[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 21.9.2005 KOM(2005) 439 v konečnom znení 2005/0184 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o osobitnom programe, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom priamych akcií Spoločného výskumného centra v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007–2013) (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA (ZMLUVA O ES) 1. KONTEXT NÁVRHOV Návrhy piatich osobitných programov vychádzajú z návrhu Komisie na siedmy rámcový program (2007-2013) prijatý 6. apríla 2005[1]. Predložená štruktúra obsahuje štyri hlavné osobitné programy – „Spolupráca”, „Myšlienky”, „Ľudia” a „Kapacity” – z ktorých každý zodpovedá hlavnému cieľu európskej výskumnej politiky. Ďalší osobitný program sa týka priamych činností Spoločného výskumného centra. Komisia predloží k siedmemu rámcovému programu návrhy na „Pravidlá účasti a šírenia informácií v oblasti biovýskumu”. Kontext a ciele politík sú stanovené v oznámení „Rast prostredníctvom budovania Európskeho výskumného priestoru”[2]. Splnenie týchto cieľov a úplná realizácia osobitných programov si vyžiada zdvojnásobenie rozpočtu navrhnutého Komisiou. K dlhodobému a udržateľnému vytváraniu pracovných miest významne prispieva výskum, technológia, vzdelanie a inovácia. Uvedené oblasti sú zároveň kľúčom k hospodárskemu rastu, konkurencieschopnosti, zdraviu, kvalite života a životného prostredia. Úlohou rámcového programu v oblasti výskumu a programov Spoločenstva v oblasti vzdelania a inovácie je dosiahnuť pokrok k vedomostnému hospodárstvu a spoločnosti. Osobitné programy siedmeho rámcového programu sú určené na to, aby v kombinácii s potrebnými vnútroštátnymi a súkromnými snahami riešili hlavné nedostatky týkajúce sa úrovne, kvality a dosahu európskeho výskumu. Šírenie a prenos vedomostí predstavujú zásadný prínos činností v oblasti európskeho výskumu. Preto sa prijmú príslušné opatrenia zamerané na dôslednejšie využívanie výsledkov týchto činností na strane priemyslu, tvorcov politík, ako aj na strane spoločnosti. Je potrebné, aby Európa vo významnejšej miere investovala do oblasti výskumu. Ak Európska únia chce do roku 2010 pokročiť k cieľu investovať do výskumu 3 % svojho HDP, treba na tento cieľ klásť väčší dôraz. Siedmy rámcový program k tomu prispeje ako priamym financovaním, tak aj vytvorením a podporovaním podmienok na ďalšie verejné a súkromné investície do výskumu. Európa potrebuje na zvýšenie a zlepšenie svojho výskumného úsilia viac výskumných pracovníkov. Úlohou siedmeho rámcového programu, ako aj ďalších opatrení, akými sú napr. Európska charta pre výskumných pracovníkov či vnútroštátne opatrenia v rámci politík, je vzbudiť záujem početnej verejnosti o profesiu výskumného pracovníka a opäť prilákať popredných perspektívnych odborníkov v oblasti výskumu do Európy. Finančná podpora na európskej úrovni ponúka príležitosti na zvýšenie kvality a účinnosti výskumu, čo nemožno dosiahnuť na vnútroštátnej úrovni. Osobitné programy siedmeho rámcového programu predstavujú ďalšiu konsolidáciu európskeho výskumného priestoru na základe využitia nových spôsobov s dosiahnutím kritického objemu a štruktúr v nových oblastiach výskumu a s ďalšou podporou voľného pohybu myšlienok, znalostí a výskumných pracovníkov. V priebehu realizácie osobitných programov sa maximálne využije potenciál činností na európskej úrovni na posilnenie kvality výskumu najmä prostredníctvom celoeurópskych súťaží založených na prísnom a nezávislom hodnotení návrhov. To zahŕňa identifikáciu a podporu jestvujúcej kvality v celej Európskej únii, ako aj vytváranie kapacít pre budúcu svetovú kvalitu výskumu. Dosah osobitných programov sa zvýši spojením s ďalšími politikami a programami Spoločenstva, a najmä štrukturálnymi fondmi, vzdelávacími programami a programom konkurencieschopnosti a inovácie. 2. PREDCHÁDZAJÚCE KONZULTÁCIE Pri príprave návrhov osobitných programov sa brali do úvahy názory, ktoré vyjadrili inštitúcie EÚ, najmä Európsky parlament a Európska rada, ako aj ďalšie zainteresované strany vrátane výskumníkov a používateľov výskumu. Príprava zahŕňa neustále diskusie a príspevky týkajúce sa návrhov rozhodnutí siedmeho rámcového programu, rozsiahle konzultácie a príspevky zhromaždené pri príprave tohto návrhu a ďalšie úsilie pri určovaní budúcich priorít výskumu vyvíjané napr. európskymi technologickými platformami. Návrh osobitného programu vychádza z hĺbkového posúdenia dosahu vykonaného pre návrh siedmeho rámcového programu[3], ktorý preukázal špecifický významný prínos každého z navrhovaných osobitných programov. Návrhy navyše zohľadňujú výsledok päťročného hodnotenia rámcového programu[4]. 3. PRÁVNE ASPEKTY Návrh osobitných programov vychádza z článkov 163 až 173 kapitoly XVIII Zmluvy, najmä z článku 166.3 týkajúceho sa realizácie rámcového programu prostredníctvom osobitných programov. 4. VPLYV NA ROZPOčET Legislatívne finančné výkazy pripojené ku každému navrhovanému rozhodnutiu stanovujú vplyv na rozpočet a ľudské a správne zdroje. Komisia plánuje založiť výkonnú agentúru, ktorej zverí určité požadované úlohy, akými je realizácia osobitných programov „Spolupráca“, „Ľudia“ a „Kapacity.“ Rovnaký postup sa uplatní aj pri realizácii programu „Myšlienky“ (pozri oddiel 7.2). 5. KOHERENTNÁ A FLEXIBILNÁ REALIZÁCIA 5.1. Prispôsobenie novým potrebám a príležitostiam Je mimoriadne dôležité, aby bola realizácia osobitných programov dostatočne flexibilná a zostala v popredí vedeckého a technického rozvoja a reagovala na vznikajúce vedecké, priemyselné, politické alebo spoločenské potreby. V tomto kontexte sú mimoriadne dôležité akcie, ktoré samotným výskumníkom umožňujú identifikovať témy. Pri ďalších akciách možno tento cieľ dosiahnuť predovšetkým prostredníctvom každoročne aktualizovaných pracovných programov za pomoci výborov zástupcov členských štátov, v ktorých sa predpokladá jasné zameranie výborov na pracovné programy. Revízie môžu prebiehať rýchlejšie v prípade nových priorít vyžadujúcich urýchlenú odpoveď, ktoré vyplývajú predovšetkým z nepredvídaných potrieb politík. Úspech tohto viacročného programovania je založený na celom rade vstupov, ktoré zabezpečujú zachovanie priameho súvisu podporovaných činností s vyvíjajúcimi sa výskumnými potrebami priemyslu a politík EÚ. V rámci jednotlivých tém osobitného programu spolupráce sa bude využívať aj externé poradenstvo na multidisciplinárnej úrovni so zabezpečením efektívnej vyváženosti názorov akademickej, ako aj priemyselnej obce. V programe Myšlienky sa bude uplatňovať úplne nový prístup, v rámci ktorého je prípravou ročného pracovného programu poverená nezávislá vedecká rada založená v rámci autonómnej Európskej rady pre výskum (pozri oddiel 7.2). Dodatočný externý prínos najmä v rámci programu Spolupráca zabezpečia aj v rôznych oblastiach založené európske technologické platformy , ktoré majú potenciál fungovať ako významný a dynamický činiteľ pri zabezpečovaní relevantných prepojení s priemyslom. Výskumné priority uvedené v programoch strategického výskumu definovaných platformami sa dobre odzrkadľujú v návrhoch osobitných programov a znamenajú výrazný prínos pre viacročné programovanie. Ďalšie fóra a skupiny ako napr. Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach (European Strategy Forum on Research Infrastructures - ESFRI) a platformy založené na posúdenie programov strategického výskumu relevantných pre oblasti sociálnych alebo environmentálnych politík môžu včas poskytnúť Komisii poradenstvo týkajúce sa nových priorít v určitých oblastiach. Významnou novou príležitosťou vyplývajúcou z rámcového programu, je novátorský mechanizmus financovania, finančný nástroj na rozdelenie rizika zameraný na podporu investícií súkromného sektora do rozvoja vedy a techniky zlepšením prístupu k pôžičkám Európskej investičnej banky (EIB) na veľké opatrenia európskeho rozmeru, ktoré potrebujú kombinovať viacero zdrojov financovania vrátane pôžičiek. Tieto veľké európske akcie sú „spoločné technologické iniciatívy” a veľké projekty spolupráce financované priamo z rámcového programu v programe Spolupráca a nové projekty výskumnej infraštruktúry v programe Kapacity. V súlade s kritériami oprávnenosti možno uvažovať aj o ďalších veľkých európskych projektoch spolupráce ako Eureka. Na základe predpokladaného prínosu osobitných programov pre EIB sa výrazne zlepší prístup k úverovému financovaniu a stimulujú súkromné investície do rozvoja vedy a techniky. 5.2. Prierezové otázky Komisia zabezpečí celkovú a súvislú realizáciu siedmeho rámcového programu s plným zohľadnením zaručenej autonómie a nezávislosti Európskej rady pre výskum v programe Myšlienky. Pracovné programy ostatných osobitných programov sa koordinovane zrevidujú tak, aby umožnili plné zohľadnenie prierezových otázok. Výbory zástupcov členských štátov vo významnej miere zodpovedajú aj za pomoc Komisii pri zabezpečovaní efektívnej koherentnosti a koordinácii realizácie týchto osobitných programov. Táto úloha vyžaduje silnú úroveň koordinácie v rámci členských štátov, ako aj medzi zástupcami výborov fungujúcich v rôznych zloženiach. V prípade mimoriadneho významu podporovaných akcií pre rôzne časti osobitných programov Spolupráca, Ľudia a Kapacity sa na základe skúseností získaných v 6. rámcovom programe budú uplatňovať spoločné výzvy, čo je obzvlášť dôležité pre témy výskumu týkajúce sa bodov programu Spolupráca. Tieto výzvy sa jasne uvedú v pracovnom programe. Nasledujúce otázky týkajúce sa osobitných programov Spolupráca, Ľudia a Kapacity sú mimoriadne dôležité a predpokladajú určité mechanizmy koordinovaného prístupu: - Medzinárodná spolupráca : Všetky uvedené osobitné programy sú otvorené pre medzinárodnú spoluprácu a v tomto zmysle majú stanovené aj svoje činnosti. V celom rámcovom programe sa uplatňuje strategický prístup s cieľom zvýšiť kvalitu európskeho výskumu a konkurencieschopnosť a riešiť osobitné globálne alebo regionálne otázky tam, kde ide o vzájomný záujem a prínos. Vo všetkých osobitných programoch sa zabezpečí v súlade s touto stratégiou koherentný prístup a v tomto zmysle dostane hlavnú úlohu program Kapacity. - Výskumné infraštruktúry: Hlavná podpora výskumných infraštruktúr sa zrealizuje v programe Kapacity. Tento program zaistí koordinovaný prístup k relevantným výskumným činnostiam v ostatných programoch, najmä v programe Spolupráca. - Prierezový výskum politík : V rámci útvarov Komisie sa zavedú mechanizmy efektívnej koordinácie, ktoré zaistia najmä to, aby tieto činnosti aj naďalej spĺňali potreby vývoja politík EÚ. Na tento účel môže viacročné programovanie čerpať z pomoci skupín používateľov rôznych útvarov Komisie súvisiacich s predmetnými politikami. V tejto súvislosti sa vytvorí interná štruktúra zabezpečujúca koordináciu vedy a technológií súvisiacich s morom v rámci všetkých tematických oblastí. - Účasť MSP: Účasť MSP sa vo všetkých osobitných programoch zoptimalizuje. Okrem posilnených osobitných činností vzťahujúcich sa na MSP v programe Kapacity budú výskumné záujmy MSP tvoriť súčasť celého programu Spolupráca. Témy, ktoré sú pre MSP mimoriadne zaujímavé, sú ďalej rozpracované v pracovných programoch a výzvach na predloženie návrhov. Zvláštny dôraz sa kladie na zapojenie MSP do činností v rámci programu Ľudia. MSP sa môžu zapojiť aj do programu Myšlienky. K účasti MSP prispejú najmä predpokladané opatrenia na zjednodušenie a väčšia flexibilita výberu vhodného systému financovania. - Šírenie a prenos znalostí : Silnou črtou všetkých osobitných programov je potreba podporovať využívanie výsledkov výskumu s osobitným dôrazom na prenos znalostí medzi jednotlivými krajinami, disciplínami a z akademickej pôdy do priemyslu aj prostredníctvom mobility výskumných pracovníkov. Z tohto aspektu je dôležité zapojiť potenciálnych používateľov do pomoci pri definovaní priorít (najmä prostredníctvom európskych technologických platforiem). Využívanie výsledkov výskumu posilnia aj komplementárne činnosti v rámci programu Konkurencieschopnosť a pomoc inováciám , ktoré sa zaoberajú prekonávaním bariér inovácie a posilňovaním inovačných schopností. - Veda v spoločnosti : Táto činnosť programu Kapacity zohrá úlohu aj pri zabezpečovaní riadneho zohľadnenia spoločenských aspektov vo všetkých osobitných programoch a pri prehlbovaní interakcií medzi vedcami a širšou verejnosťou. 