EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli25. 6. 2019 COM(2019) 299 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV



















Výročná správa za rok 2018 o riadení rozpočtu EÚ a jeho výkonnosti



Obsah PREDSLOV 3 ZHRNUTIE 7 ÚVOD 21 ODDIEL 1 – VÝKONNOSŤ A VÝSLEDKY 22 1.Rozpočet EÚ orientovaný na výsledky 23 2.Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (okruh 1a) 32 3.Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť (okruh 1b) 68 4.Udržateľný rast: prírodné zdroje (okruh 2) 81 5.Bezpečnosť a občianstvo (okruh 3) 97 6.Globálna Európa (okruh 4) 116 7.Osobitné nástroje 140 ODDIEL 2 – VNÚTORNÁ KONTROLA A FINANČNÉ RIADENIE 144 1.Rozpočet EÚ je dobre riadený 144 2.Systémy kontroly sú nákladovo efektívne 149 3.Finančné opravy a vymáhanie prostriedkov svedčia o tom, že viacročný

kontrolný cyklus chráni rozpočet EÚ 160 4.Stratégia Komisie pre boj proti podvodom je aktualizovaná 165

5.Riadiace subjekty poskytujú primerané uistenie a finančný vplyv výhrad je obmedzený 168 6.Uistenie získané prostredníctvom činnosti Útvaru pre vnútorný audit 174 7.Súhrn záverov o činnosti vykonávanej Výborom pre pokrok v oblasti auditu 176 8.Externý audit a absolutórium: poučenie z minulosti na zlepšenie do budúcnosti 179 9.Riadenie organizácie 181 PRÍLOHY Predslov S potešením vám predstavujem Výročnú správu za rok 2018 o riadení rozpočtu EÚ a jeho výkonnosti. Poskytuje prehľad o plnení, riadení a ochrane rozpočtu EÚ. Vysvetľuje sa v nej, ako sa z rozpočtu EÚ podporujú politické priority EÚ, a opisujú sa dosiahnuté výsledky a úloha Komisie pri zabezpečovaní najvyšších štandardov finančného riadenia. Táto správa je súčasťou balíka Komisie v oblasti integrovaného podávania finančných správ a správ o zodpovednosti. Plníme si ňou povinnosti, ktoré nám vyplývajú z nariadenia o rozpočtových pravidlách, a správa je základnou súčasťou dôkladne vypracovaného systému finančnej zodpovednosti. Rozpočet EÚ má napriek svojej pomerne skromnej výške veľký význam pre milióny Európanov. Dopĺňa štátne rozpočty a slúži na podporu politických priorít v oblastiach, kde má skutočnú hodnotu a kde môže prinášať výsledky najúčinnejším spôsobom. Riadim sa zásadou, že rozpočet EÚ by sa mal zameriavať na oblasti, v ktorých môže mať väčší vplyv ako verejné výdavky na vnútroštátnej úrovni. Nijaký členský štát napríklad nemôže sám financovať veľké projekty v oblasti infraštruktúry alebo výskumu, ktoré majú dostatočný rozsah na to, aby mohli konkurovať globálnym aktérom, napríklad Číne alebo Spojeným štátom. Niektoré výzvy, ktorým EÚ čelí, majú globálny charakter. Terorizmus, organizovaná trestná činnosť, zmena klímy, prírodné katastrofy či epidémie nemajú hranice. Tieto výzvy sa najlepšie riešia na celoeurópskej úrovni s pomocou rozpočtu EÚ. Objem rozpočtu EÚ je však obmedzený, i keď sa preukázala jeho flexibilita. Rozhodovanie preto musí byť viac ako kedykoľvek predtým založené na informáciách a dôkazoch, aby sa peniaze prideľovali tam, kde sú najpotrebnejšie. V tejto správe opisujeme mnohé spôsoby, ktorými rozpočet EÚ v roku 2018 prispel k dosahovaniu našich spoločných cieľov. V roku 2018 sa pozornosť sústredila na posilnenie oživenia hospodárstva investovaním do kľúčových oblastí na podporu tvorby pracovných miest. V tomto procese zohrávali významný úlohu Európsky fond pre strategické investície, Nástroj na prepájanie Európy aj európske štrukturálne a investičné fondy. Budem rád, ak na portáli InvestEU spoznáte príbehy skrývajúce sa za mnohými investíciami EÚ (https://europa.eu/investeu). Z rozpočtu EÚ sa poskytovala výrazná podpora aj v iných prioritných oblastiach, akými sú komplexný prístup EÚ k migrácii, bezpečnostná únia, špičkový výskum, vonkajšia činnosť EÚ, pričom rozpočet EÚ zároveň prispieval k dosahovaniu prierezových cieľov, ako sú opatrenia v oblasti klímy a biodiverzita. V správe sa uvádzajú aj kroky, ktoré podnikáme s cieľom zabezpečiť, aby bol rozpočet EÚ riadený v súlade s najvyššími normami správneho finančného riadenia. Prostredníctvom tejto správy Komisia preberá celkovú politickú zodpovednosť za riadenie rozpočtu EÚ v roku 2018. Komisia pozorne monitoruje plnenie rozpočtu EÚ v praxi. Ak sa zistí, že členské štáty alebo koneční prijímatelia vynaložili finančné prostriedky EÚ nesprávne, Komisia podľa potreby podnikne okamžité kroky na nápravu týchto chýb a vymáhanie finančných prostriedkov. Komisia odhaduje, že po opravách a vymáhaní prostriedkov bude zvyšková úroveň chybovosti v prípade výdavkov za rok 2018 nižšia ako 1 %, čo je dostatočne pod hranicou významnosti. Veľmi významný pokrok, ktorý sme v nedávnych rokoch dosiahli v oblasti finančného riadenia, sa nezastavil ani v roku 2018. Systémy EÚ na zisťovanie a opravu chýb a boj proti podvodom sú vyspelé a spoľahlivé. Uznal to aj Európsky dvor audítorov. Zostaneme obozretní a budeme naďalej zabezpečovať, aby bol rozpočet EÚ v budúcich rokoch primerane chránený. To je osobitne dôležité v kontexte čoraz náročnejšieho politického prostredia. Konzistentným a efektívnym podávaním správ sa zvyšuje zodpovednosť za výdavky EÚ, a to nielen pokiaľ ide o formálne dodržiavanie právnych predpisov. Pomáha to pri práci s občanmi a inými zainteresovanými stranami a pri obnovení ich dôvery a viery v Európsku úniu. Rok 2018 bol zároveň rokom, keď Komisia v máji a júni predložila svoje návrhy týkajúce sa budúceho viacročného finančného rámca. Uskutočnilo sa rozsiahle preskúmanie výdavkov ( ), v ktorom sa analyzovala výkonnosť všetkých programov. Môj prístup bol založený na použití pridanej hodnoty EÚ ako ústredného kritéria, ktoré má byť základom pre všetky budúce výdavky s cieľom podporiť financovanie nových priorít, modernizovať existujúce programy, zjednodušovať a podľa možnosti zefektívňovať a poskytnúť Únii flexibilnejší rozpočet. Som presvedčený, že Komisia navrhla moderný, vyvážený a realistický rozpočet pre Úniu, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje. Včasnou dohodou o budúcom rámci by sa potvrdil spoločný záväzok inštitúcií EÚ k čo najlepšiemu využitiu každého eura investovaného prostredníctvom rozpočtu EÚ. Günther H. Oettinger

Komisár pre rozpočet a ľudské zdroje





ZHRNUTIE Zhrnutie Vo výročnej správe o riadení rozpočtu EÚ a jeho výkonnosti sú uvedené najnovšie informácie o výsledkoch dosiahnutých s použitím rozpočtu EÚ (oddiel 1) a o tom, ako je rozpočet riadený a chránený (oddiel 2). Oddiel 1 je štruktúrovaný podľa rozpočtových okruhov. Vysvetľuje sa v ňom, ako finančné programy EÚ prispeli k politickým prioritám EÚ. Sú v ňom zhrnuté aj najnovšie výsledky hodnotenia výkonnosti týchto programov. Rok 2018 bol piatym rokom súčasného viacročného finančného rámca, ktorý trvá od roku 2014 do roku 2020. Z dôvodu neskorého prijatia viacročného finančného rámca došlo na začiatku obdobia k oneskoreniam. V súčasnosti sú finančné programy EÚ plne funkčné. Čerpá sa z nich významná a hmatateľná podpora pre politické priority EÚ v rôznych oblastiach. Okruh 1a – Podpora zamestnanosti, rastu a investícií Keď v období po hospodárskej a finančnej kríze nastupovala Junckerova Komisia do funkcie, prisľúbila, že zabezpečí prácu pre väčší počet ľudí. Spolu s členskými štátmi tento sľub splnila. Prácu má viac Európanov ako kedykoľvek predtým, zamestnaných je 240,7 milióna osôb. Viac ako 12 miliónov týchto pracovných miest bolo vytvorených po nástupe tejto Komisie. Nezamestnanosť mladých ľudí je na najnižšej úrovni od roku 2008, aj keď v mnohých častiach EÚ je stále príliš vysoká. Rozpočet EÚ v zásadnej miere prispel k týmto úspechom a naďalej predstavuje významný zdroj investícií v celej Európe. Od začiatku funkčného obdobia Junckerovej Komisie bolo vytvorených viac ako 12 miliónov pracovných miest. Nezamestnanosť mladých ľudí sa znížila z 24 % v roku 2014 na 14 % v decembri 2018. Prioritou rozpočtu EÚ v roku 2018 bolo nadviazať na oživenie hospodárstva, a to najmä poskytnutím ďalšej podpory investícií. Investície sa výrazne zvýšili vďaka investíciám v objeme viac ako 408 miliárd EUR ( ), ktoré sa aktivovali prostredníctvom Európskeho fondu pre strategické investície. Tento fond, ktorý Komisia spustila spoločne so skupinou Európskej investičnej banky ( ) v roku 2015, slúži na prilákanie súkromného financovania do takých oblastí, ako je doprava, energetika, zdravotná starostlivosť, malé a stredné podniky, ako aj informačné a komunikačné technológie. Prostredníctvom fondu sa tak zvyšuje vplyv rozpočtu EÚ. Trvanie Európskeho fondu pre strategické investície bolo predĺžené z polovice roka 2018 do konca roka 2020 s novým cieľom v oblasti investícií vo výške 500 miliárd EUR ( ). Očakáva sa, že tento plán pomôže vytvoriť odhadovaných 1,4 milióna nových pracovných miest do roku 2020, zatiaľ čo hrubý domáci produkt EÚ vzrastie o odhadovaných 1,3 %. Vďaka týmto investíciám má prístup k vysokorýchlostnému internetu ďalších 11 miliónov domácností, viac ako 4 milióny domácností využívajú energiu z obnoviteľných zdrojov a 30 miliónov Európanov má prospech z lepšej zdravotnej starostlivosti. K 31. decembru 2018 sa v celej Európe prostredníctvom Európskeho fondu pre strategické investície mobilizovali investície vo výške viac ako 370 miliárd EUR od roku 2015, čo je omnoho viac ako pôvodný cieľ 315 miliárd EUR, a smeruje sa k dosiahnutiu zvýšeného cieľa 500 miliárd EUR do roku 2020. Z Európskeho fondu pre strategické investície sa prispelo k financovaniu výstavby pol milióna cenovo dostupných príbytkov, k zlepšeniu služieb zdravotnej starostlivosti pre 30 miliónov Európanov, modernizácii železničnej a mestskej infraštruktúry pre 95 miliónov cestujúcich a podpore prístupu k financovaniu pre viac ako 280 000 malých a stredných podnikov. Strategickými investíciami sa zároveň podporil hospodársky rast a konkurencieschopnosť financovaním kľúčovej dopravnej, energetickej či telekomunikačnej infraštruktúry. Tieto investície sú zamerané na oblasti, v ktorých EÚ umožňuje väčší vplyv ako verejné výdavky na vnútroštátnej úrovni. Nástroj na prepájanie Európy zohráva významnú úlohu v rozvoji takej infraštruktúry, ktorou sa zároveň pripravuje pôda pre energetickú sieť EÚ s nízkymi emisiami CO2. V roku 2018 sa prostredníctvom tohto nástroja poskytlo 1,4 miliardy EUR v podobe grantov EÚ, ktoré sa majú spojiť s financovaním z Európskeho fondu pre strategické investície a iných zdrojov. Z Nástroja na prepájanie Európy sa čiastočne financuje nový tunel pod 18 km širokou Fehmarnskou úžinou medzi mestami Rødby v Dánsku a Puttgarden v Nemecku. Cesta autom medzi Kodaňou a Hamburgom sa skráti približne o jednu hodinu a v prípade železničnej nákladnej dopravy o dve hodiny. Rozpočet EÚ sa plní aj vďaka kozmickým programom, ako sú Galileo, Copernicus a EGNOS. Nijaký členský štát konajúci samostatne by nemohol vyniesť na obežnú dráhu 26 satelitov v prospech 500 miliónov ( ) používateľov na celom svete (údaj ku koncu roka 2018). V roku 2018 boli vypustené štyri ďalšie nové satelity systému Galileo na lepšie monitorovanie oceánov, krajiny a atmosféry. Vďaka signálom a dátam z kozmu, ktorými disponuje EÚ, sa naše životy menia prostredníctvom takých služieb, ako sú rozšírená navigácia, presné poľnohospodárstvo, monitorovanie plodín, reakcia na prírodné katastrofy, záchrana životov na mori, pátranie po osobách vybavených núdzovými signalizačnými zariadeniami a ich záchrana a monitorovanie plavidiel a ropných škvŕn. 315 letísk v takmer všetkých krajinách EÚ využíva Európsku prekryvnú službu geostacionárnej navigácie, ktorá umožňuje bezpečnejšie pristávanie v náročných poveternostných podmienkach a predchádza oneskoreniam a presmerovaniu (údaj ku koncu roka 2018). Od apríla 2018 je systém Galileo integrovaný do každého nového typu automobilov predávaných v Európe, čím sa podporuje systém reakcie na núdzové situácie eCall. Z programu Copernicus sa zabezpečili núdzové mapy v prípade 80 % povodní v Európe. Vnútroštátnym pohotovostným službám to pomohlo získať lepší prehľad o situácii a zvýšiť svoju efektívnosť počas záchranných operácií. Rok 2018 znamenal aj novú kapitolu európskej spolupráce v oblasti obrany prostredníctvom Európskeho obranného fondu. V roku 2018 bolo na kolaboratívny výskum inovačných obranných technológií a výrobkov obranného priemyslu vyčlenených 40 miliónov EUR. Komisia prijala dvojročné pracovné programy na spolufinancovanie spoločných projektov rozvoja obranných spôsobilostí v rokoch 2019 – 2020 s príspevkom EÚ vo výške 500 miliónov EUR. EÚ investuje ( ) 35 miliónov EUR do výskumného projektu Ocean2020. V tomto projekte sa spojilo 42 partnerov z 15 členských štátov EÚ s cieľom podporiť misie námorného dozoru na mori začlenením dronov a ponoriek bez posádky do operácií flotily. Podpora špičkového výskumu a inovácií Záväzok EÚ podporovať špičkový výskum a inovácie so zameraním na cezhraničnú spoluprácu, význam pre priemysel a úspory z rozsahu bol je stále postavený na rozpočte EÚ. Horizont 2020 – rámcový program EÚ pre výskum a inováciu je najväčší nadnárodný program financovania výskumu na svete. Zároveň je to doposiaľ najväčší program EÚ pre výskum a inovácie s takmer 80 miliardami EUR v podobe financovania, ktoré je k dispozícii počas siedmich rokov ( ). V roku 2018 boli v rámci programu Horizont 2020 vyhlásené výzvy na predkladanie návrhov v hodnote 10 miliárd EUR. Spoločné výskumné centrum pomocou financovania z programu Horizont 2020 vypracovalo a zároveň prevádzkuje jediný celosvetový automatický systém varovania pred cunami. Systém dokáže rýchlo vypočítať odhadovanú výšku vĺn a čas pohybu a automaticky zasiela upozornenie prostredníctvom globálneho systému varovania a koordinácie pre katastrofy.

