ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Zdaniteľnými výnosmi by mali byť najmä tie, ktoré vyplývajú z poskytovania týchto služieb: i) umiestnenie reklamy zacielenej na používateľov digitálneho rozhrania na dané digitálne rozhranie; ii) sprístupnenie viacstranného digitálneho rozhrania používateľom, ktoré im umožňuje nájsť iných používateľov a komunikovať s nimi a ktoré môže uľahčiť aj poskytovanie príslušných dodávok tovaru alebo služieb priamo medzi používateľmi (čo sa niekedy označuje ako „sprostredkovateľské služby“); iii) prenos zhromaždených údajov o používateľoch, ktoré boli získané z činností týchto používateľov na digitálnych rozhraniach. Ak sa z poskytovania týchto služieb nezískali žiadne výnosy, nemala by vzniknúť povinnosť zaplatiť daň z digitálnych služieb. Ostatné výnosy subjektu, ktorý takéto služby poskytuje, no ktoré priamo nevyplývajú z príslušného poskytovania, by takisto nemali podliehať tejto dani.

Zdaniteľnými výnosmi by mali byť najmä tie, ktoré vyplývajú z poskytovania týchto služieb: i) umiestnenie reklamy zacielenej na používateľov digitálneho rozhrania na dané digitálne rozhranie; ii) sprístupnenie viacstranného digitálneho rozhrania používateľom, ktoré im umožňuje nájsť iných používateľov a komunikovať s nimi a ktoré môže uľahčiť aj poskytovanie príslušných dodávok tovaru alebo služieb priamo medzi používateľmi (čo sa niekedy označuje ako „sprostredkovateľské služby“); iii) výnosy vytvárajúci prenos zhromaždených údajov o používateľoch, ktoré boli získané z činností týchto používateľov na digitálnych rozhraniach. Ak sa z poskytovania týchto služieb nezískali žiadne výnosy, nemala by vzniknúť povinnosť zaplatiť daň z digitálnych služieb. Ostatné výnosy subjektu, ktorý takéto služby poskytuje, no ktoré priamo nevyplývajú z príslušného poskytovania, by takisto nemali podliehať tejto dani.
1.

so záujmom sleduje obnovené úsilie Komisie v oblasti rozširovania EÚ, o ktorom svedčí nielen oznámenie COM(2018) 450 final predložené na preskúmanie, ale aj strategický dokument z februára 2018 v súvislosti so západným Balkánom (pozri stanovisko COR 2018/00065) a rozhodnutie rýchlo rozbehnúť legislatívne preverovanie v Albánsku a bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, potom ako sa Rada vyjadrila, že by mohla rozhodnúť o otvorení rokovaní v júni 2019, a to na základe hodnotiacej správy Európskej komisie a za predpokladu, že bude dosiahnutý nevyhnutný pokrok;
12.

Požaduje, aby sa venovala pozornosť nevyhnutnosti skutočného zapojenia celoštátnych politík do využívania územných nástrojov a zabezpečeniu spravodlivého prideľovania zdrojov všetkým územným celkom, regiónom, komúnam, či už ide o metropolitné, mestské, alebo vidiecke oblasti. Takisto by sa malo zabezpečiť, aby členské štáty konzultovali miestne a regionálne samosprávy už v počiatočnom štádiu rozhodovania v otázke, kde a ako sa budú využívať územné nástroje. To je nevyhnutné pre harmonizovanú podporu na všetkých úrovniach, zabezpečenie vyváženého rozvoja mestských aj vidieckych oblastí a zohľadnenie zásady subsidiarity a územnej súdržnosti.
52.

Zdôrazňuje, že miestne a regionálne samosprávy by mali zohrávať dôležitú úlohu v procesoch vytvárania prostredia vhodného pre podnikanie a tiež by sa mali využívať nástroje, ktoré umožňujú prispôsobenie opatrení meniacim sa potrebám MSP. Bolo by vhodné vo väčšej miere zapojiť miestne a regionálne samosprávy do koncipovania budúcej priemyselnej politiky EÚ vrátane podpory MSP.
25.