6. METÓDY ZJEDNODUšENIA A RIADENIA Na základe návrhov predložených v pracovnom dokumente Komisie zo 6. apríla 2005 a rozsiahleho dialógu o tomto dokumente možno dosiahnuť výrazné zjednodušenie realizácie siedmeho rámcového programu. Mnohé z navrhovaných opatrení sa majú uviesť v Pravidlách účasti a šírenia, najmä opatrenie zamerané na výrazné zníženie „byrokracie“ a zjednodušenie systémov financovania a požiadaviek výkazníctva. Medzi navrhované zlepšenia v rámci osobitných programov patrí: - Lepšia efektivita a konzistencia realizácie v celom procese externého zadávania administratívnych úloh výkonnej agentúre. - Racionalizácia systémov financovania, pričom sa na realizáciu každého osobitného programu využijú nástroje potrebné na realizáciu cieľov programu. - Jasnejšia prezentácia hodnotiacich kritérií: zahrnú sa do pracovných programov na základe princípov stanovených v každom osobitnom programe. - Jasne prezentované pracovné programy zamerané na účinné informovanie potenciálnych účastníkov o dostupných príležitostiach spĺňajúcich ich osobitné potreby a záujmy. Napríklad v pracovných programoch a výzvach sa v prípade potreby zdôrazňujú témy osobitne zaujímavé pre MSP alebo témy, na ktorých je prospešné spolupracovať s tretími krajinami. - Zjednodušenie v ďalších aspektoch, ako napr. zefektívnenie schvaľovania projektov, nové systémy financovania a podpory a ďalšie využívanie databáz a informačných nástrojov na zabezpečenie lepšej komunikácie. 7. OBSAH OSOBITNÝCH PROGRAMOV 7.1. Spolupráca Osobitný program Spolupráca je určený na získanie vedúceho postavenia v kľúčových oblastiach vedy a techniky podporou spolupráce medzi univerzitami, priemyslom, výskumnými centrami a verejnými orgánmi v celej Európskej únii ako aj v celom ostatnom svete. V rámci realizácie predchádzajúcich rámcových programov sa demonštruje dosah týchto činností na reštrukturalizáciu výskumu v Európe a na spoločné zhromažďovanie a využívanie zdrojov. Siedmy rámcový program tento dosah ešte viac rozšíri. Jeho deväť navrhnutých tém zodpovedá hlavným oblastiam pokroku vedy a techniky, v ktorých treba posilniť kvalitný výskum so zameraním na riešenie európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti, ako aj v oblasti verejného zdravia. Program vo významnej miere nadväzuje na predchádzajúce rámcové programy, pričom vychádza z preukázaného prínosu európskej podpory tohto druhu. Okrem toho obsahuje výrazné nové prvky, ktorých realizácia si vyžaduje osobitnú pozornosť: - Reagovanie na potrebu ambicióznych celoeurópskych verejno-súkromných partnerstiev s cieľom urýchliť rozvoj hlavných technológií zavedením spoločných technologických iniciatív [5]. V rámci prvého súboru iniciatív sa stanovili jasné ciele a výsledky v oblasti inovačnej medicíny, nanoelektroniky, zabudovaných počítačových systémov, vodíkových a palivových článkov, aeronautiky a riadenia letovej premávky a globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti, ktoré budú predmetom osobitných návrhov (napríklad podľa článku 171 Zmluvy). Počas realizácie 7. rámcového programu je možné identifikovať ďalšie spoločné technologické iniciatívy napríklad v oblasti výroby energie s nulovými emisiami a v oblasti obnoviteľnej energie. - Posilnený prístup ku koordinácii vnútroštátnych výskumných programov. V rámci tém sa zachová a zrealizuje úspešný systém ERA-NET . Súčasné ERA-NETy zo 6. rámcového programu môžu následne predložiť návrhy na prehĺbenie vzájomnej spolupráce alebo rozšírenie konzorcií o nových účastníkov a podporiť nové siete ERA zaoberajúce sa novými témami. Systém sa otvorí aj pre verejné orgány, ktoré výskumný program plánujú, ale zatiaľ nerealizujú. Okrem toho vznikne systém ERA-NET plus, ktorý poskytne podnet na spoločné výzvy na predloženie návrhov na nadnárodné výskumné projekty organizované medzi viacerými krajinami. - Na základe skúseností iniciatívy článku 169, Partnerstva pre klinické pokusy v európskych a rozvojových krajinách (European and Developing Countries Clinical Trials Partnership - EDCTP), boli v úzkej spolupráci členských štátov identifikované ďalšie štyri iniciatívy článku 169 . Tieto iniciatívy v oblastiach „asistovaného života“, výskumu Baltického mora a metrológie sú uvedené v programe Spolupráca a iniciatíva článku 169 spájajúca programy súvisiace s malými a strednými podnikmi, ktoré vykonávajú vnútroštátny výskum, je uvedená v programe Kapacity. Počas realizácie 7. rámcového programu je možné identifikovať ďalšie iniciatívy. - Cielenejší prístup k medzinárodnej spolupráci v rámci jednotlivých tém a aj medzitematicky sa predpokladá pri činnostiach špecifickej spolupráce identifikovaných v pracovných programoch v súlade so strategickým prístupom k predpokladanej medzinárodnej spolupráci a prostredníctvom politických dialógov a sietí s rôznymi regiónmi partnerských krajín. - V rámci jednotlivých tém sa bude vyvíjať úsilie flexibilnejšie reagovať na vynárajúce sa potreby a nepredvídané potreby politík. Pri realizácii sa bude vychádzať zo skúseností nadobudnutých pri implementácii programov Vedecká podpora politiky a Nová a vznikajúca veda a technika uvedených v 6. rámcovom programe, ako aj programu Budúca a vznikajúca technológia v oblasti informačných a komunikačných technológií (ICT). 7.2. Myšlienky Európa nedosahuje prenikavé výsledky v oblasti výskumu či bádania v nových rýchlo sa rozvíjajúcich oblastiach vedy. Program Myšlienky poskytne takýto celoeurópsky mechanizmus podporujúci skutočne kreatívnych vedcov, inžinierov a akademických pracovníkov, ktorých záujem o poznanie môže vyústiť do nepredvídateľných a výnimočných objavov s možným vplyvom na tradičné chápanie a otvorenie nových perspektív technického pokroku a vyriešenie pretrvávajúcich sociálnych a ekologických problémov. V súvislosti so zvyšovaním kvality základného výskumu vo všetkých celoeurópskych súťažiach vzniknú významné sociálne a hospodárske výhody[6]. V programe Myšlienky sa uvádza pojem „ hraničný výskum ”, ktorý je odrazom nového chápania základného výskumu. V súvislosti s nadobúdaním nových poznatkov je „hraničný výskum“ skutočne rizikovou oblasťou, do ktorej patrí aj sledovanie zásadného pokroku vo vede, technike a inžinierstve bez ohľadu na hranice medzi jednotlivými disciplínami alebo štátmi. Program vychádza z „bádateľského“ prístupu, ktorý dáva výskumníkom priestor na navrhovanie vlastných tém. Granty sa udeľujú jednotlivým tímom, pričom ponechávajú tímu flexibilitu vytvoriť akékoľvek zoskupenie výskumných pracovníkov z jednej inštitúcie alebo viacerých inštitúcií v jednej krajine alebo aj na medzištátnej úrovni, vhodné na vedenie projektov. V každom prípade by sa formovanie tímov malo riadiť vedou, a nie administratívnymi požiadavkami. Program sa odlišuje od vnútroštátne financovaných činností základného výskumu svojimi strategickými cieľmi i európskym rozmerom. Nový smer predstavuje vytvorenie Európskej rady pre výskum (European Research Council, ERC) na realizáciu programu Myšlienky. Založenie dvoch kľúčových štrukturálnych zložiek ERC, nezávislej vedeckej rady a špecializovanej realizačnej štruktúry, fungujúcich podľa princípov dôvery, dôveryhodnosti a transparentnosti, by malo zabezpečiť adekvátne finančné prostriedky a vysoko efektívny výkon a zaručiť vysoký stupeň autonómnosti a integrity pri súčasnom súlade s požiadavkami na zodpovednosť. Vedeckú radu tvoria zástupcovia európskej vedeckej obce na najvyššej úrovni konajúci na základe osobnej spôsobilosti a nezávisle na politických alebo akýchkoľvek iných záujmoch. Jej členov vymenuje Komisia na základe osobitného procesu ich identifikácie. Mandát vedeckej rady tvorí: 1. Vedecká stratégia: vytvorenie celkovej vedeckej stratégie pre program vzhľadom na vedecké príležitosti a európske vedecké potreby. V súlade s vedeckou stratégiou neustále zavádzanie pracovného programu a potrebných zmien vrátane výziev na predloženie návrhov a prípadných kritérií, na základe ktorých sa tieto návrhy majú finančne podporovať, ako aj uvedenia špecifických tém alebo cieľových skupín (napr. mladých/vznikajúcich tímov). 2. Monitorovanie a kontrola kvality: podľa vhodnosti z vedeckej perspektívy vytvorenie pozícií na realizáciu a riadenie výziev na predloženie návrhov, hodnotiacich kritérií, porovnávacích procesov vrátane výberu expertov a metód porovnávania a hodnotenia návrhov, na základe ktorých sa určí návrh, ktorý dostane financie; ako aj akýchkoľvek ďalších záležitostí ovplyvňujúcich výsledky a dosah osobitného programu a kvalitu vykonávaného výskumu. Monitorovanie kvality operácií a hodnotenie realizácie a výsledkov programu a odporúčania na nápravu alebo budúce opatrenia. 3. Komunikácia a šírenie informácií: komunikácia s vedeckým spoločenstvom a kľúčovými zainteresovanými stranami o činnostiach a výsledkoch programu a rokovaniach ERC. Pravidelné podávanie správ o činnosti Komisii. Špecializovaná realizačná štruktúra zodpovedá za vykonávanie programu podľa ročného pracovného programu. Uplatňuje najmä hodnotiace postupy, porovnávací a výberový proces podľa princípov stanovených vedeckou radou a zabezpečuje finančné a vedecké riadenie grantov. V tomto zmysle má Komisia v úmysle v prvom rade založiť výkonnú agentúru, na ktorú bude delegovať výkonné úlohy. Realizačná štruktúra zostane naďalej v úzkom styku s vedeckou radou vo všetkých aspektoch realizácie programu. V budúcnosti na základe nezávislého hodnotenia efektívnosti štruktúr a mechanizmov ERC môže vzniknúť alternatívna štruktúra napr. podľa ustanovení článku 171 Zmluvy. Európska komisia vystupuje ako garant úplnej autonómie a integrity ERC. To znamená, že zodpovednosť Komisie za realizáciu programu spočíva v zavedení realizačnej štruktúry ERC a v realizácii programu v súlade so stanovenými cieľmi podľa vedeckých zameraní a požiadaviek stanovených nezávisle fungujúcou vedeckou radou týkajúcich sa vysokej úrovne výsledkov dosiahnutých v oblasti vedy. Komisia zodpovedá za formálne schválenie pracovného programu pre program Myšlienky. Svoju zodpovednosť uplatní v súlade s uvedeným prístupom. Komisia spravidla schváli pracovný program navrhnutý vedeckou radou. Ak Komisia nemôže schváliť pracovný program v navrhovanej podobe, pretože napríklad nezodpovedá cieľom programu, alebo nie je v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, od Komisie sa vyžaduje verejné odôvodnenie svojho rozhodnutia. Tento postup má zabezpečiť fungovanie ERC podľa príslušných princípov, resp. úplné a transparentné rešpektovanie autonómie a integrity. 