Správa Komisie Európskemu parlamentu - Prehľad opatrení tretích krajín na ochranu obchodu voči Spoločenstvu - (Statistické údaje k 31. decembru 2006, komentár k jednotlivým konaniam a text sú však aktualizované k aprílu 2007) {SEC(2007) 1057} /* KOM/2007/0461 v konečnom znení */





Brusel, 1.8.2007 KOM(2007) 461 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU PREHĽAD OPATRENÍ TRETÍCH KRAJÍN NA OCHRANU OBCHODU VOČI SPOLOČENSTVU (ŠTATISTICKÉ ÚDAJE K 31. DECEMBRU 2006, KOMENTÁR K JEDNOTLIVÝM KONANIAM A TEXT SÚ VŠAK AKTUALIZOVANÉ K APRÍLU 2007) {SEC(2007) 1057} 1. ÚVOD V minuloročnej správe o monitorovaní opatrení tretích krajín na ochranu obchodu voči EÚ sa zdôraznil význam tejto úlohy z hľadiska celkovej obchodnej politiky EÚ. Potreba zabezpečiť, aby tretie krajiny nepoužívali nástroje na ochranu nesprávne, sa stanovila ako jedna z priorít GR pre obchod v súvislosti so zlepšovaním prístupu na trh. Komisia takisto začala ako súčasť stratégie na posilnenie konkurencieschopnosti Európy prehodnocovať (v zelenej knihe) svoje vlastné uplatňovanie nástrojov na ochranu obchodu. V zelenej knihe Komisie sa nespochybňuje význam nástrojov na ochranu obchodu ako taký, ale vyzýva sa v nej na verejné úvahy o spôsobe, akým ich EÚ môže čo najlepšie používať v meniacom sa globálnom hospodárskom prostredí. V tejto súvislosti sa právo tretích krajín používať nástroje na ochranu obchodu uznáva, ale tretie krajiny by sa určite mali zároveň povzbudiť, aby sa zamysleli nad svojou praxou a v prípade potreby používanie nástrojov zlepšili. Mnohé tretie krajiny totiž tieto nástroje naďalej používajú spôsobom, ktorý príliš často vyústi do prijatia opatrení sporných z právneho hľadiska. Aj keď sa v určitých oblastiach dosiahli isté zlepšenia, naďalej dochádza k nesprávnemu používaniu týchto nástrojov, čo platí najmä v prípade ochranných nástrojov, ale aj nízkych štandardov uplatňovaných pri všetkých troch nástrojoch (antidumpingové, vyrovnávacie a ochranné opatrenia). Patria sem nízke štandardy pri začatí konania, nerešpektovanie práv zúčastnených strán i nedostatočná analýza ujmy a príčinnej súvislosti. Komisia sa bude týmito problémami naďalej zaoberať a sledovať pri tom cieľ čo najviac obmedziť nepriaznivý vplyv akýchkoľvek ochranných obchodných opatrení na našich vývozcov. Monitorovanie opatrení tretích krajín sa ako vždy opiera o príslušné dohody WTO. Tieto medzinárodné pravidlá slúžia ako referenčná hodnota pri stanovení, či orgány prešetrovania vytvárajú a udržiavajú spravodlivé a nestranné obchodné prostredie, a to aj v prípade, keď príslušné krajiny nie sú členmi WTO. Prísne dodržiavanie týchto pravidiel z našej strany nás takisto vedie k uznaniu a prijatiu faktu, že za určitých okolností majú krajiny legitímne právo na prijatie opatrení na ochranu obchodu. Komisia pri uplatňovaní týchto nástrojov dodržiava veľmi vysoké štandardy a naďalej bude „vyvážať“ najlepšiu prax v oblasti nástrojov na ochranu obchodu, či už intervenciou v jednotlivých prípadoch, poskytovaním technickej pomoci alebo prostredníctvom dialógu s našimi obchodnými partnermi na všetkých úrovniach. Táto správa je opisom monitorovacej činnosti Európskej komisie v roku 2006 vo vzťahu k opatreniam na ochranu obchodu, ktoré tretie krajiny prijali voči EÚ alebo jej členským štátom. Je potrebné poznamenať, že pri konaniach, ktoré už prebiehali pred rokom 2006, by sa táto správa mala čítať spolu s minuloročnou správou určenou Európskemu parlamentu, ktorá obsahovala komentár k určitým konaniam do konca septembra 2006. Pri týchto konaniach sa v predloženej správe uvádza aktualizácia o najnovšom vývoji od uvedeného dátumu. 