Upozorňuje, že dosiahnutie cieľov udržateľného rozvoja a cieľov v oblasti klímy si bude vyžadovať zásadné zvýšenie investícií do čistých riešení. Ak by sa napríklad emisie skleníkových plynov museli do roku 2050 znížiť o vyše 90 %, ročné čisté investície by sa museli oproti súčasnej úrovni viac než strojnásobiť.
14.

zastáva názor, že o politike súdržnosti treba informovať inak, to znamená, že je potrebné zamerať sa na širšie publikum, a nielen na zainteresované strany. Cielená komunikácia by sa mala zameriavať na širokú verejnosť a musí medzi ľuďmi rezonovať: musí na základe konkrétnych príkladov ukázať vplyv tejto politiky na miestnych občanov, a nie len šíriť čísla a grafy o odľahlých trhoch práce alebo problémoch so vzdialenou infraštruktúrou a vzdialeného obyvateľstva. Mala by sa zameriavať na úlohu, ktorú zohráva EÚ ako úroveň verejnej správy v živote obyvateľov, a nie na informovanie verejnosti o množstve rôznych fondov a projektov. Treba podotknúť, že dôvera k poskytovateľovi informácií je prinajmenšom taká dôležitá ako samotné informácie. Dôvera verejnosti k miestnym a regionálnym samosprávam je vyššia ako dôvera k vládam jednotlivých krajín alebo EÚ. Regionálni a miestni politici preto môžu zohrávať rozhodujúcu úlohu a predovšetkým členovia VR ako „veľvyslanci Európy v regiónoch, mestách a obciach“ by mali ísť príkladom.
20.

Pripomína, že plnenie cieľov udržateľného rozvoja a súvisiace politické stratégie by sa mali stanovovať v súlade so zásadou viacúrovňového riadenia, do ktorého by boli zapojené všetky úrovne verejnej správy a podľa potreby zainteresované strany a pomocou ktorého by sa vytvoril súbor diferencovaných cieľov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.
2.

Konštatuje, že občania Európskej únie si zaslúžia kvalitné a jasné právne predpisy, ktoré by vytvárali európsku pridanú hodnotu, pričom adresáti by boli náležité informovaní o ich cieľoch a ich účinky by sa monitorovali. Keďže miestne a regionálne samosprávy zavádzajú a uplatňujú približne 70 % právnych predpisov EÚ a sú k občanom najbližšie, musia byť priamo zapojené do tvorby kvalitného práva EÚ, ako aj do posudzovania jeho účinnosti. Vzhľadom na to, že z hľadiska zavádzania právnych predpisov a vnímania EÚ je kľúčové, aby občania chápali ciele a výhody, ktoré im prinášajú, musia byť miestne a regionálne samosprávy ako subjekty dôveryhodné pre občanov plne zapojené do tohto procesu komunikácie, t. j. do zrozumiteľného informovania a vysvetľovania zmyslu právnej regulácie na miestnej úrovni. V tejto súvislosti zohráva zásadnú úlohu Výbor regiónov ako formálny most medzi inštitúciami EÚ a miestnymi a regionálnymi samosprávami.
6.