7.3. Ľudia Osobitný program Ľudia je súčasťou rozsiahlej a integrovanej stratégie kvalitatívneho a kvantitatívneho posilnenia ľudských zdrojov vo výskume a vývoji v Európe. Program stimuluje záujem ľudí o povolanie výskumného pracovníka, podporuje rozhodnutie výskumných pracovníkov zostať v Európe a prílev popredných odborníkov do Európy. Vďaka zharmonizovaným nástrojom, výraznejším účinkom štruktúrovania a vyššej efektívnosti v porovnaní s bilaterálnymi dohodami medzi členskými štátmi sa ešte viac zvýši význam akcií na európskej úrovni. Činnosti vychádzajú z dlhodobých a úspešných skúseností získaných pri realizácii akcií Marie Curie reagujúcich na potreby výskumných pracovníkov týkajúce sa odborného vzdelávania, mobility a profesionálneho rastu. Aj keď ponúkajú pomerne značnú kontinuitu, silnejší dôraz sa kladie na nasledujúce aspekty: - Zvýšený štrukturálny účinok , napríklad zavedením spolufinancovania regionálnych, vnútroštátnych a medzinárodných programov v rámci akčnej línie „celoživotné vzdelávanie a profesionálny rozvoj”. Režim „spolufinancovania“ nenahrádza režim žiadostí a prideľovania individuálnych postgraduálnych štipendií na európskej úrovni, ktorý je momentálne praxou výlučne 6. rámcového programu. Individuálne štipendiá však v Európe dosiahli „štádium zrelosti“. Vnútroštátne ponuky v tejto oblasti zároveň zostávajú fragmentované v zmysle cieľov, metód hodnotenia a pracovných podmienok majú doteraz obmedzenú úroveň, pokiaľ ide o ich medzinárodný alebo európsky rozmer. Preto sa na základe otvorených výziev na predkladanie návrhov navrhuje spolufinancovanie výberu programov zodpovedajúcich cieľom rámcového programu. Pri hodnotení a výbere sa vychádza zo splnenia kritérií bez ohľadu na pôvod vybraných štipendistov. V rámci tohto procesu sa uplatňujú prijateľné podmienky zamestnania a práce (v zmysle napr. platu, sociálneho zabezpečenia, odborného vedenia, profesionálneho rastu). - Účasť priemyslu: pri súčasnom zachovaní charakteru akcií Marie Curie „zdola nahor“ sa silnejší dôraz kladie na odborné vzdelávanie a profesionálny rast v rôznych sektoroch, najmä v súkromnom sektore. Ten sa dosiahne dôrazom na rozvoj doplnkových schopností a spôsobilostí, ktorý je nevyhnutný pre lepšie pochopenie podnikového výskumu a kvalitu výskumu. Tá sa zvýši stimuláciou medzisektorových skúseností prostredníctvom aktívnej účasti priemyslu na všetkých činnostiach a zavedením špecializovaného systému zdieľania poznatkov v partnerstvách medzi verejným a súkromným sektorom vrátane najmä MSP. - Posilní sa medzinárodný rozmer . Okrem zahraničných štipendií s povinným návratom zameraných na prínos k celoživotnému vzdelávaniu a profesionálny rast výskumných pracovníkov EÚ sa ďalej rozširuje medzinárodná spolupráca s výskumnými pracovníkmi z tretích krajín. Okrem toho sa zavádzajú nové rozmery spolupráce so susednými krajinami EÚ a s krajinami, ktoré s EÚ uzavreli dohodu o vedecko-technickej spolupráci. Navyše sa podporujú aj „vedecké diaspory“ európskych výskumníkov v zahraničí a zahraničných výskumníkov v Európe. 7.4. Kapacity Na základe implementácie osobitného programu Kapacity sa zlepší výskumná a inovačná kapacita v celej Európe. Program je kombináciou pokračovania a posilňovania činností z predchádzajúcich rámcových programov a obsahuje ďalšie významné nové prvky. Hlavným novým prvkom je plánovaný strategický prístup v rámci podpory výstavby novej výskumnej infraštruktúry, ktorá doplní stálu podporu optimálneho využívania existujúcej výskumnej infraštruktúry. Podpora založenia novej infraštruktúry sa realizuje v dvoch fázach: v prípravnej fáze a vo fáze výstavby. Na základe práce ESFRI (Európske strategické fórum o výskumnej infraštruktúre) zameranej na vývoj podrobného európskeho plánu týkajúceho sa novej výskumnej infraštruktúry Komisia vymedzí prioritné projekty, na ktoré by sa v súlade so 7. rámcovým programom mohla vzťahovať možná finančná podpora ES. V prípade týchto projektov Komisia vystupuje ako pomocník najmä pri uplatňovaní mechanizmov finančného inžinierstva v rámci fázy výstavby vrátane zjednodušenia prístupu k pôžičkám EIB prostredníctvom finančných nástrojov na rozdelenia rizika. V prílohe 1 sa uvádza „zoznam príležitostí“ vypracovaný fórom ESFRI, ktorý obsahuje konkrétne príklady nových a rozsiahlych výskumných infraštruktúr, ktoré európska vedecká obec bude v priebehu nasledujúceho desaťročia potrebovať. V prípade dvoch programov podpory výskumu v záujme MSP a združení MSP sa zvýši rozpočet, čím sa zlepší schopnosť reagovať na rastúcu potrebu MSP využívať externé služby v oblasti výskumu. Akcie Regióny vedomostí vychádzajú z úspešnej pilotnej akcie. Cieľom je umožniť nadnárodným sieťam regiónov plne využiť silné stránky svojho výskumu, umožniť im absorbovať nové poznatky vyplývajúce z výskumu a uľahčiť vznik „výskumných zoskupení“ združujúcich univerzity, výskumné centrá, podniky a regionálne orgány. Významným novým prvkom je krok k odhaleniu úplného výskumného potenciálu „konvergenčných“ a najvzdialenejších regiónov EÚ. Realizácia vedomostného hospodárstva a spoločnosti vychádza z posilnenia kvality európskeho výskumu, ale aj z lepšieho využitia „nevyužitého” vysokého výskumného potenciálu, ktorý existuje v celej EÚ. Akcie umožnia nábor výskumných pracovníkov z iných krajín EÚ, pobyty výskumných a riadiacich pracovníkov, organizáciu nástrojov hodnotenia a akvizíciu a vývoj výskumného zariadenia. Tieto akcie pomôžu pri realizácii potrieb a príležitostí na posilnenie výskumných kapacít existujúcich a vznikajúcich výskumných centier v týchto regiónoch, ktoré sa môžu zabezpečiť prostredníctvom štrukturálnych fondov. Prepojenie vedy a spoločnosti predstavuje výrazné rozšírenie práce predchádzajúceho rámcového programu zamerané na výraznejšiu podporu vedy, skvalitnenie politík EÚ a významnejšiu angažovanosť a informovanosti informovanosť verejnosti. Dôležitým cieľom siedmeho rámcového programu je budovanie silnej a koherentnej medzinárodnej vedecko-technickej politiky. Tento prístup sa bude realizovať prostredníctvom činností programu Kapacity, a to predovšetkým pri stanovovaní priorít spolupráce . V súvislosti s koherentným vývojom politík sa väčší dôraz bude klásť na koordináciu vnútroštátnych a regionálnych výskumných politík pomocou systému osobitnej podpory iniciatív nadnárodnej politickej spolupráce členských štátov a regiónov. Tá posilní realizáciu otvorenej metódy koordinácie výskumných politík a podporí zosúladené alebo spoločné iniciatívy skupín krajín a regiónov v oblastiach so silným nadnárodným rozmerom. 7.5. Činnosti Spoločného výskumného centra Aj keď JRC pokračuje v poskytovaní vedeckej a technickej podpory tvorby politík EÚ, zároveň posilňuje aj svoju zákaznícku orientáciu a vytváranie významných prepojení s vedeckou obcou. Svoje činnosti rozvíja v špecifickom kontexte rastu, udržateľného rozvoja a bezpečnosti. Činnosti JRC reagujú aj na výzvu na vyššej úrovni uplatňovať lisabonskú agendu. Uskutočňovanie nových úloh spojených s rastúcou potrebou reagovať na krízy, núdzové situácie a odolávať politickému tlaku bude súvisieť s budovaním kapacít a zariadení vo vybraných oblastiach s cieľom poskytnúť adekvátnu podporu v kontexte EÚ. Kľúčovou črtou tohto osobitného programu je aj integrovaný prístup k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory pre politiky. 8. RAST PROSTREDNÍCTVOM BUDOVANIA EURÓPSKEHO VÝSKUMNÉHO PRIESTORU PRE VEDOMOSTI Nevyhnutne rýchle napredovanie k vedomostnému hospodárstvu a spoločnosti si vyžaduje vytýčenie nových cieľov a zabezpečenie efektívnosti európskeho výskumu. V rámci tohto úsilia zohrávajú tejto snahe musia zohrať svoju úlohu všetci aktéri v celej Európskej únii – národné vlády, výskumné zariadenia a priemysel. Cieľom osobitných programov realizácie siedmeho rámcového programu je maximálne zvýšiť využitie a dosah investícií v oblasti výskumu na európskej úrovni v rámci dostupného rozpočtu. Kľúčovými črtami sú dôraz na štyri hlavné ciele v príslušných osobitných programoch s činnosťami a prostriedkami realizácie určenými na plnenie týchto cieľov; silný prvok kontinuity spolu s hlavnými novými prístupmi; dôsledný dôraz na podporu existujúcej vysokej úrovne a na vytváranie kapacít pre budúcu úroveň výskumu; zefektívnené a zjednodušené riadenie zabezpečujúce užívateľsky jednoduché využívanie a nákladovú efektívnosť; a flexibilita - umožnenie reakcie rámcového programu na nové potreby a príležitosti. Príloha 1 „ZOZNAM PRÍLEŽITOSTÍ“ ESFRI[7] - Zariadenie na výskum antiprotónov a iónov (FAIR) - Zariadenie pre ostré sekundárne lúče nestabilných izotopov (SPIRAL II) - Európsky podmorský neutrinový teleskop (KM3NeT) - Mimoriadne veľký teleskop (ELT) – pre optickú astronómiu - Celoeurópska výskumná infraštruktúra pre nanoštruktúry (PRINS) - Európsky zdroj hlbokého štiepenia (ESS) – neutrónový zdroj - Európsky XFEL – pre prenikavé röntgenové lúče - Sieť IRUVX FEL – od infračervených po mäkké röntgenové lúče - Modernizácia ESRF – synchrotron - Vysokovýkonný počítač pre Európu (HPCEUR) - Námorné plavidlo pre pobrežný výskum – predovšetkým Baltického mora - Výskumný ľadoborec Aurora Borealis - Európske multidisciplinárne observatórium morského dna (EMSO) - Európska infraštruktúra pre výskum a ochranu biodiverzity - Pokroková infraštruktúra pre snímanie mozgu a celého tela - Infraštruktúra bioinformatiky pre Európu - Európska sieť centier pokročilého klinického výskumu - Európska sieť biobánk a genomických zdrojov - Vysoko bezpečné laboratóriá pre objavujúce sa choroby a hrozby pre zdravie obyvateľstva - Infraštruktúra pre funkčnú analýzu genómu cicavcov - Modelové testovacie zariadenia pre biolekársky výskum - Európske výskumné observatórium pre humanitné a sociálne vedy (EROHS) - Európsky sociálny prieskum (ESS) „Globálne projekty“ - ITER - Medzinárodná vesmírna stanica (ISS) - Medzinárodný lineárny kolidér (ILC) - Pole štvorcového kilometra (SKA) – rádioteleskop - Medzinárodné zariadenie na ožarovanie materiálov vyrobených jadrovou syntézou (IFMIF) 2005/0184 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o osobitnom programe, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom priamych akcií Spoločného výskumného centra v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007–2013) (Text s významom pre EHP) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 166, so zreteľom na návrh Komisie[8], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[9], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[10], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[11], keďže: (1) V súlade s článkom 166 ods. 3 zmluvy sa rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. .../ES o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007–2013) (ďalej len „rámcový program“) má vykonávať prostredníctvom osobitných programov, ktorými sa vymedzujú podrobné pravidlá ich vykonávania, určuje sa ich trvanie a stanovujú sa prostriedky, ktoré sa považujú za potrebné. (2) Spoločné výskumné centrum (ďalej aj „JRC“) by v rámci osobitného programu JRC, ktorým sa vykonáva rámcový program ES, malo realizovať takzvané priame činnosti v oblasti výskumu a rozvoja. (3) JRC by v rámci plnenia svojho poslania[12] malo poskytovať vedecko-technickú podporu procesu tvorby politík EÚ na základe požiadaviek zákazníkov, zabezpečovať podporu realizácie a monitorovania existujúcich politík a reagovať na nové politické požiadavky. JRC s cieľom splniť svoje poslanie uskutočňuje vysokohodnotný výskum. (4) Priame akcie Spoločného výskumného centra by sa mali vykonávať týmto osobitným programom. JRC by pri vykonávaní tohto osobitného programu malo v súlade so svojím poslaním klásť osobitný dôraz na hlavné oblasti záujmu Únie, ktorými sú: prosperita v rámci vedomostnej spoločnosti, solidarita a zodpovedné využívanie zdrojov, bezpečnosť a sloboda, a Európa ako partner v celosvetovom meradle. (5) Tento osobitný program by sa mal realizovať pružným, účinným a