2. VšEOBECNÉ TRENDY NA KONCI ROKA 2006 BOLO VOčI EURÓPSKEMU SPOLOčENSTVU ALEBO JEHO čLENSKÝM šTÁTOM UPLATňOVANÝCH SPOLU 143 OPATRENÍ V POROVNANÍ SO 151 OPATRENIAMI NA KONCI ROKA 2005. Už TRETÍ ROK ZA SEBOU POčET OPATRENÍ uplatňovaných voči Spoločenstvu klesol. Tohtoročné zníženie sa dá vysvetliť prijatím 27 nových opatrení (dočasných a konečných), pričom 34 opatrení sa zároveň skončilo alebo bolo zrušených. Z uvedených 34 skončených opatrení sa desať týkalo ukončenia opatrení Spojenými štátmi v oblasti výrobkov z ocele alebo skončenia ich platnosti po viacerých preskúmaniach pred ukončením platnosti. Okrem toho klesol aj počet opatrení uplatňovaných Indiou (–6) a Argentínou (–5), čo prispelo k celkovému zníženiu. V prípade týchto dvoch krajín zohrali útvary Európskej komisie aktívnu úlohu, keďže niektoré opatrenia boli ukončené po konzultáciách v rámci WTO, o ktoré útvary Komisie požiadali. Počet nových opatrení prijatých v roku 2006 sa oproti roku 2005 mierne zvýšil, a to z 25 na 27. Hlavným rozdielom zaznamenaným medzi uvedenými rokmi je značný nárast počtu ochranných opatrení z desiatich v roku 2005 na pätnásť v roku 2006, t. j. o 50 %. Príčinou je najmä zvýšený počet opatrení, ktoré prijalo Turecko. Pokiaľ ide o členenie podľa typu nástroja na ochranu obchodu , trend je rovnaký ako v predchádzajúcich rokoch, čiže približne dve tretiny opatrení pripadajú na antidumpingové opatrenia. Kým počet vyrovnávacích opatrení v posledných rokoch klesá, počet ochranných opatrení stúpol z 24 v roku 2005 na 32 v roku 2006, čo predstavuje nárast o 25 %. Častejším používaním ochranných opatrení vo všetkých troch kategóriách (začaté konania, prijaté opatrenia a uplatňované opatrenia) sa potvrdzuje alarmujúci trend siahania po tomto nástroji, ktorý bol spozorovaný minulý rok. Malo by sa to, samozrejme, vnímať spolu so skutočnosťou, že ochranné opatrenia sa na rozdiel od zvyšných dvoch nástrojov, ktoré sa vzťahujú na konkrétne krajiny, prijímajú na základe zásady erga-omnes . Každý nárast ochranných opatrení vo svete sa preto nevyhnutne týka aj ES, dokonca i vtedy, keď sa príslušný výrobok z EÚ nevyváža vo významnom množstve. Komisia preto naďalej vyvíja tlak na používateľov tohto nástroja, aby s ním pri jeho používaní zaobchádzali opatrnejšie, pričom sa zároveň usiluje o čo najväčšie zníženie nepriaznivého vplyvu každého prijatého ochranného opatrenia. Ako sa podrobnejšie uvádza ďalej, útvary Komisie boli v tejto oblasti pomerne úspešné. Pokiaľ ide o jednotlivé krajiny , USA zostávajú s 29 uplatňovanými opatreniami, t. j. 20 % z celkového počtu, hlavným používateľom nástrojov na ochranu obchodu voči ES alebo jeho členským štátom, a to aj napriek tomu, že vysoký počet týchto opatrení bolo ukončených alebo sa ich platnosť skončila. K ďalším častým používateľom patrí India (18 opatrení), Čína (10 opatrení), Brazília (9 opatrení) a Turecko (8 opatrení). Všetky uvedené krajiny s výnimkou Turecka ich v uplynulých rokoch často používali. Turecko sa zaraďuje k najväčším používateľom opatrení voči ES, pretože siaha intenzívne po ochranných opatreniach. S piatimi novými ochrannými opatreniami v roku 2006 totiž medzi používateľmi tohto nástroja zaujíma prvé miesto. Malo by sa napokon poznamenať, že počet konaní, ktoré začali tretie krajiny a ktoré majú nepriaznivý dosah na Európske spoločenstvo, sa žiaľ zvýšil z 20 v roku 2005 na 28 v roku 2006. Z tohto celkového počtu sa počet otvorených antidumpingových konaní oproti predchádzajúcemu roku nezmenil a predstavuje 9 konaní. Bolo otvorené jedno antisubvenčné konanie, na rozdiel od roku 2005, v ktorom sa neotvorilo žiadne. Zvýšenie bolo spôsobené najmä počtom začatých konaní týkajúcich sa ochranných opatrení, ktorých bolo osemnásť v porovnaní s jedenástimi v roku 2005. 3. TRENDY PODľA KRAJÍN V tomto oddiele sa načrtávajú hlavné trendy zaznamenané pri opatreniach tretích krajín na ochranu obchodu. Opis najdôležitejších konaní za každú krajinu je uvedený v prílohe. 3.1. Spojené štáty Na konci roka 2006 Spojené štáty uplatňovali 29 opatrení na ochranu obchodu voči dovozu z krajín EÚ. V prevažnej väčšine prípadov išlo o antidumpingové opatrenia (24) a iba v piatich o vyrovnávacie opatrenia. Tieto čísla možno porovnať s údajmi na konci roka 2005, keď sa celkový počet opatrení voči EÚ vyšplhal na 39, z ktorých 27 bolo antidumpingových a 12 vyrovnávacích. Trend z predchádzajúcich dvoch rokov pokračoval i v roku 2006, keď sa nezačali žiadne nové prešetrovania voči vývozcom z EÚ. Na druhej strane začali Spojené štáty rôzne preskúmania pred ukončením platnosti, najmä v oceliarskom sektore, a mnohé z týchto preskúmaní sa v roku 2006 skončili zrušením viacerých antidumpingových a/alebo vyrovnávacích opatrení vrátane opatrení v oblasti oceľových plechov rezaných na dĺžku, nehrdzavejúcej ocele a vrtných rúr. Stredobodom činnosti v oblasti ochrany obchodu zo strany Spojených štátov boli opäť postupy na urovnávanie sporov v rámci WTO, najmä tie, ktoré sa týkali praktík „nulovania“ (zeroing) a implementácie vo veci „privatizácie“. 3.2. India a Pakistan S celkovým počtom 18 prípadov India naďalej zostáva krajinou s druhým najvyšším počtom opatrení voči ES. V roku 2006 sa skončilo alebo bolo ukončených 6 opatrení, pričom pribudli dve nové opatrenia. India začala v roku 2006 iba jedno antidumpingové konanie týkajúce sa troch členských štátov EÚ v porovnaní s dvoma konaniami v roku 2005. Už tretí rok za sebou počet začatých konaní Indie voči Spoločenstvu klesá. Tento vývoj je vítaný, keďže India je tradične aktívnym používateľom tohto nástroja. V roku 2006 sa naša najväčšia pozornosť vo vzťahu k Indii sústreďovala na skutočnosť, že India otvorila preskúmanie pred ukončením platnosti v jednej veci (Flexible Slabstock Polyol), ktorá už bola predmetom konzultácií v rámci WTO v roku 2004 a pri ktorej sa očakávalo, že sa platnosť opatrení jednoducho skončí. Toto preskúmanie nie je uzavreté a jeho vývoj monitorujeme. Pakistan nezačal v roku 2006 žiadne nové prešetrovanie voči ES, čo je rozdiel oproti roku 2005, keď sa začali tri antidumpingové konania. V priebehu roka 2006 však pokračovali práce na dvoch z konaní, ktoré sa začali v predchádzajúcom roku, a vyústili do prijatia opatrení v súvislosti s kyselinou mravčou a ukončenia prešetrovania tykajúceho sa cínového plechu. Podrobnosti o týchto dvoch konaniach boli uvedené v predošlej správe. 