EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 7.12.2011 
SEK(2011) 1473 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
NARIADENIE RADY, 
ktorým sa ustanovuje nástroj sp olupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti 
{KOM(2011) 841 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1472 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK Havária v elektrárni Černobyľ v roku 1986 a havária v elektrárni Fukušima-Daiichi v roku 
2011 poukázali na celosvetový význam jadrovej bezpe čnosti. Európske spolo čenstvo pre 
atómovú energiu ( ďalej len „Spolo čenstvo“) by malo by ť schopné podporova ť jadrovú 
bezpečnosť v tretích krajinách, aby splnilo cie ľ stanovený v Zmluve o Euratome, ktorým je 
vytvorenie záruk potrebných na vylú čenie ohrozenia života a verejného zdravia. 
Je takisto obzvláš ť potrebné, aby Spolo čenstvo v tretích krajinách na ďalej presadzovalo 
uplatňovanie ú činných bezpe čnostných opatrení pre jadrové  materiály a aby pritom 
vychádzalo zo svojich vlastných ochranných opatrení používaných v rámci Európskej únie. 
Dosiahnutie uvedených cie ľov podporovali v minulosti programy jadrovej bezpe čnosti 
TACIS a PHARE a od roku 2007 nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti (INSC) 
v tretích krajinách a nástroj predvstupovej pomoci (IPA) v prípade krajín zapojených do 
prístupového procesu k EÚ.  
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Miera podporovania a presadzovania najvyšších noriem jadrovej bezpe čnosti a ochrany pred 
žiarením v rámci EÚ možno nie je dostato čná na to, aby primerane chránila širokú verejnos ť 
a životné prostredie. Nedávne uda losti jasne potvrdili, že násle dky jadrovej havárie na verejné 
zdravie, spolo čenský život, životné prostr edie a hospodárstvo môžu ma ť dosah ďaleko za 
hranice krajiny a prípadne  v svetovom meradle. Je  preto potrebné uvažova ť o opatreniach 
s tretími krajinami, najmä s tými v susedstve EÚ, s celkovým cie ľom presadzova ť 
celosvetovú vysokú úrove ň jadrovej bezpe čnosti a ochrany pred žiarením. Zárove ň sú 
nevyhnutné aj kroky, ktoré pomôžu zabezpe čiť účinné opatrenia jadrovej bezpe čnosti 
v tretích krajinách. 
Zhrnutie získaných poznatkov a vývoj medzinárodnej situácie  
Hlavnou prí činou väčšiny jadrových havárií bol predovšetkým nedostatok kultúry jadrovej 
bezpečnosti, konštruk čnej bezpe čnosti (aspekty bezpe čnosti projektu závodu)  a prevádzkovej 
bezpečnosti. Programy EÚ týkajúce sa spolupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti zaistili 
pomoc prevádzkovate ľov resp. spoluprácu s prevádzkovate ľmi jadrových zariadení v záujme 
zlepšenia situácie na mieste a s úradmi jadrového dozoru s cie ľom zabezpe čiť, aby mali 
požadované technické schopnosti a nezávislos ť na presadzovanie dod ržiavania primeraných 
noriem jadrovej bezpe čnosti. Spolupráca s úradmi jadrového dozoru by mala by ť aj naďalej 
stredobodom spolupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti. V konkrétnych situáciách by sa 
možnosť spolupráce s úradmi jadrového dozoru mala zachova ť aj v súvislosti s výkonom 
a výsledkami komplexných a transparentných hodnotení rizika a bezpe čnosti (záťažových 
testov), ktoré sa v EÚ vypracovali po ha várii v elektrárni Fukušima-Daiichi.  
Spolupráca pri nakladaní s použitým palivom a rá dioaktívnym odpadom a pri jeho likvidácii, 
ako aj pri rekultivácii bývalých skládok jadr ového odpadu a ich uvedenie do environmentálne 
bezpečného stavu, pri čom je potrebná spolupráca na medz inárodnej úrovni, je stále dôležitou 
časťou programu a v budúcnosti by mala by ť jednou z priorít uvedeného nástroja. 
Presadzovanie medzinárodnej spolupráce, najmä prostredníctvom Medzinárodnej agentúry 
pre atómovú energiu (MAAE), bude na ďalej dôležité na zabezpe čenie koordinácie opatrení 
rôznymi subjektmi a na na jlepšie využitie zdrojov. 