pripomína, že pastiersky chov dobytka, pri ktorom sa na kŕmenie stád využívajú spontánne zdroje, podporuje pružnosť a bezpečnosť potrebnú na zvládanie klimatických rizík. Poľnohospodári tak potrebujú tzv. „nárazníkové plochy“, ktoré nie je možné každý rok mobilizovať alebo spásať s veľmi premenlivou intenzitou, ale sú potrebné v prípade sezónneho sucha; vo všeobecnosti sú to vresoviská, záplavové lúky a lesy; pokračujúca zmena klímy zvyšuje potrebu takýchto plôch; pravidlá uznávania pastevných plôch v prvom pilieri by mali uznať a zabezpečiť právnu istotu využívania týchto plôch, ktoré neprebieha každý rok a nemožno ho predvídať v deň podania dokumentácie v rámci SPP. Podobne pastevný chov rozvíja agroekologické postupy výmeny ekosystémových služieb tým, že navyše využíva plochy určené na iné účely, ako sú vinohrady a ovocné sady, čo podporuje obmedzenie vstupov a používania mechanizácie; európske politiky by mali uznať, podporovať a hľadať právne spoľahlivé riešenia, ktoré umožnia rozvoj týchto postupov, pričom poľnohospodár využíva plochy deklarované iným poľnohospodárom. Okrem toho pastierstvo rozvíja postupy spojené s pestovaním lesov, tzv. „lesopastevný odchov“, a prináša tak vzájomný prospech subjektom poľného aj lesného hospodárstva; európske verejné politiky by mali uznať a podporovať zmiešané využívanie týchto plôch a týchto postupov, ktoré sú za určitých podmienok obzvlášť priaznivé pri ochrane lesa pred požiarmi, ako aj prispôsobovaní chovu hospodárskych zvierat klimatickým zmenám, a rešpektujú potrebu regenerácie a produkcie lesov;
6.

Osobitne upozorňuje na to, že je potrebná cezhraničná spolupráca, a to v takom rozsahu, aký sa uplatňuje v prípade prírodných katastrof. Poukazuje na to, že problém sa týka aj oblasti vonkajších hraníc EÚ, ale domnieva sa, že posilnenie cezhraničnej spolupráce je nevyhnutné a potrebné. Zdôrazňuje, že i naďalej a neustále je potrebná cezhraničná spolupráca s cieľom stabilizovať situáciu v krajinách v susedstve EÚ (Ruská federácia, Ukrajina, Bielorusko, Moldavsko).
27.

zdôrazňuje, že pojem verejnej zákazky treba vnímať z funkčného hľadiska, avšak aj pri takomto prístupe by sa nemali pripočítavať plánovacie služby rôznej povahy, ale mali by sa skôr vnímať ako samostatné zákazky. Poukazuje na to, že je to dôležité najmä z hľadiska ochrany a zvýšenia účasti MSP na verejnom obstarávaní;
3.

v súlade s postojom vyjadreným v stanovisku na tému Inteligentné mestá a obce – európske inovačné partnerstvo , ktoré vypracoval Ilmar Reepalu (SE/SES), opätovne potvrdzuje význam uznania existujúcej veľkej rozmanitosti mestských sídel, či už sa považujú za mestá alebo nie, a ich vzťahu a komplementárnosti s okolitými vidieckymi územiami. Ako už bolo uvedené v stanovisku na tému Revitalizácia vidieckych oblastí prostredníctvom inteligentných dedín , ktoré vypracoval Enda Stenson (IE/EA), rovnako potvrdzuje, že „v súlade s modelom inteligentných miest by sa v iniciatíve inteligentných vidieckych oblastí mal uplatňovať široký prístup k rozvoju a inováciám, ktorý by zahŕňal týchto šesť rozmerov: — inteligentné, inovačné, podnikateľské a produktívne hospodárstvo, — zlepšená mobilita s dostupnými, modernými a udržateľnými dopravnými sieťami, — predstava ekologickej a udržateľnej energie, — kvalifikovaní a angažovaní občania, — kvalita života z hľadiska kultúry, zdravia, bezpečnosti a vzdelávania, — účinná, transparentná a ambiciózna správa“. Zdôrazňuje však, že zásadným doplnkovým prvkom podpory „inteligencie“ musí byť zapojenie občanov a vytvorenie podmienok, ktoré im umožnia rozvinúť ich potenciál, a to prostredníctvom vzdelávania a podpory výskumu, inovácie a sociálnej súdržnosti. To si tiež vyžaduje zavedenie účinnej, transparentnej a spoľahlivej regulácie ochrany a používania údajov;
3.

