SK   SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 13. 4. 2022  
SWD(2022) 116 final  
 
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE  
 
ZHRNUTIE SPRÁVY O POSÚDENÍ VPLYVU  
 
o ochrane zemepisných označení remeselných a priemyselných výrobkov  
Sprievodný dokument k  
návrhu NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY  
o ochrane zemepisných označení remeselných a  priemyselných výrobkov a  o zmene 
nariadení Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ) 2017/1001 a  (EÚ) 2019/1753 
a rozhodnutia Rady (EÚ) 2019/1754  
{COM(2022)  174 final}  - {SEC(2022)  193 final}  - {SWD(2022)  114 final}  -
 {SWD(2022)  115 final}   
 
1 
 Zhrnutie  
Posúdenie vplyvu návrhu nariadenia Európskeho parlamentu  a Rady  o ochrane zemepisných 
označení remeselných  a priemyselných výrobkov  
A. Potreba konať  
Prečo? Aký problém sa rieši?  
Na úrovni EÚ sa zriadila osobitná ochrana alebo ochrana sui generis  zemepisných označení (ZO) 
pre vína, liehoviny, aromatizované vína, ako aj poľnohospodárske výrobky  a potraviny.  
V súčasnosti však neexistuje žiadna harmonizovaná alebo jednotná ochrana ZO pre remeselné  
a priemyselné výrobky na úrovni EÚ. Šestnásť členských štátov má zavedené vnútroštátne sui 
generis  systémy pre ZO, ktoré sa vzťahujú na remeselné  a priemyselné výrobky. Tieto režimy sa 
líšia, pok iaľ ide  o ochranu, správu  a poplatky,  a nezabezpečujú výrobcom ochranu za hranicami 
daného štátu. Iné členské štáty nemajú na vnútroštátnej úrovni zavedený žiadny systém ochrany 
ZO remeselných  a priemyselných výrobkov  a stanovujú používanie právnych predpi sov o ochrane 
spotrebiteľa alebo ochranných známok. Keď chcú výrobcovia remeselných  a priemyselných 
výrobkov požiadať  o ochranu  v celej EÚ, môžu tak urobiť len samostatne  v každom členskom 
štáte podľa možností na vnútroštátnej úrovni. Táto situácia môže od rádzať od investovania do 
tradičných remesiel  v EÚ, čo ešte viac prispieva  k zvýšeným nákladom  a právnej neistote 
výrobcov.  
Chýbajúca ochrana remeselných  a priemyselných výrobkov na úrovni EÚ však nie je len 
vnútornou záležitosťou. EÚ  v novembri 2019 prist úpila  k Ženevskému aktu Lisabonskej dohody  
o označeniach pôvodu  a zemepisných označeniach, dohode spravovanej Svetovou organizáciou 
duševného vlastníctva. Ženevský akt predstavuje spôsob zabezpečenia ochrany ZO bez ohľadu na 
povahu tovaru, na ktorý sa vzťa huje, vrátane ručne vyrobených  a priemyselných výrobkov. Hoci 
EÚ by mala spĺňať svoje medzinárodné záväzky podľa Ženevského aktu  a zriadiť systém ochrany 
pre remeselné  a priemyselné výrobky na úrovni EÚ, stále existuje priestor na uváženie, ako to 
urobiť č o najefektívnejšie  z hľadiska nákladov.  
Komisia vo svojom oznámení  z 25. novembra 2020  s názvom Maximálne využitie inovačného 
potenciálu EÚ  – Akčný plán pre oblasť duševného vlastníctva na podporu obnovy  a odolnosti EÚ 
[COM(2020) 760 final] oznámila, že po súdi uskutočniteľnosť systému ochrany ZO 
nepoľnohospodárskych výrobkov na úrovni EÚ.   