 
SK 3   SK 2. ANALÝZA SUBSIDIARITY  
Keďže 27 členských štátov prijíma opatrenia v rámci spolo čných politík a stratégií, má EÚ 
len ako celok zásadné postavenie pri reakci i na globálne problémy, pretože opatrenia 
členských štátov môžu by ť obmedzené a nejednotné a ich projekty sú často príliš malé na to, 
aby mali na situáciu v príslušnom odvetví udržate ľný vplyv. Tento podstatný vplyv umož ňuje 
EÚ aj lepšiu pozíciu na poli tický dialóg s partnerskými vládam i. Odráža sa to napríklad 
v silnom postavení EÚ v rámci diskusií a rokovaní so skupinou G8 a s Európskou bankou pre 
obnovu a rozvoj (EBOR), ktorá riadi zna čný objem finan čných prostriedkov ur čených na 
jadrovú bezpe čnosť v mene medzinárodných darcov. EÚ je navyše prirodzený koordinátor 
a môže ovplyvni ť takmer všetky oblasti medzinárodných vz ťahov, ktoré jednotlivé členské 
štáty nemôžu vo všeobecnosti ovplyvni ť.  
3. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Súčasný nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti (INSC) zabezpe čuje presadzovanie 
vysokej úrovne jadrovej bezpe čnosti a ochrany pred žiar ením, ako aj vykonávanie ú činných 
opatrení jadrovej bezpe čnosti v tretích krajinách.  
Navrhuje sa, aby sa všeobecný cie ľ a rozsah pôsobnosti nové ho nástroja zhodoval s cie ľom 
a rozsahom sú časného nástroja INSC: Spoločenstvo financuje opatrenia na podporu vysokej 
úrovne jadrovej bezpe čnosti, ochrany pred žiarením a uplat ňovania efektívnych a ú činných 
bezpečnostných opatrení pre jadrové ma teriály v tretích krajinách.  Bude sa to dosahova ť 
prostredníctvom týchto osobitných cie ľov: 
• podpora presadzovania a uplat ňovania najvyšších noriem jadrovej bezpe čnosti a ochrany 
pred žiarením v jadrových zariadeniach a v rámci rádiologických postupov v tretích 
krajinách, 
• podpora vytvárania a vykonávania zodpovedných stratégií, pokia ľ ide o likvidáciu 
použitého paliva, nakladanie s odpadom, vyra ďovanie jadrových zariadení z prevádzky 
a rekultiváciu bývalých skládok jadrového odpadu,  
• podpora presadzovania a uplat ňovania účinných rámcov a metodík na zlepšenie opatrení 
jadrovej bezpe čnosti na celom svete. 
Priority a kritériá činností EÚ sa však z novu konkrétnejšie vymedzi a v súvislosti s novým 
nástrojom. 
4. POLITICKÉ MOŽNOSTI  
V posúdení vplyvu sa skúmajú štyri možnosti: i) nijaké ďalšie opatrenia EÚ (nijaký nástroj 
pre jadrovú bezpe čnosť); ii) nijaká zmena (spoluprác a s tretími krajinami by pokra čovala 
v rámci existujúceho nariadenia o nástroji spolupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti); iii) 
zmena a doplnenie nariadenia o nástroji spolupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti a iv) nový 
nástroj, ktorý by mohol zah ŕňať rozsah pôsobnosti sú časného nástroja INSC aj časť rozsahu 
pôsobnosti existujúceho nást roja stability (IFS). 
 
SK 4   SK Zmenené a doplnené nariadenie predstavovalo možnos ť, ktorá sa posudzovala podrobnejšie. 
Umožnilo by zoh ľadniť vývoj medzinárodnej situácie v oblasti jadrovej bezpe čnosti a zahrnú ť 
získané poznatky, ako aj objasni ť kritériá spolupráce a priority. Geografický rozsah by sa 
mohol upravi ť tak, aby zah ŕňal všetky tretie krajiny (ne členské štáty EÚ), ktoré sp ĺňajú 
kritériá spolupráce, vrátane krajín, na ktoré sa vz ťahuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA), 
ako aj industrializované krajiny re sp. krajiny s vysokými príjmami.  
Právnym základom sú časného nariadenia o nástroji spolupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti 
je Zmluva o Euratome. S oh ľadom na legislatívny rá mec pre jadrovú bezpe čnosť na úrovni 
EÚ by to tak malo zosta ť aj v prípade budúceho nariadenia, pokia ľ si rozšírený rozsah 
pôsobnosti nebude vyžadova ť viacnásobný právny základ. 
5. POSÚDENIE VPLYVOV  
Jadrové havárie môžu ma ť dramatické následky na zdravie, spolo čenský život, životné 
prostredie a hospodárstvo, ako sa ukázalo pri havárii v elektrárni Černobyľ (1986) 
a v elektrárni Fukušima-Daiichi (2011). Obidve  havárie spôsobili zam orenie rozsiahlych 
oblastí, straty na životoch a vys ťahovanie či presídlenie postihnutého obyvate ľstva a viedli 
k potrebe odstavi ť/demontova ť veľmi nákladné jadrové elektrárne a nahradi ť tieto stratené 
zdroje energie. Takéto havá rie ovplyvnia aj výber energetic kej kombinácie v niektorých 
krajinách (moratórium alebo postupné upúš ťanie od používania jadrovej energie) s možným 
následným vplyvom na životné prostredie, ke ďže nahradenie elektrární si môže napríklad 
vyžadova ť používanie fosílnych palív alebo vodnej energie.  