zdôrazňuje skutočnosť, že desaťročné plány NECP sa vzťahujú na obdobie rokov 2021 – 2030 a mali by prispieť k tomu, aby sa na národnej úrovni splnili nové ciele Únie v oblasti energetiky a klímy do roku 2030, poskytnúť základ pre úspešné vykonávanie dlhodobej stratégie pre klimatickú neutralitu do roku 2050, spomaliť globálne otepľovanie spôsobené človekom, resp. by mali byť v súlade s cieľmi Parížskej dohody. Vyzýva členské štáty, aby do konca roku 2019 zosúladili svoje konečné plány NECP s ambicióznymi cieľmi EÚ do roku 2030, najmä pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov a energetickú efektívnosť. Z predbežného posúdenia plánov NECP zo strany Komisie vyplýva, že bol dosiahnutý značný pokrok, no aj to, že mnohé návrhy plánov nespĺňajú požiadavky a že všetky členské štáty musia prijať ambicióznejšie opatrenia, pokiaľ ide o celkové ciele EÚ, a svoje návrhy doplniť, spresniť a dodatočne vylepšiť. Členské štáty by mali v nadväznosti na odporúčanie Komisie pripraviť konečné znenie svojich plánov NECP a zabezpečiť, že ich plány budú v súlade s uvedenými cieľmi a zámermi;
48.

konštatuje, že miestny rozvoj vedený komunitou by sa mal stať významným východiskovým bodom pre široko využívanú metódu realizácie miestnych projektov: miestne akčné skupiny by nemali byť plne závislé od financovania EÚ, no mali by sa používať aj ako nástroj na čerpanie vnútroštátnych, regionálnych a miestnych prostriedkov, keďže miestny rozvoj ďaleko presahuje európske štrukturálne a investičné fondy;
27.

na základe pozitívnych skúseností s iniciatívou WIFI4EU navrhuje vypracovať podobné ľahko použiteľné iniciatívy s obmedzenou administratívnou záťažou pre príjemcov. Odporúča preto zaviesť podobný systém poukazov pre digitálne audity na miestnej úrovni, v rámci ktorého by zapojené miestne samosprávy dostali poukaz na počiatočné posúdenie dostupnosti a kvality digitálnych služieb v danom spoločenstve, pričom zistenia by sa potom využili na informovanú diskusiu v miestnom zastupiteľstve a s miestnymi občanmi. VR zdôrazňuje, že tieto audítorské správy by mali poskytnúť aj rady, pokiaľ ide o prepojenie s podobnými iniciatívami v iných miestnych samosprávach v EÚ, a mali by sa využiť pri posudzovaní ďalšej podpory EÚ, ak je to potrebné;
8.

upriamuje pozornosť na svoju inštitucionálnu spoluprácu s Regionálnym úradom Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) pre Európu a vyzýva miestnych a regionálnych politikov, aby sa oboznámili s možnosťami, ktoré ponúka dohoda o spolupráci medzi VR a WHO a sieťami WHO Healthy Cities (Zdravé mestá) a Regions for Health (Regióny za zdravie) ;
6.

Zdôrazňuje, že plány realizácie cieľov udržateľného rozvoja a súvisiacich politických stratégií by sa mali stanoviť v rámci zmiešaného prístupu zdola nahor a zhora nadol, ktorý by zahŕňal všetky úrovne správy a príslušné zainteresované strany a vytváral súbor diferencovaných cieľov na úrovni krajiny a na regionálnej úrovni. Táto stratégia pre udržateľnú Európu do roku 2030 by mala nahradiť súčasnú stratégiu Európa 2020.
3.

poukazuje na to, že v súlade s článkom 4 ods. 2 ZFEÚ je vnútorný trh oblasťou spoločnej právomoci EÚ a členských štátov a v článku 113 ZFEÚ sa stanovujú mechanizmy, ktoré umožňujú harmonizáciu právnych predpisov týkajúcich sa daňových politík medzi členskými štátmi s cieľom zabezpečiť fungovanie vnútorného trhu a zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže. Domnieva sa, že súčasťou návrhu na zavedenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou na tomto základe, ktorý by v súlade so záväzkom Komisie nemal zasahovať do právomocí členských štátov stanovovať priame daňové sadzby alebo jednotlivcov či podnikov, by malo byť väčšie zapojenie Európskeho parlamentu a národných a regionálnych parlamentov, keďže v oblasti daňovej politiky existujú regióny s legislatívnymi právomocami;
8.4.