3.3. Čína Čína vykazovala ku koncu roka 2006 desať prijatých opatrení voči EÚ v porovnaní s deviatimi v predchádzajúcom roku. Prijali sa dve nové opatrenia, kým platnosť jedného sa skončila. Čína otvorila iba jedno antidumpingové konanie voči EÚ, ktoré sa týka zemiakového škrobu. Znamená to zníženie, keďže v roku 2005 otvorila spolu 3 konania. Celkovo bola jej činnosť v oblasti antidumpingu oveľa menej intenzívna ako v roku 2005, keď sa v priebehu posledných šiestich mesiacov uvedeného roka stala najaktívnejším iniciátorom na úrovni WTO. V roku 2006 začalo byť zrejmé, že nevyhovujúca bilancia, ktorú Čína vykazuje vzhľadom na nedostatočnú transparentnosť a neochotu poskytovať informácie, je v skutočnosti systémovým problémom. Komisia sa k tejto otázke vo svojich vzťahoch s Čínou neustále vracia, tak v kontexte jednotlivých konaní, ako aj v rámci bilaterálnych kontaktov. Naďalej vyvíjame tlak na čínske úrady a predovšetkým na Úrad pre priemyselné ujmy (Bureau of Industry Injury) s cieľom zlepšiť a štandardizovať ich postupy pri poskytovaní informácií, aby sa zabezpečilo plné rešpektovanie práv zúčastnených strán na obhajobu. 3.4. Latinská Amerika Počet opatrení uplatňovaných krajinami Latinskej Ameriky sa v roku 2006 oproti predchádzajúcemu roku znížil. Tento výsledok vyplýva zo značného poklesu opatrení uplatňovaných v Argentíne (–5 opatrení) a zníženého počtu nových opatrení. Na rozdiel od roku 2005, keď latinskoamerické krajiny vyvíjali pomerne nízku aktivitu, začali však tieto krajiny v roku 2006 osem konaní v oblasti nástrojov na ochranu obchodu. Po trojročnom období, v ktorom Argentína voči ES nepoužila nástroje na ochranu obchodu, boli v roku 2006 otvorené tri antidumpingové konania a jedno konanie týkajúce sa ochranných opatrení. Tieto konania, ktoré nie sú uzatvorené, nemajú pre ES veľký hospodársky význam. Mexiko začalo dve antidumpingové konania voči určitým členským štátom, čo v porovnaní s jeho činnosťou v predchádzajúcom roku predstavuje zníženie. Čile i Panama otvorili po jednom konaní týkajúcom sa ochranných opatrení, ktoré z praktického hľadiska nemajú na vývozcov z EÚ žiadny dosah. 3.5. Rusko a Ukrajina Počet opatrení prijatých týmito krajinami sa zvýšil, keďže každá z nich prijala v roku 2006 dve nové opatrenia. V roku 2006 začali medzi sebou Rusko i Ukrajina rovnako ako v predchádzajúcom roku celkovo 5 ochranných opatrení. V roku 2006 to však na rozdiel od roku 2005 bola Ukrajina, ktorá otvorila väčšinu týchto konaní, a nie Rusko. Ukrajina prijala v roku 2006 dve ochranné opatrenia týkajúce sa guľkových ložísk a karboxymetylcelulózy. Vzhľadom na charakter týchto opatrení to však vôbec nemá dosah na vývoz z EÚ. Uvedené opatrenia prijaté Ruskom sa týkali lámp a oceľových rúr. 3.6. Turecko Po roku 2005, keď Turecko voči Spoločenstvu nezačalo žiadne opatrenia na ochranu obchodu, začalo byť v oblasti ochranných opatrení opäť veľmi aktívne, keď celkovo začalo 5 konaní. Všetkých 5 konaní vyústilo do prijatia opatrení v roku 2006. Vzhľadom na rôznorodosť príslušných výrobkov a povahu prijatých opatrení bol v niektorých prípadoch ich dosah väčší než v ostatných. 