Cieľom tejto iniciatívy je riešiť najmä dva hlavné problémy. Prvý  problém sa týka obmedzení 
medzinárodnej ochrany ZO remeselných  a priemyselných výrobkov. Keďže nie je zavedená žiadna 
ochrana na úrovni EÚ, EÚ nemôže zabezpečiť ochranu ZO remeselných  a priemyselných 
výrobkov  s pôvodom  v EÚ v tretích krajinách prostredníctvom Lisabonskej dohody/Ženevského 
aktu, najmä keďže neexistuje zápis do registra na úrovni EÚ. EÚ taki sto musí zamietať ochranu 
ZO remeselných  a priemyselných výrobkov  s pôvodom  v tretích krajinách, keďže táto ochrana nie 
je na úrovni EÚ  k dispozícii. EÚ okrem toho nemôže poskytovať ochranu ZO remeselných  
a priemyselných výrobkov na základe dvojstranných o bchodných dohôd zahrnutím ZO 
remeselných  a priemyselných výrobkov do zoznamu ZO, ktoré sa majú chrániť týmito dohodami. 
Druhý  problém sa týka nevyužitých príležitostí pre európskych výrobcov remeselných  
a priemyselných výrobkov.  V dôsledku zložitej štruktú ry spôsobov ochrany dostupných  v EÚ 
(ochranná známka EÚ, kolektívna známka EÚ, vnútroštátne právo na ZO, ak existuje, vnútroštátna 
kolektívna známka, vnútroštátna certifikačná známka, ak existuje) je pre výrobcov ťažké 
zorientovať sa  v získavaní  a presadzo vaní ochrany. Rozdiely medzi jednotlivými možnosťami 
ochrany vedú ku komplikovaným  a k nákladným spôsobom zabezpečovania ochrany, ktoré pre 
bežnú skupinu malých firiem vyrábajúcich remeselné  a priemyselné výrobky nie sú realizovateľné. 
Rôznorodosť  a odlišn osť vnútroštátnych iniciatív okrem toho spôsobuje právnu neistotu výrobcov, 
 
2 
 môže zavádzať spotrebiteľov, oslabovať obchod  v rámci Únie  a vytvárať priestor na zneužívanie  
a porušovanie ZO offline aj online.  
Čo sa od tejto iniciatívy očakáva?  
Všeobecným cieľom tejto iniciatívy je umožniť účinné plnenie záväzkov EÚ podľa Ženevského 
aktu Lisabonskej dohody  a maximalizovať zisk  z pristúpenia EÚ  k lisabonskému systému pre 
výrobcov  v EÚ a z dvojstranných obchodných dohôd. Okrem toho je jej cieľom vytvoriť fungujúci 
vnútorný trh  s remeselnými  a priemyselnými výrobkami viazanými na zemepisnú oblasť 
zriadením efektívneho  a harmonizovaného regulačného rámca na ich ochranu.  
S cieľom vyhodnotiť, ako dosiahnuť súlad so záväzkami vyplývajúcimi zo Ženevského aktu čo  
najefektívnejšie  a najúčinnejšie, sa stanovujú špecifické ciele. Novým systémom by sa mali 
dosiahnuť najmä tieto ciele: i) používateľsky ústretový  a cenovo dostupný systém zápisu do 
registra; ii) účinný  a cenovo dostupný systém kontroly  a presadzovania  a iii) nízke náklady pre 
verejné orgány.  
Aká je pridaná hodnota opatrení na úrovni EÚ?   
Na úrovni EÚ by sa účinne vyriešil problém regulačnej fragmentácie. Iniciatívou na úrovni EÚ by 
sa mohli zabezpečiť rovnaké podmienky ochrany vo všetkých členských štát och, čím by sa 
vytvorila právna istota  a podnecovali by sa investície do remeselných  a priemyselných výrobkov 
viazaných na konkrétnu zemepisnú oblasť.  V porovnaní  s tým rôznorodosť  a odlišnosť 
vnútroštátnych iniciatív spôsobuje právnu neistotu výrobcov, kt orí žiadajú  o ochranu, zavádza 
spotrebiteľov, bráni obchodu  v rámci Únie  a vytvára priestor na nerovnomernú hospodársku súťaž 
pri uvádzaní výrobkov mimoriadnej kvality viazanej na zemepisnú oblasť na trh.  
