % alebo 17 mld. EUR. Balík obsahuje kľúčové iniciatívy na zachovanie schopnosti bánk financovať hospodárstvo vrátane MSP a infraštruktúry: ozaviedli sa úpravy a obdobie postupného zavádzania na účely vykonania zásadného preskúmania obchodnej knihy a pomeru čistého stabilného financovania. Cieľom je zabrániť neprimeranému zvyšovaniu kapitálu a zabezpečiť kontinuitu fungovania finančných trhov EÚ, oKomisia navrhla upraviť ukazovateľ finančnej páky, aby bankám umožnila započítať potenciálnu budúcu expozíciu relevantných derivátových transakcií voči počiatočnej marži, a zaistila tak schopnosť bánk poskytovať zúčtovacie služby podľa nariadenia EMIR; orozšírilo sa regulačné zníženie kapitálu pre úvery pre MSP (koeficient na podporu MSP), aby banky boli kapitálovo motivované poskytovať úvery MSP, os cieľom ešte viac podporiť investície do infraštruktúrnych projektov sa znížili kapitálové požiadavky týkajúce sa rizika pre investície bánk do oprávnených projektov, ona podporu úverových inštitúcií pri prístupe k finančným prostriedkom od veriteľov, ktorí nie sú z EÚ, Komisia navrhuje úpravu smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, aby sa zabezpečilo, že sa bude môcť pragmatickým spôsobom uplatniť požiadavka na zmluvné uznanie ustanovení o záchrane pomocou vnútorných zdrojov pre veriteľov, ktorí nie sú z EÚ, oKomisia navrhla opatrenia na posilnenie integrácie cezhraničného bankovníctva tým, že umožnila príslušnému orgánu vzdať sa požiadaviek na vlastné zdroje a likviditu v prípade, že má dohľad nad materskou spoločnosťou aj pobočkami zriadenými v rôznych členských štátoch bankovej únie. Aby sa zabezpečila finančná stabilita, je to možné len vtedy, ak sa materská spoločnosť zaručí za celú sumu požiadavky, od ktorej sa upustilo, a ak je táto záruka zabezpečená kolaterálom aspoň na 50 %. ·V máji 2017 Komisia prijala návrh v súvislosti s programom REFIT pre nariadenie EMIR s cieľom zjednodušiť a zlepšiť proporcionalitu niektorých pravidiel EÚ o derivátoch. V návrhu sa zavádza požiadavka, aby sa zúčtovacie služby ponúkali za spravodlivých, primeraných a nediskriminačných obchodných podmienok, aby sa tak zlepšil prístup k zúčtovacím službám. Zároveň sa od zúčtovacej povinnosti oslobodzujú najmenšie finančné protistrany a zavádza sa primeranejšia zúčtovacia povinnosť pre nefinančné protistrany. Odhady možných úspor pre menšie finančné a nefinančné protistrany sú v rozsahu od 2,3 mld. EUR do 6,9 mld. EUR v rámci fixných alebo jednorazových nákladov a od 1,1 mld. EUR do 2,66 mld. EUR v rámci prevádzkových nákladov. ·V júni 2017 Komisia v rámci smernice Solventnosť II prijala delegovaný akt s cieľom znížiť kalibráciu kapitálových požiadaviek na krytie rizika pre investície poisťovateľov do subjektov alebo skupín podnikov, ktoré získavajú väčšinu príjmov z vlastníctva, financovania, rozvoja alebo prevádzky aktív v oblasti infraštruktúry (infraštruktúrne podniky). Dopĺňa sa tak predošlý pozmeňujúci návrh, ktorým sa zaviedli nižšie požiadavky na kvalifikáciu projektov v oblasti infraštruktúry, prijatý v septembri 2015. V dôsledku tejto najnovšej zmeny kalibrácie kapitálových požiadaviek budú môcť poisťovacie spoločnosti zvýšiť svoje investície do infraštruktúrnych podnikov o približne 30 %. ·S cieľom riešiť obavy týkajúce sa vnímaného zníženia likvidity trhu s podnikovými dlhopismi bola zriadená expertná skupina, ktorá mala Komisii predložiť analýzu fungovania trhu EÚ s podnikovými dlhopismi a odporúčania na zlepšenie jeho efektívnosti pri financovaní hospodárstva. Správa tejto skupiny bola zverejnená 20. novembra 2017 a odporúčania boli zamerané na: i) uľahčenie emisií pre spoločnosti; ii) podporu rozmanitej a skúsenej základne investorov; iii) podporu tradičného modelu sprostredkovania prostredníctvom tvorcov trhu; iv) zohľadnenie rastúcej dôležitosti elektronických foriem obchodovania a efektívneho prostredia po uzatvorení obchodu a v) zaistenie vhodnej miery informovanosti a transparentnosti. Na základe týchto odporúčaní bola na začiatok roka 2018 naplánovaná verejná konzultácia, ktorá povedie k prijatiu oznámenia neskôr v priebehu roka. ·Komisia v rámci správy o transakciách financovania prostredníctvom cenných papierov, ktorá bola zverejnená 19. októbra 2017, vykonala úvodné posúdenie fungovania trhov so zmluvami o repo transakciách. V posúdení uznala meniacu sa dynamiku trhu v posledných rokoch, ako aj napätie v ponuke vysokokvalitného kolaterálu, ktoré je následkom rastúceho dopytu, najmä v čase blížiacich sa dátumov regulačného oznamovania.