3.7. Austrália Austrália začala v roku 2006 jedno konanie voči EÚ týkajúce sa vyrovnávacích opatrení na rozdiel od roku 2005, keď neotvorila žiadne. V správe z predchádzajúceho roka bolo uvedené, že Austrália po preskúmaní pred ukončením platnosti ukončila vyrovnávacie opatrenia týkajúce sa neplneného brandy z Francúzska. Nezistila sa žiadna príčinná súvislosť medzi subvencovaním a ujmou domácemu výrobnému odvetviu. Bolo teda do istej miery prekvapujúce, keď v júli 2006 začali austrálske orgány nové prešetrovanie v súvislosti s vyrovnávacími opatreniami týkajúce sa fľaškového a neplneného brandy z Francúzska. Výsledkom tohto prešetrovania bolo zavedenie konečných opatrení v marci 2007. Napriek tomu, že výrobné odvetvie EÚ nespolupracovalo, Komisia prípad monitorovala a zistila niekoľko procesných nedostatkov, najmä nedostatočné poskytovanie informácií. Komisia sa v tejto veci obrátila na austrálske úrady. 3.8. Tunisko Dňa 16. júna 2006 Tunisko po prvýkrát začalo dve prešetrovania v súvislosti s ochrannými opatreniami týkajúce sa výrobkov zo železa (hardware) a zo skla. Nedôverné znenia podnetov, ktoré podalo výrobné odvetvie Tuniska požadujúce ochranné opatrenia, boli v oboch prípadoch veľmi povrchné a neposkytovali náležité odôvodnenie na začatie prešetrovania. Aj škála výrobkov, na ktoré sa každý z oboch prípadov vzťahoval, bola príliš široká na to, aby sa s ním zaobchádzalo ako s jedným podobným výrobkom: v prípade výrobkov zo skla zahŕňala všetky druhy sklenených nádob až po stolové sklo, kým prešetrovanie týkajúce sa železiarskeho tovaru sa vzťahovalo na také široké spektrum výrobkov ako sú zámky, kohútiky a nábytkové kovanie. Komisia tento problém predostrela pri vypočutí, ktoré sa konalo v Tunise, a požiadala tuniské orgány, aby rôzne druhy výrobkov prešetrovali oddelene. Komisia naďalej monitoruje tieto prešetrovania a požiadala o úplné a zmysluplné poskytnutie informácií o zisteniach na konci prešetrovania. 4. POKRAčUJÚCE PROBLÉMY V minulých rokoch sme zistili problémy, ktoré pri opatreniach tretích krajín na ochranu obchodu naďalej prevládajú. Napriek tomu, že v niektorých jednotlivých prípadoch možno vidieť zlepšenia, z celkového pohľadu zostávajú tieto problémy nezmenené, t. j. nízke štandardy pri začatí konaní, nedostatočná analýza ujmy a príčinnej súvislosti a nerešpektovanie práva zúčastnených strán na obhajobu. Rozsiahla judikatúra, ktorá existuje o každej z týchto tém, je svedectvom, že tieto problémy sa vo svete opakovane vyskytujú. Okrem týchto trvalých problémov by na zoznam malo pribudnúť zneužívanie ochranných opatrení, keďže sa vzhľadom na už načrtnutú tendenciu stalo systémovým problémom. 4.1. Nízke štandardy pri začatí konania Štádium začatia každého konania je, samozrejme, rozhodujúce. Začína sa ním proces, ktorý má mnohé dôsledky na zúčastnené strany bez ohľadu na to, či sa skončí alebo neskončí prijatím opatrení. Otvorenie každého konania vytvára samotnou svojou povahou neisté obchodné prostredie a tak nepriaznivo vplýva na bežné obchodné toky. Hospodárske subjekty, ktoré spolupracujú pri konaní, navyše investujú značné zdroje vrátane personálu, času a samozrejme i financií. Je preto nevyhnutné, aby používatelia nástrojov na ochranu obchodu nezačínali konanie bez toho, aby sa uistili, že skutočne existujú dôkazy, na základe ktorých je otvorenie ktoréhokoľvek prípadu opodstatnené. Útvary Komisie naďalej veľmi pozorne sledujú toto procesné štádium tretích krajín a v prípade potreby sa obracajú na prešetrujúce orgány. 