Prístup na úrovni celej EÚ by takisto umožnil EÚ  v plnej miere využívať príležitosti vyplývajúce  
z medzinárodného systému označení pôvodu  a ZO (ďalej len „lisabonský systém“). Samotnými 
vnútroštátnymi systémami ochrany nemožno tento cieľ dosiahnuť, keďže len tie členské štáty, 
ktoré sú zmluvnými stranami L isabonskej dohody, môžu  v tomto obmedzenom rámci viesť zápisy  
v registri  a predkladať nové žiadosti.  
B. Riešenia  
Aké legislatívne  a nelegislatívne možnosti politiky sa zvažovali?   
Je niektorá  z možností uprednostňovaná? Prečo?   
 Základný scenár  – žiadna zmena : Súčasný roztrieštený regulačný rámec  v EÚ 
a chýbajúca uznávaná ochrana na medzinárodnej úrovni.  
 Možnosť 1  – rozšírenie systému ochrany ZO poľnohospodárskych výrobkov na ZO 
remeselných  a priemyselných výrobkov:  v rámci tejto možnosti by sa systém ochrany 
ZO remeselných  a priemyselných výrobkov začlenil do existujúcich systémov ochrany ZO, 
ktoré sa vzťahujú na poľnohospodárske výrobky  a potraviny.  V rámci navrhovanej revízie 
systémov ZO pre poľnohospodárske výrobky by členské štáty pokračovali  v postupe 
predbežného preskúmania na vnútroštátnej úrovni. Na úrovni EÚ by sa revíziou systému 
ZO Komisii udelila právomoc zveriť preskúmanie žiadostí  a námietok agentúre 
(pravdepodobne EUIPO).  V rámci tejto možnosti by sa predkladanou revíziou  
v agropotravinár skom odvetví harmonizoval súčasný systém monitorovania  
a presadzovania  a rozšíril by sa tak, aby sa vzťahoval aj na ZO remeselných  
a priemyselných výrobkov.  
 Možnosť 2  – samostatné nariadenie EÚ, ktorým sa vytvorí ochrana ZO sui generis : 
táto možnosť by spo čívala  v prijatí nariadenia EÚ, ktorým sa zriadi systém ochrany ZO sui 
generis  pre remeselné  a priemyselné výrobky. Nadväzoval by na existujúci režim ZO pre 
poľnohospodárske výrobky,  v porovnaní  s možnosťou 1 by sa však viac prispôsobil 
remeselným  a priemy selným výrobkom. Zemepisné označenia remeselných  
a priemyselných výrobkov by chránilo oprávnenie na úrovni EÚ vo všetkých členských 
štátoch EÚ.  V rámci tejto možnosti by prichádzali do úvahy tieto čiastkové možnosti:  
 
3 
  2.1. Územná súvislosť: 2.1.A. CHOP:  v rámci ochrany CHOP sa kvalita alebo 
vlastnosti výrobku spájajú hlavne alebo výlučne  s konkrétnym zemepisným 
prostredím miesta pôvodu  a všetky fázy výroby, spracovania alebo prípravy sa musia 
uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti.   
2.1.B. CHZO:  v rámci  ochrany CHZO sa mimoriadna kvalita, dobrá povesť alebo iné 
vlastnosti remeselného  a priemyselného výrobku pripisujú hlavne jeho zemepisnému 
pôvodu  a aspoň jedna fáza výroby, spracovania alebo prípravy prebieha vo 
vymedzenej zemepisnej oblasti.  
 2.2. Zapoje nie vnútroštátnych orgánov do procesu zápisu do registra: 2.2.A. 
Dvojfázový systém : prvá fáza by sa odohrávala na úrovni členských štátov,  v ktorých 
by národné alebo miestne orgány zohrávali úlohu spočívajúcu  v prvom preskúmaní 
dohodnutých špecifikácií výr obkov  a žiadostí miestnych výrobcov  o ZO. Druhá fáza 
by sa odohrávala na úrovni EÚ, na ktorej by orgán EÚ prijal rozhodnutie  o zápise do 
registra, pričom by sa nevyberali žiadne poplatky. 2.2.B. Jednofázový systém:  
Vnútroštátne orgány by sa nezapájali do p reskúmania  a zápisu do registra  a miestni 
výrobcovia by sa pri zápise svojich ZO do registra obracali priamo na úroveň EÚ.  