transparentným spôsobom s prihliadnutím na príslušné potreby užívateľa JRC a politík Spoločenstva, ako aj pri rešpektovaní cieľa chrániť finančné záujmy Spoločenstva. Výskumné činnosti vykonávané v rámci programu by sa mali podľa potreby prispôsobiť týmto potrebám a vedecko-technickému rozvoju, ako aj cieľu dosiahnuť vedeckú dokonalosť. (6) Pravidlá účasti podnikov, výskumných centier a univerzít a pravidlá šírenia výsledkov výskumu, ktoré platia pre rámcový program (ďalej len „pravidlá účasti a šírenia“) a ktoré sa týkajú priamych akcií, by sa mali uplatňovať aj na činnosti výskumu a rozvoja realizované v rámci tohto osobitného programu. (7) Na účely realizácie tohto programu môže byť okrem spolupráce, na ktorú sa vzťahuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore alebo dohoda o pridružení, vhodné zapojiť do činností medzinárodnej spolupráce, a to najmä na základe článku 170 zmluvy, aj tretie krajiny a medzinárodné organizácie. (8) JRC sa s cieľom podpory rozšírenia EÚ a integrácie zameriava na podporu integrácie organizácií a výskumných pracovníkov nových členských štátov do svojich činností, najmä na implementáciu vedecko-technických prvkov acquis EÚ, ako aj intenzívnejšej spolupráce s organizáciami a výskumnými pracovníkmi z kandidátskych krajín. Postupné otváranie sa plánuje aj vo vzťahu k susedným krajinám, najmä v oblasti prioritných tém Európskej susedskej politiky. (9) Výskumné činnosti vykonávané v rámci tohto osobitného programu by mali dodržiavať základné etické zásady vrátane zásad zakotvených v Charte základných práv Európskej únie. (10) JRC by malo pokračovať vo vytváraní dodatočných zdrojov prostredníctvom konkurenčných činností; medzi ne patrí účasť na nepriamych akciách rámcového programu, práca s tretími stranami a v menšej miere využívanie duševného vlastníctva. (11) Riadne finančné riadenie rámcového programu a jeho realizácia, ako aj uľahčenie prístupu všetkým účastníkom, by sa mali zabezpečiť čo najúčinnejším a najprijateľnejším spôsobom z hľadiska užívateľov v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie rozpočtových pravidiel, a s akýmikoľvek budúcimi zmenami a doplneniami. (12) Mali by sa prijať aj primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostiam a podvodom, ako aj potrebné opatrenia na znovuzískanie finančných prostriedkov, ktoré sa stratili, neoprávnene vyplatili alebo nesprávne použili v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, nariadením Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie rozpočtových pravidiel, a s akýmikoľvek budúcimi zmenami a doplneniami, nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[13], (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[14] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[15]. (13) Komisia by mala v primeranom čase zabezpečiť nezávislé hodnotenie v súvislosti s činnosťami vykonávanými v oblastiach, ktoré sú zahrnuté do tohto programu. (14) O vedecko-technickom obsahu tohto osobitného programu sa rokovalo so správnou radou JRC, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Osobitný program, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom priamych akcií Spoločného výskumného centra v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštrácie (ďalej len „osobitný program“), sa týmto prijíma na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 2 Popri zabezpečovaní vedecko-technickej podpory procesu tvorby politík EÚ na základe požiadaviek zákazníkov, podpore realizácie a monitorovania súčasných politík a reagovaní na nové politické požiadavky sa v rámci osobitného programu stanovujú činnosti pre akcie Spoločného výskumného centra, ktoré nesúvisia s jadrovou energiou. Ciele a hlavné okruhy týchto činností sú uvedené v prílohe. Článok 3 V súlade s prílohou II k rámcovému programu sa suma 1 817 mil. eur považuje za sumu potrebnú na realizáciu osobitného programu. Článok 4 1. Všetky výskumné činnosti uskutočňované v rámci osobitného programu sa vykonávajú v súlade so základnými etickými zásadami. 2. V rámci tohto programu sa nefinancujú tieto oblasti výskumu: - výskumná činnosť, ktorá sa zaoberá klonovaním človeka na reprodukčné ciele; - výskumná činnosť zameraná na modifikáciu genetického dedičstva človeka, ktorá by mohla urobiť takúto zmenu dedičnou[16]; - výskumná činnosť, ktorá majú za cieľ vytvorenie ľudského embrya výhradne na výskumné účely a na účely obstarávania kmeňových buniek vrátane nástrojov na jadrový prenos somatických buniek. 3. V rámci tohto programu sa nefinancuje tento výskum: - výskumné činnosti, ktoré sú zakázané vo všetkých členských štátoch; - výskumné činnosti, ktoré sa majú vykonávať v členskom štáte, v ktorom je takýto výskum zakázaný. Článok 5 1. Osobitný program sa vykonáva prostredníctvom priamych akcií stanovených v prílohe III k rámcovému programu. 2. Pravidlá účasti a šírenia týkajúce sa priamych akcií sa uplatňujú na osobitný program. Článok 6 1. Na účely realizácie osobitného programu Komisia pripraví viacročný pracovný program, v ktorom budú podrobnejšie stanovené ciele a vedecko-technické priority stanovené v prílohe, a vypracuje časový rozvrh realizácie. 2. Viacročný pracovný program zohľadňuje príslušné výskumné činnosti vykonávané členskými štátmi, pridruženými štátmi a európskymi i medzinárodnými organizáciami. Podľa potreby sa aktualizuje. Článok 7 Komisia zabezpečí nezávislé hodnotenie stanovené článku 7 rámcového programu, ktoré sa má realizovať v súvislosťami s činnosťami vykonávanými v oblastiach, ktoré sú zahrnuté do osobitného programu. Článok 8 Toto rozhodnutie je určené členským štátom. V Bruseli Za Radu predseda […] Príloha - Program ES 1. CIEľ Zabezpečovať vedecko-technickú podporu procesu tvorby politík EÚ na základe požiadaviek zákazníkov a v rámci toho podporovať realizáciu a monitorovanie existujúcich politík a reagovať na nové politické požiadavky. 2. Prístup JRC zosilní svoju orientáciu na požiadavky zákazníkov a budovanie pevných kontaktov s vedeckou obcou, najmä v súvislosti s rastom, trvalo udržateľným rozvojom a bezpečnosťou: - pružným reagovaním na potreby rozvoja a požiadavky tvorcov politiky EÚ; - sústredením pozornosti na otázky, ktoré sú dôležité zo spoločenského hľadiska, obsahujú výskumnú zložku a majú dominantný komunitárny rozmer; - budovaním partnerstiev s výskumnými centrami, univerzitami, priemyslom, orgánmi verejnej moci, regulačnými orgánmi v členských štátoch a s tretími krajinami a medzinárodnými orgánmi; - posilňovaním svojich kompetencií a materiálnej vybavenosti; - JRC sústredilo svoje zdroje s cieľom reagovať na vedecko-technické úlohy, ktoré vyplývajú zo zložitých a mnohotvárnych aspektov otázok súvisiacich s politikou EÚ. To dosiahlo nasmerovaním svojich činností v línii s hlavnými oblasťami politiky a zabezpečilo synergiu s ostatnými zdrojmi vedecko-technickej podpory dostupnými v členských štátoch. Tento potenciál bude prehlbovať aj spoluprácou s agentúrami EÚ, ďalšími inštitúciami EÚ a orgánmi v členských štátoch. Integrovaný prístup k poskytovaniu vedecko-technickej podpory politikám predstavuje základnú črtu tohto osobitného programu. Potreba chápania interakcií medzi technologickými zmenami, vývojom vedy, inováciami, konkurencieschopnosťou a rôznymi prístupmi v oblasti regulácie a politiky (napr. hospodárske nástroje, dobrovoľné programy a pružné mechanizmy) je vo viacerých oblastiach skutočne veľmi naliehavá. Kvalitná výskumná základňa bude oporou pre tieto ciele. Účasť na priamych akciách rámcového programu sa bude usilovať o maximalizáciu komplementarity s inštitucionálnym programom načrtnutým v nižšie uvedenom oddiele 3. Šírenie vedomostí medzi rôznymi zainteresovanými stranami zúčastnenými v tomto procese bude predstavovať základnú črtu tohto prístupu. Činnosti sa zamerajú aj na podporu vykonávania a monitorovania právnych predpisov a na šírenie najlepších postupov v rámci krajín EÚ-25, kandidátskych krajín a susedných krajín. JRC bude reagovať na výzvu „lepšej regulácie“ novej Lisabonskej agendy podporovaním ex ante, ako aj ex post hodnotenia politiky a posudkov a podporovaním politických iniciatív podložených dôkazmi. Požiadavky predložené v súvislosti s realizáciou a monitorovaním politík ďalej povedú k zriadeniu účelových podporných činností, ak sa týkajú výskumu. Nové úlohy spojené s rastúcou potrebou reagovať na krízy, mimoriadne situácie a naliehavé politické imperatívy sa budú zabezpečovať posilňovaním spôsobilosti a materiálnej vybavenosti vo vybraných oblastiach s cieľom poskytovať primeranú podporu v rámci EÚ. Zahraničné vzťahy a bezpečnostné politiky EÚ budú klásť na JRC počas siedmeho rámcového programu nové požiadavky. Tieto oblasti práce budú podporované internými a bezpečnými informačno-analytickými systémami, aby sa zabezpečil krátky čas odozvy. V tomto programe sa rovnako bude prehlbovať aj globálna a medzinárodná dimenzia práce JRC. Osobitná časť zdrojov JRC je venovaná predbežnému výskumu s cieľom rozvíjať nové vedomosti a nové schopnosti. Zdroje sa investujú do predbežného výskumu ako „počiatočný finančný vklad“, ktorý môže priniesť praktické výsledky v neskoršej etape a v prípade úspešnosti prispeje k činnostiam JRC v strednodobom a dlhodobom horizonte. Ak bude JRC požiadané v rámci svojej podpory tematických politík, zapojí sa do osobitných projektov vedúcich k lepšiemu využitiu príslušných výsledkov výskumu dosiahnutých na úrovni EÚ. Tým bude zlepšovať prínos vedomostnej spoločnosti. 3. Činnosti 3.1. Téma politiky 1 – Prosperita v rámci vedomostnej spoločnosti 3.1.1. Agenda 1.1 Konkurencieschopnosť a inovácia Podpora konkurencieschopnosti EÚ, transparentnosti vnútorného trhu a obchodu sa bude zabezpečovať tvorbou a šírením medzinárodne uznávaných noriem a podporou spoločného európskeho systému merania. Porovnateľnosť výsledkov merania sa bude podporovať nástrojmi zabezpečovania kvality ako referenčné materiály, referenčné merania, validované metódy a údaje v širokom okruhu oblastí týkajúcich sa politík, napríklad: - bezpečnosť chemických látok a výrobkov vrátane kozmetiky prostredníctvom zriadenia referenčného centra pre integrované hodnotenie chemických rizík a vedecko-technickou podporou právnych predpisov v oblasti chemických látok vrátane podpory (odborného vzdelávania) pre EDA; - alternatívne prístupy k skúšaniu (nie na zvieratách) a inteligentné stratégie skúšania; - bezpečnosť, kvalita a pravosť potravín; bezpečnosť krmív; biotechnológia; - energetika (čistejšie a obnoviteľné zdroje a nosiče energie); - bezpečnosť a ochrana občana; - životné prostredie a zdravie. Táto referenčná práca sa bude vykonávať v úzkej spolupráci s inštitúciami členských štátov, medzinárodnými normalizačnými orgánmi (ISO, CEN, Codex Alimentarius, AOAC), regulačnými orgánmi a priemyslom. JRC si zachováva postavenie referenčného laboratória Spoločenstva v oblasti geneticky modifikovaných potravín a krmív, materiálov prichádzajúcich do styku s potravinami a prísadami do krmív a úlohu referenčného laboratória Spoločenstva preberá v ďalších súvisiacich oblastiach patriacich do jeho kompetencie. JRC bude zabezpečovať vývoj vyspelých ekonometrických modelov a metód analýzy citlivosti v mnohých oblastiach politík, v makroekonomickom modelovaní, krátkodobej analýze finančných a obchodných cyklov a vývoji a hodnotení zložených indikátorov. JRC bude pokračovať aj v uplatňovaní finančných ekonometrických a štatistických nástrojov v oblasti finančných služieb (napríklad zúčtovanie a vysporiadanie a bankové smernice). Bude sa ďalej angažovať v mnohých iniciatívach poskytovaním podpory pre ex ante a ex post