Navrhované opatrenia EÚ majú pomôc ť zabrániť vzniku jadrových havárií, minimalizova ť 
ich následky (prostredníctvom opatrení havarijn ej pripravenosti) a v pr ípade výskytu havárií 
zmierniť ich následky. Každá zo skúmaných mo žností sleduje tieto ciele. Možnos ť „nijaké 
ďalšie opatrenia na úrovni EÚ“ (n ijaký nástroj pre jadrovú bezpe čnosť) by však 
pravdepodobne prerušila vä čšinu prebiehajúcich vonkajších opatrení realizovaných EÚ 
v oblasti jadrovej bezpe čnosti. 
6. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Možnosť zmeny a doplnenia nariaden ia by umožnila vyrieši ť súčasné neistoty a nezrovnalosti 
a poskytla by príležitos ť jasne zamera ť spoluprácu EÚ na opatrenia jadrovej bezpe čnosti. 
Lepšie vymedzenie geografických a tematických cie ľov a priorít v samotnom nariadení by 
zvýšilo účinnosť vykonávania nástroja. Na základe toho by bolo možné o čakávať účinnejšie 
a z časového h ľadiska primeranejšie riadenie cyklu projektu. 
V porovnaní s možnos ťami „nijaká zmena“ a „nový nástroj“ by táto možnos ť zabezpečovala 
kontinuitu a využívanie skúseností osved čeného systému a zárove ň by riešila nieko ľko 
zistených problémov. Spolu s uplatnením je diného právneho základu (v porovnaní 
s možnosťou „nový nástroj“) by to zj ednodušilo prístup aj diskusie . Zdá sa, že táto možnos ť 
by sa prinajmenšom vyrovnala prípadnej vä čšej súdržnosti dosiahnutej prostredníctvom 
možnosti „nový nástroj“ v oblasti  opatrení jadrovej bezpe čnosti a zabezpe čenia.  
Opätovné vymedzenie geografického rozsahu, ako aj  kritérií a priorít s polupráce v súvislosti 
s možnosťou zmeniť a doplniť nariadenie o nástroji spolupráce v oblasti jadrovej bezpe čnosti 
by umožnili lepšie chápanie obmedzení opatrení. 
 
SK 5   SK 7. MONITOROVANIE A  HODNOTENIE  
Nariadenie o nástroji spolupr áce v oblasti jadrovej bezpe čnosti je splnomoc ňujúcim 
nariadením, ktorým sa ustanovujú hl avné prvky a základ opatrení EÚ. Ro čné akčné programy 
uvádzajú podrobnosti o činnostiach, ktoré má EÚ realizova ť vrátane cie ľov jednotlivých 
činností a o čakávaných výsledkov. Pred vykonávaním sa vymedzia ur čité ukazovatele, ktoré 
zohľadnia osobitosti každého opatrenia.  
Opatrenia sa realizujú v súlade s riadením založenom na výsledkoch, čo je v záujme týchto 
cieľov: 
– čo najefektívnejšie využívanie obmedzených zdrojov, 
– zlepšiť rozhodovacie postupy a rozhodnutia, 
– dosiahnuť transparentnos ť a spoľahlivosť. 
Systémy Európskej komisie na monitorovani e a hodnotenie sa stále viac zameriavajú na 
výsledky (monitorovanie orientované na výsledky). Podie ľajú sa na nich interní zamestnanci, 
ako aj externí odborníci. Správcovia projektov v delegáciách alebo ústrediach nepretržite 
monitorujú vykonávanie projektov a programov rô znymi spôsobmi, ako aj prostredníctvom 
návštev na mieste všade tam, kde je to možné. S nezávislými externými odborníkmi sa uzatvárajú zmluvy na posúdenie výkonu vonkajších činností EÚ prostredníctvom troch 
rôznych systémov. Tieto posúdenia prispievajú k spo ľahlivosti a k zlepšeni u prebiehajúcich 
činností. Nadväzujú tiež na predchádzajúce skúsenosti s cie ľom využi ť získané poznatky pri 
tvorbe budúcich politík a opatr ení. Všetky nástroje uplat ňujú medzinárodne uznávané 
hodnotiace kritériá Výboru pre rozvojovú pom oc Organizácie pre hospodársku spolupráce 
a rozvoj (OECD-DAC) vrátane kr itéria (potenciálneho) vplyvu. 
Komisia takisto vykonáva strategi cké hodnotenia svojich politík, od plánovania a stratégie až 
po realizáciu opatrení v konkrétnom odvetví. Ti eto hodnotenia poskytujú dôležité informácie 
pre vytváranie politík a navrhovanie nástrojov a projektov. Všetky sú tiež uverejnené na 
webovej stránke Komisie a zhrnut ie zistení sa uvádza vo výro čnej správe predloženej Rade 
a Európskemu parlamentu.