 2.3. Orgán EÚ zodpovedný za zápis do registra na úrovni EÚ  a na 
medzinárodnej úrovni: 2.3.A.  Európska komisia  by zodpovedala za fázu zápisu do 
registra na úrovni EÚ  a takisto by konala ako príslušný orgán podľa Ženevského aktu 
Lisabonskej dohody WIPO. 2.3.B.  Za fázu zápisu do registra na úrovni EÚ by 
zodpovedala špecializovaná agentúra na ochranu duševného vlastníctva, EUIPO , 
ktorá by t akisto konala ako príslušný orgán podľa Ženevského aktu.  
 2.4. Kontrola  a presadzovanie: 2.4.A . Nahradenie modelu kontroly  a presadzovania 
systémov ZO pre poľnohospodárske výrobky (pozri možnosť 1) . 2.4.B. Zefektívnená 
kontrola  s pevným modelom presadzovania:  v rámci tejto čiastkovej možnosti by sa 
predpokladala možnosť zavedenia systému vlastných osvedčení; náhodné inšpekcie 
vnútroštátnymi orgánmi (alebo delegovanými certifikačnými orgánmi)  v spojení so 
systémom pokút ako odrádzajúcim prostriedk om; zefektívnenie povinností 
predkladania správ vnútroštátnymi orgánmi  a systém presadzovania podľa 
momentálne revidovaného systému ZO pre poľnohospodárske výrobky so systémom 
upozornení  v súvislosti  s doménovými menami na boj proti zneužívaniu ZO online.  
 2.5 Koexistencia oprávnení  a režimov na úrovni EÚ  a na vnútroštátnej úrovni: 
2.5.A.  Zemepisné označenia remeselných  a priemyselných výrobkov by chránilo 
oprávnenie na úrovni EÚ, ktoré by nahrádzalo existujúce vnútroštátne režimy ZO  
a zahŕňalo by vnútroštát ne oprávnenia na ZO. 2.5.B . Zavedenie oprávnenia na ZO 
remeselných  a priemyselných výrobkov na úrovni EÚ súbežne so zachovaním 
paralelného systému pre vnútroštátne žiadosti  o ZO.  
 Možnosť 3  – reforma ochranných známok:  táto možnosť by spočívala  v reforme 
systému ochranných známok EÚ, najmä nariadenia EÚ  o ochranných známkach 
(nariadenie EUTMR), aby mali výrobcovia remeselných  a priemyselných výrobkov 
možnosť požiadať  o zápis názvu zaručujúceho osobitnú kvalitu výrobku viazaného na 
konkrétnu zemepisnú oblasť  do registra na úrovni EÚ. Táto možnosť by sa mohla zakladať 
na reforme kolektívnej známky EÚ alebo certifikačnej známky EÚ. Pokiaľ ide  
o certifikáciu na úrovni EÚ, možnosť  3 by si vyžadovala zrušenie súčasného zákazu 
certifikácie zemepisného pôvodu. Pokia ľ ide  o kolektívnu známku EÚ, možnosť  3 by si 
vyžadovala zavedenie funkcie certifikovania súvislosti medzi „kvalitou  a zemepisným 
pôvodom“  a kolektívnou známkou. Okrem toho by sa kolektívna známka EÚ aj 
certifikačná známka EÚ museli prispôsobiť, aby sa dod ržali požiadavky  v ustanoveniach 
Ženevského aktu týkajúce sa rozsahu ochrany.  
Možnosti zamietnuté  v počiatočnej fáze.  