Ďalšie následné opatrenia prebiehajú a pokračujú v súlade s predpokladaným časovým harmonogramom. Niektoré z nich sa týkajú právnych predpisov, ktoré zatiaľ nie sú v platnosti, alebo budúcich preskúmaní. ·V rámci posudzovania vymedzenia výnimky pre „činnosť tvorby trhu“ z nariadenia o predaji nakrátko Komisia v januári 2017 poslala Európskemu orgánu pre cenné papiere a trhy (ESMA) výzvu na predloženie poradenstva. Poradenstvo ESMA sa očakáva v decembri 2017. ·Na základe dohody medzi Európskym parlamentom a Radou o rámci pre jednoduchú, transparentnú a štandardizovanú sekuritizáciu (STS) Komisia pripravuje zmenu smernice Solventnosť II s cieľom vykonávať opatrenia na zaistenie toho, aby mohli aj poisťovatelia zohrávať svoju úlohu ako dlhodobí investori na trhu STS. ·Komisia pokračuje aj v prípravných prácach na zmene delegovaného nariadenia, ktorým sa v roku 2018 doplní smernica Solventnosť II. Práca sa sústreďuje na preskúmanie prudenciálneho prístupu k súkromnému kapitálu a súkromne umiestňovaným dlhovým nástrojom v prípade, že je to prudenciálne oprávnené z hľadiska dohľadu založeného na rizikách. V júli 2016 bola poslaná výzva na predloženie poradenstva aj Európskemu orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov (EIOPA) a jeho odpoveď sa očakáva vo februári 2018. ·V rámci širšej práce na financovaní MSP, napríklad na požiadavkách na kótovanie, bude Komisia monitorovať vykonávanie pravidiel týkajúcich sa investičného prieskumu podľa smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II), keď v januári 2018 nadobudnú účinnosť. V rámci toho je naplánovaná štúdia zameraná na posúdenie vplyvu na prieskum vlastného kapitálu MSP. ·V kontexte preskúmania únie kapitálových trhov v polovici trvania sa Komisia zaviazala, že v 2. štvrťroku 2018 preskúma, či by cielené zmeny príslušných právnych predpisov EÚ (vrátane nariadenia o zneužívaní trhu a smernice MiFID II) mohli viesť k vytvoreniu proporcionálneho, ale prudenciálneho regulačného prostredia na podporu kótovania MSP na verejných trhoch na budúcich „rastových trhoch MSP“. ·Preskúmanie smernice Solventnosť II v roku 2020 poskytne príležitosť na posúdenie balíka dlhodobých záruk s cieľom dôkladnejšie preskúmať stimuly pre dlhodobé investície zo strany poisťovateľov. Prvá správa EIOPA na túto tému bola zverejnená v decembri 2016 a poslúžila na zmapovanie používania opatrení dlhodobých záruk zo strany poisťovní. Druhú prípravnú správu EIOPA zverejní do konca roku 2017. 2.2.Zvýšenie proporcionality pravidiel a súčasne zachovanie prudenciálnych cieľov Regulácia sa musí vzťahovať na spoločnosti proporcionálne s ohľadom na ich obchodný model, veľkosť, systémový význam, ako aj ich zložitosť a cezhraničnú činnosť. Proporcionálnejšie pravidlá pomôžu pri presadzovaní hospodárskej súťaže a posilňovaní odolnosti finančného systému tým, že zabezpečia jeho rozmanitosť a súčasne zachovajú prudenciálne ciele, finančnú stabilitu a celkovú odolnosť. Respondenti v rámci výzvy na predloženie dôkazov identifikovali rôzne oblasti, kde by sa proporcionalita pravidiel dala posilniť. Komisia sa zaviazala, že tieto obavy bude riešiť prostredníctvom rôznych následných opatrení v oblasti bankovníctva, derivátov, poistenia, správy aktív a sektora úverového ratingu. Komisia v tejto oblasti predstavila niekoľko kľúčových následných opatrení: ·Bankový balík spomínaný vyššie, ktorý Komisia prijala v novembri 2016, obsahoval rôzne opatrenia zamerané na zvýšenie proporcionality v bankovej regulácii, a to aj prostredníctvom: i) zmiernenia zaťaženia spojeného s predkladaním správ a informácií pre malé a menej komplexné úverové inštitúcie; ii) vyňatia malých a menej komplexných inštitúcií a zamestnancov, ktorí dostávajú nízku pohyblivú zložku odmeňovania z pravidiel o odklade vyplatenia a vyplatenia v podobe nástrojov; a iii) odstránenia zbytočnej zložitosti pri zaobchádzaní s trhovým rizikom a kreditným rizikom protistrany podľa obchodných kníh. ·Keďže neexistujú konkrétne riešenia na obavy z toho, že dôchodkové fondy môžu mať ťažkosti pri prístupe k potrebnému peňažnému kolaterálu, Komisia v máji 2017 v rámci programu REFIT pre nariadenie EMIR navrhla predĺžiť dočasnú výnimku z centrálneho zúčtovania pre dôchodkové fondy na ďalšie tri roky s možnosťou výnimočne predĺžiť túto výnimku o ďalšie dva roky v prípade nepredvídaných okolností. Je naliehavo potrebné, aby rôzne zúčastnené strany vrátane dôchodkových fondov, centrálnych protistrán a zúčtovacích členov poskytujúcich zúčtovacie služby vypracovali vhodné riešenia, ktoré umožnia dôchodkovým fondom zúčastňovať sa na centrálnom zúčtovaní. ·Ako bolo oznámené v preskúmaní únie kapitálových trhov v polovici trvania, Komisia čoskoro plánuje prijať legislatívny návrh, ktorým sa zavedie nový a proporcionálnejší prudenciálny režim pre menšie investičné spoločnosti, ktoré nemajú systémový význam. Rieši sa tým obava, že súčasné uplatňovanie pravidiel nariadenia CRR navrhnutých pre banky nie je dostatočne primerané pre menšie riziká, ktoré predstavujú niektoré investičné spoločnosti. Pokračuje aj mnoho ďalších následných opatrení, pričom pred zavedením zmien je ešte potrebná ďalšia analýza. ·Ako sa navrhuje v súčasnom bankovom balíku, Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) spustí IT nástroj na podporu ďalšej proporcionality v regulácii bánk. Tento IT nástroj bude bankám slúžiť ako pomôcka na navigáciu v platných regulačných ustanoveniach, normách a vzoroch vzhľadom na ich konkrétnu veľkosť a obchodný model. ·V rámci preskúmania smernice o správcoch alternatívnych investičných fondov (AIF) Komisia v súčasnosti posudzuje proporcionalitu pravidiel smernice o správcoch AIF (napríklad v súvislosti so zosúladením režimov odmeňovania a so znižovaním záťaže spojenej s predkladaním správ). Bola objednaná externá štúdia o smernici o správcoch AIF (ktorá má byť dokončená v roku 2018), ktorá sa bude zaoberať aj problematikou proporcionality. O výsledku preskúmania smernice AIFDM Komisia podá správu spoluzákonodarcom v roku 2018. ·V rámci preskúmania delegovaného nariadenia Solventnosť II v roku 2018 sa preskúma možnosť zjednodušenia metód, predpokladov a výpočtov určitých modulov v štandardnom vzorci a vyvinie sa rámec na používanie alternatívneho ratingového hodnotenia na základe technického poradenstva od EIOPA. Prvé návrhy na zjednodušenie od EIOPA boli doručené v októbri 2017 a ďalšie budú nasledovať vo februári 2018. ·Komisia v súčasnosti posudzuje rozsah, v akom by sa nariadenie o ratingových agentúrach dalo uplatňovať primeranejším spôsobom, aby sa v sektore posilnila hospodárska súťaž. 