hodnotenia (vrátane hodnotenia dopadu) tvorbou osobitných indikátorov a vykonávaním analýz. JRC zvýši podporu rozvoju politiky EÚ v oblasti medzinárodného obchodu s osobitným dôrazom na vplyv obchodnej politiky na trvalo udržateľný rozvoj a konkurencieschopnosť. Lisabonská agenda v oblasti rastu a pracovných miest bude podporovaná priamou kvantitatívnou socio-ekonomickou analýzou – tiež v spojitosti so zásadou „lepšej regulácie“ – v mnohých oblastiach politiky ako makroekonomická stabilita a rast, finančné služby, aspekty konkurencieschopnosti, dimenzia celoživotného vzdelávania a ľudského kapitálu Lisabonskej stratégie, poľnohospodárstvo, klimatické zmeny, trvalo udržateľná energetika a dopravné systémy. JRC bude prispievať k lepšiemu chápaniu vzťahu medzi poskytovaním vzdelávania a potrebami vedomostnej spoločnosti, chápaniu faktorov ovplyvňujúcich spravodlivosť vo vzdelávaní a aké účinné využitie zdrojov vzdelávania možno dosiahnuť. Základom cieľov v oblasti konkurencieschopnosti a životného prostredia sú ekologické technológie, ktoré sa naďalej budú určovať a hodnotiť Európskou integrovanou radou pre prevenciu a boj proti znečisteniu a ich zaradením do realizácie a monitorovania akčného plánu pre oblasť environmentálnych technológií. Budú sa skúmať podmienky, za ktorých sa vyvíjajú tieto technológie, s cieľom určiť prekážky ich šírenia, vyhodnotiť ciele úspešnosti a využiť a analyzovať opatrenia na zlepšenie ich zavádzania. Podpora konkurencieschopnosti sa bude zabezpečovať aj prostredníctvom týchto činností: - podpora tvorby a udržiavania európskych noriem a etalónov ako eurokódy, euronormy, normy IEC a ISO a európske referenčné materiály; - vypracovanie noriem pre environmentálne systémy a systémy monitorovania bezpečnosti a prístup k harmonizovaným údajom v rámci INSPIRE (Infrastructure for Spatial Information in Europe – Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európe) a GMES (Global Monitoring for Environment and Security – Globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť); - posilnenie európskej infraštruktúry merania porovnávaním v rámci viacerých laboratórií na podporu procesov akreditácie/certifikácie. 3.1.2. Agenda 1.2 Európsky výskumný priestor JRC bude priamo prispievať k Európskemu výskumnému priestoru budovaním vedeckých kontaktov, vzdelávaním a mobilitou výskumných pracovníkov, prístupom k výskumným infraštruktúram a spoločným výskumom. Podľa potreby sa bude spolupodieľať na európskych technologických platformách, spoločných technologických iniciatívach a akciách na základe článku 169. Osobitná pozornosť sa bude venovať zapojeniu partnerov z nových členských štátov a kandidátskych krajín. JRC bude podporovať tvorbu výskumnej politiky podloženej dôkazmi na úrovni EÚ aj na úrovni členských štátov. Táto strategická podpora tvorby výskumných politík bude doplnená poskytovaním technologických hodnotení priorít výskumu v jednotlivých tematických oblastiach. Na európskej úrovni sa bude podporovať aj konsolidácia, vývoj a šírenie metód vedecko-technického prognózovania. 3.1.3. Agenda 1.3 Energetika a doprava JRC bude zameriavať svoje činnosti v oblasti energetiky na bezproblémový prechod na obnoviteľné zdroje a nosiče energie s nižším obsahom uhlíka (vrátane vodíka), vyššiu efektívnosť energetických systémov a lepšiu bezpečnosť a ochranu dodávok energie. Ciele JRC v oblasti energetiky sú: - zabezpečovať trvalo udržateľný energetický referenčný systém, ktorý pre potreby politiky EÚ poskytuje vedecko-technické znalosti o technologických inováciách a vývoji (všetky zdroje energie); - pôsobiť ako referenčné centrum pre prednormalizačné overovanie výsledkov a certifikáciu vybraných technológií (t. j. čistejšie fosílne palivá, biomasa, fotoelektrické články, palivové články a vodík); - poskytovať informácie o spoľahlivosti dodávok energie pre Európu. JRC bude prispievať k vývoju trvalo udržateľnej dopravy v Európe zameraním sa na: - životné prostredie s riadením emisií a súvisiace vplyvy na ekosystémy; potenciál znižovania emisií novými technológiami v rámci rôznych politických scenárov; - technicko-ekonomickú dimenziu prostredníctvom výskumu v oblasti hodnotenia zlepšených palív a motorov, alternatívnych koncepcií vozidiel a vplyvu inovácie na konkurencieschopnosť a hospodársky rast, ako aj hodnotenie možných alternatív dopravnej politiky; - sociálnu dimenziu prostredníctvom činností, medzi ktoré patrí priestorové plánovanie, vplyv na zdravie a zvyšovanie informovanosti. Úsilie sa bude venovať aj aspektom bezpečnosti a ochrany leteckej, pozemnej a námornej dopravy. Energetika a doprava sú hlavné sektory zodpovedné za znečistenie zhoršujúce kvalitu ovzdušia. JRC bude podporovať tematickú stratégiu EÚ v oblasti znečistenia ovzdušia (CAFE, Clean Air for Europe – Čisté ovzdušie pre Európu) s osobitným dôrazom na charakterizáciu a pomerné rozdelenie emisií z rôznych zdrojov na podporu rozvoja stratégií znižovania emisií. 3.1.4. Agenda 1.4 Informačná spoločnosť JRC bude podporovať tvorbu politík a nástrojov technológií informačnej spoločnosti, ktoré prispievajú ku konkurencieschopnej európskej vedomostnej spoločnosti, tvorbou perspektívnych analýz a stratégií týkajúcich sa vedomostnej spoločnosti. Rast, solidarita, inklúzia a trvalá udržateľnosť budú body, ktorým sa prikladá pozornosť. JRC bude prispievať aj k realizácii politík EÚ, ktoré sú úzko spojené s vývojom technológií informačnej spoločnosti alebo intenzívne z nich ťažia. Sem patrí elektronické podnikanie („e-Business“), elektronické zdravotníctvo („e-Health“), osobná bezpečnosť, elektronické vzdelávanie („e-Learning“), elektronická správa („e-Governance“) a životné prostredie, ako aj určenie potenciálu nového rozvoja v dosahovaní celkových európskych stratégií v oblasti rastu, inklúzie a kvality života. JRC bude pracovať na „konvergencii“ v oblasti technológií informačnej spoločnosti s cieľom hodnotiť potenciálny vplyv na spoločnosť z hľadiska konkurencieschopnosti, súkromia, vlastníctva a sociálnej inklúzie. Konvergenčné aplikácie sa budú vykonávať v oblasti zdravia (biosenzory, nanotechnológia a kognitívne vedy), ochrany (senzory, verejná bezpečnosť a osobná integrita) a životného prostredia (technológie monitorovania a trvalo udržateľné riadenie životného prostredia). 3.1.5. Agenda 1.5 Biovýskum a biotechnológia Biovýskum a biotechnológia majú vzťah k mnohým oblastiam politiky, kde môžu výrazne prispievať k lisabonským cieľom. Tento potenciál je široko uznávaný v zdravotníctve, poľnohospodárstve, potravinárstve, životnom prostredí a ďalších sektoroch, v ktorých sa rýchlo rozvíjajú aplikácie. Zabezpečovanie referenčných materiálov a validovaných metód si vyžaduje prístup k širokému okruhu vyspelých biotechnologických nástrojov a kontrolu nad nimi. JRC bude ďalej rozvíjať svoje kompetencie v tejto oblasti z legislatívneho a regulačného hľadiska. JRC bude predovšetkým vykonávať štúdie socio-ekonomického vplyvu vybraných aplikácií biotechnológie a biovýskumu na podporu budúcich právnych predpisov. JRC bude integrovaným úsilím v oblasti nanobiotechnológie, fyziky, biológie a chémie vynaloženým na metódy detekcie prispievať k rozvoju nových stratégií a technológií monitorovania životného prostredia a zdravia, (eko)toxikologických štúdií, kontroly potravín a ochrany. Činnosti sa budú rozvíjať okrem iného v týchto oblastiach: 4. Biotechnológia a aspekty súvisiace so zdravím: 5. poskytovanie nástrojov zabezpečovania kvality pre genetické testovanie; 6. štúdie o genómových diagnostických aplikáciách a vývoji liekov (napr. farmakogenomika); 7. vývoj a validácia vyspelých metód vylepšovania, redukovania a nahrádzania pokusov na živočíchoch pre biotechnologické liečivá, predvídania toxicity chemických látok prostredníctvom in vitro bunkových kultúr, vysokovýkonných metód a toxikogenomiky; 8. určovanie a hodnotenie inovačných bioinformatických metodík na podporu „omických“ prístupov, so začlenením fyziologických reakcií modulovaných individuálnou citlivosťou a faktormi životného štýlu; 9. vývoj metodického rámca pre riadne zohľadnenie faktorov upravujúcich riziká pri hodnotení zdravotných rizík; 10. hodnotenie vplyvov nanotechnológií na životné prostredie a zdravie. 11. Biotechnológia v poľnohospodárstve, potravinách a krmivách: 12. perspektívne štúdie o nových biotechnologických aplikáciách pri výrobe potravín (napr. funkčné jedlo, klonované chovné zvieratá a plodiny na „molekulárny pharming“); 13. zisťovanie, identifikácia a kvantifikácia GMO (zahŕňa validáciu vysokovýkonných metód kontroly a nástroje zabezpečovania kvality pre GMO nasledujúcich generácií); 14. štúdie o koexistencii geneticky modifikovaných a nemodifikovaných plodín; štúdie o hospodárskych aspektoch geneticky modifikovaných plodín. 3.2. Téma politiky 2 – Solidarita a zodpovedné riadenie zdrojov 3.2.1. Agenda 2.1 Rozvoj vidieka, poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo JRC bude podporovať európske politiky rozvoja vidieka, poľnohospodárstva a rybného hospodárstva, ktoré obsahujú všetky tri dimenzie trvalej udržateľnosti: - Aspekty výroby: podpora realizácie, kontroly a monitorovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (systémy jednotnej platby, krížová zhoda dodržiavania environmentálnych limitov („cross compliance“) a poradné systémy pre poľnohospodárov) vrátane integrovaných systémov správy a kontroly pre ornú pôdu a stále registre plodín, a zavedenie vidieckeho/mestského katastra na podporu trhu a investícií (s využitím metód určovania polohy/navigácie). Prognózovanie produkcie plodín na základe modelov simulácie rastu, metódy založené na kostre územia, diaľkové snímanie a agrofenologická sieť. Podpora zavedenia systému poistenia poľnohospodárov EÚ. Podpora metodických aspektov nového poľnohospodárskeho štatistického systému EÚ (vrátane LUCAS). - Aspekty životného prostredia: hodnotenie dopadov dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok a štúdium vplyvov a účinnosti agroenvironmentálnych opatrení na pôdne a vodné podmienky, biodiverzitu a krajinné oblasti Európy. Analýza väzieb medzi poľnohospodárstvom, rozvojom vidieka a regionálnymi politikami a ich vplyvov na zmeny využívania pôdy v Európe prostredníctvom rozvoja indikátorov a modelov priestorového zobrazenia. Podpora rozvoja cieľových teritoriálnych stratégií na realizáciu programov rozvoja vidieka. Hodnotenie vplyvu klimatických zmien na poľnohospodárstvo z hľadiska adaptačných opatrení. Príspevok k zníženiu emisií skleníkových plynov prostredníctvom plodín určených na výrobu energie a získavania energie z poľnohospodárskych odpadov. - Aspekty výrobcu/spotrebiteľa: strategické politické analýzy v oblastiach ako: vplyv reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky na trvalú udržateľnosť systémov poľnohospodárskej výroby; schopnosť poľnohospodárstva reagovať na požiadavky spotrebiteľov: charakterizácia a kontrola potravín, vplyv systémov zabezpečovania kvality a certifikácie riadených v rámci dodávateľského reťazca a schopnosť reagovať na environmentálne normy a normy životných podmienok zvierat; projekcia a analýzy vplyvu politík na hlavné európske poľnohospodárske komodity z hľadiska výroby, svetového trhu, cien, príjmov a starostlivosti o spotrebiteľa; vplyv zmien obchodnej politiky a svetových komoditných trhov; poľnohospodárske politiky pri rozvoji vidieka v spojení s ďalšími politikami. Osobitná pozornosť sa bude venovať vplyvu reformy spoločnej poľnohospodárskej politiky v nových členských štátoch a kandidátskych krajinách. Ciele spoločnej politiky rybného hospodárstva sa budú napĺňať zlepšovaním kvality a včasnosti vedeckých údajov a rozvojom postupov hodnotenia hospodárskeho a spoločenského dosahu alternatív rybného hospodárstva. Na zisťovanie nesúladu s právnymi predpismi sa budú používať nové technológie vrátane identifikácie pôvodu na základe analýzy DNA. Pozornosť sa bude venovať metódam, ktoré uprednostňujú účasť zainteresovaných strán. V súlade s novou politikou EÚ v oblasti námornej dopravy sa dostupnosť služieb vyvinutých pre rybolov – napríklad monitorovanie lodí diaľkovým snímaním a elektronické nahlasovanie – rozšíri na identifikáciu obchodných lodí. Hodnotí sa vplyv rozširujúceho sa sektora akvakultúry. 