 Odporúčanie : táto možnosť by spočívala  v prijatí odporúčania na úrovni EÚ,  v ktorom by 
 
4 
 sa členské štáty vyzývali  k zriadeniu vnútroštátnych systémov ochrany na certifikáciu 
súvislosti medzi osobitnými vlastnosťami výrobkov  a pôvodom remeselných  
a priemyselných výrobkov.  
 Aproximácia vnútroštátnych predpisov : táto možnosť by spočívala  v prijatí smernice 
EÚ, ktorej cieľom by bola a proximácia vnútroštátnych právnych predpisov  o ochrane ZO 
remeselných  a priemyselných výrobkov. Pomocou smernice by EÚ vytvorila záväzky na 
dosiahnutie špecifických cieľov na ochranu ZO, napríklad pokiaľ ide  o trvanie  a rozsah 
ochrany, územnú súvislosť  a procesné aspekty. Výrobcovia by mohli získať vnútroštátne 
oprávnenia na ZO zapísané do registra na vnútroštátnej úrovni. Nevzniklo by žiadne 
oprávnenie na ZO na úrovni EÚ.  
Uprednostňovanou možnosťou politiky je možnosť 2 : samostatné nariadenie EÚ.  Celkovo j e 
uprednostňovaným balíkom možností kombinácia čiastkových možností 2.1.B, 2.2.A, 2.3.B, 2.4.B  
a 2.5.A .  
2.1.B , pretože  v prípade remeselných  a priemyselných výrobkov súvislosť  s konkrétnou 
zemepisnou oblasťou vychádza hlavne  z histórie výrobku  a z osobitného tradičného know -how 
a výrobných metód,  a nie zo súvislosti  s prvkami zemepisného prostredia, ako sú pôda alebo 
poveternostné podmienky. Väčšina remeselných  a priemyselných výrobkov by preto nespĺňala 
podmienky ochrany prostredníctvom CHOP na zák lade tejto druhej súvislosti. Systém CHZO je 
preto vhodnejší vzhľadom na vlastnosti remeselných  a priemyselných výrobkov so ZO.  
2.2.A , pretože zapojenie vnútroštátnych orgánov  v prvej fáze by umožnilo vychádzať  z miestnych  
a regionálnych odborných znalostí  potrebných na posúdenie špecifikácií výrobkov. Takisto by 
bolo pre mikrovýrobcov/remeselných výrobcov jednoduchšie komunikovať vo svojom vlastnom 
jazyku, komunikovať  s verejnou správou, ktorú poznajú,  a získať prípadné iné usmernenia  
a podporu.  
2.3.B , pretože EUIPO je špecializovanou agentúrou EÚ pre duševné vlastníctvo  s preukázateľnými 
skúsenosťami  s vybavovaním zápisu iných práv duševného vlastníctva do registra na úrovni EÚ. 
EUIPO má pokrokové nástroje IT, ktoré by sa mohli rozšíriť tak, aby podporoval i nové právo na 
ZO remeselných  a priemyselných výrobkov. EUIPO môže takisto vychádzať  z nadobudnutých 
odborných znalostí  a vytvorenej siete spolupráce  s úradmi členských štátov pre duševné 
vlastníctvo. Ďalšie zvýšenie efektívnosti by sa dosiahlo využívaním  odvolacieho orgánu EUIPO 
(odvolacie senáty). EUIPO má napokon  v úlohe príslušného orgánu  v rámci lisabonského systému 
rovnakú kapacitu, pokiaľ ide  o ďalšie dva systémy medzinárodného zápisu do registra spravované 
organizáciou WIPO,  a môže vychádzať aj  z týchto inštitucionálnych vedomostí.  