Program Horizont 2020 predstavuje spoločný strategický rámec pre financovanie výskumu a inovácií z prostriedkov EÚ. Rozhodujúcim spôsobom zabezpečuje, aby v EÚ naďalej vznikala veda a technológia svetovej úrovne. Pomáha odstraňovať prekážky inovácií a uľahčuje spoluprácu verejného a súkromného sektora pri hľadaní riešení hlavných spoločenských výziev. Podporou výskumu a inovácií zo zdrojov EÚ sa podnecuje spolupráca medzi výskumnými tímami naprieč krajinami a medzi vednými odbormi, čo je nevyhnutné na to, aby sa dospelo k prelomovým objavom. EÚ tak môže plniť priority, ako je Parížska dohoda o zmene klímy ( ). Program Horizont 2020 priamo prispieva k celkovému cieľu podpory vedúceho postavenia a konkurencieschopnosti Európy v oblasti priemyslu. Osobitne úspešný je v podnecovaní inovácií malých a stredných podnikov. Celkový cieľ účasti na úrovni 20 % bol dokonca prekročený ( ). V novembri 2018 začal fungovať spoločný podnik pre európsku vysokovýkonnú výpočtovú techniku. Združia sa v ňom zdroje EÚ a zúčastnených krajín na vybudovanie infraštruktúry svetovej úrovne pre superpočítanie a dáta v Európe a konkurencieschopného inovačného ekosystému pre príslušný technológie a aplikácie v Európe. Vďaka výskumu a čiastočnému financovaniu z programu Horizont 2020 v roku 2018 absolvovala 45-ročná žena vo Švédsku operáciu, počas ktorej dostala trvalú robotickú ruku, ktorú môže každodenne používať. Podpora mladých Európanov Prostredníctvom rozpočtu EÚ sa vytvorili príležitosti na štúdium a cestovanie v zahraničí a mladým nezamestnaným bola poskytnutá pomoc, aby si našli zamestnanie alebo sa zapísali do odbornej prípravy s cieľom zvýšiť svoje šance na nájdenie zamestnania. Ponuku zamestnania, vzdelávania, stáže alebo učňovskej prípravy každoročne získa viac ako 3,5 milióna mladých zaregistrovaných v systéme záruky pre mladých ľudí. Od roku 2014 tento systém využilo spolu viac ako 14 miliónov mladých ľudí. Program Erasmus+ je pre Európanov jedným z hlavných prostriedkov na to, aby zažili európsku identitu v celej jej rozmanitosti. V roku 2018 sa prostredníctvom programu Erasmus+ umožnilo približne 800 000 učiteľom, prednášajúcim, školiteľom, pedagogickým pracovníkom a pracovníkom s mládežou nadobudnutie nových zručností v zahraničí a podporila sa ich budúca zamestnateľnosť. Flexibilita tohto úspešného programu sa preukázala vo forme podpory pre zakladanie „európskych univerzít“ a virtuálnych výmen v rámci programu Erasmus+. Komisia okrem toho spustila pilotnú iniciatívu DiscoverEU ( ), ktorá poskytuje mladým ľuďom vo veku 18 rokov možnosť cestovať po Európe, učiť sa od iných kultúr a objavovať európsku identitu. Komisia má v úmysle iniciatívu DiscoverEU ďalej rozvíjať, a preto ju zahrnula do svojich návrhov týkajúcich sa budúceho programu Erasmus. Program Európsky zbor solidarity ( ) dostal vlastné pravidlá a rozpočet a umožnil veľkému počtu mladých ľudí, aby pomáhali, spoznávali, učili sa a rozvíjali prostredníctvom takých činností, ako sú pomoc sociálne odkázaným, starostlivosť o životné prostredie alebo obnova a poskytovanie nádeje v komunitách po prírodnej katastrofe. Od jeho spustenia v roku 1987 sa na programe Erasmus zúčastnilo viac ako 10 miliónov osôb. Od júla do októbra 2018 malo približne 15 000 mladých ľudí možnosť objavovať Európu po železnici s cestovným pasom DiscoverEU. Ďalších 14 500 bolo vybraných v rámci výberového kola v novembri 2018. Ku konca decembra 2018 bolo v Európskom zbore solidarity zaregistrovaných približne 100 000 občiansky uvedomelých mladých ľudí. Takmer 11 000 z nich podporilo jednotlivcov a komunity v celej Európe, ktoré to potrebovali, a to najmä prostredníctvom dobrovoľníckych činností. Podstatný je príspevok rozpočtu EÚ k vykonávaniu záruky pre mladých ľudí s cieľom vytvárať pre mladých príležitosti na štúdium a cestovanie v zahraničí a poskytovať im pomoc pri hľadaní práce alebo v prístupe k odbornej príprave na zvyšovanie ich šancí na nájdenie zamestnania. Od spustenia tohto systému ( ) získalo každoročne ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, stáže alebo učňovskej prípravy viac ako 3,5 milióna mladých zaregistrovaných v záruke pre mladých ľudí. Okruh 1b – Podpora vytvárania pracovných miest, udržateľného rastu a inovácií prostredníctvom politiky súdržnosti Cieľom politiky súdržnosti s rozpočtom 352 miliárd EUR (na roky 2014 – 2020), čo je takmer tretina celkového rozpočtu EÚ, je zníženie rozdielov a podpora hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti EÚ. Dôkazom silného prínosu tejto politiky je významné dobiehanie zvyšku EÚ menej rozvinutými členskými štátmi a regiónmi z hľadiska produktivity a hrubého domáceho produktu na obyvateľa. Finančnými prostriedkami sa priamo podporuje plnenie kľúčových priorít EÚ a vykonávanie odporúčaní pre jednotlivé krajiny v kontexte európskeho semestra, a zároveň sa zabezpečujú potrebné investičné podmienky sledovaním dodržiavania podmienok ex ante stanovených pre programy na roky 2014 – 2020. Očakáva sa, že jedným eurom investícií politiky súdržnosti vynaloženým v rokoch 2007 – 2013 sa do roku 2023 vytvorí dodatočný hrubý domáci produkt vo výške 2,74 EUR. Za rovnaké obdobie bolo vytvorených približne 1,3 milióna pracovných miest. Z rozpočtu EÚ sa naďalej poskytovala podpora členským štátom a regiónom na riešenie nových a pretrvávajúcich výziev, akými sú zvládnutie globalizácie, boj proti nezamestnanosti, riešenie zmeny priemyslu, využívanie inovácií a digitalizácie, rekvalifikácia osôb, riadenie migrácie z dlhodobého hľadiska a boj proti zmene klímy vrátane prechodu na hospodárstvo a dopravu s nízkymi emisiami CO2. Investície EÚ do dopravy sa zameriavali na odstránenie nepriechodných miest poskytnutím pomoci pri oprave a zlepšení 7 500 km starých ciest a výstavbe 3 100 km nových ciest (projekty vybrané do konca roka 2018). Vďaka investíciám politiky súdržnosti sa vo verejných budovách spotrebúva ročne o 5,2 terawatthodiny energie menej ako predtým. Okrem toho sa podporilo 748 km nových alebo vylepšených tratí električiek a metra a takmer 7 500 km nových alebo modernizovaných železničných tratí. Do konca roka 2017 využilo viac ako 15 miliónov ľudí podporu z Európskeho sociálneho fondu, aby si našli lepšie pracovné príležitosti a rozvinuli svoje zručnosti, viac ako 1,7 milióna nezamestnaných osôb si našlo prácu a viac ako 2 milióny osôb získali novú kvalifikáciu.

Okruh 2 – Rozpočet EÚ pomáha pri modernizácii odvetvia poľnohospodárstva EÚ s cieľom zabezpečiť bezpečné potraviny vysokej kvality a vytvárať udržateľné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Spoločná poľnohospodárska politika pomáha dosahovať vyvážený územný rozvoj a znižovať rozdiely v príjmoch medzi odvetvím poľnohospodárstva a inými odvetviami, ako aj medzi členskými štátmi a regiónmi. Táto politika zároveň pomáha zachovávať udržateľnosť životne dôležitej potravinárskej výroby v EÚ. Priamymi platbami sa podporuje príjem a zabezpečuje relatívna stabilita príjmu poľnohospodárov, ktorí čelia významnej nestálosti cien a výroby. Z rozpočtu EÚ sa poskytujú potrebné prostriedky pre odolné, udržateľné a konkurencieschopné poľnohospodárstvo. Priame platby využilo približne 6,5 milióna poľnohospodárov, pričom táto podpora predstavovala 38 % ich príjmov z poľnohospodárstva. V rámci Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka sa od roku 2014 pomohlo s modernizáciou poľnohospodárskych podnikov viac ako 51 400 mladých poľnohospodárov a s odbornou prípravou viac ako jedného milióna účastníkov, podporilo sa ekologické poľnohospodárstvo na takmer 16 miliónoch hektárov a investovalo sa viac ako 255 miliónov EUR do výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Prostredníctvom Európskeho námorného a rybárskeho fondu sa podporujú environmentálne udržateľné, inovačné, konkurencieschopné rybárstvo a akvakultúra založené na vedomostiach a efektívne využívajúce zdroje. Toto úsilie umožňuje EÚ zachovať si svoje medzinárodné vedúce postavenie v oblasti udržateľného riadenia oceánov. EÚ má vedúce postavenie vo svete v oblasti udržateľnosti a politík v oblasti klímy EÚ v rámci svojho záväzku k boju proti zmene klímy začlenila do všetkých svojich programov výdavky vo výške 32 miliárd EUR na opatrenia v oblasti klímy, a to najmä pokiaľ ide o politiku súdržnosti, energetiku, dopravu, výskum a inovácie a spoločnú poľnohospodársku politiku, ako aj rozvojovú politiku EÚ, vďaka čomu je rozpočet EÚ kľúčovou hybnou silou udržateľnosti. Tieto výdavky predstavujú 20,7 % rozpočtu na rok 2018. Za cele programové obdobie to podľa najnovšieho odhadu bude 210 miliárd EUR (19,7 %). Od roku 2014 do roku 2020 sa v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu investuje 54,8 miliardy EUR ( ) v súvislosti cieľmi týkajúcimi sa klímy. Týmito investíciami sa podporuje posun smerom k nízkouhlíkovému hospodárstvu presadzovaním výroby a distribúcie energie z obnoviteľných zdrojov, presadzovaním energetickej efektívnosti, zavádzaním inteligentných systémov distribúcie a výskumom a inováciami v oblasti nízkouhlíkových technológií, investovaním do adaptácie na zmenu klímy, presadzovaním investícií na riešenie osobitných rizík, zabezpečovaním odolnosti voči katastrofám a rozvojom systémov na zvládanie katastrof. Projekty podporené z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu umožňujú renováciu bývania pre 875 000 rodín, ktoré budú mať prospech zo zníženej spotreby energie, a pripojenie 3,3 milióna ďalších spotrebiteľov energie do inteligentných sietí. Z projektov sa podporila aj dodatočná kapacita na výrobu obnoviteľnej energie (7 670 megawattov). V roku 2018 bolo na program LIFE vyčlenených celkovo 522 miliónov EUR. Prostredníctvom tohto programu sa z rozpočtu EÚ podporujú projekty v oblasti životného prostredia a ochrany prírody a opatrenia v oblasti klímy. Patria sem aj významné investície do projektov, ktoré umožnia opätovné použitie väčšieho množstva plastov. Zmena tohto odpadu na kvalitné suroviny pre automobilový, stavebný a obalový priemysel je jedným zo spôsobov, ktorými sa z programu LIFE poskytuje praktická podpora cieľov Európskej stratégie pre plasty v obehovom hospodárstve. Projekty podporené z programu LIEF pomohli pri prechode na obehové nízkouhlíkové hospodárstvo odolné proti zmene klímy a efektívne využívajúce zdroje, pri zastavení a zvrátení straty biodiverzity, pri riešení degradácie ekosystémov zlepšovaním kvality životného prostredia vrátane ovzdušia, vody a pôdy a pri zlepšovaní riadenia v oblasti životného prostredia a klímy na všetkých úrovniach. Okruh 3 – Rozpočet EÚ je nevyhnutnou súčasťou komplexného prístupu EÚ k migračnej politike Z rozpočtu EÚ sa podporilo pokračovanie komplexnej európskej reakcie na výzvy spojené s migráciou a riadenie vonkajších hraníc EÚ. V roku 2018 sa komplexný prístup EÚ k migrácii naďalej uplatňoval na všetkých frontoch: intenzívnejšia spolupráca s partnerskými krajinami, lepšie riadenie vonkajších hraníc a účinnejšie a lepšie fungujúce nástroje na ochranu našich hraníc a riadenie migrácie v rámci EÚ v duchu solidarity a zodpovednosti. Osobitné nástroje, ako Fond pre azyl, migráciu a integráciu, zohrávali významnú úlohu v okamžitej reakcii na problémy spojené s migráciou spolu s cielenou podporou v rámci politiky súdržnosti na dlhodobejšiu integráciu migrantov a s vonkajšími nástrojmi EÚ. Práca na Európskej migračnej agende pozitívne prispela k tomu, aby sa nebezpečná a nekontrolovaná migrácia zmenila na bezpečnú, riadenú a legálnu migráciu. V rámci prebiehajúceho systému EÚ pre presídľovanie sa 20 členských štátov zaviazalo k presídleniu 50 000 osôb do októbra 2019. Ku koncu roka 2018 sa už zrealizovalo viac ako 24 000 týchto prísľubov poskytnutím útočiska v EÚ. Po najväčšom počte príchodov do EÚ v roku 2015 sa migračné toky v súčasnosti opäť pohybujú na úrovni spred krízy. Počet neoprávnených prekročení hraníc do EÚ v roku 2018 klesol na 150 100. To je najnižší počet za päť rokov. Od roku 2015 sa rozšírili kanály legálnej migrácie do EÚ pre osoby, ktoré potrebujú medzinárodnú ochranu. V rámci programov EÚ pre presídľovanie sa ponúkli bezpečné a legálne cesty pre takmer 50 000 osôb (k 31. decembru 2018). Vyhlásenie EÚ a Turecka z roku 2016 a nástroj pre utečencov v Turecku majú naďalej zásadný podiel na znižovaní počtu neoprávnených a nebezpečných prekročení hraníc z tureckej pevniny na grécke ostrovy, pričom ich prostredníctvom sa zachraňujú životy na mori a podporuje sa presídľovanie Sýrčanov, ktorí potrebujú medzinárodnú ochranu. EÚ podporuje Turecko v jeho úsilí poskytnúť útočisko a podporu viac ako 4 miliónom registrovaných sýrskych utečencov. Do konca roka 2018 sa poskytla humanitárna pomoc 1,5 miliónu najzraniteľnejších utečencov prostredníctvom núdzovej záchrannej sociálnej siete – systému záchrannej siete sociálnej pomoci – a podporila sa školská dochádzka viac ako 410 000 žiakov (na základe podmienečného prevodu hotovosti na vzdelávací program). Ďalších 600 000 detí sa vďaka podpore mohlo začleniť do tureckého systému vzdelávania. Vďaka nástroju pre utečencov v Turecku sa vybudovalo 136 nových škôl, do školy teraz chodí 410 000 detských utečencov a 60 000 žiakov začalo navštevovať vyrovnávacie triedy. V súčasnosti je v prevádzke 178 stredísk zdravotnej starostlivosti, podporené boli štyri milióny vyšetrení v rámci primárnej zdravotnej starostlivosti a zaočkovaných bolo 650 000 detských utečencov ( ). Popri pomoci Turecku poskytla EÚ významnú humanitárnu pomoc vnútorne vysídleným osobám v Sýrii, ako aj utečencom a hostiteľským komunitám v Jordánsku a Libanone a aj pomoc v Iraku a Egypte. Z regionálneho trustového fondu EÚ zriadeného v reakcii na krízu v Sýrii sa v roku 2018 podporili celkovo približne 2 milióny sýrskych utečencov a hostiteľské komunity. Na vonkajších hraniciach EÚ sa výrazne sa posilnila prítomnosť Európskej agentúry pre pohraničnú a pobrežnú stráž s rozšíreným mandátom, financovanej z rozpočtu EÚ. Cieľom je podporiť členské štáty v ich činnostiach týkajúcich sa riadenia hraníc a spoločne vykonávať integrované riadenie hraníc na úrovni EÚ.