3.2.2. Agenda 2.2 Prírodné zdroje JRC pracuje na holistickom prístupe k monitorovaniu zmien a analýze vplyvov a tlakov na prírodné zdroje s cieľom vypracovať integrované koncepcie pre trvalo udržateľný rozvoj. Na doplnenie agendy 2.1 bude tento výskum úzko spojený so siedmimi tematickými environmentálnymi stratégiami EÚ. JRC bude venovať pozornosť vzájomnému poskytovaniu environmentálnych informácií a podporovať rozvoj služieb GMES. Aplikácie budú v súlade so zásadami INSPIRE. V konkrétnejšom vyjadrení sa činnosti sústredia na: - vodné hospodárstvo v kontexte rámcovej smernice o vode a politiky v oblasti námornej dopravy s dôrazom na ekologickú kvalitu vnútrozemskej a pobrežnej vody v Európe, cykly znečisťujúcich látok, zosúladené merania chemických a biologických znečisťujúcich látok, dynamické modelovanie a celoeurópske informačné systémy; - iniciatívy na ochranu pôdy stanovené v rámcovej smernici o pôde, s dôrazom na zjednodušenie toku informácií o pôde v Európe, definíciu spoločných kritérií a metód pre vymedzenie rizikových oblastí hrozieb pre pôdu a na prístupy k monitorovaniu pôdy; - analytické prístupy založené na životnom cykle na sledovanie zdrojov od získania cez použitie, recykláciu až po konečnú likvidáciu materiálov. Trvalo udržateľnú výrobu a spotrebu prírodných zdrojov a materiálov a environmentálny dopad a trvalú udržateľnosť výrobkov pri rôznych technologických a politických scenároch; - lesníctvo; vytvorí sa systém monitorovania lesov Spoločenstva s informáciami o lesných požiaroch, stave lesov z ekologického hľadiska a lesných zdrojoch. Medzi zahrnuté činnosti budú patriť indikátory lesnej biodiverzity, nástroje na analýzu dopadov požiaru, analýza interakcií lesných požiarov, pôd a klimatických zmien a integrácia informácií týkajúcich sa lesných zdrojov dostupných od členských štátov; - poskytovanie pokračujúcej technickej podpory pre rozvoj INSPIRE: prispievanie do environmentálneho informačného systému pre celú EÚ (v úzkej spolupráci s Európskou agentúrou pre životné prostredie a ESTAT); - hodnotenie vplyvu štrukturálnych a kohéznych programov a podpora tvorby a hodnotenia regionálnych politík EÚ prostredníctvom teritoriálnych indikátorov na regionálnej a mestskej úrovni. 3.2.3. Agenda 2.3 Životné prostredie a zdravie Spojenie medzi životným prostredím a zdravím predstavuje novú prioritu záujmu na úrovni EÚ. JRC bude prispievať k tejto novej oblasti politiky: - vývojom a validáciou metód monitorovania ciest a hodnotenia ohrozenia: okolité ovzdušie (kvalita vzduchu), ovzdušie vo vnútorných priestoroch (výrobky, dym), pitná voda a potraviny (vrátane kontaktných materiálov a znečisťujúcich látok v potravinovom reťazci). Príspevok k rozvoju prístupu založeného na celkovom ohrození človeka sa plánuje najmä v oblasti chemických látok; - hodnotením účinkov na zdravie prostredníctvom experimentálnej práce, biomonitorovania, toxikogenomických analýz, výpočtových metód a analytických nástrojov; - využívanie vedomostí získaných z dvoch položiek uvedených vyššie s cieľom prispieť k budúcemu vývoju integrovaného systému životného prostredia a zdravia v súlade s politickým rámcom pre informácie o životnom prostredí a zdraví, ktorý sa vyvíja v rámci akčného plánu EÚ. 3.2.4. Agenda 2.4 Klimatické zmeny Znižovanie emisií skleníkových plynov je ústredným cieľom Kjótskeho protokolu. Hodnotenie možností znižovania emisií skleníkových plynov (opatrenia na znižovanie) v spoločnom rámci je preto kľúčovým prvkom agendy JRC. Bude sa vykonávať hodnotenie kvality, overovanie a analýza údajov o emisii skleníkových plynov, najmä v náročných sektoroch ako poľnohospodárstvo a lesníctvo. Podobná práca bude venovaná otázke overovania v súvislosti s obchodovaním s uhlíkom. Prispôsobovanie sa klimatickým zmenám sa stalo imperatívom a JRC bude ďalej zbierať a hodnotiť údaje týkajúce sa klimatických vplyvov na rôzne citlivé sektory európskeho hospodárstva. Patrí sem poľnohospodárstvo, lesníctvo, vodné zdroje a prírodné riziká. Hodnotenie nebezpečenstiev súvisiacich s klimatickými zmenami sa na úrovni EÚ sústredí na výskyt povodní, období sucha, lesných požiarov, búrok, zhoršenie kvality ovzdušia a na pobrežné a morské procesy. Sú potrebné primerané vedomosti o signáloch a vplyvoch klimatických zmien na celom svete. Metódy globálneho monitorovania sa budú ďalej rozvíjať na hodnotenie zmien v atmosfére, oceánoch a pozemskej biosfére, ktoré sú buď faktorom pôsobiacim na klimatické zmeny, alebo z nich vyplývajú. Táto práca tvorí súčasť európskeho príspevku k systémom globálneho pozorovania oficiálne schváleným Rámcovým dohovorom OSN o zmene klímy (príspevok k systému globálneho pozorovania klímy). Podobná práca bude venovaná preverovaniu obchodovania s uhlíkom súvisiacemu s pružnými mechanizmami Kjótskeho protokolu (mechanizmus spoločnej implementácie a čistého rozvoja) a budúcimi režimami po roku 2012. JRC sa bude angažovať v 3. fáze programu TREES (Tropical Ecosystem Environment observations by Satellites – Satelitné pozorovanie prostredia tropických ekosystémov) s cieľom aktualizovať predchádzajúce hodnotenia globálnej lesnatosti. JRC bude spolupracovať s ostatnými centrami Európy zaoberajúcimi sa modelovaním pri vypracovaní scenárov vzájomnej výmeny a analýz efektívnosti vynaložených nákladov. Z hľadiska siedmeho rámcového programu je osobitne dôležitá analýza variantov pre obdobie po skončení platnosti Kjótskeho protokolu, ktorá otvorí diskusie o integrovaní politík týkajúcich sa klímy do ostatných sektorových politík. 3.3. Téma politiky 3 – Bezpečnosť a sloboda 3.3.1. Agenda 3.1 Vnútorná bezpečnosť JRC bude podporovať politiky EÚ v oblasti spravodlivosti, slobody, bezpečnosti a colnej správy. Dôraz sa bude klásť na uplatňovanie kompetencií v oblasti IT a systémovej analýzy pre boj proti kriminalite a podvodom, na pašovanie a nezákonné obchodovanie, ochranu rozhodujúcich infraštruktúr, opatrenia proti terorizmu, migráciu a pohraničnú správu. Bude poskytovať aj technickú podporu pre integrované riadenie hraníc (napr. interoperabilita). Do rámca činností bude patriť podpora orientovaná na: - schopnosť odhaľovať a monitorovať podvody proti rozpočtu EÚ a premiestňovanie finančných prostriedkov prostredníctvom automatického zberu informácií a vyspelých analytických metód uplatňovaných voči veľkým súborom dát; - hodnotenie hrozieb a zraniteľnosti rozhodujúcich infraštruktúr v kľúčových sektoroch na úrovni Únie (napr. informačné systémy, finančné systémy, priemyselné závody, verejné budovy, dopravné systémy a infraštruktúry, komunikačné siete, finančné siete, navigačné systémy, elektroenergetické a plynovodné/ropovodné infraštruktúry, systémy distribúcie potravín atď.); - prevenciu, pripravenosť a riadenie rizík v prípade scenárov spustených úmyselnými činmi (poškodenie priemyselných zariadení, výbuchy, nárazy, biologické a chemické prostriedky, útoky na potravinové systémy) proti infraštruktúram; - ochranu hraníc a pohraničnú správu prostredníctvom noriem a skúšania biometrických snímačov, monitorovacie systémy na odhalenie nezákonného obchodovania, monitorovanie migračných tokov; - zber informácií v oblasti dopravy tovaru vzdušnou cestou, po mori a po ceste s použitím rôznych technológií sledovania; - štruktúru krízového strediska EÚ (ARGUS) a mechanizmus reagovania v prípade krízy. 3.3.2. Agenda 3.2 Katastrofy a ich riešenie JRC bude realizovať akcie súvisiace s prírodnými a technologickými katastrofami a nehodami na podporu lepšej schopnosti chápať a riešiť citlivé miesta, riziká, včasné varovanie, výstražné systémy, monitorovanie a hodnotenie škôd, prevenciu a opatrenia na znižovanie. Prispievať bude predovšetkým k zlepšovaniu schopnosti EÚ reagovať a riadiť krízy z hľadiska rýchlej reakcie, monitorovania, hodnotenia škôd (napr. v súvislosti s intervenciou mechanizmu civilnej ochrany a fondu solidarity). Úrad pre nebezpečenstvá veľkých nehôd bude prispievať k riadeniu bezpečnosti prostredníctvom monitorovania nehôd a incidentov a vyvodzovania ponaučení najmä v zariadeniach patriacich do predmetu úpravy smernice Seveso II. Pokiaľ ide o prírodné katastrofy, JRC sa sústredí na rozvoj systémov včasného varovania a výstrahy na základe modelov, technológií pozorovania zeme a meracích sietí pre rôzne situácie v Európe vrátane povodní, období sucha, ropných havárií, zemetrasení, lesných požiarov a búrok. Riziká s vysokým počtom nebezpečenstiev sa budú študovať v prípade stredomorskej/čiernomorskej panvy a okrajov Atlantického oceánu. Pokračovať bude spravodajstvo o prírodných katastrofách a získavanie ponaučení z nich. Práca v rámci tejto agendy sa bude vykonávať aj na podporu služieb GMES súvisiacich s krízami a mimoriadnymi udalosťami. 3.3.3. Agenda 3.3 Bezpečnosť a kvalita potravín a krmív Činnosti budú v súlade s koncepciou „od stola až do poľnohospodárskeho podniku“. JRC bude zabezpečovať validáciu metód a zosúladených postupov pre široký okruh druhov potravín a krmív. Posilní aj svoju schopnosť riešiť potravinové a krmivové krízy znalosťami analýzy potravín a krmív a podľa potreby vstupom do nových oblastí. Pozornosť sa bude venovať úzkej spolupráci s Európskym orgánom pre bezpečnosť potravín. Medzi osobitné oblasti činnosti budú patriť: - validácia molekulárno-biologických a kombinovaných metód kontroly potravín a krmív, napr. v oblasti alergénov, funkčných a organických potravín; - oblasti týkajúce sa potravín a zdravia, v ktorých sa očakávajú budúce právne predpisy (napr. mikrobiológia, funkčné a organické potraviny, alergény, označovanie zdravotných tvrdení na etiketách); - oblasti týkajúce sa bezpečnosti krmív pre súčasné právne predpisy (napr. povolenia pre prísady do krmív); - mikrobiológia pre potraviny a krmivá, validácia biomolekulárnych metód odhaľovania mikroorganizmov, najmä patogénov v potravinách a vode; - validácia analytických metód zisťovania zakázaných látok, znečisťujúcich látok, prísad do krmív a živočíšnych proteínov, súladu s požiadavkami smerníc o označovaní etiketami, a určovania pôvodu (napr. izotopové metódy); - elektronická sledovateľnosť v krmivovo-potravinovom reťazci. 3.4. Téma politiky 4 – Európa ako partner v celosvetovom meradle JRC bude podporovať rozhodovanie EÚ v rámci nástrojov zahraničných vzťahov (rozvojová spolupráca, zahraničný obchod a nástroje reakcie na krízy vrátane nástrojov stability a humanitárnej pomoci. 