Rozličné úrovne správy by mali spolupracovať: osvedčené postupy a výsledky na regionálnej úrovni by mali mať vplyv na to, ako EÚ a členské štáty prideľujú finančné prostriedky na podporu inovácií a technológií v odvetví lesného hospodárstva a na prepojenie rôznych spôsobov využívania lesov. To by mohlo tiež vytvoriť funkčné a dostupnejšie finančné nástroje pre regióny na účely rozvoja odvetvia lesného hospodárstva. Na dosiahnutie cieľa, ktorým je urobiť Európu do roku 2050 uhlíkovo neutrálnou, sú potrebné nové, dobre nasmerované opatrenia v odvetví lesného hospodárstva. Úlohy a právomoci miestnych a regionálnych samospráv sa v jednotlivých členských štátoch líšia, ale všade by sa mal hľadať komplexný a dôsledný strategický prístup, ktorý by prepojil spoločné ciele a potreby rôznych úrovní, pokiaľ ide o záležitosti, ako je infraštruktúra, informačné systémy a výmena informácií, ako aj úlohy orgánov, ako je vydávanie povolení a dohľad. Všetky členské štáty a odvetvia hospodárstva by mali prispieť k dosiahnutiu cieľov znižovania emisií oxidu uhličitého, pričom by sa mala zabezpečiť rovnováha medzi spravodlivosťou a solidaritou.
—

vytvoriť vhodné podmienky na to, aby sa ľuďom, ktorí chcú mať deti, umožnilo ich mať viac a v mladšom veku, pretože miera plodnosti je jedným z určujúcich faktorov ovplyvňujúcich populáciu. Pritom treba mať na pamäti, že podľa dokumentu s názvom Demographic outlook for the European Union (2017) (7) sú možnosti politík zameraných na zmenu budúceho demografického vývoja obmedzené a trvá určitý čas, než sa prejaví ich vplyv. Dôraz by sa preto mal klásť na prispôsobenie a uľahčenie prechodu k starnúcej EÚ a súčasne by sa mali podporovať mladí ľudia v procese prechodu do života dospelých a rodiny, aby sa zvýšila miera plodnosti v postihnutých regiónoch,
25.

domnieva sa, že všetky členské organizácie v sieti, ako aj miestne a regionálne samosprávy by mali vyvinúť úsilie na interakciu s občanmi neformálnym aj informálnym spôsobom, využitím nekonvenčných priestorov (ako sú športové kluby) a postupov na zvýšenie účasti; ďalej by mali navrhnúť prostriedky na podporu účasti, ktoré by umožňovali „ísť tam, kde sa schádzajú občania“ namiesto „žiadania, aby prišli oni“, a umožniť prispôsobenie neformálnej účasti formálnej tvorbe politiky; vypracovať stratégie zamerané na to, aby sa inštitúcie zapájali do neformálnych systémov bez toho, aby ich ohrozovali alebo im odobrali ich prirodzený charakter. Takéto prostriedky a stratégie môžu prispievať k novému súboru nástrojov účasti – od aktívneho sledovania názorov v sociálnych médiách cez metodiku sociálnej inovácie až po živé laboratóriá demokratického experimentovania. Je to osobitne dôležité pre občanov, ktorí sú nedostatočne zastúpení v demokratických inštitúciách (etnické menšiny, osoby s postihnutím, mladí ľudia, starší ľudia);
15.