V roku 2018 bolo na pomoc členským štátom v prvej línii rozmiestnených spolu približne 11 000 príslušníkov európskej pohraničnej stráže. Vďaka tomu bolo možné zachrániť 37 000 migrantov, chytiť takmer 1 200 prevádzačov a koordinovať/zorganizovať návrat takmer 14 000 migrantov. Prostredníctvom Fondu pre azyl, migráciu a integráciu sa okrem toho umožnil dobrovoľný návrat takmer 39 500 osôb (). Rozpočet naďalej pomáha v tom, aby EÚ bola bezpečnejším miestom na život a prácu Bezpečnostné hrozby v Európe sa zintenzívnili a diverzifikovali. Prichádzajú v podobe teroristických útokov a nových druhov organizovanej trestnej činnosti, ako aj počítačovej kriminality. Na ochranu verejnosti pred týmito hrozbami poskytla EÚ financovanie napríklad na boj proti praniu špinavých peňazí, zadržiavanie a habanie falšovaných výrobkov a boj proti dezinformačným kampaniam a podporila spoluprácu v týchto oblastiach. Prostredníctvom Nástroja na prepájanie Európy bola zriadená dobrovoľná platforma spolupráce na posilnenie pripravenosti a reakcie na kybernetické útoky. EÚ tak prispieva k celoeurópskemu riešeniu hrozby, ktorá neberie ohľad na štátne hranice. EÚ preukázala solidaritu v rámci svojich hraníc koordinovaním a financovaním úsilia na zmierňovanie následkov katastrof, podporou poľnohospodárov postihnutých suchom alebo zamestnancov postihnutých rozsiahlou reštrukturalizáciou spoločností. Vzhľadom na ťažkosti, ktorým poľnohospodári čelili počas letného sucha, im boli poskytnuté vyššie zálohové platby na pomoc pri kŕmení chovaných zvierat. V roku 2018 sa z Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii poskytla pomoc vo výške 4,5 milióna EUR pre 730 prepustených pracovníkov v portugalskom odevnom odvetví. Od roku 2003 sa EÚ podieľala na 163 oficiálnych misiách a rozmiestnila 560 odborníkov na ochranu osôb na celom svete. V roku 2018 sa v rámci rekordnej operácie EÚ v oblasti civilnej ochrany poskytla pomoc na boj proti lesným požiarom vo Švédsku: mobilizovalo sa viac ako 360 hasičov, sedem lietadiel, šesť vrtuľníkov a 67 vozidiel. Okruh 4 – Vďaka rozpočtu EÚ sa EÚ stala silným globálnym aktérom Vďaka rozpočtu EÚ sa mohla Únia naďalej zameriavať na investovanie do udržateľnosti a odolnosti našich partnerov, najmä prostredníctvom nástroja európskeho susedstva a nástroja predvstupovej pomoci. EÚ pomáha susedným krajinám ďalej rozvíjať stabilné demokratické inštitúcie a zároveň zvyšovať prosperitu. Prispelo to k dosiahnutiu stability európskych hraníc. V roku 2018 EÚ zohrávala vedúcu úlohu a poskytovala podporu aj v súvislosti s dohodou o iránskom jadrovom programe ( ), Parížskou dohodou o zmene klímy, cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja, novými obchodnými dohodami so silnou zložkou udržateľného rozvoja, so spoluprácou s Africkou úniou ( ) a vzťahmi s Organizáciou Spojených národov. EÚ je spolu so svojimi členskými štátmi najväčším svetovým darcom humanitárnej pomoci. Vďaka tomu môže poskytovať na celom svete podporu na záchranu životov v prípade prírodných katastrof a medziľudských konfliktov. V roku 2018 sa na humanitárnu pomoc vynaložilo viac ako 1,4 miliardy EUR vo viac ako 90 krajinách. Významná časť sa vynaložila na podporu obyvateľstva zasiahnutého konfliktom v Sýrii a utečencov v susedných krajinách. V roku 2018 sa vyčlenilo ďalších 15 miliónov EUR s cieľom pomôcť vytvoriť potrebné podmienky pre dobrovoľný, bezpečný a dôstojný návrat rohingských utečencov, ktorí utiekli z Mjanmarska/Barmy do Bangladéša ( ). Rôznymi nástrojmi v oblasti rozvojovej spolupráce sa podporuje záväzok EÚ vykonávať Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj v súlade s Európskym konsenzom o rozvoji ( ). EÚ sa usiluje nasmerovať finančné prostriedky do krajín, ktoré to najviac potrebujú. Navrhla aj posun paradigmy vo vzťahoch medzi EÚ a Afrikou smerom k budovaniu skutočného a spravodlivého partnerstva zameraného na vzájomný hospodársky záujem, ktoré by bolo v plnom súlade s Agendou 2063 Africkej únie ( ) a hlavnými iniciatívami, ako je africká kontinentálna zóna voľného obchodu. V rámci európskeho vonkajšieho investičného plánu sa v roku 2018 z rozpočtu EÚ podporila mobilizácia finančných prostriedkov do Afriky a európskeho susedstva ( ). Na tento účel sa využíva Európsky fond pre udržateľný rozvoj s cieľom priniesť viac súkromných investícií. V roku 2018 Komisia podpísala prvú dohodu o záruke (finančný nástroj s rozdelením rizika Nasira). Očakáva sa, že touto dohodou EÚ, ktorá má hodnotu až 75 miliónov EUR, sa zmobilizujú investície pre podnikateľov v subsaharskej Afrike a európskom susedstve. Predpokladá sa, že dohoda pomôže vytvoriť 800 000 pracovných miest a prinesie prospech ľuďom, ktorí nemajú prístup k cenovo dostupným úverom, napríklad vnútorne vysídleným osobám, utečencom, navrátilcom, ženám a mladým ľuďom. Najvyššou prioritou Komisie je zabezpečiť správne riadenie rozpočtu EÚ a jeho ochranu pred chybami a podvodmi Komisia sa snaží dosiahnuť najvyššie normy finančného riadenia z hľadiska efektívnosti, účinnosti a hospodárnosti. Zároveň sa usiluje zabezpečiť, aby audity a overenia (ďalej len „kontroly“) boli nákladovo efektívne. Tejto téme je venovaný oddiel 2 tejto správy. Komisia zodpovedá za zabezpečenie riadneho vynakladania finančných prostriedkov EÚ bez ohľadu na to, či tieto finančné prostriedky využívajú priamo útvary Komisie alebo implementační partneri. 71 % výdavkov realizujú orgány členských štátov v rámci zdieľaného riadenia a 8 % poverené subjekty v rámci nepriameho riadenia. Komisia na plnenie svojich povinností zaviedla účinný model uistenia a zodpovednosti, ako aj spoľahlivý rámec vnútornej kontroly. V tomto rámci – v príslušných prípadoch v spolupráci s členskými štátmi a poverenými subjektmi (na základe ich povinnosti chrániť rozpočet EÚ) – útvary Komisie prijímajú opatrenia na predchádzanie chybám, nezrovnalostiam a podvodom, a ak k nim dôjde, prijímajú opatrenia na nápravu situácie. Okrem toho je Európsky úrad pre boj proti podvodom poverený vedením nezávislých vyšetrovaní podvodov a korupcie súvisiacich s finančnými prostriedkami EÚ, ako aj rozvíjaním politík EÚ na boj proti podvodom. V roku 2018 bolo zároveň prijaté nové nariadenie o rozpočtových pravidlách, ktoré prináša najmä významné zjednodušenie finančných pravidiel pre prijímateľov. Riziko z hľadiska zákonnosti a správnosti finančných transakcií je nižšie ako 2 %

Cieľom Komisie v prípade rizika pri platbe ovplyvňujúceho príjmy a výdavky EÚ, ktoré sa odhaduje po vykonaní preventívnych kontrol, ale pred uplatnením nápravných opatrení, je, aby toto riziko zostalo pod úrovňou 2 % – čo Komisia v roku 2018 opäť dosiahla. Riziko pri platbe sa celkovo sa odhaduje na 1,7 % celkových relevantných výdavkov za rok 2018. V prípade segmentov, pri ktorých je riziko pri platbe vyššie ako 2 %, vykonávajú útvary opatrenia. Viacročná povaha finančných programov EÚ umožňuje opravu chýb dokonca aj roky po vykonaní platieb, až do uzavretia programov. Podľa odhadu útvarov budú celkové budúce opravy predstavovať 0,9 % celkových relevantných výdavkov za rok 2018. Počas roka 2018 Komisia účinne vymohla 3,2 miliardy EUR. Tieto finančné opravy a vymáhanie prostriedkov sú základné preventívne a nápravné opatrenia na ochranu rozpočtu EÚ. Cieľom Komisie pri riadení rozpočtu EÚ je zabezpečiť, aby po uzavretí programu a vykonaní všetkých overovaní bolo zostávajúce riziko pri ukončení veľmi nízke. Komisia odhaduje, že celkovo ide len o 0,8 % celkových relevantných výdavkov za rok 2018 – t. j. menej ako 1 %. V roku 2018 Európsky dvor audítorov druhý rok po sebe vydal výrok s výhradou, a nie záporný výrok o zákonnosti a správnosti platieb v rámci rozpočtu EÚ na rok 2017. Potvrdzuje to, že sa dosiahol významný pokrok a že podstatná časť rozpočtu EÚ je v poriadku.