3.4.1. Agenda 4.1 Globálna bezpečnosť JRC zlepší podporu programom rekonštrukcie a humanitárnej pomoci Spoločenstva prostredníctvom inovačných technológií (vrátane vesmírnych systémov, systémov geovesmírnej analýzy, systémov webovej inteligencie a informačných systémov v reálnom čase) pre viaceré úrovne intervencie (od pripravenosti po rýchlu reakciu a činnosti v teréne) s cieľom venovať pozornosť identifikácii opomenutých kríz, včasnému varovaniu o potenciálnych krízach, hodnoteniu humanitárnych potrieb a náprave, integrovanej reakcii na krízy a hodnoteniu škôd po krízach. medzinárodnej humanitárnej pomoci sa bude poskytovať aj prostredníctvom rozšírenia funkcionality Systému globálnej výstrahy a reakcie pri katastrofách, aby pokrýval širokú škálu humanitárnych katastrof v úzkej spolupráci s agentúrami OSN (najmä jeho Úradom pre koordináciu humanitárnych záležitostí). JRC zriadi globálnu geovesmírnu databázu a bude prispievať k službám (rýchle mapovanie) na podporu riadenia kríz a ochrany; zabezpečí interoperabilitu systémov a noriem na podporu výmeny údajov medzi systémami, najmä s výborom SitCen a satelitným centrom EÚ. Táto činnosť sa vykonáva v súvislosti s vývojom budúcich pilotných služieb GMES. JRC bude poskytovať podporu Nástroju stability a v rámci toho bude venovať pozornosť cezhraničným úlohám (nešírenie zbraní hromadného ničenia, boj proti nelegálnemu obchodovaniu a terorizmu) a otázkam dlhodobejšej globálnej stability a bezpečnosti. JRC bude pracovať na otázke šírenia zbraní hromadného ničenia a dvojitého použitia tovaru a technológií vrátane kontroly vývozu, pohraničnej kontroly, bezpečnosti reťaze dodávok a profilácie krajín. Medzi systémy, ktoré treba ďalej vyvinúť na tento účel, patria klasifikačné systémy pre kontrolu vývozu, spravodajské systémy, dátové sklady a viacjazyčné nástroje vyhľadávania informácií na internete. V rámci osobitného programu Euratomu sa plánuje vysoká integrácia s príslušnými činnosťami JRC. Pri tomto prístupe sú rozhodujúcimi metódy a systémy analýzy založené na diaľkovom snímaní a systémy pre integráciu a analýzu údajov z viacerých zdrojov (vrátane pozorovania zeme a otvoreného zdroja); budú sa používať na podporu vykonávania jednotných akcií v rámci SZBP, Kimberleyského procesu, mechanizmov monitorovania nelegálneho obchodu okrem iného s drevom a predmetmi dvojitého použitia, Programu pre mier a programov na predchádzanie konfliktov všeobecne. Tieto činnosti prispejú ku globálnemu rozmeru iniciatívy GMES. 3.4.2. Agenda 4.2 Spolupráca v oblasti rozvoja V afrických, karibských a tichomorských krajinách sa najprv zriadi stanica pre pozorovanie trvalo udržateľného rozvoja a životného prostredia. Troma prvkami, pre ktoré bude slúžiť systém zberu informácií a komunikácie nachádzajúci sa priamo v pozorovacej stanici, sú environmentálna diagnostika a profily krajín, tvorba scenárov a interakcie medzi rôznymi politikami. Zabezpečenie dlhodobého pozorovania zdrojov a environmentálnych parametrov (napr. týkajúcich sa krajinnej pokrývky, krytu lesnej pôdy, požiarov, biodiverzity, pobrežných zón, klimatickej citlivosti atď.) bude podporovať analýzy trendov. Vývoj sa bude realizovať v úzkej spolupráci s iniciatívou GMES a programom Monitorovanie Afriky z hľadiska životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja. V spojitosti so zabezpečením potravín a iniciatívou Spoločenstva na odstránenie chudoby a trvalo udržateľný rozvoj sa vytvorí prvok pozorovacej stanice určený na globálne monitorovanie plodín. Výskumná práca sa sústredí na nové metódy hodnotenia dodávok potravín a potravinových potrieb, informačné systémy pre zabezpečenie potravín a hodnotenie citlivosti. Dodávané konečné produkty budú „založené na požiadavkách zákazníkov“, t. j. v tomto konkrétnom prípade budú v takej forme, aby zodpovedali potrebám a boli zvládnuteľné rozvojovými krajinami. Podporí sa spolupráca s hlavnými aktérmi (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS). Etické aspekty Počas vykonávania tohto osobitného programu a v rámci výskumných činností vyplývajúcich z neho treba dodržiavať základné etické zásady. Medzi ne patria okrem iného zásady zakotvené v Charte základných práv EÚ vrátane týchto: ochrana ľudskej dôstojnosti a ľudského života, ochrana osobných údajov a súkromia, ako aj živočíchov a životného prostredia v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva a najnovšími verziami príslušných medzinárodných dohovorov a kódexov správania, napr. Helsinskou deklaráciou, Dohovorom Rady Európy o ľudských právach a biomedicíne podpísaným v Oviede 4. apríla 1997 a jeho dodatkovými protokolmi, Dohovorom OSN o právach dieťaťa, Univerzálnou deklaráciou o ľudskom genóme a ľudských právach prijatou UNESCO-m, Dohovorom OSN o biologických a toxických zbraniach (BTWC), Medzinárodnou zmluvou o rastlinných genetických zdrojoch pre výživu a poľnohospodárstvo a s príslušnými rezolúciami Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). Prihliadať sa bude aj na stanoviská Európskej skupiny poradcov o etických dôsledkoch biotechnológie (1991–1997) a stanoviská Európskej skupiny pre etiku vedy a nových technológií (od roku 1998). V súlade so zásadou subsidiarity a rozmanitosťou prístupov existujúcich v Európe musia účastníci výskumných projektov spĺňať súčasné právne predpisy, nariadenia a etické pravidlá v krajinách, v ktorých sa bude výskum uskutočňovať. V každom prípade sa uplatňujú vnútroštátne ustanovenia a žiaden výskum, ktorý je zakázaný v ktoromkoľvek danom členskom štáte alebo inej krajine, nebude v tomto členskom štáte alebo krajine podporovaný z finančných prostriedkov Spoločenstva. Subjekty, ktoré uskutočňujú výskumné projekty, musia podľa potreby pred začatím činností výskumu a technického rozvoja požiadať o súhlas príslušné národné alebo miestne výbory pre etiku. Komisia bude systematicky vykonávať aj skúmanie z hľadiska etiky v prípade návrhov, ktoré sa zaoberajú eticky citlivými otázkami, alebo v prípadoch, keď etickým aspektom nebola venovaná primeraná pozornosť. V osobitných prípadoch sa skúmanie z hľadiska etiky môže realizovať počas vykonávania projektu. V protokole o ochrane a pohodlí zvierat, ktorý tvorí prílohu k zmluve, sa vyžaduje, aby Spoločenstvo plne zohľadňovalo požiadavky na starostlivosť o zvieratá pri formulovaní a implementovaní politík Spoločenstva vrátane výskumu. V smernici Rady 86/609/EHS o ochrane zvierat používaných na pokusné a iné vedecké účely sa vyžaduje, aby boli všetky pokusy navrhnuté tak, aby sa zabránilo strachu, zbytočnej bolesti a utrpeniu pokusných zvierat; aby sa používal minimálny počet zvierat; aby sa využívali zvieratá s najnižším stupňom neurofyziologickej citlivosti a aby sa spôsobovala minimálna bolesť, utrpenie, strach alebo trvalé poškodenie. O úprave genetického dedičstva živočíchov a klonovaní živočíchov možno uvažovať len vtedy, ak sú ciele z hľadiska etiky odôvodnené a sú dodržané také podmienky, aby sa zaručilo pohodlie zvierat a rešpektovali sa zásady biodiverzity. Počas vykonávania tohto programu bude Komisia pravidelne monitorovať vedecký pokrok a vnútroštátne a medzinárodné ustanovenia s cieľom zohľadniť akýkoľvek vývoj. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 15. NÁZOV NÁVRHU: Osobitný program v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštrácie, ktorý sa má vykonávať prostredníctvom priamych akcií Spoločného výskumného centra v rámci siedmeho rámcového programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) 16. RÁMEC ABM/ABB Príslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: Priamy výskum 17. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 18. Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (ex - položky B..A)] vrátane ich názvov: 10 02 Prevádzkové finančné prostriedky priamo financovaného výskumu (konečná rozpočtová nomenklatúra pre RP7 sa určí v stanovenom čase). 19. Trvanie akcie a finančných dôsledkov: 2007 – 2013, podlieha schváleniu nového rámca finančného výhľadu 20. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridajte riadky): Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky od žiadateľských krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 10 01 05 | Nepovin. | Nedif. | ÁNO | ÁNO | ÁNO | č. [1a] | 10 02 | Nepovin. | Dif.[17] | ÁNO | ÁNO | ÁNO | č. [1a] | 21. ZHRNUTIE ZDROJOV 22. Finančné zdroje 23. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP)[18] v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5 d | 11,633 | 11,866 | 12,103 | 12,345 | 12,592 | 12,844 | 13,101 | 86,483 | Administratívne náklady, okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov, nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) | 8.2.6 e | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 0,891 | 0,909 | 6,002 | Celkové orientačné finančné náklady na intervenciu VRP CELKOM vrátane nákladov na ľudské zdroje | a+c+d+e | 5 674,377 | 7 183,791 | 8 677,340 | 10 316,316 | 11 981,867 | 13 605,871 | 15 378,756 | 72 818,319 | PRP CELKOM vrátane nákladov na ľudské zdroje | b+c+d+e | 2 701,204 | 4 800,186 | 6 845,974 | 8 748,741 | 10 356,602 | 11 983,321 | 27 382,292 | 72 818,319 | Podrobnosti o spolufinancovaní Ak návrh zahŕňa finančnú spoluúčasť členských štátov alebo iných orgánov (uveďte akých), je potrebné uviesť v nasledujúcej tabuľke odhadovanú výšku spolufinancovania (v prípade, že sa predpokladá finančná spoluúčasť iných orgánov, je možné pridať ďalšie riadky): v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Orgán podieľajúci sa na spolufinancovaní | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a nasl. | Celkom | …………………… | f | VRP CELKOM vrátane spolufinancovania | a+c+d+e+f | 24. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním ( Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním (Oznámenie Komisie z februára 2004 o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013 KOM (2004) 101). ( Návrh si vyžiada zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade. ( Návrh si môže vyžiadať uplatnenie ustanovení Medziinštitucionálnej dohody[24] (t. j. flexibilný nástroj alebo revíziu finančného výhľadu). 25. Finančné dôsledky na príjmy ( Návrh nemá žiadne finančné dôsledky na príjmy ( Návrh má finančné dôsledky na príjmy, a to s takýmto účinkom: Určité pridružené štáty môžu prispieť k doplnkovému financovaniu rámcového programu prostredníctvom dohôd o pridružení. v miliónoch eur (zaokrúhlené na jedno desatinné miesto) Predakciou[Rok n-1] | Situácia po akcii | Celkový počet ľudských zdrojov[25] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | Tento údaj nezahŕňa zamestnancov na krátke obdobie, týka sa však úradníkov oprávnených v tabuľke zamestnancov JRC. 26. CHARAKTERISTIKY A CIELE 27. Potreba, ktorá sa má splniť z krátkodobého alebo dlhodobého hľadiska Zabezpečovať vedecko-technickú podporu procesu tvorby politík EÚ na základe požiadaviek zákazníkov a v rámci toho podporovať realizáciu a monitorovanie existujúcich politík a reagovať na nové politické požiadavky. 28. Pridaná hodnota zapojenia Spoločenstva a spojitosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia JRC zameriava svoje zdroje na uspokojovanie vedecko-technických potrieb, ktoré vyplývajú zo zložitých a mnohostranných aspektov otázok súvisiacich s politikou EÚ. 29. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Práca sa bude zameriavať na témy politiky uvedené v prílohe. 1. Téma politiky 1: Prosperita v rámci vedomostnej spoločnosti 2. Téma politiky 2: Solidarita a zodpovedné riadenie zdrojov 3. Téma politiky 3: Bezpečnosť a sloboda 4. Téma politiky 4: Európa ako partner v celosvetovom meradle 30. Spôsob implementácie (orientačne) Uveďte vybraný(-é) spôsob(-y) implementácie akcie. ( Centralizované hospodárenie ( priamo na úrovni Komisie ٱ nepriamo delegovaním na: ٱ výkonné agentúry ٱ subjekty zriadené Spoločenstvami, ako sa uvádza v článku 185 rozpočtových pravidiel ٱ vnútroštátne verejné subjekty/subjekty, ktoré poskytujú verejnoprospešné služby ٱ Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie ٱ za účasti členských štátov ٱ za účasti tretích krajín ٱ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte) Príslušné poznámky: 31. Monitorovanie a hodnotenie 32. Všeobecné informácie JRC podporuje ročné a viacročné cykly (t. j. rámcový program v oblasti výskumu) plánovania, realizácie, monitorovania a hodnotenia pomocou zavedeného súboru kľúčových ukazovateľov výkonnosti a špecifických hodnotiacich činností. JRC poskytuje používateľom (predovšetkým v rámci Komisie) vedecko-technickú podporu prostredníctvom pracovného programu s asi sto akciami. Na celý súbor akcií a na všetky interné rozpočtové položky JRC sa uplatňujú rovnaké metodiky, ukazovatele a kritériá. Z toho vyplýva, že výkon hodnotenia pokrýva veľký počet rozpočtových položiek pracovného programu JRC, ak nie všetky. 