2.3.Zníženie neprimeraného regulačného zaťaženia Jedným z hlavných zámerov programu Komisie REFIT v rámci programu lepšej právnej regulácie je udržanie regulačného zaťaženia na minime, ktoré je potrebné na to, aby sa uplatňovaním pravidiel dosiahli ich ciele. Niektoré zainteresované strany však napriek tomu mali pocit, že niektoré požiadavky, napríklad na predkladanie správ, nie sú primerané ani efektívne. Komisia prijala viacero opatrení o predkladaní informácií orgánom dohľadu. Patria tu opatrenia zamerané na sektorové právne predpisy, ako aj spustenie komplexnej kontroly vhodnosti celého rámca EÚ pre predkladanie informácií orgánom dohľadu. V časti 3 tejto správy sa podrobnejšie opisuje prístup Komisie k predkladaniu informácií orgánom dohľadu. Okrem opatrení zacielených na predkladanie informácií orgánom dohľadu sa Komisia zaviazala konať aj v oblasti požiadaviek na zverejňovanie informácií, prekážok vstupu a integrácie trhov, ako aj všeobecnejšie v oblasti nákladov na dodržiavanie predpisov. Komisia pripravila mnoho následných opatrení vedúcich k zníženiu regulačného zaťaženia vo viacerých kľúčových oblastiach: ·V rámci akčného plánu únie kapitálových trhov Komisia v marci 2017 prijala správu o vnútroštátnych prekážkach toku kapitálu, v ktorej identifikovala vnútroštátne ustanovenia vytvárajúce neodôvodnenú alebo neúmernú záťaž a prekážky cezhraničného pohybu kapitálu. Patrili medzi ne: i) diskriminačné a zaťažujúce postupy úľavy na zrážkovej dani; ii) prekážky cezhraničnej distribúcie investičných fondov a iii) požiadavky na pobyt. V máji 2017 sa Komisia a členské štáty dohodli na spoločnom akčnom pláne na riešenie identifikovaných prekážok. Komisia tiež zriadila projektovú skupinu pre zrážkovú daň, ktorá bola poverená vypracovaním kódexu správania pre zjednodušenie a štandardizáciu postupov vrátenia dane a úľavy na dani v štáte pôvodu. Kódex správania pre zrážkovú daň bude zverejnený koncom roka 2017. ·Mnohí respondenti na výzvu na predloženie dôkazov tiež poukázali na to, že k zbytočnej regulačnej záťaži prispievajú aj odlišné a nejednotné prístupy k dohľadu. Tieto obavy sa riešili rôznymi iniciatívami so zámerom dosiahnuť väčšie zblíženie medzi rôznymi prístupmi k dohľadu na úrovni EÚ. Týmito iniciatívami sa znižuje administratívna záťaž podnikania na jednotnom trhu a súčasne sa posilňuje dohľad a zaisťujú sa rovnaké podmienky. Nedávno sa napríklad v diskusnom dokumente o prehĺbení hospodárskej a menovej únie a o preskúmaní únie kapitálových trhov v polovici trvania zdôraznilo, že pre skutočne fungujúcu úniu kapitálových trhov je potrebný účinnejší dohľad a napokon aj zriadenie jednotného orgánu dohľadu nad európskymi kapitálovými trhmi. V septembri 2017 Komisia navrhla zmeny nariadení o zriadení európskych orgánov dohľadu (ESA) s cieľom podporiť jednotnejší rámec dohľadu v celej EÚ. V určitých oblastiach Komisia s cieľom podporiť fungovanie únie kapitálových trhov navrhla posilnenie právomocí ESA s ohľadom na zbližovanie postupov v oblasti dohľadu a vyčlenenie nových konkrétnych funkcií pre ESMA, ktorý by sa stal priamym orgánom dohľadu. Ďalšie následné opatrenia v tejto oblasti stále prebiehajú. Niektoré z nich sa týkajú právnych predpisov, ktoré sa zatiaľ neuplatňujú, zatiaľ čo iné si vyžadujú dôslednejšie posúdenie, aby sa predišlo neúmyselnému zvýšeniu nákladov na dodržiavanie predpisov kvôli rýchlo sa meniacim požiadavkám. ·Komisia dokončila mapovanie vnútroštátnych opatrení na transponovanie 11 smerníc a pracuje s členskými štátmi na riešení identifikovaných problémov. Tieto opatrenia prispejú k odstráneniu niektorých odchýlok v transponovaní smerníc EÚ do vnútroštátnych právnych predpisov. Mapovanie ďalej prebieha v prípade ďalších 10 smerníc, pričom by malo byť dokončené v roku 2018. Predpokladá sa aj, že v roku 2018 sa mapovanie uskutoční aj pre smernicu MiFID II a jej vykonávaciu smernicu pre úroveň 2. ·Komisia v súčasnosti posudzuje vnútroštátne opatrenia na transponovanie smernice o transparentnosti a smernice o ročných účtovných závierkach. Zahŕňa to aj posúdenie obáv z odlišných pravidiel, pokiaľ ide o oznamovanie významných podielov na hlasovacích právach. Komisia sa bude týmito otázkami zaoberať v rámci širšej kontroly vhodnosti právnych predpisov EÚ týkajúcich sa finančného vykazovania a transparentnosti, ktorá sa začne koncom roka 2017. ·Po konzultáciách o cezhraničných prekážkach distribúcie fondov a v rámci preskúmania únie kapitálových trhov v polovici trvania Komisia pripravuje návrh, ktorý predloží v prvom štvrťroku 2018. Zámerom iniciatívy je zlepšiť fungovanie jednotného trhu s európskymi investičnými fondmi prostredníctvom obmedzenia regulačných prekážok cezhraničnej distribúcie fondov a súčasne zachovanie vysokej úrovne ochrany investorov. Medzi relevantné oblasti pritom patria požiadavky na uvádzanie na trh a s tým súvisiace postupy, administratívne požiadavky, regulačné poplatky, notifikačné povinnosti a online distribúcia. ·Komisia bude monitorovať uplatňovanie a vplyv ustanovení o externom zabezpečovaní činností v nariadení o referenčných hodnotách, keď sa začne 1. januára 2018 naplno uplatňovať.