Zintenzívnenie boja proti podvodom Komisia zachováva pevnú a dlhodobú líniu nulovej tolerancie podvodov. Revidovaná a posilnená stratégia Komisie pre boj proti podvodom poskytuje spoľahlivý politický rámec pre prevenciu, zisťovanie a vyšetrovanie podvodov a reakciu na podvody a prispieva k správnemu fungovaniu útvarov Komisie pri ochrane finančných záujmov EÚ. Pomocou revidovanej stratégie pre boj proti podvodom sa zabezpečí, aby boli útvary Komisie plne pripravené na vykonávanie viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. V novej stratégii sa prihliada na významný vývoj v právnych predpisoch EÚ v oblasti boja proti podvodom (ako je zriadenie Európskej prokuratúry), ako aj na nedávne zistenia Európskeho dvora audítorov týkajúce sa riadenia rizika podvodov vo výdavkoch EÚ. Prijatím revidovanej stratégie sa ďalej zlepší boj proti podvodom. Pri návrhoch nových finančných programov sa takisto uskutočnilo zabezpečenie proti podvodom, ktoré vykonal Európsky úrad pre boj proti podvodom. Novým nariadením o rozpočtových pravidlách z roku 2018 sa posilnila úprava konfliktu záujmov a Komisia predložila dôležité návrhy na ochranu rozpočtu EÚ pred všeobecnými nedostatkami v oblasti právneho štátu v členských štátoch vrátane podmienenia pokračovania platieb EÚ dodržiavaním zásad právneho štátu. Ďalej bol posilnený systém včasného odhaľovania rizika a vylúčenia. Rozpočet EÚ bude v nadchádzajúcich rokoch týmito opatreniami chránený ešte účinnejšie. Riadiace subjekty poskytujú primerané uistenie a Komisia preberá politickú zodpovednosť za riadenie rozpočtu EÚ Na základe jednotlivých komponentov uistenia, ktorými podporili svoje vyhlásenie, každý povoľujúci úradník vymenovaný delegovaním poskytol primerané uistenie, že 1. informácie uvedené v ich výročnej správe o činnosti predstavujú pravdivý a verný obraz; 2. zdroje vyčlenené na ich činnosti boli použité na zamýšľaný účel a 3. zavedené systémy kontroly poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť príslušných transakcií, ktoré sú v prípade potreby označené výhradou v záujme úplnej transparentnosti a ďalších opatrení. Uvedených bolo 40 výhrad – o dve viac ako minulý rok. V prípade každej výhrady je zavedený akčný plán na riešenie príslušných nedostatkov a zmiernenie súvisiacich rizík. Polovica výhrad sa týka minulých programov za roky 2007 – 2013 a má veľmi obmedzený finančný vplyv. Na základe vyhlásení o vierohodnosti, ktoré vydali povoľujúci úradníci Komisie vymenovaní delegovaním, kolégium komisárov preberá politickú zodpovednosť za riadenie rozpočtu EÚ. Nový dlhodobý rozpočet pre EÚ, ktorá chráni, posilňuje a obraňuje Súbežne s činnosťou týkajúcou sa plnenia rozpočtu bol rok 2018 zároveň rokom, v ktorom sa začal proces smerom k novému viacročnému finančnému rámcu pre Európsku úniu. V máji 2018 Komisia predstavila svoje návrhy nového moderného dlhodobého rozpočtu pre EÚ na roky 2021 – 2027. Návrhy sú určené na plnenie politických priorít, na ktorých sa vedúci predstavitelia dohodli v Bratislave a v Ríme. Podľa týchto návrhov by sa zvýšilo financovanie v spektre oblastí nevyhnutných pre budúcnosť Európy vrátane koordinovanej európskej reakcie na výzvy migrácie, boja proti terorizmu a organizovanej trestnej činnosti, digitálnej transformácie, opatrení v oblasti klímy, programov pre mladých ľudí a výskumu a inovácie, pričom by sa zabezpečila modernizácia tradičných politík na podporu solidarity ako kľúčového cieľa Únie a zachovanie zmysluplnej úrovne financovania pre všetky členské štáty a regióny, pokiaľ ide o politiku súdržnosti. Návrhy Komisie sú založené na preskúmaní výdavkov, komplexnom posúdení získaných poznatkov zo súčasných a predchádzajúcich programov. Komisia tak mohla navrhnúť základné prvky modernizácie: ·výrazné zameranie na európsku pridanú hodnotu a potreba poskytnúť primeranú podporu pre nové a naliehavé priority, ako sú výskum a inovácie, digitálna ekonomika, mládež, migrácia a riadenie hraníc, bezpečnosť, obrana a vonkajšia činnosť, a silnejší dôraz na udržateľnosť vrátane ambicióznejšieho cieľa, pokiaľ ide o začleňovanie klimatického hľadiska, ·zjednodušená a transparentnejšia štruktúra budúceho rozpočtu,

·radikálne zníženie počtu programov a vytvorenie nových integrovaných programov v takých oblastiach, ako je investovanie do ľudí, jednotný trh, strategické investície, práva a hodnoty a vonkajšia činnosť, ako aj zvýšená pozornosť venovaná synergickým účinkom medzi nástrojmi, ·zjednodušenie pravidiel financovania s cieľom znížiť byrokraciu pre prijímateľov a riadiace orgány a väčšie zameranie na výkonnosť a výsledky, ako aj ·pružnejší rozpočet umožňujúci bezprostrednú reakciu v rýchlo sa meniacom svete. Euroskupina dosiahla dohodu o prvkoch rozpočtového nástroja pre konvergenciu a konkurencieschopnosť eurozóny. Vďaka tomu sa posilní odolnosť hospodárskej a menovej únie, čím sa v Únii podporí súdržnosť. Takisto sa všeobecne uznáva, že základným prvkom dohody o budúcom viacročnom finančnom rámci bude nový mechanizmus, ktorým sa má zabezpečiť, že všeobecné nedostatky v oblasti právneho štátu neohrozia rozpočet. Pokročila aj práca na návrhoch Komisie týkajúcich sa modernizácie príjmovej stránky rozpočtu EÚ. Zaistenie dohody o budúcom rámci je vysokou prioritou pre nadchádzajúce mesiace, pričom sa bude pokračovať v činnosti, ktorej cieľom je maximalizovať príspevok súčasných finančných programov k prosperite a bezpečnosti EÚ. Posilnenie správy a riadenia v Komisii V novembri 2018 Komisia prijala súbor cielených opatrení na posilnenie správy a riadenia v rámci Komisie. Touto reformou sa posilňuje etablovaný a efektívny model Komisie v oblasti finančnej zodpovednosti založený na jasnom rozdelení zodpovednosti medzi politickú úroveň, organizačnú úroveň a úroveň útvarov. Ústredným prvkom tejto reformy je racionalizácia orgánov správy a riadenia organizácie v celkovej právomoci správnej rady organizácie na vysokej úrovni pod vedením generálneho tajomníka. Správna rada organizácie zabezpečí dohľad a strategické usmernenia v oblastiach zahŕňajúcich prideľovanie ľudských zdrojov, riadenie rizík, strategické plánovanie a programovanie, ochranu údajov, bezpečnosť a kontinuitu činností, komunikáciu v rámci organizácie a politiku v oblasti boja proti podvodom. Touto reformou sa zároveň zjednodušuje prostredie riadenia a bezpečnosti informačných technológií, posilňuje riadenie rizík v rámci organizácie a objasňuje úloha Výboru pre pokrok v oblasti auditu. VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2018 O RIADENÍ ROZPOČTU EÚ A JEHO VÝKONNOSTI Úvod Výročná správa za rok 2018 o riadení rozpočtu EÚ a jeho výkonnosti predstavuje hlavný vstup Komisie ku každoročnému postupu udeľovania absolutória ( ), pomocou ktorého Európsky parlament a Rada kontrolujú plnenie rozpočtu EÚ. Komisia prikladá veľký význam zabezpečeniu zodpovedného a správneho riadenia rozpočtu EÚ a spolupráci so všetkými zúčastnenými stranami s cieľom zabezpečiť dosiahnutie hmatateľných výsledkov v teréne. V správe sa predkladá prehľad najnovších informácií o výkonnosti rozpočtu. Obsahuje aj podrobné informácie o otázkach týkajúcich sa riadenia a ochrany rozpočtu EÚ. Táto správa má dva hlavné oddiely. V oddiele1 sa na príkladoch opisuje, ako sa z rozpočtu EÚ podporujú politické priority EÚ. Uvádzajú sa tu najnovšie dostupné údaje o výsledkoch dosiahnutých do konca roka 2018. Táto správa vychádza z informácií z výročných správ o činnosti za rok 2018, ktoré vypracovali všetky útvary Komisie, a z ďalších zdrojov, ako sú programové výkazy, hodnotiace správy, štúdie a správy o implementácii týkajúce sa programov EÚ. Ústrednou otázkou v tomto oddiele je, či sa rozpočet EÚ využíva najlepším možným spôsobom, aby prinášal konkrétne výsledky všetkým Európanom. Komisia to nevie zabezpečiť sama – ide o spoločnú zodpovednosť s členskými štátmi, regiónmi, mimovládnymi organizáciami, prijímateľmi a všetkými, ktorí sú zapojení do plnenia rozpočtu EÚ. Tento oddiel zahŕňa hodnotenie ( ) finančných prostriedkov EÚ na základe dosiahnutých výsledkov. Ďalšie informácie o výkonnosti sú k dispozícii v programových výkazoch a v prehľade výkonnosti programov, ktorý Komisia uverejňuje spolu s návrhom ročného rozpočtu. Oddiel 2 je venovaný vývoju v súvislosti s vnútornou kontrolou, finančným riadením a ochranou rozpočtu EÚ. Tento oddiel je založený aj na výročných správach o činnosti predkladaných jednotlivými útvarmi Komisie, v ktorých sa podrobne opisuje vnútorné kontrolné prostredie a súvisiace otázky. Ak sa počas roka vyskytli problémy, v správe sa opisuje, ako ich útvary Komisie riešili. V tomto oddiele sú zhrnuté informácie o: ·riadení rizík v oblasti zákonnosti a správnosti, ·riadení nákladovej efektívnosti kontrol a preskúmaní stratégií pre boj proti podvodom, ·ochrane rozpočtu EÚ, ako aj ·vyhlásení riadiaceho subjektu poskytovanom kolégiu komisárov. Vyhlásenia riadiacich subjektov doručené od všetkých útvarov a uistenie získané na základe činnosti vnútorného auditu tvoria základ pre celkový záver správy. Tento záver umožňuje Komisii schválením správy prevziať celkovú politickú zodpovednosť za riadenie rozpočtu EÚ na rok 2018. Výročná správa za rok 2018 o riadení rozpočtu EÚ a jeho výkonnosti je súčasťou širšieho balíka týkajúceho sa integrovaného podávania finančných správ a správ o zodpovednosti ( ). Tento balík zahŕňa aj ročnú účtovnú závierku ( ), dlhodobú prognózu budúcich peňažných tokov ( ) na nasledujúcich päť rokov, správu o vnútorných auditoch ( ) a správu o opatreniach ( ) prijatých v nadväznosti na udelenie absolutória. Oddiel 1

Výkonnosť a výsledky Pre Komisiu má kľúčový význam vytvorenie pridanej hodnoty z každého vynaloženého eura. Predseda Juncker určil toto smerovanie hneď na začiatku svojho funkčného obdobia: „Rozumné prideľovanie finančných prostriedkov jednoducho nestačí. So skromnejšími prostriedkami budeme toho musieť vykonať viac. Z rozpočtu potrebujeme vyťažiť maximum a finančné prostriedky musíme vynakladať rozumne. […] Ľudia chcú od nás výsledky. Takisto chcú vedieť, ako hospodárime s peniazmi daňových poplatníkov.“ ( )

Rozpočet EÚ je zameraný na oblasti, v ktorých môže združovanie zdrojov na riešenie spoločných výziev pre všetkých Európanov priniesť výsledky, ktoré by nebolo možné dosiahnuť tak účinne alebo efektívne na úrovni samotných členských štátov. Platí to v takých rozmanitých oblastiach, ako je cezhraničná infraštruktúra, riadenie vonkajších hraníc, rozsiahle vesmírne projekty a celoeurópsky výskum. Dôraz na pridanú hodnotu EÚ tvorí jadro návrhov Komisie týkajúcich sa viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027. Tento oddiel sa začína prehľadom rozpočtu EÚ a jeho výkonnostného rámca. Po ňom nasleduje zhrnutie spôsobov, akými súčasný a budúci dlhodobý rozpočet prispieva k politickému programu EÚ, ktorý určili vedúci predstavitelia v Bratislave, Ríme a Sibiu, ako aj k medzinárodným prioritám, ako sú ciele v oblasti klímy a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja. Potom sa uvádzajú najnovšie informácie o výsledkoch dosiahnutých pomocou rozpočtu EÚ do konca roka 2018. Tieto informácie sú štruktúrované podľa okruhov súčasného viacročného finančného rámca. V správe sa takisto opisuje, ako tieto programy prispievajú k politickým prioritám Junckerovej Komisie. Typ vykazovaných údajov závisí od úrovne zrelosti programov v škále od vstupných údajov po výsledky výdavkov z počiatočnej časti tohto obdobia. Záverečné hodnotenia vplyvu programov ešte nie sú k dispozícii, podávanie konečných správ o výkonnosti preto bude možné až neskôr. Správa zahŕňa oblasti, v ktorých výkonnosť nesplnila očakávania alebo v ktorých boli v rámci hodnotení alebo auditov zistené nedostatky v návrhu programu. Tieto informácie sa používajú ako podklad pre vykonávacie rozhodnutia týkajúce sa súčasných finančných programov a ako podklad pre zákonodarcov na formovanie budúceho dlhodobého rozpočtu. Rozpočet EÚ orientovaný na výsledky Rozpočet EÚ Rozpočet EÚ je kľúčovým nástrojom na vykonávanie európskych politík a priorít. Na rozdiel od štátnych rozpočtov je rozpočet EÚ zameraný najmä na podporu strategických investícií v strednodobom a dlhodobom horizonte a na využívanie svojho pákového efektu na podnietenie investícií z iných verejných a súkromných zdrojov. Dopĺňa štátne rozpočty pri riešení spoločných výziev, ktorým čelia členské štáty, a vytvára príležitosti pre EÚ ako celok. V niektorých prípadoch riadi finančné programy EÚ priamo Komisia, napríklad v oblasti výskumu, alebo sú riadené spoločne s členskými štátmi (zdieľané riadenie), napríklad v prípade politiky súdržnosti. Prostredníctvom zdieľaného riadenia sa riadia približne dve tretiny rozpočtu EÚ. EÚ využíva inovatívne finančné nástroje ako inteligentný prostriedok na využívanie rozpočtových zdrojov EÚ. Inovatívne finančné nástroje slúžia na prilákanie finančných prostriedkov od iných verejných alebo súkromných investorov na ekonomicky životaschopné projekty v oblastiach, kde existujú zlyhania trhu alebo nedostatok investícií. K príkladom patria odvetvia s vysokým hospodárskym rastom alebo inovačné podnikateľské činnosti. Skutočnosť, že EÚ investuje rizikový kapitál do určitých fondov alebo kryje časť rizika spojeného s určitým typom projektov, môže upokojiť iných investorov a podnietiť ich, aby investovali spoločne s EÚ. Vynikajúcimi príkladmi takýchto finančných nástrojov sú nástroj záruk za úvery a kapitálový nástroj pre rast v rámci Programu pre konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky. Finančné nástroje sa používajú aj v rámci iných programov EÚ, napríklad programu Horizont 2020, programu EÚ v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie, programu Kreatívna Európa, Nástroja na prepájanie Európy a v rámci programov vonkajšej politiky EÚ. Výkonnostný rámec rozpočtu EÚ Silný výkonnostný rámec pre rozpočet EÚ je predpokladom pre zameranie programov EÚ na výsledky a pre ich lepšie riadenie. V prípade viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020 boli výkonnostné rámce zahrnuté ako nový povinný prvok v právnych základoch všetkých finančných programov. To viedlo k výraznejšiemu zameraniu na výsledky v celom rozpočte. Súčasťou týchto rámcov je stanovenie jasných a merateľných cieľov a ukazovateľov, ako aj potrebných opatrení na monitorovanie, podávanie správ a hodnotenie. Ukazovatele v týchto rámcoch spolu s inými zdrojmi kvalitatívnych a kvantitatívnych informácií o výkonnosti, ako sú hodnotenia, predstavujú pevný základ pre posúdenie výkonnosti programu a s ňou aj pokroku pri plnení dohodnutých cieľov. Zároveň pomáhajú pri predvídaní a riešení prípadných problémov s vykonávaním programov. Počas prvých rokov vykonávania programu sú informácie o výkonnosti založené na vstupoch (t. j. finančných prostriedkoch pridelených na konkrétny program) a postupne na výstupoch (t. j. priamych výstupoch z daného projektu). Tento druh informácií predstavuje vhodné úvodné indície o tom, ako a kde sa vynakladá rozpočet EÚ. S vykonávaním programu budú postupne k dispozícii informácie o výsledkoch a v menšej miere o dlhodobejšom vplyve výdavkov. Na zvýšenie orientácie európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) na výkonnosť sa stanovil mechanizmus s výkonnostnou rezervou. Táto rezerva sa uvoľní v roku 2019 pre programy, pri ktorých sa do konca roka 2018 dosiahli ich vopred vymedzené čiastkové ciele. V prípade programov a priorít, pri ktorých sa nedosiahli ich čiastkové ciele, sa zdroje presunú na iné priority. Okrem výkonnostného rámca pomáhajú zlepšovať výkonnosť programov, ako aj efektívnosť a účinnosť operácií, systémov a postupov riadenia orgánov a inštitúcií, ktoré riadia finančné prostriedky EÚ, aj audity vykonávané internými a externými audítormi. Činnosti auditu pomohli pri zlepšení kvality podávania správ o výkonnosti aj Komisii. Nedávne odporúčania Európskeho dvora audítorov viedli k vyváženejšiemu podávaniu správ vo výročných správach o činnosti, pričom sa väčšia pozornosť venovala vzniknutým problémom, dôslednejšiemu zameraniu na spoľahlivosť a kvalitu údajov a jasnejším vysvetleniam spôsobov, akými sa údaje o výkonnosti používajú na zlepšenie výkonnosti. Návrhy nového, moderného a lepšie zameraného dlhodobého rozpočtu dôsledne nasmerovaného na politické priority Útvary Komisie vykonali komplexné preskúmanie výdavkov rozpočtu EÚ v rokoch 2017 a 2018, pričom uviedli dôkazy a analytické podklady pre návrhy Komisie týkajúce sa budúceho viacročného finančného rámca a sprievodných odvetvových programov. Cieľom preskúmania bolo určiť prvky súčasných programov, pri ktorých sa preukázala ich hodnota a mali by sa zopakovať alebo rozšíriť v budúcich finančných programoch. V rámci preskúmania boli zároveň určené oblasti, v ktorých je na plné využitie potenciálu rozpočtu EÚ potrebná reforma. Išlo o tieto oblasti: i) zameranie na pridanú hodnotu EÚ; ii) zefektívnenie rozpočtu a využitie synergií medzi programami; iii) zjednodušenie a správne finančné riadenie; iv) flexibilita a schopnosť reagovať na krízy; v) zameranie na výkonnosť a vi) súdržnosť s hlavnými politickými cieľmi a hodnotami. Komisia sa v týchto návrhoch čoraz viac zameriavala na európsku pridanú hodnotu výdavkov EÚ. Návrhy zahŕňajú aj opatrenia na zlepšenie celkového výkonnostného rámca, napríklad znížením počtu programov a zlepšením ich spoločného pôsobenia, vytvorením väčšej flexibility a využívaním menšieho počtu kvalitnejších ukazovateľov na monitorovanie a podávanie správ o výkonnosti programov. V rozpočte EÚ sa odrážajú spoločne dohodnuté priority EÚ a možné spôsoby ich splnenia. Politický program, ktorý vedúci predstavitelia určili v Bratislave a Ríme, je plánom budúceho dlhodobého rozpočtu, ktorý Komisia navrhla ( ) v máji 2018 a ktorý sa vzťahuje na roky 2021 – 2027. Návrhmi sa rozpočet modernizuje významným posilnením financovania vo viacerých kľúčových strategických oblastiach. Rozpočet sa bude investovať do oblastí, kde je to naozaj potrebné: od inovácií až po digitálnu ekonomiku, od odbornej prípravy a zamestnania pre mladých ľudí až po zmenu klímy a životné prostredie, od migrácie a riadenia hraníc až po bezpečnosť, obranu a vonkajšiu činnosť. Budúci dlhodobý rozpočet by zároveň mal byť jednoduchší a transparentnejší, aby ho zainteresované strany mohli čo najlepšie zužitkovať. Požadovali to Európsky parlament a Rada, ako aj veľkí a malí prijímatelia a Komisia ich vypočula a navrhla výrazne zjednodušený rozpočet. Budúci rozpočet EÚ zahŕňa tieto kľúčové prvky:

Viac finančných prostriedkov na prioritné oblasti Nový mechanizmus na ochranu rozpočtu EÚ pred finančnými rizikami spojenými so zásadami právneho štátu Silný dôraz na pridanú hodnotu EÚ a výsledky Menej byrokracie pre prijímateľov Pružnejší a agilnejší rozpočet s jasnejšou a jednoduchšou štruktúrou Rozpočet EÚ a stratégia Európa 2020 Súčasný dlhodobý rozpočet prispieva k stratégii Európa 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Ciele sú vecou spoločnej zodpovednosti EÚ a jej členských štátov a ich dosiahnutie si vyžaduje kombináciu viacerých nástrojov politiky vrátane rozpočtu EÚ a štátnych rozpočtov. Komisia používa na monitorovanie hlavných cieľov stratégie Európa 2020 deväť ukazovateľov ( ). Informácie o pokroku sa pravidelne aktualizujú a uverejňujú na webovom sídle Eurostatu. V nasledujúcej tabuľke sú uvedené najnovšie dostupné údaje týkajúce sa týchto ukazovateľov. Členské štáty dosahujú pokrok v plnení cieľov, ktoré si stanovili pred deviatimi rokmi v stratégii Európa 2020. EÚ sa celkovo približuje k splneniu cieľov v oblasti vzdelávania, energetiky, klímy a zamestnanosti. Štrnásť členských štátov už splnilo svoje vnútroštátne ciele, pokiaľ ide o zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky a zvýšenie podielu ľudí s terciárnym vzdelaním. Jedenásť členských štátov už dosiahlo podiel energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý zodpovedá ich vnútroštátnemu cieľu na rok 2020. Ak bude súčasný trend pokračovať, dosiahne sa cieľ EÚ týkajúci sa zamestnanosti na úrovni 75 % do roku 2020, pričom sedem členských štátov už svoje vnútroštátne ciele splnilo. Vzhľadom na závažný vplyv krízy na zamestnanosť ide o pozoruhodný úspech. Počet osôb ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením však v roku 2012 dosiahol vrchol, hoci odvtedy sa ich počet znížil približne na predkrízovú úroveň. V dôsledku toho je nepravdepodobné, že by sa cieľ do roku 2020 podarilo splniť. Cieľ týkajúci sa investícií do výskumu a vývoja vo výške 3 % hrubého domáceho produktu je podobne veľmi vzdialený a jeho splnenie si vyžiada veľké úsilie. Príspevok k stratégii Európa 2020 by nemal byť obmedzený na jediný program. Mal by sa vnímať ako vzájomne posilnený príspevok rozpočtu EÚ ako celku. Odhaduje sa, že so stratégiou Európa 2020 v roku 2018 súviselo celkovo 59 % záväzkov rozpočtu EÚ. Ciele stratégie Európa 2020 pre EÚ Údaje z roku 2010 Najnovšie dostupné údaje V roku 2020 na základe aktuálnych trendov 1. Zvýšiť mieru zamestnanosti ľudí vo veku 20 – 64 rokov aspoň na úroveň 75 % 68,6 % 73,5 % (3. štvrťrok 2018) Cieľ sa pravdepodobne splní 2. Zvýšiť kombinované súkromné a verejné investície do výskumu a vývoja na 3 % hrubého domáceho produktu 1,93 % 2,07 % (2017) Cieľ sa pravdepodobne nesplní 3a. Znížiť emisie skleníkových plynov aspoň o 20 % v porovnaní s úrovňou v roku 1990 Zníženie o 14,2 % Zníženie o 22 % Cieľ sa pravdepodobne splní 3b. Zvýšiť podiel energie z obnoviteľných zdrojov na konečnej spotrebe energie na 20 % 12,5 % 17,5 % (2017) Cieľ sa pravdepodobne splní 3c. Posun smerom k 20 % cieľu v oblasti energetickej efektívnosti () 11,8 % (rozdiel v porovnaní s cieľom pre primárnu energetickú spotrebu do roku 2020) 5,3 % (2017) Cieľ sa pravdepodobne splní 4a. Znížiť podiel osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou (vo veku 18 – 24 rokov) na menej než 10 % 13,9 % 10,6 % (2017) Cieľ sa pravdepodobne splní 4b. Zvýšiť podiel obyvateľov vo veku 30 – 34 rokov, ktorí majú ukončené terciárne vzdelanie, aspoň na 40 % 33,8 % 39,9 % (2017) Cieľ sa pravdepodobne splní 5. Vymaniť aspoň 20 miliónov ľudí zo situácie ohrozenia chudobou a sociálnym vylúčením Zvýšenie o 1,4 milióna (v porovnaní s východiskovým rokom 2008) Zníženie o 5,2 milióna (v porovnaní s východiskovým rokom 2008) v roku 2017 Cieľ sa pravdepodobne nesplní Tabuľka: Pokrok pri dosahovaní cieľov stratégie Európa 2020. Zdroj: COM(2019) 150 final, 27. februára 2019. Prierezové výdavky na opatrenia v oblasti klímy a biodiverzitu Rozpočet EÚ je dôležitým nástrojom aj na dosahovanie prierezových cieľov politiky, napríklad pokiaľ ide o opatrenia v oblasti klímy a biodiverzitu. V reakcii na výzvy a investičné potreby súvisiace so zmenou klímy sa EÚ rozhodla, že aspoň 20 % jej rozpočtu na roky 2014 – 2020 – t. j. až 200 miliárd EUR počas celého obdobia − by sa malo použiť na opatrenia týkajúce sa zmeny klímy. Tento prístup sa nazýva „začleňovanie klimatického hľadiska“: S cieľom dosiahnuť tento výsledok sa opatrenia na zmiernenie a adaptáciu začleňujú do všetkých hlavných výdavkových programov EÚ, najmä v oblasti regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu, energetiky, dopravy, výskumu a inovácií, spoločnej poľnohospodárskej politiky a rozvojovej politiky EÚ. Odhady výdavkov súvisiacich s klímou sa každoročne monitorujú na základe klimatických markerov EÚ upravených podľa tzv. Rio markerov Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. V roku 2018 táto suma dosiahla viac ako 32 miliárd EUR, 20,7 % () rozpočtu na rok 2018. Celková kumulatívna suma na začleňovanie klimatického hľadiska dosiahla do konca roka 2018 viac ako 141 miliárd EUR. Podľa najnovšieho odhadu () to za celé programové obdobie bude 210 miliárd EUR (19,7 %). Graf: Začleňovanie opatrení v oblasti klímy v roku 2018. Všetky sumy v grafe sú v miliónoch EUR. Zdroj: Európska komisia. EÚ zároveň vynakladá sústredené úsilie na podporu biodiverzity. Súvisiace výdavky predstavovali viac ako 13 miliárd EUR, 8,5 % ( ) rozpočtu na rok 2018. Cieľom týchto finančných prostriedkov je obmedziť a zvrátiť úpadok biodiverzity v EÚ, čo významne prispeje k cieľom stratégie Európa 2020 v oblasti udržateľného rastu. Rozpočet EÚ a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja Ciele udržateľného rozvoja sú plánom na dosiahnutie lepšej a udržateľnejšej budúcnosti pre všetkých. Riešia sa nimi globálne výzvy, ktorým čelíme, vrátane výziev súvisiacich s chudobou, nerovnosťou, klímou, zhoršovaním životného prostredia, prosperitou, mierom a spravodlivosťou. OSN tieto ciele prijala v septembri 2015 ako súčasť svojej Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj. Touto agendou sa poskytol nový stimul globálnemu úsiliu o dosiahnutie udržateľného rozvoja. EÚ zohrávala dôležitú rolu pri formovaní Agendy 2030 prostredníctvom verejných konzultácií, dialógu so svojimi partnermi a hĺbkovým výskumom. EÚ je odhodlaná plniť aktívnu úlohu v záujme maximalizácie napredovania smerom k splneniu cieľov udržateľného rozvoja, ako sa uvádza v oznámení ( ) s názvom Ďalšie kroky smerom k udržateľnej budúcnosti Európy. Ciele udržateľného rozvoja sú pevne zakotvené v európskych zmluvách a začlenené do všetkých programov, odvetvových politík a iniciatív. EÚ prostredníctvom svojich politických a regulačných nástrojov každoročne pokračuje vo svojom úsilí plniť ciele udržateľného rozvoja a má kľúčovú úlohu v podpore, koordinácii a dopĺňaní politík členských štátov aj z finančného hľadiska prostredníctvom rozpočtu EÚ.

V programových výkazoch za rok 2018 sa poukazovalo najmä na najnovšie a najrelevantnejšie iniciatívy prispievajúce k cieľom udržateľného rozvoja, aj keď často nepriamo a nevyčísliteľne. Tieto prvky sa poskytujú na informačné účely a nepredstavujú oficiálne informácie o príspevku rozpočtu EÚ k cieľom udržateľného rozvoja. Keďže tieto ciele sú navzájom prepojené, mnohé opatrenia EÚ môžu prispievať k viacerým z nich. Rozpočet EÚ na rok 2018 Rok 2018 bol piatym rokom vykonávania viacročného finančného rámca na roky 2014 – 2020. Pre rozpočet na rok 2018 boli formulované dve osobitné priority. Jednou bola európska reakcia na nové výzvy odvíjajúce sa z komplexného geopolitického prostredia, od riadenia migrácie po ochranu vonkajších hraníc EÚ a bezpečnosť jej občanov. Druhou boli strategické investície a udržateľný rast na podporu hospodárskej súdržnosti a tvorbu pracovných miest, najmä pre mladých ľudí. ( ) Podrobnejšie informácie o pokroku dosiahnutom pri programoch v súvislosti s osobitnými ukazovateľmi a cieľmi sa nachádzajú v prehľade výkonnosti programov ( ), ktorý je výňatkom z programových výkazov pripojených k návrhu rozpočtu.