víta návrh nového VFR z 27. mája vrátane nového nariadenia REACT-EU a dočasné posilnenie nástroja Next Generation EU. V tejto súvislosti VR víta dodatočné finančné prostriedky pridelené na politiku súdržnosti, ktoré sa môžu použiť na boj proti hospodárskemu dosahu krízy, a to aj prostredníctvom miestneho čerpania investícií a likvidity do zasiahnutých MSP, najmä tých, ktoré sa nachádzajú v najviac postihnutých odvetviach. Tým sa zabezpečí, že sa zachráni čo najviac podnikov a pracovných miest.
vyzýva Komisiu, aby prijala sériu opatrení s cieľom stimulovať aktívne zapojenie spotrebiteľov do výberu, propagácie a používania udržateľnejšieho tovaru. Súčasťou týchto opatrení, avšak nie jediným opatrením, by malo byť zriadenie osobitného systému certifikácie EÚ pre produkty neprispievajúce k odlesňovaniu, pričom už dostupné certifikáty udržateľného obhospodarovania lesov a certifikáty vysledovateľnosti ( 4 ) by sa mali začleniť do komplexnejšieho posúdenia, ktoré by sa vzťahovalo aj na iné produkty než len produkty lesného hospodárstva. Malo by sa to týkať: udržateľného obhospodarovania lesov, systémov obhospodarovania lesov a výroby založených na obmedzenom využívaní prírodných zdrojov (napr. vody), chemických látok (napr. pesticídov) a energie (vo všeobecnosti fosílnych palív a energie z neobnoviteľných zdrojov), aspektov, ktoré neprispievajú k odlesňovaniu pri výrobe iných výrobkov než výrobkov lesného hospodárstva, propagácie výrobkov s obmedzenou dopravnou stopou (napr. miestna značka, uhlíková stopa), posúdenia životného cyklu výrobkov s cieľom kvantifikovať ich vplyv na životné prostredie a umožniť porovnanie ich environmentálnej výkonnosti;
35.

zdôrazňuje, že do činností, ktoré Komisia navrhuje v oblasti propagácie a monitorovania, by sa mali zapojiť aj ombudsmani, ktorí sú značne rozšírení na miestnej a regionálnej úrovni. Títo garanti by mali byť zapojení do zhromažďovania informácií, ako aj do regionálnych stretnutí a podujatí na podporu zásad právneho štátu;
19.

Poukazuje na to, že neriešenie patovej situácie v súvislosti s voľbami v Mostare v skutočnosti bráni vstupu Bosny a Hercegoviny do EÚ, pretože táto situácia by v čase pristúpenia porušovala článok 40 Charty základných práv Európskej únie, keďže by občania EÚ s pobytom v tejto krajine prišli o právo voliť a byť volení vo voľbách do orgánov územnej samosprávy.
2.

chcel by zdôrazniť kľúčovú úlohu demokratického a inkluzívneho viacúrovňového riadenia v partnerstve medzi všetkými úrovňami vrátane, ak je to vhodné, subkomunálnej úrovne, kde existujú rôzne modely a subjekty s viac či menej formálnymi štruktúrami, kompetenciami a zdrojmi; ich zapojenie do viacúrovňového riadenia by mohlo byť veľmi užitočné pre rozvoj a účinné vykonávanie politík a legitímnosť samotného demokratického systému; konštatuje, že to platí najmä v prípade politík v oblastiach, ktoré reagujú na vážne obavy občanov a v ktorých problémy, ako aj politické riešenia výrazne ovplyvňujú životy občanov, ako sú otázky životného prostredia a zmeny klímy;
odporúča, aby Európska komisia zintenzívnila svoje úsilie o zníženie regionálnych rozdielov, ktoré sú jednou z hlavných príčin úniku mozgov. Fondy politiky súdržnosti zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore našich regiónov a oblastí, ktoré trpia v dôsledku takýchto rozdielov. Politiky a nástroje prispôsobené na mieru, ktoré priamo riešia tieto rozdiely medzi východnou/južnou Európou a západnými krajinami, ako aj medzi regiónmi v členských štátoch, majú zásadný význam pre odstránenie jednej z hlavných príčin úniku mozgov. Politický záväzok Komisie ( 4 ) , pokiaľ ide o spravodlivú minimálnu mzdu, je veľmi dôležitý, a to najmä pre vysielajúce regióny, pretože by to riešilo otázku životných a pracovných podmienok a malo priamy vplyv na kvalitu života. Politika súdržnosti EÚ na roky 2021 – 2027 by mala byť dlhodobou investičnou politikou pre všetky regióny so zameraním na prekonanie hospodárskych, sociálnych a regionálnych rozdielov a v súlade so zásadou partnerstva a miestne orientovaným prístupom. Politika súdržnosti by sa mala lepšie koordinovať s ostatnými politikami EÚ, aby existovali rovnaké podmienky. Na úrovni EÚ by sa mala zlepšiť vertikálna koordinácia rôznych zdrojov financovania, pokiaľ ide o riadenie politiky a programov v oblasti súdržnosti po roku 2020, aby sa tak zabezpečila väčšia koherentnosť programov na rôznych úrovniach správy a plánovania v krátkodobom až strednodobom horizonte ( 5 )
12.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že zásada zohľadňovania investícií do kultúry v rôznych politikách Únie sa bude uplatňovať aj pri programovaní európskych fondov, pričom by sa kultúra nemala považovať len za čisto sektorovú politiku a mala by sa uznať jej úloha v súvislosti so všetkými rozmermi súdržnosti (hospodárskym, sociálnym aj územným). Zdôrazňuje v tejto súvislosti význam posilnenia synergií medzi kultúrou a inými politikami, ako je cestovný ruch, regionálna politika, vzdelávanie, mládež a výskum a vývoj;
3.