2.4.Zvýšenie súdržnosti regulačného rámca a jeho orientovanie na budúcnosť V rámci výzvy na predloženie dôkazov sa poukázalo aj na to, že je potrebné: i) zabezpečiť súlad v celom regulačnom rámci; ii) ďalej posilniť ochranu investorov a spotrebiteľov; iii) riešiť zostávajúce riziká vo finančnom systéme a iv) udržať regulačný rámec v súlade s technologickým vývojom. Zainteresované strany tiež vyzvali Komisiu, aby pomohla pri vymedzení pojmov, podporovala najlepšie postupy a vytvorila stimuly pre dlhodobé udržateľné investície a aby rozvíjala trh s udržateľnými financiami. Komisia v tejto oblasti predstavila niekoľko následných opatrení: ·Zámerom bankového balíka z novembra 2016 je postupne zaviesť prudenciálne požiadavky na kapitál vyplývajúce z medzinárodného štandardu finančného výkazníctva č. 9 (IFRS 9) s cieľom zabrániť náhlemu účinku na poskytovanie úverov bankami. Rada pre hospodárske a finančné záležitosti (ECOFIN) v júni 2017 prijala všeobecné smerovanie na zrýchlené prijatie týchto prechodných opatrení. ·V novembri 2016 Komisia prijala návrh na rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií pre centrálne protistrany (CCP). Navrhovaným nariadením sa do práva EÚ zavedú medzinárodné štandardy, ktoré v tejto oblasti prijali Rada pre finančnú stabilitu (FSB) a CPMI – IOSCO. Berie sa do úvahy rastúci význam centrálnych protistrán vyplývajúci z požiadavky, aby zúčtovávali štandardizované mimoburzové deriváty. Keďže centrálne protistrany vzhľadom na ich ústrednú úlohu v hospodárstve a riziká, ktoré riadia, musia spĺňať vysoké štandardy (podľa EMIR), týmto návrhom sa zavedú potrebné harmonizované pravidlá EÚ a právomoci pre situácie, v ktorých by sa centrálne protistrany ocitli vo vážnej tiesni alebo by čelili zlyhaniu. ·V marci 2017 Komisia prijala Akčný plán pre spotrebiteľské finančné služby, v ktorom sa stanovujú kroky na vybudovanie prehĺbeného jednotného trhu so spotrebiteľskými finančnými službami. Dvanástimi opatreniami vymedzenými v tomto dokumente sa: ozvýši dôvera spotrebiteľov a posilnia sa ich právomoci, ozlacnia cezhraničné platby, oodstránia právne a regulačné prekážky pre podniky pri cezhraničnom ponúkaní služieb, ovyužijú príležitosti inovačného digitálneho sveta v prospech prehĺbeného jednotného trhu so spotrebiteľskými finančnými službami. ·V júli 2017 Komisia zverejnila hodnotenie relevantnosti, účinnosti, efektívnosti, súdržnosti a pridanej hodnoty aktuálneho rámca, ktorý sa vytvoril smernicou o finančných konglomerátoch. Hlavnými závermi bolo to, že je dôležité ponechať rámec pre dohľad nad finančnými skupinami so zmiešanou činnosťou a že smernica o finančných konglomerátoch celkovo funguje dobre. ·V decembri 2016 Komisia zriadila expertnú skupinu na vysokej úrovni s cieľom vypracovať komplexnú európsku stratégiu pre udržateľné financovanie. V júni 2017 Komisia zverejnila usmernenia k zverejňovaniu nefinančných informácií, ktorými sa podporila väčšia transparentnosť spoločností, pokiaľ ide o opatrenia prijaté na podporu udržateľného financovania. Okrem toho v septembri 2017 Komisia v rámci preskúmania európskych orgánov dohľadu (ESA) navrhla, aby tieto orgány prevzali dôležitú úlohu pri podpore udržateľného financovania a súčasne pri zabezpečovaní finančnej stability. Pri plnení svojich úloh budú musieť ESA zohľadňovať riziká súvisiace s faktormi environmentálneho, sociálneho a správneho dosahu (ESG). Stále prebiehajú aj ďalšie následné opatrenia: ·V rámci akčného plánu únie kapitálových trhov Komisia začala štúdiu na posúdenie spôsobu distribúcie investičných produktov retailovým investorom v celej EÚ, pričom skúmala aj tieto skutočnosti: i) podmienky, za akých sa produkty ponúkajú v rôznych členských štátoch; ii) prístup k finančnému poradenstvu; iii) vplyv online distribúcie; iv) riziká a prínosy nových distribučných modelov vytvorených odvetvím finančných technológií. Konečné zistenia štúdie sa očakávajú koncom roka 2018. Podľa potreby potom budú východiskom pre možné politické rozhodnutia Komisie. ·Makroprudenciálny rámec súvisí so: i) správou, ii) nástrojmi v bankovníctve a iii) nástrojmi mimo bankového sektora. I)Pokiaľ ide o správu, Komisia v septembri 2017 predložila návrh na cielenú zmenu nariadenia o Európskom výbore pre systémové riziká (ESRB), pokiaľ ide o správu a nástroje. II)Pokiaľ ide o nástroje v bankovníctve, počas preskúmania Komisie sa zistilo, že makroprudenciálny rámec je všeobecne účinný, a teda nebolo navrhnuté žiadne prepracovanie jeho nástrojov. V bankovom balíku z novembra 2016 Komisia navrhla objasniť, že kapitálové požiadavky stanovené ako súčasť kontrolného procesu vykonávaného orgánom dohľadu (druhý pilier) by sa mali obmedziť na mikroprudenciálne