Graf: Rozpočet EÚ na rok 2018, viazané rozpočtové prostriedky podľa rozpočtových okruhov. Všetky sumy sú v mil. EUR. Zdroj: Európska komisia. V roku 2018 celková suma záväzkov realizovaných z rozpočtu EÚ vrátane opravných rozpočtov predstavovala 160 miliárd EUR ( ). Približne polovica z toho (50 % alebo 77,5 miliardy EUR) bola vyčlenená na okruh 1 Inteligentný a inkluzívny rast a rozdelená medzi okruh 1a Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (28 %) a okruh 1b Hospodárska, sociálna a územná súdržnosť (72 %). Okruh 2 Udržateľný rast: prírodné zdroje bol druhou najväčšou oblasťou rozpočtu so sumou 58,8 miliardy EUR, čo predstavuje 37 %. Na okruh 3 Bezpečnosť a občianstvo vrátane posilnenia vonkajších hraníc EÚ a riešenia utečeneckej krízy a neregulárnej migrácie bolo vyčlenených 3,5 miliardy EUR. Na opatrenia mimo EÚ bolo vyčlenených 10,4 miliardy EUR a na správu inštitúcií EÚ sa vynaložilo 9,5 miliardy EUR. V roku 2018 bolo prijatých šesť návrhov opravných rozpočtov. Okrem štandardných úprav na strane príjmov boli prijaté dva návrhy opravných rozpočtov na mobilizáciu Fondu solidarity Európskej únie. V tejto správe sa opisuje množstvo prípadov, keď sa z tohto fondu podporujú krajiny EÚ postihnuté prírodnými katastrofami a pomáha sa pri ich rýchlej obnove. Ďalšie úpravy boli potrebné v prípade príspevku z rozpočtu EÚ do nástroja pre utečencov v Turecku. Tieto úpravy zahŕňali zrušenie rezervy súvisiacej s podporou pre Turecko z nástroja predvstupovej pomoci a posilnenie nástroja európskeho susedstva na financovanie dodatočných opatrení, spojených napríklad s migračnou trasou cez centrálne Stredozemie.



Vďaka rozpočtu EÚ sa politické priority stávajú realitou. EÚ preto smeruje peniaze tam, kde sú potrebné. Vďaka rozpočtu EÚ na rok 2018, rozpočtu pre všetkých, sa vytvorilo viac pracovných miest, väčší rast a viac investícií.



Zoznam programov zahrnutých do tejto správy Horizont 2020 Euratom Projekt ITER Európsky fond pre strategické investície Nástroj na prepájanie Európy Konkurencieschopnosť podnikov a malé a stredné podniky ERASMUS+

Európsky zbor solidarity Zamestnanosť a sociálna inovácia (program EaSI) Vesmír (Copernicus, Galileo a Európska prekryvná služba geostacionárnej navigácie) Program rozvoja európskeho obranného priemyslu Colníctvo 2020 Program Fiscalis 2020 Hercule III Pericles 2020 Informačný systém pre boj proti podvodom () ISA2 – riešenia interoperability a spoločné rámce pre európske orgány verejnej správy, podniky a občanov Európsky štatistický program Programy pomoci na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky v Bulharsku, na Slovensku a v Litve Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond Európsky sociálny fond Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby Európsky poľnohospodársky záručný fond Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka Európsky námorný a rybársky fond Regionálne organizácie pre riadenie rybárstva a rybárske dohody LIFE – Program pre životné prostredie a ochranu klímy

Fond pre azyl, migráciu a integráciu Fond pre vnútornú bezpečnosť Program v oblasti zdravia Potraviny a krmivá Program Spotrebitelia Kreatívna Európa Program Práva, rovnosť a občianstvo Program Spravodlivosť Program Európa pre občanov Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany Nástroj predvstupovej pomoci Nástroj európskeho susedstva Nástroj rozvojovej spolupráce (DCI) Európsky fond pre udržateľný rozvoj (EFSD) Program humanitárnej pomoci EÚ Iniciatíva Dobrovoľníci pomoci EÚ Európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika Nástroj na podporu stability a mieru Nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami

Spolupráca s Grónskom Nástroj finančnej podpory na stimulovanie hospodárskeho rozvoja komunity cyperských Turkov Nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti Nástroj pre utečencov v Turecku Garančný fond pre vonkajšie opatrenia Mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany Rezerva na núdzovú pomoc Nástroj flexibility Fond solidarity EÚ Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii.



Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (okruh 1a) Keď predseda Juncker na začiatku svojho funkčného obdobia stanovil svoje politické usmernenia, povedal, že „mojou prvou prioritou vo funkcii predsedu Komisie bude posilnenie konkurencieschopnosti Európy a podnietenie investícií na účely tvorby pracovných miest“. Komisia splnila svoj sľub, ktorým bolo zamestnať viac ľudí. Zamestnaných je viac Európanov než kedykoľvek predtým, pričom od roku 2014 bolo vytvorených 12,4 milióna nových pracovných miest, nezamestnanosť klesla na 6,8 % a nezamestnanosť mladých ľudí (14 %) sa vrátila na úroveň z roku 2008. Investície sa vrátili takmer na úroveň spred krízy a verejné financie sa zlepšili z hľadiska výšky dlhu a deficitu. Rozpočet EÚ prispel k týmto úspechom a predstavuje významný zdroj investícií v rámci Európy. V roku 2018 bola na programy zamerané na konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť (záväzky v rámci okruhu 1a) vyčlenená suma 22 miliárd EUR, čo predstavuje takmer 14 % celkových výdavkov z ročného rozpočtu. V tejto správe sa najprv uvádzajú programy pre výskum a inovácie (rámcový program Horizont 2020, Euratom a ITER). Potom nasledujú programy zamerané na strategické investície (Európsky fond pre strategické investície, Nástroj na prepájanie Európy pre rozvoj transeurópskych sietí v doprave, energetike a digitálnom sektore) a programy určené na podporu jednotného trhu (konkurencieschopnosť, boj proti podvodom, fiškálna koordinácia). Z programu Erasmus+ pre vzdelávanie, odbornú prípravu, mládež a šport sa umožnila účasť na vzdelávacích činnostiach približne 600 000 mladým ľuďom a 190 000 zamestnancom vzdelávacích inštitúcií a mládežníckych organizácií. Graf: Hlavné programy financované v roku 2018 v rámci okruhu 1a Konkurencieschopnosť pre rast a zamestnanosť. Všetky sumy sú v mil. EUR. Kategória „iné programy“ zahŕňa okrem iného jadrovú bezpečnosť a vyraďovanie z prevádzky, clá, program Fiscalis a boj proti podvodom, energetické projekty na podporu oživenia hospodárstva (EERP), decentralizované agentúry, iné opatrenia a programy, pilotné projekty a prípravné akcie, opatrenia financované v rámci výsad Komisie a osobitných právomocí zverených Komisii. Zdroj: Európska komisia. Budúca prosperita Európy závisí od investičných rozhodnutí prijatých v súčasnosti. Vzhľadom na budúci viacročný finančný rámec Komisia navrhla zvýšiť investície v kľúčových oblastiach, ako je výskum, strategická infraštruktúra a digitálna transformácia.

Programy v rámci tohto rozpočtového okruhu prispievajú najmä k týmto prioritám Junckerovej Komisie: „pracovné miesta, rast a investície“, „digitálny jednotný trh“, „energetická únia a klíma“ a „hlbšia a spravodlivejšia hospodárska a menová únia“. Jadrom diskusií o strategickom programe pre budúcnosť je zlepšenie konkurencieschopnosti a podpora udržateľných pracovných miest a rastu. Horizont 2020 Ciele programu Horizont 2020 – rámcový program EÚ pre výskum a inováciu je najväčší nadnárodný program financovania výskumu na svete. Zároveň je to doposiaľ najväčší program EÚ pre výskum a inováciu s finančnými prostriedkami vo výške takmer 80 miliárd EUR, ktoré sú k dispozícii počas siedmich rokov (2014 – 2020). Vďaka pákovému efektu programu Horizont 2020 sa okrem toho získali súkromné finančné prostriedky vo výške približne 13 miliárd EUR a prostredníctvom dlhového financovania sa mobilizovalo 29,6 miliardy EUR. Program zohráva ústrednú úlohu v zabezpečovaní spoločného strategického rámca pre financovanie výskumu a inovácií z prostriedkov EÚ. Jeho cieľom je zabezpečiť, aby v Európe vznikala špičková veda a technológia, odstrániť prekážky inovácií a uľahčiť spoluprácu verejného a súkromného sektora pri tvorbe riešení hlavných výziev, ktorým čelí naša spoločnosť. Podpora výskumu a inovácií zo zdrojov EÚ predstavuje pridanú hodnotu, lebo podnecuje spoluprácu medzi výskumnými skupinami naprieč krajinami a vednými odbormi, čo je nevyhnutné, ak sa má dospieť k prelomovým objavom. Zároveň sa tak EÚ umožní plniť priority, ako je napríklad Parížska dohoda o zmene klímy. Všeobecným cieľom tohto programu je vybudovať v celej EÚ spoločnosť a hospodárstvo založené na vedomostiach a inováciách a zároveň prispieť k udržateľnému rozvoju. Toto sú konkrétne ciele: Vytváranie excelentnej vedy a rozširovanie účasti Podpora vedúcej úlohy Európy v priemysle Riešenie spoločenských výziev Presadzovanie vedy so spoločnosťou a pre spoločnosť Vykonávanie a najnovšie úspechy Do konca roka 2018 bolo v rámci programu Horizont 2020 uzavretých 679 výziev na predkladanie návrhov. Tieto výzvy sa dočkali obrovskej reakcie prijímateľov, ktorí predložili takmer 192 000 oprávnených návrhov so žiadosťou o finančný príspevok EÚ v celkovej výške 290 miliárd EUR. Z nich sa na financovanie vybralo 23 250 návrhov, celková úspešnosť úplných oprávnených návrhov za prvých päť rokov tak dosiahla 12 %. Do konca decembra 2018 sa podpísalo spolu 21 599 dohôd o grante s rozpočtovým príspevkom z finančných prostriedkov EÚ vo výške 39 miliárd EUR. Očakáva sa, že tento príspevok sa ešte zvýši, keďže niektoré granty z výziev za rok 2018 sa podpíšu v roku 2019. Objavené nové planéty Významný pokrok v liečbe rakoviny V súčasnosti je k dispozícii 1,6 milióna vakcín proti ebole Vývoj batérie, ktorá je stokrát silnejšia ako bežné batérie V našich mestách sa testujú nové metódy uskladňovania energie na základe vodíkových palivových článkov Vplyv programu vo významnej miere závisí od šírenia a využívania údajov a výsledkov výskumu a inovácií. Pracovný program sa preto ďalej dolaďuje s cieľom zvýšiť dostupnosť takýchto údajov a výsledkov. V roku 2018 boli zavedené aj iniciatívy na podporu inovácií, ktoré je možné uviesť na trh, pričom išlo najmä o zavedenie pilotnej iniciatívy Európskej rady pre inováciu s rozpočtom 2,7 miliardy EUR. Tisícky projektov programu Horizont 2020 majú priamy hmatateľný vplyv Kvantové technológie V kvantových technológiách sa využívajú vlastnosti kvantových účinkov – vzájomného pôsobenia molekúl, atómov a dokonca ešte menších častíc známych ako kvantové objekty – na vytváranie praktických využití v mnohých rôznych oblastiach. V októbri 2018 bola spustená hlavná kvantová iniciatíva. Ide o jednu z najambicióznejších dlhodobých a rozsiahlych iniciatív Európskej komisie v oblasti výskumu a inovácií, do ktorej je zapojených viac ako 5 000 výskumníkov. Zámerom je zabezpečiť vedúce postavenie európskeho výskumu v rámci druhej kvantovej revolúcie a naštartovať konkurencieschopný európsky priemysel v oblasti kvantových technológií s cieľom priniesť transformačný pokrok vo vede, priemysle a spoločnosti. Vesmírne technológie Vesmírne technológie, údaje a služby sa stali nevyhnutnou súčasťou každodenného života Európanov, ako aj úsilia Európy o dosiahnutie jej strategických záujmov. Malé ľahké satelity sú kľúčové pre zlepšenie prepojiteľnosti, internetových služieb a snímkovania Zeme a určovania polohy prostredníctvom vesmírnych zariadení. EÚ preto zaviedla cenu v hodnote 10 miliónov EUR pre inovačné a komerčne životaschopné riešenie ponúkajúce nízkonákladové služby na vypúšťanie ľahkých satelitov. Táto cena prispeje k cieľom stratégie Komisie pre Európu v oblasti kozmického priestoru , ktorá je zameraná na posilnenie nezávislosti Európy v prístupe do vesmíru a na podporu rozvoja komerčných trhov s nízkonákladovými službami na vypúšťanie satelitov. Riešenia pre európsku verejnú dopravu Do roku 2050 budú dve tretiny obyvateľov sveta žiť v mestách. Znečisťovanie spôsobené cestnou premávkou je v mnohých mestách veľkým problémom, osobné vozidlá však nemôžeme úplne prestať používať. Vozidlá bez vodiča zmenia naše životy presne tak, ako ich v minulosti zmenili parné rušne a motorové vozidlá. AVENUE je projekt financovaný z prostriedkov EÚ v rámci programu Horizont 2020, ktorý sa začal 1. mája 2018. Projekt AVENUE preukazuje hospodársky, environmentálny a sociálny potenciál autonómnych vozidiel pre podniky aj pre osoby dochádzajúce do práce verejnou dopravou, pričom sa posudzuje bezpečnosť správania sa vozidla na ceste. Fotografia: © Európska únia. V mestách po celej Európe sa testuje bezuhlíkové riešenie v podobe autobusov na vodíkové palivové články. Ide o obyčajné autobusy, jediný rozdiel je ten, že ako pohon využívajú elektrickú energiu vyrobenú pomocou technológie palivových článkov, ktorú priemyselný sektor vyvinul s podporou EÚ. Články potrebujú len vodík a vzduch a vypúšťajú neškodnú vodnú paru. Spoločný podnik pre palivové články a vodík vyčlenil značné zdroje na zdokonalenie procesu elektrolýzy a výsledkom je, že Európa má dnes vedúce postavenie vo svete v súvislosti s kľúčovou technológiou, membránou pre protónovú výmenu. V súčasnosti sa po celej Európe vytvárajú ekologické prevádzky na výrobu vodíka. Vo švédskom Göteborgu partneri projektu preukázali uskutočniteľnosť a potenciál „interiérovej“ autobusovej zastávky, ktorá poskytuje príjemný interiér a útočisko pred počasím. Znamená to, že v budúcnosti by osobitné cieľové stanice, ako sú knižnice, nemocnice alebo nákupné centrá, mohli fungovať ako autobusové zastávky. Revolučnými zmenami v konštrukcii, prevádzke a údržbe autobusov sa dramaticky zmení spôsob nášho využívania verejnej dopravy. Prvý obrázok čiernej diery EÚ niekoľko rokov podporovala výskum a bezpríkladnú medzinárodnú spoluprácu vedcov v rámci výskumného konzorcia Event Horizon Telescope. Títo vedci dokázali pri pozorovaniach teleskopom Event Horizon Telescope získať prvú snímku čiernej diery. Na snímke vidieť jasný prstenec, ktorý vzniká, keď sa v silnom gravitačnom poli okolo čiernej diery, ktorá je 6,5 miliardy ráz väčšia ako Slnko, ohýba svetlo. Táto dlho očakávaná snímka predstavuje doposiaľ najpresvedčivejší dôkaz existencie supermasívnych čiernych dier a prináša nové poznatky do výskumu čiernych dier, ich horizontu udalostí a gravitácie. Fotografia: © Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration Licencia udelená v rámci Creative Commons Attribution (CC-BY), 2018. Posúdenie a hodnotenie V priebežnom hodnotení v roku 2017 ( ) sa zdôrazňovalo, že program Horizont 2020 je veľmi atraktívny, relevantný program na financovanie výskumu. Táto atraktívnosť a pretrvávajúca relevantnosť však mali za následok výrazne nadmerný počet žiadostí. V rámci hodnotenia sa zistila miera úspešnosti len na úrovni 11,6 % v porovnaní s 18,5 % v prípade jeho predchodcu, siedmeho rámcového programu. Na financovanie všetkých návrhov, ktoré podľa nezávislého hodnotenia presiahli prísne minimálne požiadavky na kvalitu, by bolo potrebných ďalších 62,4 miliardy EUR. Náklady obetovanej príležitosti, pokiaľ ide o zbytočné vynaloženie zdrojov žiadateľov, ktorí predložili kvalitné, ale neúspešné projekty, sa odhadujú na 636 miliónov EUR ročne ( ). Z priebežného hodnotenia zároveň vyplynulo, že program by bolo možné ďalej zjednodušiť. Európsky dvor audítorov vo svojej osobitnej správe č. 28/2018 ( ) uznal, že v programe Horizont 2020 sa dosiahol veľký pokrok z hľadiska zjednodušenia v porovnaní so siedmym rámcovým programom. Znížilo sa administratívne zaťaženie žiadateľov o výskumné granty a riadiacich subjektov a do návrhu nového programu Horizont Európa boli začlenené ďalšie návrhy na zjednodušenie. Zjednodušenie pravidiel financovania v novom viacročnom finančnom rámci je hlavným prvkom novej generácie programov. Napríklad prostredníctvom paušálneho financovania by sa umožnila platba na základe dosiahnutia dohodnutých cieľov, a nie na základe oprávnených nákladov. Týmto zjednodušením sa odľahčí administratíva a zníži sa riziko chybovosti. Táto metóda sa testovala v pilotných výzvach v roku 2018 a testovanie bude pokračovať v roku 2019. V roku 2018 Komisia navrhla balík politík budúceho rámcového programu pre výskum a inováciu s názvom Horizont Európa ( ). Tento program prispeje k tomu, aby si Európa zachovala vedúce postavenie v oblasti výskumu a inovácií vo svete. Ako sa zdôrazňuje v správe ( ) skupiny na vysokej úrovni pod vedením Pascala Lamyho, investície do výskumu umožnia EÚ konkurovať iným vyspelým a rozvíjajúcim sa ekonomikám, zabezpečiť budúcu prosperitu pre svojich občanov a zachovať si svoj jedinečný sociálny model. V nadväznosti na úspech programu Horizont 2020 sa bude v novom programe naďalej podporovať excelentný výskum a posilní sa zameranie na inovácie, napríklad prostredníctvom vývoja prototypov, nehmotných aktív a prenosu vedomostí a technológií. Nová Európska rada pre inováciu bude jednotným kontaktným miestom pre inovátorov s vysokým potenciálom a prelomovými nápadmi s cieľom dosiahnuť vedúce postavenie Európy v inováciách vytvárajúcich trhy. Euratom Ciele programu Jadrové technológie a technológie ionizujúceho žiarenia naďalej zohrávajú dôležitú úlohu, či už ide o energiu a príspevok k bezpečnosti dodávok, využívanie žiarenia v medicíne a priemysle alebo nakladanie s vyhoreným palivom a rádioaktívnym odpadom. Bezpečné a zabezpečené využívanie týchto technológií má prvoradý význam a výskumné programy pomáhajú zachovávať najvyššie normy bezpečnosti, ochrany a záruk v tejto oblasti. Program Euratomu ( ) sa zameriava aj na rozvoj energie z jadrovej syntézy, čo je potenciálne nevyčerpateľný zdroj energie šetrný ku klíme.