2.4.B , pretože by sa ňou zriadil systém kontroly, ktorý by sa prispôsobil trhu  s remeselnými  
a priemyselnými výrobkami so ZO, ktorý je veľmi rôznorodý  a malý. Vlastné vyhlásenie možno 
považovať za cenovo prijateľnú možnosť pre mikropodniky  a samostatne zárobkovo činných 
remeselníkov. Skombinovalo by sa so systémom náhodných kontrol ex-officio  vykonávaných 
verejnými orgánmi  a s vysokými pokutami za nedodržiavanie súladu, ktorého cieľom je odrádzať 
výrobcov od potenciá lneho podvodného správania. Presadzovanie by sa posilnilo rozšírením 
kontrol na remeselné  a priemyselné výrobky so ZO „vo fáze prepravy“, ako aj zavedením systému 
upozornení na boj proti nezákonným zápisom doménových mien do registra ZO remeselných  
a priem yselných výrobkov. Povinnosti vnútroštátnych orgánov predkladať správy Komisii by boli 
primerané.  
2.5.A , pretože  v dôsledku súčasného rôznorodého regulačného prístupu  k ochrane remeselných  
a priemyselných výrobkov viazaných na konkrétnu zemepisnú oblasť b y koexistencia znamenala 
harmonizáciu výrazne sa líšiacich vnútroštátnych právnych predpisov  v členských štátoch. 
Harmonizácia by mohla viesť  k neprimeranému regulačnému  a administratívnemu zaťaženiu  
a vyžadovať si neustále investície do zachovávania súlad u medzi vnútroštátnymi systémami 
ochrany. Výhodou nahradenia vnútroštátnych ZO rámcom na úrovni EÚ je zriadenie jedinečného 
 
5 
 regulačného rámca pre celý vnútorný trh, čím sa vytvorí právna istota, ako aj predvídateľné  
a relatívne nízke náklady pre výrobcov. Rámec na úrovni EÚ okrem toho umožní rozvoj 
zemepisných označení tým, že zabezpečí jednotnejší prístup.  
Kto podporuje ktorú možnosť?   
Výrobcovia remeselných  a priemyselných výrobkov so zemepisným označením, Európsky 
parlament, Európsky výbor regiónov, Európsky hospodársky  a sociálny výbor, deväť členských 
štátov (kvalifikovaná väčšina)  a akademická obec výrazne podporujú zriadenie systému ZO sui 
generis  podľa možnosti  2, a to aj uprednostňovanú kombináciu čiastkových možností.  
Štyri členské štáty podpo rujú základný scenár spočívajúci  v zachovaní súčasného stavu  
a domnievajú sa, že ochrana ochrannými známkami je dostatočným prostriedkom,  o ktorý sa 
možno oprieť.  
C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti  
Aké sú výhody uprednostňovanej možnosti (prípadne hlavných možností, ak sa žiadna 
konkrétna možnosť neuprednostňuje)?   
Pre výrobcov : Všetci výrobcovia  z EÚ môžu získať ochranu ZO pre remeselné  a priemyselné 
výrobky  v rámci celej EÚ. Táto ochrana podnecuje spoluprácu výrobcov, posilňuje miestnu 
ponuku, vytvára úzko špecializované trhy  a podnecuje spoluprácu výrobcov  s miestnymi orgánmi. 
Rovnako ako  v rámci systému ZO pre poľnohospodárske výrobky môžu výrobcovia propagovať 
chránené ZO pomocou loga na označení výrobku. Na medzinárodnej úrovni umožňuje 
uprednostňovaná možnosť výrobcom  z EÚ žiadať  o medzinárodnú ochranu pre svoje remeselné  
a priemyselné výrobky dostupnú  v iných krajinách, ktoré sú zmluvnými stranami Ženevského 
aktu,  a umožňuje tretím krajinám alebo organizáciám, ktoré sú zmluvnými stranami Že nevského 
aktu, získať ochranu ZO pre svoje remeselné  a priemyselné výrobky na celom území EÚ. Takisto 
umožňuje väčšiu ochranu výrobcov remeselných  a priemyselných výrobkov  z EÚ na trhoch tretích 
krajín, ako sú Čína, Rusko alebo India, pomocou prísnych usta novení  o ZO v dvojstranných 
obchodných dohodách, ktoré uzavrela EÚ.  
Pre spotrebiteľov:  Spotrebitelia, ktorí sú často ochotní priplatiť si za výrobky chránené ZO, sú 
lepšie informovaní.  