účely. III)Pokiaľ ide o nástroje mimo bankového sektora, Komisia plánuje posúdiť účinnosť existujúcich nástrojov a ustanovení v odvetvových právnych predpisoch a následne rozhodnúť o tom, či sú potrebné ďalšie iniciatívy. Podporuje pokračujúce úsilie ESRB, Rady pre finančnú stabilitu a ESA o monitorovanie a odstránenie medzier v údajoch. ·V júli 2016 Komisia poslala výzvu na predloženie poradenstva orgánu EIOPA pred preskúmaním delegovaného nariadenia Solventnosť II v roku 2018. Zámerom je posúdiť rámec pre zmierňovanie kreditného rizika protistrany v rámci smernice Solventnosť II a jeho možnú interakciu s nariadením EMIR. V tomto preskúmaní sa tiež posúdia prípadné nezrovnalosti medzi smernicou Solventnosť II a CRR pri zaobchádzaní s finančnými nástrojmi vydanými regionálnymi vládami. ·V nadväznosti na verejné konzultácie s odvetvím finančných technológií, ktoré sa skončili v júni 2017, Komisia v súčasnosti posudzuje, čo je potrebné urobiť na úrovni EÚ, aby sa prispelo k prehĺbeniu a rozšíreniu kapitálových trhov EÚ z pohľadu finančných technológií. Komisia konkrétnejšie momentálne posudzuje opodstatnenosť nových primeranejších licenčných dohôd pre činnosti a spoločnosti v odvetví finančných technológií, ako aj to, či by finančno-technologické spoločnosti uskutočňujúce cezhraničné aktivity mali získať celoeurópske povolenie. ·Na základe odporúčaní expertnej skupiny na vysokej úrovni pre udržateľné financovanie Komisia začiatkom roka 2018 predloží ambiciózny akčný plán pre udržateľné financovanie s regulačnými opatreniami.



3. ZAMERANIE NA PREDKLADANIE SPRÁV 3.1. Kontext a opis problému Požiadavkami na predkladanie informácií orgánom dohľadu sa pre príslušné orgány zabezpečujú údaje o účastníkoch trhu a ich činnostiach. Prístup k údajom je pritom nevyhnutný pre vykonávanie dohľadu nad finančnými inštitúciami, ako aj pre monitorovanie systémového rizika a zabezpečenie riadneho fungovania trhov, ochrany investorov a spravodlivej hospodárskej súťaže. Finančná kríza odhalila určité slabé miesta v niektorých požiadavkách na predkladanie informácií orgánom dohľadu, v dôsledku čoho informácie nemuseli byť dostatočné alebo užitočné. Zákonodarcovia teda museli vypracovať veľké množstvo nových a podrobnejších požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu. Hoci sa týmito ďalšími požiadavkami na predkladanie informácií riešia niektoré z nedostatkov, interakcia medzi nimi je stále nejasná, pričom sa tým spoločnostiam zároveň zvýšili náklady na dodržiavanie predpisov a záťaž spojenú s predkladaním správ. V rámci výzvy na predloženie dôkazov respondenti vyjadrili obavy zo zaťaženia spojeného s dodržiavaním predpisov, ktorá vyplýva z požiadaviek na predkladanie informácií v rôznych právnych predpisoch EÚ: 1.Požiadavky na predkladanie informácií orgánom dohľadu sú vnímané ako príliš početné a príliš zložité. Zložitosť je do veľkej miery dôsledkom duplikácií a prekrývania sa rôznych rámcov pre predkladanie informácií, ale aj nedostatočnej štandardizácie a nejasnosti v tom, čoho sa má toto vykazovanie týkať (napr. chýbajú harmonizované vymedzenia finančných údajov, odkazy na existujúce medzinárodné štandardy). 2.Významné zmeny právnych predpisov EÚ o predkladaní informácií orgánom dohľadu často vedú k značným jednorazovým nákladom, najmä ak treba prispôsobiť IT systémy alebo interné postupy. Zainteresované strany preto zdôrazňovali dôležitosť zníženia frekvencie zmien požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu a poskytnutia dostatočného času na vykonanie takýchto zmien. 3.Ako mimoriadne rušivé a nákladné boli vnímané požiadavky ad hoc, napr. žiadosti orgánov dohľadu nad rámec bežných požiadaviek na predkladanie informácií. Orgány dohľadu sa domnievajú, že kvalita predkladania informácií orgánom dohľadu by sa dala ešte zlepšiť, aby bolo možné informovanejšie a včasnejšie rozhodovať o rizikovom profile spoločností alebo sektorov. Dôvodom sú pretrvávajúce rozdiely medzi existujúcimi rámcami pre predkladanie informácií orgánom dohľadu. Ďalším prispievajúcim faktorom je nízka kvalita vykazovaných údajov. Tá zase vyplýva prevažne z ťažkostí pri zoskupovaní údajov v dôsledku nedostatočnej štandardizácie. V nadväznosti na výzvu na predloženie dôkazov Komisia dospela k záveru, že na riešenie problémov ovplyvňujúcich predkladanie informácií orgánom dohľadu je potrebný dvojitý prístup. V prvom rade treba prijať okamžité a cielené opatrenia na riešenie najproblematickejších oblastí v čo najväčšom rozsahu. Po druhé je potrebný komplexnejší a dlhodobejší prístup k riešeniu nákladov a prínosov predkladania informácií orgánom dohľadu. Komisia podnikla a naďalej podniká kroky v oboch smeroch, ako sa rozoberá ďalej.