Program funguje prostredníctvom financovania „nepriamych akcií“ poskytovaného tretím stranám a prostredníctvom „priamych“ akcií, ktoré vykonáva Spoločné výskumné centrum Komisie. Vykonávanie a najnovšie úspechy Väčšina vybraných projektov týkajúcich sa štiepenia patrí do oblasti jadrovej bezpečnosti (41 %), výskumnej infraštruktúry (22 %), nakladania s odpadom (15 %) a ochrany pred žiarením (13 %). Cenu programu Euratomu za inováciu v oblasti výskumu jadrovej syntézy za rok 2016 získal vývoj vysokoteplotného supravodiča. V súčasnosti sa dá vyrobiť v dĺžke siedmich metrov. Testovaný bol aj za studena pri teplote tekutého dusíka a vysokom prúde, t. j. v podmienkach jadrovej syntézy. Spoločné výskumné centrum prispieva k činnosti Organizácie kolaboratívnej medzinárodnej hodnotenej knižnice, iniciatívy, ktorej cieľom je celosvetová normalizácia hodnotených jadrových údajov pre harmonizované posudzovanie bezpečnosti v oblasti jadrovej energie. Posúdenie a hodnotenie Z priebežného hodnotenia v roku 2017 ( ) vyplýva, že kľúčovou súčasťou európskej pridanej hodnoty nepriamych akcií programu Euratomu je schopnosť EÚ mobilizovať rozsiahlejší súbor excelentnosti, odborných znalostí a multidisciplinárnosti v jadrovom výskume, ako by dokázali členské štáty jednotlivo. Program Euratomu zároveň prostredníctvom spolupráce v oblasti výskumu a inovácií umožňuje celoeurópsky prístup k zlepšovaniu jadrovej bezpečnosti a ochrany pred žiarením vo všetkých oblastiach uplatnenia. Dopĺňajú sa ním smernice Euratomu o jadrovej bezpečnosti, nakladaní s rádioaktívnym odpadom a základných bezpečnostných normách a tento prístup zahŕňa preukázateľný vedecko-technický pokrok vo všetkých oblastiach, ktorý by nebol možný bez kolaboratívneho celoeurópskeho prístupu. Program Euratomu takisto umožňuje omnoho širšiu koordináciu vzdelávania a odbornej prípravy v celej Európe, využívanie výskumnej infraštruktúry a medzinárodnú spoluprácu. To je osobitne prospešné pre menšie členské štáty, ktoré potom môžu využívať výhodu úspor z rozsahu, ktoré prináša efekt celoeurópskeho združovania. Prípravné činnosti budúceho programu Euratomu v oblasti výskumu a odbornej prípravy zahŕňali dve hodnotiace štúdie, dve skupiny expertov na vysokej úrovni, ktoré pomáhali Komisii, verejné konzultácie so zainteresovanými stranami a príspevky k posúdeniu vplyvu programu Horizont Európa ( ). V rámci riešenia nedostatkov programu zistených pri hodnotení bol návrh nového programu Euratomu zjednodušený (napríklad znížením počtu cieľov zo štrnástich na štyri) a lepšie sa budú využívať synergie s programom Horizont Európa (napr. v oblasti zdravotného výskumu a v akciách Marie Curie-Skłodowskej). Projekt ITER Ciele programu ITER je v súčasnosti jedným z najambicióznejších projektov v oblasti energetiky na svete. Projekt vznikol prostredníctvom spolupráce siedmich strán: EÚ, Číny, Indie, Japonska, Južnej Kórey, Ruska a Spojených štátov. Cieľom je vybudovať a prevádzkovať experimentálny reaktor jadrovej syntézy, ktorý sa bude používať na preskúmanie a dokázanie vedecko-technickej uskutočniteľnosti využitia jadrovej syntézy ako zdroja energie ( ). ITER nebude vyrábať elektrickú energiu, keďže jeho účel má skôr experimentálny charakter: riešenie kritických vedecko-technických otázok s cieľom priviesť jadrovú syntézu do bodu, v ktorom bude možné navrhovať priemyselné uplatnenia. Očakáva sa, že ITER bude prvým zariadením jadrovej syntézy na svete, ktoré vytvorí viac energie ako spotrebuje, a tak bude zásadným dôkazom otvárajúcim cestu k nasledujúcemu kroku: demonštračnej elektrárni využívajúcej jadrovú syntézu ( ). Vykonávanie a najnovšie úspechy ( ) Výstavba reaktora ITER sa začala v roku 2007. EÚ zodpovedá za 45 % výstavby. Na jeho vývoji sa podieľajú priemyselné odvetvia moderných technológií a pokročilého stavebného inžinierstva. K dnešnému dňu bolo podnikom vrátane malých a stredných podnikov v 24 krajinách udelených viac ako 700 zákaziek a grantov v hodnote takmer 5 miliárd EUR. Výstavba na mieste v súčasnosti viditeľne a sústavne pokračuje a dokončenosť k novembru 2018 je na úrovni 60 %. Biologický štít budovy tokamaku je dokončený a jeho lešenie bolo odstránené vo februári 2018. V auguste bola pri jeho základni podľa harmonogramu dokončená výstavba koruny, nevyhnutnej súčasti, ktorá patrí do zodpovednosti Euratomu. V tom istom mesiaci boli namontované tri odvodňovacie nádrže dodané zo Spojených štátov a štyri nádrže na stlačenú paru dodané z Číny. Prvý sektor vákuovej nádoby, ktorý je vo výstavbe v Kórei, je dokončený na viac ako 80 %. Rusko dokončilo výrobu svojho poloidného magnetizačného vodiča pre magnetický systém ITER a India takmer dokončila výrobu dolného valca a základne kryostatu na mieste v Cadarache. V Európe a Japonsku významne pokročila výroba vinutí pre prstencovo vinuté magnetizačné cievky, ako aj testovanie za studenia a vkladanie do presne vyrobených puzdier. Celkovo sa dosahuje významný pokrok pri každej hlavnej súčasti, systéme a štruktúre ITER ( ). ITER je rozsiahly, technologicky náročný medzinárodný projekt, prvý svojho druhu, a ako taký čelil významným výzvam, ktoré viedli k zvýšeným nákladom a oneskoreniam. Pokrok, ktorý sa dosiahol v roku 2018, však potvrdzuje spoľahlivosť opatrení prijatých na riešenie týchto problémov ( ). Posúdenie a hodnotenie V nedávno dokončenom hodnotení projektu ITER ( ) sa poukázalo na zlepšenie projektového riadenia. Po prvé, európska agentúra zodpovedná za príspevok EÚ k projektu ITER (jadrová syntéza pre energetiku, čiže F4E) zlepšila svoje kontrolné a monitorovacie postupy. V súčasnosti sa pozorne monitoruje viacero kľúčových ukazovateľov výkonnosti na meranie pokroku a nákladovej efektívnosti projektu ( ). Po druhé, jednou z rozhodujúcich súčastí obratu v riadení je takzvaný prístup založený na etapách, keďže práca sa rozdeľuje do štyroch etáp, pričom každá smeruje ku kľúčovému cieľu. Počas každej etapy projektu sa vykonávajú iba činnosti, ktoré sú zásadné pre dosiahnutie cieľa danej etapy ( ). V budúcom viacročnom finančnom rámci bude EÚ ďalej podporovať projekt ITER prostredníctvom spoločného podniku F4E, pričom zabezpečí, aby vyplácanie finančných prostriedkov bolo založené na výkonnosti a skutočnom plnení v teréne. Európsky fond pre strategické investície

Ciele programu Investičný plán pre Európu, známy aj ako Junckerov plán, ktorý spustil predseda Jean-Claude Juncker v roku 2015, bol kľúčovou odpoveďou na hospodársku a finančnú krízu a jej nepriaznivý vplyv na úroveň investícií v EÚ. Plán zostal jednou z hlavných priorít Komisie aj v roku 2018. Skladá sa z troch pilierov: z Európskeho fondu pre strategické investície sa poskytuje záruka EÚ na mobilizáciu súkromných investícií, Európske centrum investičného poradenstva a Európsky portál investičných projektov poskytujú technickú pomoc a zabezpečujú väčšiu viditeľnosť investičných príležitostí. Tretí pilier je zameraný na zlepšovanie podnikateľského prostredia odstraňovaním regulačných prekážok investícií v celej EÚ. Cieľom Európskeho fondu pre strategické investície, známeho aj ako Junckerov fond, je mobilizovať do roku 2020 dodatočné verejné a súkromné investície vo výške 500 miliárd EUR ( ) v strategických oblastiach, ako je infraštruktúra, výskum a inovácie, vzdelávanie, energia z obnoviteľných zdrojov a energetická efektívnosť, životné prostredie, ako aj rizikové financovanie pre malé a stredné podniky. Dosahuje sa to prostredníctvom rozpočtovej záruky EÚ pre skupinu Európskej investičnej banky, ktorá umožňuje zvýšenie financovania projektov s vyšším rizikovým profilom. Z fondu sa podporujú investície na posilnenie rastu, a to najmä v týchto oblastiach:





Graf: Investície podľa odvetvia k 15. máju 2019. Zdroj: Skupina Európskej investičnej banky – http://www.eib.org/efsi/ . Vykonávanie a najnovšie úspechy Do konca roka 2018 sa z Európskeho fondu pre strategické investície úspešne podporili inovačné a strategické projekty a pomohlo sa mobilizovať viac ako 370 miliárd EUR () súkromných a verejných investícií. To predstavuje už takmer 75 % cieľa na rok 2020. V rámci okna pre infraštruktúru a inovácie Európska investičná banka schválila 514 projektov s investičnou hodnotou približne 244,3 miliardy EUR, pričom sa očakáva, že financovanie Európskej investičnej banky podporené zárukou z Európskeho fondu pre strategické investície dosiahne 52,9 miliardy EUR. V rámci okna pre malé a stredné podniky schválil Európsky investičný fond 517 operácií s celkovou investičnou hodnotou 131,2 miliardy EUR. Očakáva sa, že z toho bude mať prospech približne 858 000 malých podnikov a spoločností so strednou trhovou kapitalizáciou vo všetkých členských štátoch. 869 z týchto 1 031 schválených operácií bolo podpísaných vo všetkých členských štátoch. Európsky fond pre strategické investície je na dobrej ceste k dosiahnutiu svojich cieľov. Európsky fond pre strategické investície dosiahol v roku 2018 celkový multiplikačný účinok 13,5 ( ), čo znamená, že z každého 1 EUR z rozpočtu EÚ sa pákovým efektom získa 14,96 EUR dodatočných investícií (výpočet pre fond ako celok). Európsky fond pre strategické investície zohrával dôležitú úlohu aj pri nasmerovaní investícií k plneniu strategických cieľov EÚ. Jedna tretina celkových investícií z Európskeho fondu pre strategické investície slúži na podporu malých a stredných podnikov, 25 % na výskum a vývoj, 18 % na projekty v oblasti energetiky, 11 % na projekty v digitálnej oblasti; 7 % na projekty v oblasti dopravy, 4 % na sociálnu infraštruktúru a 4 % na životné prostredie a efektívne využívanie zdrojov (). Poskytnutie nových zariadení pre pacientov v Poľsku ( ) Nemocniciam často chýbajú finančné prostriedky na investovanie do zvýšenia štandardu zdravotnej starostlivosti. Kujavsko-pomoranské vojvodstvo bolo prvým poľským regiónom, ktorý získal úver na projekt verejného sektora v rámci Európskeho fondu pre strategické investície. Spojením úveru z Európskej investičnej banky vo výške 57 miliónov EUR s peniazmi z vlastného rozpočtu a iných finančných prostriedkov EÚ región rozširuje Rydygierovu nemocnicu v Toruni. Vďaka tomuto projektu zameranému na výskum a moderné technológie sa pre obyvateľov zabezpečí celá škála druhov liečby a prístup k najnovším lekárskym postupom. Počet lôžok pre pacientov sa zdvojnásobí z 551 na 1 059. Podlahová plocha sa zvýši z 20 000 m2 na viac ako 50 000 m2 a vytvorí sa 57 000 m2 zelenej plochy. Nemocnica dosiahne úspory zvýšením efektívnosti administratívy a zavedením opatrení šetrných k životnému prostrediu a opatrení na úsporu energie. Nové časti nemocnice sa pre pacientov otvoria v roku 2019. Modernizácia energetických sietí v Taliansku ( ) Európska investičná banka poskytla spoločnosti Dolomiti Energia úver vo výške 100 miliónov EUR na obnovu a rozvoj jej sietí na distribúciu plynu a elektrickej energie. Vďaka týmto finančným prostriedkom sa posilnia a zachovajú vodné elektrárne v provincii Trento na severe Talianska, kde spoločnosť Dolomiti Energia pôsobí a zamestnáva 1 400 ľudí. Investičný fond pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE ( ): širokopásmové pripojenie sa zavádza do menej obývaných oblastí EÚ ( )

Investičný fond pre širokopásmové pripojenie v rámci NPE je prvá investičná platforma na investovanie do širokopásmovej infraštruktúry v rámci Junckerovho plánu. Vo fonde sa kombinujú finančné prostriedky z Európskej investičnej banky, Nástroja na prepájanie Európy, vnútroštátnych podporných bánk a od súkromných investorov. Nový fond pre širokopásmové pripojenie pomôže pri plnení cieľa EÚ, aby mali všetky európske domácnosti do roku 2020 prístup k internetovému pripojeniu s rýchlosťou 30 megabitov za sekundu a aby všetky školy, dopravné uzly, hlavní poskytovatelia verejných služieb a podniky s intenzívnym využívaním digitálnych technológií mali do roku 2025 prístup k internetovému pripojeniu s rýchlosťou 1 gigabit za sekundu (ciele európskej gigabitovej spoločnosti). Fond je odpoveďou na rastúci dopyt po financovaní menších, rizikovejších projektov v oblasti širokopásmového pripojenia v celej Európe, ktoré v súčasnosti nemajú prístup k finančným prostriedkom EÚ. Cieľom fondu je získať do roku 2020 investície do širokopásmového pripojenia vo výške 500 miliónov EUR a očakáva sa, že fond prispeje k uvoľneniu celkových investícií vo výške 1,0 – 1,7 miliardy EUR. Prvý projekt fondu bol podpísaný v januári 2019 a týka sa zavedenia voľne prístupnej kvalitnej optickej siete do domácnosti (FTTH) pre obyvateľov, podniky a verejnú správu vo vidieckych oblastiach regiónov Primorje-Gorski Kotar a Istria (Chorvátsko) na pokrytie viac ako 135 000 lokalít. Posúdenie a hodnotenie Z dôkazov z hodnotenia za rok 2018 vyplýva jasná pridaná hodnota, pokiaľ ide o reakciu Európskeho fondu pre strategické investície na nesplnené investičné potreby a o podporu potrebných proticyklických investícií. Z politického pohľadu sa prostredníctvom fondu podarilo posunúť diskusiu od úsporných opatrení k opatreniam na podporu investícií. Na základe operácií uskutočnených do konca roka 2017 sa z Európskeho fondu pre strategické investície podporilo viac ako 750 000 pracovných miest, pričom tento počet do vzrastie do roku 2020 na 1,4 milióna pracovných miest. Prostredníctvom fondu došlo k zvýšeniu hrubého domáceho produktu EÚ o 0,6 % a do roku 2020 sa má hrubý domáci produkt EÚ zvýšiť o 1,3 %. Napriek tomu, že celkový obraz na makroúrovni sa zlepšil, z hľadiska veľkosti rozdielu vo financovaní a z hľadiska podmienok financovania (najmä pre malé a stredné podniky) pretrvávajú značné a naliehavé investičné potreby. Z dôkazov v rámci hodnotenia vyplýva, že v rôznych oblastiach politiky sú stále prítomné pretrvávajúce nedostatky na trhu, ktoré sú prekážkou investovania. Nedávnym zrýchlením investícií v EÚ sa zatiaľ nepodarilo dosiahnuť historický priemer úrovne investícií. Aj po roku 2020 bude musieť pokračovať úsilie s cieľom dosiahnuť návrat investícií k ich dlhodobému udržateľnému trendu s osobitným dôrazom na súčasné a vznikajúce priority politík EÚ. K nedostatkom, na ktoré sa poukazovalo v hodnotení za rok 2018, patrí potreba väčšieho zamerania na dlhodobé ciele EÚ v oblasti klímy. Táto potreba sa riešila predĺžením fungovania Európskeho fondu pre strategické investície v roku 2018. K opatreniam v oblasti klímy v súlade s Parížskou dohodou by malo prispievať minimálne 40 % prostriedkov okna pre infraštruktúru a inovácie v rámci Európskeho fondu pre strategické investície. Komisia okrem toho využila svoje zastúpenie v správnych orgánoch Európskej investičnej banky a Európskeho investičného fondu a v riadiacich výboroch týchto nástrojov s cieľom zabezpečiť, aby Európska investičná banka a Európsky investičný fond pri vykonávaní týchto finančných nástrojov dôsledne dodržiavali ciele politiky EÚ vrátane podpory sociálneho podnikania, boja proti nezamestnanosti mladých ľudí, boja proti zmene klímy, boja proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a presadzovania medzinárodných noriem dobrej správy v daňových záležitostiach. V minulosti sa z Európskeho fondu pre strategické investície podporil len obmedzený počet cezhraničných projektov, ktoré obvykle majú rozmer vysokej pridanej hodnoty EÚ. Zabezpečenie širokého geografického pokrytia v celej EÚ je naďalej dôležité a počas rokov fungovania fondu sa zlepšilo. Z hľadiska konzistentnosti stále existuje priestor na ďalšie zlepšenie komplementárnosti a vzájomnej podpory medzi troma piliermi fondu, ako aj na zmiernenie potenciálnych rizík konkurencie medzi fondom a ďalšími finančnými nástrojmi EÚ. Európsky dvor audítorov v januári 2019 uverejnil osobitnú správu (č. 3/2019) o Európskom fonde pre strategické investície. Hoci celkovým záverom auditu je, že fond bol účinný pri získavaní finančných prostriedkov na podporu značných dodatočných investícií v EÚ, Európsky dvor audítorov uviedol aj určité obavy. K týmto obavám patrí otázka, či sa niektorými operáciami fondu nenahrádzali iné operácie Európskej investičnej banky a finančné nástroje EÚ a či sa časť podpory z fondu neposkytla na projekty, ktoré mohli byť financované z iných zdrojov, aj keď za iných podmienok. Európsky dvor audítorov zdôraznil aj pretrvávajúcu potrebu zabezpečenia vyváženého geografického rozloženia investícií podporených z fondu. V balíku opatrení viacročného finančného rámca a v nadväznosti na úspech Junckerovho plánu a Európskeho fondu pre strategické investície Komisia navrhla novú iniciatívu na mobilizáciu súkromných a verejných investícií na roky 2021 – 2027: program InvestEU. Novým programom sa zaviedli zmeny na riešenie otázok, ktoré nastolil Európsky dvor audítorov, s cieľom zabezpečiť, aby bolo financovanie investičných projektov v Európe z prostriedkov EÚ jednoduchšie, efektívnejšie a flexibilnejšie. Program InvestEU sa má zameriavať na riešenie veľkého nedostatku investícií v kľúčových oblastiach budúcnosti prostredníctvom záruky EÚ vo výške 38 miliárd EUR. Tým sa ďalej posilní vytváranie pracovných miest a podporia sa investície a inovácie v EÚ. Očakáva sa, že v rámci tohto programu sa do roku 2027 zmobilizujú súkromné a verejné investície vo výške približne 650 miliárd EUR v celej EÚ a bude sa poskytovať podpora prostredníctvom štyroch okien politiky: udržateľná infraštruktúra, výskum, inovácia a digitalizácia, malé a stredné podniky (MSP) a sociálne investície a zručnosti. Nástroj na prepájanie Európy Ciele programu Na podnietenie vytvárania pracovných miest a podporu miery rastu potrebuje EÚ modernú, vysokovýkonnú infraštruktúru, ktorá pomôže prepojiť a integrovať EÚ a všetky jej regióny v odvetví dopravy, telekomunikácií a energetiky. Takéto prepojenia sú nevyhnutné pre voľný pohyb osôb, tovaru, kapitálu a služieb. Nástrojom na prepájanie Európy sa preto podporujú investície do dopravnej, energetickej a digitálnej infraštruktúry prostredníctvom rozvoja transeurópskych sietí. Tieto siete uľahčujú cezhraničné prepojenia a interoperabilitu, podporujú väčšiu hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť a prispievajú k väčšej konkurencieschopnosti sociálneho trhového hospodárstva. Nástroj na prepájanie Európy má takéto osobitné ciele: Nástroj na prepájanie Európy – doprava ·Odstránenie ťažko priechodných miest, zlepšenie interoperability železníc, premostenie chýbajúcich prepojení, a najmä skvalitnenie cezhraničných úsekov ·Zabezpečenie udržateľných a efektívnych dopravných systémov z dlhodobého hľadiska na účely prípravy na očakávané budúce dopravné toky, ako aj umožnenie eliminácie emisií uhlíka v prípade všetkých druhov dopravy na základe prechodu na inovačné nízkouhlíkové a energeticky efektívne dopravné technológie, a to pri optimalizácii bezpečnosti ·Optimalizácia integrácie a vzájomného prepojenia rôznych druhov dopravy a zvýšenie interoperability dopravných služieb pri zabezpečovaní dostupnosti dopravných infraštruktúr Nástroj na prepájanie Európy – energetika ·Zvyšovanie konkurencieschopnosti podporou ďalšej integrácie vnútorného energetického trhu a cezhraničnej interoperability elektrických a plynovodných sietí ·Zvýšenie bezpečnosti dodávok energie v Únii ·Prispenie k udržateľnému rozvoju a ochrane životného prostredia okrem iného prostredníctvom integrácie energie z obnoviteľných zdrojov do prenosovej sústavy a rozvojom inteligentných energetických sietí a sietí pre oxid uhličitý Nástroj na prepájanie Európy – telekomunikácie ·Prispenie k interoperabilite, prepojenosti, udržateľnému zavádzaniu, prevádzkovaniu a vývojovej údržbe transeurópskej infraštruktúry digitálnych služieb, ako aj koordinácia na európskej úrovni ·Prispenie k efektívnemu toku súkromných a verejných investícií na stimuláciu zavádzania a modernizácie širokopásmových sietí s cieľom prispieť k dosiahnutiu cieľov Digitálnej agendy pre Európu týkajúcich sa širokopásmového pripojenia Vykonávanie a najnovšie úspechy Z Nástroja na prepájanie Európy sa poskytuje podpora na rozvoj transeurópskej dopravnej siete dopĺňaním cezhraničných spojení, premostením chýbajúcich prepojení a odstraňovaním ťažko priechodných miest. Od roku 2014 do roku 2018 bolo na financovanie v rámci dopravnej zložky Nástroja na prepájanie Európy vybraných 688 projektov s poskytnutím finančných prostriedkov EÚ vo výške 22,8 miliardy EUR, ktorými sa pákovým efektom získali investície v objeme 48 miliárd EUR. V roku 2018 sa z Nástroja na prepájanie Európy poskytli finančné prostriedky na 88 dopravných projektov zameraných na transeurópske siete (TEN) vo výške 1,7 miliardy EUR, ktorými sa pákovým efektom získali celkové investície vo výške takmer 7 miliárd EUR. Okrem toho bola uverejnená osobitná výzva na mobilizáciu finančných prostriedkov v prospech bezpečnosti, digitalizácie a multimodality dopravy, pričom k dispozícii boli finančné prostriedky vo výške 450 miliónov EUR. Telekomunikačná zložka Nástroja na prepájanie Európy umožňuje interoperabilitu zavádzaním ekosystému dôveryhodnej cezhraničnej infraštruktúry digitálnych služieb, ktorá je nevyhnutná na spustenie digitálnej transformácie členských štátov. Z hľadiska pripojiteľnosti sa z Nástroja na prepájanie Európy podnecujú investície na zavádzanie a modernizáciu širokopásmových sietí a zabezpečuje sa kvalitné miestne bezdrôtové pripojenie v miestnych komunitách (Wifi4EU). Infraštruktúra digitálnych služieb uľahčuje cezhrani