4.2. Nedostatočná analýza ujmy a príčinnej súvislosti V neustále sa liberalizujúcej globálnej ekonomike čelia hospodárske subjekty celosvetovej konkurencii a musia sa prispôsobovať, aby zostali konkurencieschopné. Neschopnosť prispôsobiť sa môže často viesť k požiadaniu o ochranu tam, kde to nie je skutočne opodstatnené. Aby sa prijali legitímne opatrenia na ochranu obchodu, musí sa najskôr preukázať, že príčinou ujmy domácemu výrobnému odvetviu je poškodzujúci dumping či subvencovanie alebo, v prípade konania týkajúceho sa ochranných opatrení, náhle, masívne a nepredvídané zvýšenie dovozu. Príliš často sa však stretávame s neschopnosťou prešetrujúcich orgánov stanoviť, či problémy, ktorým sú ich výrobné odvetvia vystavené, v skutočnosti nie sú spôsobené skôr inými faktormi ako dovozom. Toto je pravdepodobne jeden z najväčších nedostatkov pri prešetrovaniach na ochranu obchodu, ktoré realizujú tretie krajiny. 4.3. Právo zúčastnených strán na obhajobu Rovnako ako pri ktoromkoľvek právnom konaní je rešpektovanie práv zúčastnených strán nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie spravodlivého procesu. Platí to najmä v oblasti nástrojov na ochranu obchodu. Mnoho krajín však tento dôležitý prvok pri uplatňovaní nástrojov na ochranu obchodu opakovane ignoruje. Nedostatočnou kvalitou poskytovaných informácií a veľmi slabou úrovňou informácií poskytovaných v dokumentoch, ktoré nie sú dôverné, sa opakovane porušuje právo zúčastnených strán na obhajobu. Predstavuje to ďalší veľký problém, ktorý sa zistil pri konaniach tretích krajín v súvislosti s ochranou obchodu a pri ktorom sa v úsilí o zlepšenie vynakladá značné množstvo energie. Týmto problémom sa takisto zaoberá zelená kniha, v ktorej boli zdôraznené štyri aspekty praxe samotnej EÚ vyžadujúce úvahu vrátane úlohy úradníka pre vypočutie, verejného vypočutia v prípade rozhodnutia o štatúte trhového hospodárstva, rovnakých pravidiel pre všetkých, pokiaľ ide o prístup k informáciám, ako aj prístupu k dokumentom, ktoré nie sú dôverné. 4.4. Intenzívne používanie ochranných opatrení V posledných rokoch sme svedkami znepokojujúceho trendu zvyšovania počtu nových ochranných opatrení. Pravdepodobnou príčinou je skutočnosť, že niektoré krajiny pokladajú tento nástroj za ľahký a rýchly spôsob prijímania opatrení proti dovozu, pretože na rozdiel od antidumpingových alebo antisubvenčných opatrení nie je potrebné preukázať žiadny nespravodlivý prvok v obchodných tokoch, ale „iba“ nárast dovozu spôsobujúci ujmu alebo jeho potenciál ju spôsobiť. V tejto súvislosti tretie krajiny často používajú ochranné opatrenia, aby vyriešili problémy, pri ktorých by sa za normálnych okolností postupovalo pomocou iných nástrojov na ochranu obchodu, akými sú antidumpingové alebo antisubvenčné opatrenia. Táto situácia je spôsobená povahou problému a v skutočnosti často súvisí skôr s dovozom za nízke ceny z určitých