3.2. Opatrenia prijaté od novembra 2016 Od prijatia oznámenia v novembri 2016 Komisia zaviedla rôzne cielené následné opatrenia s cieľom okamžite reagovať na už zdôraznené problémy. Tieto opatrenia sa sústredia na najzjavnejšie neefektívnosti v rámci pre predkladanie informácií orgánom dohľadu, ktoré by sa dali zmierniť bez vzniku veľkých administratívnych nákladov a nákladov na dodržiavanie predpisov v spoločnostiach. ·V máji 2017 bolo v rámci návrhu programu REFIT pre nariadenie EMIR navrhnuté znížiť záťaž spojenú s predkladaním správ pre nefinančné spoločnosti, a to ich oslobodením od povinnosti predkladania správ o transakciách v rámci skupiny a vyžadovaním, aby buď centrálna protistrana, alebo finančná protistrana v prípade transakcií s nefinančnými protistranami predkladala správy v mene oboch protistrán. ·V rámci bankového balíka Komisia navrhla znížiť frekvenciu predkladania správ pre menšie a menej zložité banky. ·Komisia preskúma povinnosti predkladania správ počas preskúmania smernice o správcoch AIF, ktoré sa začalo v júli 2017. Bude pritom podľa potreby úzko spolupracovať s ESMA a národnými orgánmi dohľadu. Efektívnosť a účinnosť požiadaviek na predkladanie správ navyše tiež osobitne zanalyzuje externý zmluvný partner poverený predložením správy o fungovaní smernice o správcoch AIF. ·Na žiadosť Komisie orgán EBA dokončuje konzultácie o súbore konkrétnych návrhov na ďalšie zníženie záťaže spojenej s predkladaním správ v bankovom sektore. Malo by tu patriť zosúladenie požiadaviek na predkladanie správ orgánom dohľadu, štatistických údajov a správ v rámci makroprudenciálneho dohľadu a zjednotenie vymedzení pojmov používaných v jednotlivých právnych predpisoch. ·Komisia čoskoro dostane od ESMA technické poradenstvo k realizovateľnosti zavedenia jednotnej platformy na podávanie správ v oblasti predaja nakrátko. Táto platforma by pomohla posilniť informácie poskytované regulačným orgánom a súčasne znížiť zaťaženie súvisiace s podávaním správ o čistých krátkych pozíciách. ·S cieľom objasniť, o čom a ako sa majú podávať správy, bolo revidovaných niekoľko technických predpisov týkajúcich sa podávania správ (napr. v súvislosti s nariadením EMIR). Súčasťou tejto činnosti bola snaha o zaistenie lepšieho zosúladenia medzi rôznymi rámcami pre predkladanie správ [napr. nariadenie EMIR so smernicou MiFID/nariadením o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFIR)]. Podľa potreby sa použili aj odkazy na medzinárodné štandardy. ·V rámci výzvy na predloženie dôkazov respondenti uviedli, že členské štáty v mnohých prípadoch zaviedli popri požiadavkách podľa právnych predpisov EÚ aj dodatočné požiadavky na predkladanie informácií orgánom dohľadu (tzv. „gold-plating“). Po tom, ako v marci 2017 Komisia prijala správu o vnútroštátnych prekážkach toku kapitálu (pozri časť 2.3), expertná skupina pre prekážky voľného pohybu kapitálu zložená zo všetkých členských štátov vyzvala na ďalšiu prácu na odstraňovaní zistených prekážok vrátane zabránenia dvojitému vykazovaniu. 3.3. Komplexný prístup Komisie k predkladaniu informácií orgánom dohľadu Hoci krátkodobými následnými opatreniami opísanými vyššie možno zlepšiť efektívnosť predkladania informácií orgánom dohľadu, tieto opatrenia sú zacielené na jednotlivé právne predpisy a neriešia interakciu medzi rôznymi rámcami pre predkladanie správ orgánom dohľadu. Vzhľadom na mnohé vzájomné prepojenia medzi požiadavkami na predkladanie informácií v rôznych právnych predpisoch je však nutný komplexnejší prístup k predkladaniu správ orgánom dohľadu. Ako sa uvádza v časti 3.1, zainteresované strany poukázali na to, že je dôležité vyhnúť sa častým zmenám jednotlivých požiadaviek na predkladanie správ, keďže sa s tým spájajú veľké jednorazové náklady na zmenu IT systémov. Z týchto dôvodov Komisia plánuje prijať komplexnejší prístup k rámcom EÚ pre predkladanie informácií orgánom dohľadu. Všeobecná vízia je zaistiť, aby sa požiadavkami na predkladanie informácií orgánom dohľadu podľa právnych predpisov EÚ zabezpečili pre orgány dohľadu a regulačné orgány kvalitné a včasné informácie, ktoré im pomôžu zaručiť stabilitu finančného systému, pričom súčasne sa administratívne náklady a náklady na dodržiavanie predpisov a záťaž pre firmy udržia na minime. V súlade s touto víziou má projekt dva hlavné ciele: 1.Identifikovať konkrétne oblasti, v ktorých sú potrebné opatrenia, t. j. právne predpisy, pri ktorých sú zrejmé prekrývajúce sa alebo duplicitné požiadavky pre predkladanie informácií orgánom dohľadu a kde nie je dostatočne jasné, čo sa má vykazovať, kde je nedostatočná štandardizácia a medzery alebo nejednotnosti. 