Pre verejnosť:  Uprednostňovanou možnosťou politiky sa chránia výrobky viazané na zemepisnú 
oblasť  v záujme širšej verejnosti, pričom sa maximálne využívajú miestne odborné znalosti  
a dedičstvo  a stimulujú sa činnosti, ako je cestovný ruch,  a to najmä vo vidieckych alebo menej 
rozvinutých regiónoch (čo je mimoriadne relevantn é najmä po pandémii COVID -19).  
Pre EÚ ako svetového politického aktéra:  Uprednostňovaná možnosť ďalej prispieva  k ochrane 
vedúcej úlohy EÚ na medzinárodnej scéne tým, že podporuje systém ZO sui generis  a najvyššiu 
možnú úroveň ochrany pre všetky výrobky s o ZO.  
Aké sú náklady na uprednostňovanú možnosť (prípadne na hlavné možnosti, ak sa žiadna 
konkrétna možnosť neuprednostňuje)?   
Hlavnú činnosť systému zápisu ZO do registra pre remeselné  a priemyselné výrobky bude musieť 
riadiť orgán EÚ, ktorý bude musieť nadobudnúť prevádzkové skúsenosti  a špecializované 
zručnosti, ktoré mu  v tejto oblasti  v súčasnosti chýbajú.  
Členské štáty budú takisto musieť vytvoriť rámec. Aj keď zo skúseností vyplýva, že  v oblasti 
poľnohospodárstva môže myť toto zaťaženie malé , výlučne súkromno -verejný systém kontroly  
a presadzovania je pre verejné orgány spravidla menej nákladný. Napokon možnosť, aby 
výrobcovia po udelení oprávnenia na ZO časom sami prehlasovali dodržiavanie súladu, môže 
takisto znížiť náklady.  
 
 
 
 
6 
 Ďalej  v texte sa nachádza odhad ročných nákladov  v eurách na jedno ZO:  
Opatrenie  Skupina 
výrobcov  Orgány  Spolu  
Na 
vnútroštátnej 
úrovni  Na úrovni 
EÚ 
Zápis do registra*  15 000 7 500 17 000 39 500 
Overenie/kontrola*  5 700 100 0 5 800 
Presadzovanie  a riadenie*  3 000 3 900 0 6 900 
Spolu  23 700 11 500 17 000 52 200 
* jednorazové náklady; ** opakujúce sa náklady  
Zdroj: Vlastné výpočty na základe VVA & AND International (2021).  
Aký bude vplyv na podniky, MSP  a mikropodniky?  
Pozri výhody pre výrobcov  v predchádzajúcom texte.  
Očakáva sa významný vplyv na štátne rozpočty  a verejnú správu?   
Orgány členských štátov (vnútroštátne úrady pre duševné vlastníctvo  a iné útvary) budú niesť 
primerané náklady na vykonávanie  v dôsledku zriadenia administratívnej infraštruktúry  s cieľom 
prevziať vnútroštátnu fázu postupu zápisu do registra.  V súčasnosti sa tieto náklady odhadujú na 
jeden ekvivalent plného pracovného času alebo čiastočný úväzok dvoch hodnotiteľov.  
Očakávajú sa iné významné vplyvy?   
Žiadne ďalšie významné vplyvy sa neočakávajú.  
D. Nadväzné opatrenia  
Kedy sa táto politika preskúma?  
Po nadobudnutí účinnosti uprednostňovanej možnosti bude Komisia monitorovať jej vykonávanie  
s cieľom posúdiť jej účinnosť. Iniciatíva by sa mohla považovať za úspešnú, ak je pre miestne 
komunity príťažlivá  a ak ju používajú; ak zlepšuje situáciu výrobcov výrobkov so ZO  a zároveň 
vytvára účinky presahovania na miestnej úrovni tým, že prispieva  k celkovému zvýšeniu 
bohatstva, zlepšovaniu zamestnanosti, najmä  u žien, a demografických podmienok, ako aj  
k rozvoju udržateľného cestovného ruchu.