krajín ako s celkovým a nečakaným nárastom dovozu. Táto otázka je problematická z dvoch dôvodov. Po prvé, keďže kritériá na ujmu v rámci WTO pri ochranných opatreniach sú oveľa prísnejšie ako kritériá požadované pri iných nástrojoch, často sa stáva, že prijaté ochranné opatrenia nie sú v súlade s pravidlami WTO. Kritérium na ujmu je napríklad pri ochranných opatreniach (vážna ujma) vyššie ako pri ostatných nástrojoch na ochranu obchodu (značná ujma) a musí sa preukázať, že (zvýšenie dovozu) je výsledkom nepredvídaných okolností. Útvary Komisie sa opakovanie zaoberajú týmto nedostatočným súladom s pravidlami WTO. Po druhé, vzhľadom na multilaterálnu povahu nástroja a keďže sa ochranné opatrenia uplatňujú na základe zásady erga-omnes, má to na vývoz z EÚ nepriaznivý vplyv dokonca aj vtedy, keď nie je príčinou problému. Keď sa začnú prešetrovania v súvislosti s ochrannými opatreniami, je často úlohou útvarov Komisie pokúsiť sa preto čo najviac znížiť dosah takýchto opatrení na vývoz z EÚ. 5. HLAVNÉ VÝSLEDKY Ako už bolo načrtnuté v predošlej správe, činnosť Komisie v oblasti monitorovania konaní tretích krajín do istej miery určite vplývala na počet začatých konaní a uplatňovaných opatrení voči ES alebo členským štátom, ktorý za posledné roky klesá. Bez toho, aby sme sa vracali k podrobnostiam uvedeným v minuloročnej správe, zdá sa byť užitočným uviesť niektoré úspešné prípady, ako napríklad ukončenia konaní v oblasti ochranných opatrení v súvislosti s chemickými látkami v Rusku, ukončenie antidumpingového prešetrovania týkajúceho sa cínových plechov v Pakistane a marocké konanie týkajúce sa ochranných opatrení v súvislosti s keramickými obkladačkami, ktoré sa skončilo dojednaním vyšších kvót pre vývozcov z ES. K ďalším úspechom v roku 2006 okrem toho patria: a) Nulovanie – zrušenie opatrení Po tom, ako Európska komisia požiadala o urovnanie sporu v rámci WTO, Spojené štáty v apríli 2007 implementovali rozhodnutie WTO o metodológii nulovania, aj keď iba čiastočne. Intenzívne úsilie útvarov Európskej komisie spolupracujúcich s príslušnými vývozcami a členskými štátmi bolo napokon odmenené. Pre mnohých európskych vývozcov sa totiž sporné antidumpingové clá buď úplne zrušili alebo podstatne znížili: v dvoch (a pravdepodobne dokonca v troch) prípadoch boli nariadenia úplne zrušené, v ďalších prípadoch sa dosiahlo zrušenie ciel pre šesť jednotlivých vývozcov a zníženie antidumpingových ciel pre desať ďalších vývozcov. Nepodarilo sa, žiaľ, pri tejto implementácii vyriešiť všetky problémy a Komisia bude musieť zvážiť všetky možnosti na podporu bezodkladnej implementácie zo strany Spojených štátov, ktoré má k dispozícii, a zaoberať sa aj ďalšími neuzavretými spormi vrátane novej žiadosti o zriadenie panelu WTO, ak sa to bude pokladať za nevyhnutné. b) Ukončenie opatrení Indiou V priebehu roka 2005 začala India na žiadosť vývozcov z ES s preskúmaním viacerých opatrení, ktoré boli predmetom konzultácií v rámci WTO. Niektoré z týchto preskúmaní viedli k ukončeniu opatrení, ale indické domáce výrobné odvetvia sa proti viacerým ukončeniam odvolali. V niektorých prípadoch boli dokonca opatrenia opäť obnovené počas čakania na príslušné rozhodnutie indického odvolacieho tribunálu. ES sa proti takémuto vývoju