konštatuje, že široké poňatie rozvojovej a hospodárskej spolupráce je jedným zo spôsobov vyrovnávania sa so základnými príčinami migrácie do EÚ. Zdôrazňuje, že riešenie zložitej otázky prisťahovalectva s početnými dôsledkami si vyžaduje a bude si vyžadovať značný objem európskych verejných zdrojov. Takýto prístup by tiež mohol pomôcť k zníženiu negatívneho vnímania sociálnych a bezpečnostných aspektov migrácie smerom do EÚ a k zmierneniu určitého napätia v spoločnostiach v EÚ, ktoré podnecuje politický extrémizmus;
25.

považuje za dôležité zapojiť aktérov z radov občianskej spoločnosti, a to aj na miestnej a regionálnej úrovni, do budovania sietí overovateľov faktov, čím sa zvýši transparentnosť a sprostredkujú sa poznatky o miestnych podmienkach. Z kolaboratívneho hospodárstva by sa tiež mohla prevziať tzv. zásada dôveryhodnosti, čo znamená, že overovatelia faktov by moli dostať kompenzáciu v závislosti od intenzity a presnosti svojej činnosti. V tomto systéme by komunita overovateľov faktov regulovala svoju vlastnú prácu a zabezpečovala svoje vlastné normy prostredníctvom partnerského preskúmania. Okrem toho by sa mali urýchlene ďalej budovať inštitucionálne siete a nástroje na vnútroštátnej a európskej úrovni;
25.

prostredníctvom nasledujúcich bodov by chcel prispieť k plánovanej revízii usmernení o štátnej pomoci v oblasti ochrany životného prostredia a energetiky: — žiada, aby štátna pomoc na biomasu a bioplyn boli podmienené potvrdením o pôvode, — odporúča zaviesť ustanovenia týkajúce sa skladovania a výrobcov energie z obnoviteľných zdrojov pre vlastnú spotrebu, pričom treba zaistiť súlad s revidovanou smernicou o energii z obnoviteľných zdrojov (najmä s jej článkami 21 a 22), — zasadzuje sa za to, aby sa udeľovanie štátnej pomoci spájalo s podmienkou transparentnosti, podľa ktorej by sa náklady prenesené na spotrebiteľov museli jasne uviesť vo faktúre [v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/944 (11) o trhu s energiou], — odporúča zmeniť bod 220 usmernení v tom zmysle, že členské štáty by mali byť povinné dokázať, že najprv zvážili alternatívne spôsoby dosiahnutia cieľa postupného zrušenia environmentálne alebo ekonomicky škodlivých dotácií, akým je napríklad uprednostňovanie riadenia dopytu a opatrení v oblasti energetickej efektívnosti, posilnenie prepojovacej kapacity a otvorenie systému energii z obnoviteľných zdrojov (12);