2.Navrhnúť konkrétne opatrenia, ktoré môžu pomôcť znížiť náklady na dodržiavanie právnych predpisov pre firmy a súčasne zvýšiť kvalitu informácií poskytovaných orgánom dohľadu. To predpokladá zefektívnenie a zjednodušenie požiadaviek na predkladanie správ orgánom dohľadu, ale aj zváženie úplne nového a inovačného prístupu k takémuto predkladaniu informácií. Medzi kľúčové súčasti pritom patrí zásada „predkladania jednej správy“. Subjekty by teda mali informácie predkladať len raz, pričom príslušný orgán by mal mať následne možnosť prístupu k týmto údajom podľa potreby. Dvomi základnými líniami tohto prístupu sú: i) kontrola vhodnosti požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu a ii) projekt tzv. štandardizácie finančných údajov. Tieto línie sa uskutočňujú súčasne, čím sa zabezpečí ich vzájomné upevnenie. 3.3.1.1. línia: kontrola vhodnosti Kontrolou vhodnosti spustenou v lete 2017 sa zabezpečí komplexné posúdenie účinnosti, efektívnosti, súdržnosti, relevantnosti a pridanej hodnoty EÚ rámcov pre predkladanie informácií orgánom dohľadu na vysokej úrovni s osobitným dôrazom na konkrétne produkty alebo oblasti predkladania správ (napr. deriváty). Bude zahŕňať aj komplexný prehľad hlavných zdrojov nákladov a záťaže spojenej s predkladaním informácií orgánom dohľadu. Pri kontrole vhodnosti sa identifikujú možné oblasti, v ktorých by sa mohli znížiť náklady na dodržiavanie predpisov a záťaž plynúca z požiadaviek na predkladanie správ orgánom dohľadu (napríklad ich zefektívnením alebo zjednodušením) bez ohrozenia finančnej stability, integrity trhu a ochrany spotrebiteľa, ktoré sú cieľmi týchto povinností. Práce by mali byť dokončené koncom roka 2018, keď sa zároveň zverejnia výsledky v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Komisia dnes začína verejné konzultácie, ktoré budú dôležitým vstupom pre kontrolu vhodnosti, s cieľom získať dôkazy o nákladoch na dodržiavanie požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu, ako aj o jednotnosti a efektívnosti týchto požiadaviek. Konzultácie budú vychádzať zo zistení výzvy na predloženie dôkazov a iných konkrétnejších preskúmaní. Zamerajú sa na získanie konkrétnejších informácií okrem iného o prípadných investíciách potrebných na splnenie požiadaviek na predkladanie správ, príkladov duplicitného vykazovania a vykazovania zbytočných alebo nepotrebných údajov. Komisia sa ďalej pokúsi zistiť, ako by používanie pokročilejších a efektívnejších IKT nástrojov v spojení s normami pre údaje mohlo pomôcť znižovať náklady na dodržiavanie predpisov, a či existujú prekážky zavedenia a používania takejto technológie a noriem. Konzultácie budú prebiehať tri mesiace. Výsledky budú predstavené na špeciálnom seminári, ktorý je naplánovaný na 26. marca 2018, kde sa o nich bude aj diskutovať. Medzi ďalšie aspekty tejto práce patrí štúdia externých expertov s cieľom podrobnejšie posúdiť náklady na splnenie požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu vo finančnom sektore.

V októbri 2017 Komisia zriadila skupinu zainteresovaných strán za okrúhlym stolom, v ktorej sa stretli relevantné subjekty z oblasti predkladania správ z orgánov dohľadu a regulačných orgánov EÚ. Členovia skupiny Komisii poskytnú podporu pri posudzovaní nákladov na splnenie požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu. Táto práca doplní verejné konzultácie a štúdiu, pričom sa v nej zdôrazňuje dôležitosť koordinovaného prístupu. 3.3.2.2. línia: štandardizácia finančných údajov Projekt štandardizácie finančných údajov bol spustený v roku 2016. Je financovaný z programu EÚ pre riešenia interoperability pre európske orgány verejnej správy, podniky a občanov (ISA2). Jeho výsledky budú priamym východiskom pre kontrolu vhodnosti, keďže jeho zámerom je: 1.zmapovať všetky existujúce požiadavky na predkladanie informácií orgánom dohľadu až po úroveň údajových prvkov s cieľom identifikovať medzery, prekrývania, zbytočnosti a nejednotnosti; 2.preskúmať spôsoby využitia harmonizovaného vymedzenia údajov (tzv. spoločný jazyk finančných údajov) na optimalizáciu predkladania informácií orgánom dohľadu bez ohrozenia cieľov príslušných právnych predpisov. V rámci projektu štandardizácie finančných údajov sa identifikujú konkrétne oblasti, v ktorých by štandardizácia mohla byť prínosom, a predložia sa konkrétne návrhy na zefektívnenie a zjednodušenie požiadaviek na predkladanie správ. Dlhodobým cieľom je, aby všetky vykazujúce subjekty predkladali svoje údaje len raz a aby všetky príslušné orgány k nim mali prístup (zásada „predkladania jednej správy“). Podrobné preskúmanie prekrývania a nejednotnosti medzi rámcami pre predkladanie správ na úrovni údajových prvkov bude dokončené koncom roka 2018. Poslúži ako základ pre prípadné ďalšie opatrenia na riešenie zistených nedostatkov súdržným a dlhodobým spôsobom. Už z prvých zistení projektu štandardizácie finančných údajov vyplynulo, že medzi nevyhnutné podmienky lepšej štandardizácie patrí zavedenie harmonizovaného vymedzenia údajov (t. j. spoločný jazyk finančných údajov). To sa zdá byť potrebné aj na účely lepšieho využitia IKT pri predkladaní informácií orgánom dohľadu. Komisia sa pri tejto práci zároveň pokúsi dosiahnuť jednotnosť s paralelným vývojom vo finančnom vykazovaní, najmä zavedením jednotného európskeho digitálneho formátu na základe XBRL podľa smernice o transparentnosti. Pri činnostiach projektu štandardizácie finančných údajov bude pomáhať okrúhly stôl zainteresovaných strán a úzka interakcia s kontrolou vhodnosti. 