rozhodne postavilo a s uspokojením zaznamenalo, že v roku 2006 bola väčšina odvolaní buď stiahnutá domácim výrobným odvetvím alebo zamietnutá indickými súdmi. c) Ukončenie opatrení Argentínou Po zdĺhavých a ťažkých rokovaniach v rámci Dohovoru o pravidlách a postupoch pri urovnávaní sporov a po tom, ako Argentína súhlasila s ukončením vyrovnávacích opatrení týkajúcich sa troch výrobkov (olivový olej, pšeničný lepok a konzervované broskyne) , boli uvedené opatrenia v roku 2006 nakoniec zrušené. Pokiaľ však ide o opatrenia týkajúce sa konzervovaných broskýň, zároveň sa zvýšila viazaná colná sadzba, aby sa vyvážilo zrušenie vyrovnávacieho cla. d) Dosah ochranných opatrení Ako už bolo načrtnuté, v posledných rokoch došlo k zvýšeniu počtu uplatňovaných ochranných opatrení, čo vyvoláva obavy, pretože to má nepriaznivý vplyv na vývozcov z EÚ, aj keď nie sú príčinou problémov. Keď sa však takýmto opatreniam nedalo vyhnúť, Komisia bola pri obhajobe záujmov vývozcov z EÚ pomerne úspešná, a to podporovaním typu opatrení, ktoré by mali čo najmenší účinok. Príkladom takéhoto prípadu sú opatrenia Turecka (vysávače a motocykle) a Ukrajiny (tkaniny z bavlny a pletené textílie). I keď možno tento výsledok pokladať za pozitívny, Komisia neustále vyzýva na opatrnejšie používanie tohto nástroja, pričom trvá na tom, že by sa po ňom malo siahnuť iba za skutočne výnimočných okolností, čo by sa malo v konečnom dôsledku odraziť na prijatí oveľa menšieho počtu ochranných opatrení. 6. ZÁVER Rok 2006 je tretím rokom za sebou, keď sa počet opatrení uplatňovaných voči ES znížil. Pre vývozcov z EÚ to samozrejme znamená pozitívny vývoj, i keď zvýšený počet nových prešetrovaní v porovnaní s predchádzajúcim rokom naznačuje, že v krátkodobom horizonte môže dôjsť v oblasti ochrany obchodu k zintenzívneniu aktivít. Napriek tomu, že v praxi tretích krajín v oblasti ochrany obchodu bolo možné spozorovať isté zlepšenia, problémy zistené v minulosti pretrvávajú a objavili sa ďalšie. V tejto súvislosti a v čase, keď Komisia prehodnocuje svoje vlastné používanie týchto nástrojov, mnohé krajiny pokračujú v ich používaní nesprávnym spôsobom, čo niekedy vedie k opatreniam, ktoré sú z právneho hľadiska sporné. Z uvedeného dôvodu je určite potrebné, aby Komisia pokračovala v monitorovaní opatrení tretích krajín s cieľom zabezpečiť dodržiavanie pravidiel WTO a bilaterálnych pravidiel tretími krajinami, podporovať príslušné výrobné odvetvia EÚ/členské štáty a obhajovať ich záujmy, ako aj snažiť sa o zníženie ekonomického dosahu opatrení tretích krajín na vývozcov. Problémy sa riešia priamou intervenciou v jednotlivých prípadoch, upozorňovaním na systémové problémy v rámci formálnych i neformálnych bilaterálnych kontaktov s príslušnými krajinami, diskusiami v príslušných výboroch v rámci WTO, ako aj pokračujúcim školením pre tretie krajiny, pokiaľ ide o naše názory i postupy v oblasti nástrojov na ochranu obchodu. V tejto súvislosti sa dosiahli pozitívne výsledky a rôzni vývozcovia z EÚ mali z podpory a poradenstva Komisie prospech. ES bude preto naďalej zohrávať aktívnu úlohu v boji proti zneužívaniu nástrojov na ochranu obchodu, pretože sa pokladajú za prekážky obchodu a bariéru konkurencieschopnosti európskych vývozcov a ich prístupu na trh.