3.4.Perspektíva do budúcnosti: využitie technológie pri predkladaní informácií orgánom dohľadu Komisia podá správu o výsledkoch kontroly vhodnosti a hlavných zisteniach projektu štandardizácie finančných údajov do leta 2019. Zároveň predstaví nápady na možné spôsoby riešenia identifikovaných prekrývaní a nejednotností a na optimalizáciu požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu. Zahrnuté budú spôsoby dosiahnutia väčšej štandardizácie a využitia potenciálu automatizácie a inovačných IKT technológií pri ďalšom zefektívňovaní a zjednodušovaní postupu predkladania správ. Štandardizácia je prvou a nevyhnutnou fázou zefektívnenia požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu a v konečnom dôsledku vytvorenia „spoločného jazyka“ pri predkladaní správ. Automatizácia ide ešte o krok ďalej: ak sa vypracuje štandardizovaný režim predkladania správ, prostredníctvom iniciatív na podporu automatizácie s využitím inovačných technológií by sa dala minimalizovať potreba ľudského zásahu pri predkladaní správ aj analýze údajov. Tým by sa výrazne zjednodušilo a urýchlilo predkladanie správ a spracovanie údajov, a dramaticky by sa tak znížili náklady aj záťaž súvisiaca s predkladaním informácií orgánom dohľadu. V rámci procesu štandardizácie už bolo v projekte štandardizácie finančných údajov spustených niekoľko iniciatív: ·Komisia by mohla prevziať vedúcu úlohu pri zabezpečení zavedenia spoločného jazyka finančných údajov. Spoločným jazykom sa vyrieši problém nejasných vymedzení pojmov, ktorý sa javí ako jedna z hlavných príčin záťaže spojenej s predkladaním správ. ·Komisia tiež preskúma výhody spustenia európskeho registra referenčných údajov s cieľom podporiť a urýchliť harmonizáciu identifikátorov finančných údajov a modelov referenčných údajov používaných vo finančnom odvetví. Vďaka tomu by spoločnosti mohli jednoduchšie predkladať informácie rôznym orgánom dohľadu a orgánom dohľadu by to pomohlo zoskupovať a analyzovať predkladané údaje rýchlejšie a efektívnejšie. V rámci procesu automatizácie Komisia preskúma výhody možných iniciatív, ktoré by spoločnostiam umožnili splniť požiadavky na predkladanie správ bez ľudského zásahu alebo s minimálnym ľudským zásahom, čím by sa ešte viac znížili náklady na dodržiavanie predpisov. Zameria sa pritom na inovačné IKT technológie, ktoré budú zohrávať kľúčovú úlohu v ďalšej fáze, napríklad pri inovácii a podľa potreby harmonizácii infraštruktúry na prenos údajov, s cieľom zaistiť bezproblémový tok údajov. Mohlo by to okrem iného viesť k automatizovanému predkladaniu správ o obchodoch na finančných trhoch, čím by sa ešte viac znížili náklady na dodržiavanie predpisov. Orgánom dohľadu by automatizácia umožnila efektívnejšie monitorovanie rizika vo finančnom systéme. Týmto rozsiahlym a komplexným posúdením požiadaviek na predkladanie informácií orgánom dohľadu sa celkovo vytvorí veľmi pevný základ, z ktorého môže Komisia vychádzať pri spúšťaní budúcich koordinovaných akcií. Tie by mohli pomôcť pri dosiahnutí zásadných zmien v predkladaní informácií a výrazne zlepšiť kvalitu a dostupnosť údajov.



4. ZÁVERY Na základe výzvy na predloženie dôkazov sa preukázal záväzok Komisie v oblasti lepšej tvorby práva, ktorá je jej základnou pracovnou metódou. Potvrdila, že vypracúvanie a úprava politík na základe faktických dôkazov, zvažovania možných interakcií s existujúcimi právnymi predpismi a účasti zainteresovaných strán môžu viesť k lepšej a efektívnejšej tvorbe práva. To ďalej povedie k tvorbe pracovných miest, rastu a investíciám a súčasnému zaručeniu finančnej stability a ochrany spotrebiteľov aj investorov. Rok po prijatí oznámenia Komisia splnila mnohé svoje záväzky a je rozhodnutá dokončiť aj zvyšné kroky spolu s dodatočnými opatreniami, ktoré sa v poslednom roku ukázali ako potrebné. V tejto práci sa naďalej budú dôrazne a úplne uplatňovať zásady lepšej tvorby práva, a to aj vo vzťahu k možným environmentálnym a sociálnym vplyvom finančných právnych predpisov EÚ, v súlade s pokračujúcou prácou na dôslednejšom začlenení faktorov udržateľnosti do finančného systému EÚ. Komisia sa zaviazala, že pri príprave legislatívnych návrhov bude systematicky hodnotiť a posudzovať možnosti a ich možný vplyv s cieľom minimalizovať náklady na dodržiavanie predpisov a zaistiť proporcionalitu. Okrem toho bude Komisia prostredníctvom rôznych mechanizmov konzultácií naďalej komunikovať s verejnosťou a inými relevantnými zainteresovanými stranami a dá im príležitosť predkladať ďalšie presvedčivé dôkazy a prispievať k vývoju politík.