33. Systém monitorovania Na základe rozhodnutia Komisie[26] o reorganizácii Spoločného výskumného centra a v súlade s povinnosťami vyplývajúcimi z osobitných programov (jadrové a nejadrové časti) vykonáva každoročne správna rada JRC monitorovanie realizácie pracovného programu JRC a vyjadruje sa k výročnej správe JRC. Je zaručené náležité prepojenie s výročným monitorovaním nepriamych akcií. 34. Hodnotenie JRC posudzuje výsledok a dôsledky svojich akcií na každoročnej báze použitím metodiky ex-post uplatňovanej počas externej revízie odborníkmi. Výsledky tohto posúdenia sa priamo odrážajú v pláne pracovného programu na nasledujúci rok. Ukazovatele a kritériá používané pri pravidelných revíziách akcií priamo súvisia s výsledkami akcií a spoločnými kľúčovými ukazovateľmi výkonnosti JRC. JRC doteraz vykonávalo prieskumy spokojnosti používateľov každé dva roky. V rámci nového rámcového programu je zámer postupne zaviesť systém priebežného zisťovania spätnej väzby u používateľov spojený s výročnou revíziou akcií. V súlade s pravidlami Komisie a osvedčenými postupmi týkajúcimi sa hodnotiacich činností sa po začatí rámcového programu v oblasti výskumu s trvaním 7 rokov v polovici tohto obdobia (t. j. po 3,5 roku) uskutoční priebežná revízia. Toto hodnotenie vykonajú špičkoví externí odborníci a bude sa opierať o štruktúrované informácie získané z výročných revízií akcií, ako aj o iné zdroje, napr. prieskumy spokojnosti používateľov. Na konci sedemročného rámcového programu sa uskutoční záverečné hodnotenie ex-post. 35. Hodnotenie ex-ante Kým pracovný program JRC sa aktualizuje každoročne, výskumný proces sa vyvíja v dlhšom časovom horizonte. Každoročná revízia akcií teda takisto predstavuje silnú zložku hodnotenia ex-ante. Opatrenia prijaté po čiastkovom hodnotení/hodnotení ex-post (ponaučenia získané z podobných skúseností v minulosti) Minulé hodnotenia ukázali špecifické znaky fungovania JRC, ktoré si vyžadujú prenesenie základných interných hodnotiacich pravidiel Komisie (t. j. posúdenie výsledkov, efektívnosti, účinnosti, vedľajších účinkov, trvalej udržateľnosti atď.) do špecifického kontextu JRC. Špecifickými znakmi sú: (1) JRC realizuje svoj pracovný program s približne sto akciami, ktorý zase poskytuje podporu postupom Komisie. (2) Neexistujú žiadne štandardné modely náklady – výnosy, ktoré by bolo možné uplatniť na vykonávanie a hodnotenie činností JRC. (3) Oblasť vplyvu práce JRC sa nachádza na úrovni osôb zodpovedných za tvorbu európskej politiky, nie na úrovni širokej európskej spoločnosti. Takisto nie je postačujúce, aby JRC meralo svoje výstupy ako vedecká organizácia, čo samo osebe predstavuje výzvu. Vzhľadom na kombináciu aspektov vedeckej organizácie s povahou služieb Komisie je pre JRC skutočnou výzvou zmerať dôsledky svojich činností najskôr pre osoby zodpovedné za tvorbu politiky a potom pre postupy, ktoré tvoria. Na základe základných ponaučení, ktoré vyplynuli z minulého rámcového programu, sa JRC snaží navrhovať svoje činnosti čoraz viac takým spôsobom, aby mohli byť predmetom zmysluplného hodnotenia. Okrem toho je na posúdenie celkového výstupu JRC potrebné integrovať výsledky hodnotenia jednotlivých akcií. Z týchto dôvodov dopĺňa v súčasnosti hodnotenia JRC rad podporných činností, ktoré poskytujú štruktúrované informácie na podporu - ročného cyklu plánovania, realizácie a hodnotenia a s ním spojeného rozhodovania a - viacročných a priebežných hodnotení, ako aj hodnotení ex-post. - Z tohto dôvodu JRC vyvinulo a zaviedlo pravidelné revízie akcií (ďalej len „PRA“) na analýzu výstupov jednotlivých akcií v rokoch 2003 a 2004. PRA majú viaceré ciele: - Hodnotia akcie JRC podľa presne definovanej metodiky. - Podporujú plánovanie pracovného programu na nasledujúci rok. - Sú zdrojom súhrnnej databázy, ktorá je podporou pri podávaní povinných správ. - Sú zdrojom polokvantitatívnej databázy v prospech budúcich hodnotení JRC. - Umožňujú odvodiť korporatívne ukazovatele z rozličných nižších úrovní vrátane úrovne jednotlivých akcií. Mechanizmus previerok PRA prebieha každoročne a bude sa ďalej rozvíjať v rámci súčasného osobitného programu. 36. Podmienky a frekvencia budúcich hodnotení Pravidelné revízie akcií a monitorovanie realizácie rámcového programu sa budú uskutočňovať každoročne. Prieskum spokojnosti používateľov sa v súčasnosti vykonáva každé dva roky. V budúcnosti by sa mohol postupne zaviesť proces priebežného prieskumu. Hodnotenie uprostred obdobia sa realizuje po 3,5 roku od začiatku siedmeho rámcového programu. Hodnotenie ex-post na konci siedmeho rámcového programu. 37. OPATRENIA PROTI PODVODOM Mali by sa prijať aj primerané opatrenia na zamedzenie nezrovnalostiam a podvodom, ako aj potrebné opatrenia na znovuzískanie finančných prostriedkov, ktoré sa stratili, neoprávnene vyplatili alebo nesprávne použili v súlade s nariadením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev, nariadením Komisie (ES, EURATOM) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie rozpočtových pravidiel, a s akýmikoľvek budúcimi zmenami a doplneniami, nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[27], (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[28] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF)[29]. 38. PODROBNOSTI O ZDROJOCH 39. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov Viazané rozpočtové prostriedky v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Iní štatutárni zamestnanci[32] financovaní podľa článku XX 01 04/05 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | CELKOM[33] | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 1 944 | 40. Táto prezentácia odráža situáciu v JRC, pričom ide v prvom rade o zamestnancov JRC, ktorí – s výnimkou zamestnancov priamo pridelených na výskumný projekt – sú riadení ako jednotná skupina pre jadrové a nejadrové činnosti. Administratívni, technickí a podporní pracovníci môžu v jeden deň na rovnakom mieste pracovať pre oba programy. Pomer zamestnancov jadrového programu k celkovému počtu zamestnancov sa môže počas realizácie rámcového programu líšiť, všeobecne však predstavuje približne 70 %. Údaj 1 944 zamestnancov sa vzťahuje na štatutárnych zamestnancov. 41. Opis úloh vyplývajúcich z akcie Úlohy vyplývajúce z osobitného programu pre priamy výskum v nejadrovej oblasti. 42. Zdroje ľudských zdrojov (štatutárne) (V prípade viacerých zdrojov, uveďte počet pracovných miest každého zdroja.) ( Pracovné miesta v súčasnosti pridelené na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť ( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci vykonávania RPS/PNR na rok n ( Pracovné miesta, ktoré sa majú požadovať v ďalšom procese RPS/PNR ( Pracovné miesta, ktoré sa majú opätovne prideliť za použitia existujúcich zdrojov v rámci riadiaceho útvaru (vnútorná reorganizácia) ( Pracovné miesta požadované na rok n, ktoré však nie sú plánované v rámci vykonávania RPS/PNR daného roku 8.2.4. Iné administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 05 - Výdavky na administratívne riadenie)[34] v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) 8.2.6. Iné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[35] v miliónoch eur (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) | Rok 2007 | Rok 2008 | Rok 2009 | Rok 2010 | Rok 2011 | Rok 2012 a 2013 | CELKOM | XX 01 02 11 01 – Misie | 0,320 | 0,326 | 0,333 | 0,339 | 0,346 | 0,713 | 2,376 | XX 01 02 11 02 – Stretnutia a konferencie | 0,010 | 0,010 | 0,011 | 0,011 | 0,011 | 0,023 | 0,076 | XX 01 02 11 03 – Výbory[36] | 0,478 | 0,487 | 0,497 | 0,507 | 0,517 | 1,065 | 3,550 | XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2 Iné výdavky na riadenie celkom (XX 01 02 11) | 3 Iné výdavky administratívnej povahy (upresnite vložením odkazu do rozpočtovej položky) | Administratívne náklady celkom okrem ľudských zdrojov a súvisiacich nákladov (nezahrnuté v referenčnej sume) | 0,807 | 0,824 | 0,840 | 0,857 | 0,874 | 1,801 | 6,002 | - Výpočet – Iné administratívne výdavky ne zahrnuté v referenčnej sume Tieto údaje boli odhadnuté na základe požiadaviek GR RTD na rok 2006 a zvýšené o predpokladanú ročnú infláciu 2 %. (Fiche 1 REV) Potreba ľudských a administratívnych zdrojov bude pokrytá z prostriedkov pridelených riadiacemu generálnemu riaditeľstvu v rámci ročného procesu prideľovania . Pri prideľovaní pracovných miest by sa malo zohľadniť možné opätovné pridelenie pracovných miest medzi odbory na základe nových finančných výhľadov. [1] KOM(2005) 119. [2] KOM(2005) 118. [3] SEK(2005) 430. [4] KOM(2005) 387. [5] Podľa pracovného dokumentu útvarov Komisie Správa o európskych technologických platformách a spoločných technologických iniciatívach: Podpora verejno-súkromných partnerstiev v oblasti RTD na zvýšenie priemyselnej konkurencieschopnosti Európy - SEK(2005) 800, 10.6.2005. [6] Hraničný výskum: európska úloha. Správa skupiny expertov na vysokej úrovni, Európska komisia, máj 2005. [7] Smer - nové výskumné infraštruktúry pre Európu: „Zoznam príležitostí“ ESFRI, marec 2005, www.cordis.lu/esfri/.. [8] Ú. v. EÚ C , , s. . [9] Ú. v. EÚ C , , s. . [10] Ú. v. EÚ C , , s. . [11] Ú. v. EÚ C , , s. . [12] Poslaním JRC je zabezpečovať vedecko-technickú podporu na základe požiadaviek zákazníkov pre tvorbu, rozvoj, realizáciu a monitorovanie politík EÚ. JRC ako útvar Európskej komisie pôsobí ako referenčné vedecko-technické centrum Únie. V rámci procesu tvorby politík slúži všeobecným záujmom členských štátov a je nezávislé od osobitných súkromných alebo štátnych záujmov. [13] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1. [14] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [15] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1. [16] Výskum liečby rakoviny gonád sa môže financovať. [17] Nediferencované rozpočtové prostriedky (ďalej len „NRP“). [18] Tieto údaje sa vzťahujú na výdavky na celý rámcový program ES - pozri KOM(2005) 119. [19] Výdavky, ktoré nespadajú pod kapitolu xx 01 príslušnej hlavy xx. [20] Platobné rozpočtové prostriedky sa vzťahujú na rok 2013 a nasledujúce roky. [21] Výdavky v rámci článku xx 01 05 hlavy xx. [22] Platobné rozpočtové prostriedky sa vzťahujú na rok 2013 a nasledujúce roky. [23] Výdavky v rámci kapitoly xx 01 okrem článkov xx 01 05. [24] Pozri body 19 a 24 Medziinštitucionálnej dohody. [25] Údaje uvedené v tabuľke sa vzťahujú len na zamestnancov financovaných na základe plánu pracovných miest pre všetky priame akcie, za ktoré zodpovedá GR JRC. Tieto údaje preto nezahŕňajú pracovné miesta v pláne pracovných miest z prevádzkového rozpočtu a pracovné miesta v pláne pracovných miest pre nepriame akcie - pozri dokumenty KOM(2005) 440, 441, 442, 443, 444. [26] Ú. v. ES L 107, 30.4.1996, s. 12 – 96/282/Euratom. [27] Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1. [28] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [29] Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1. [30] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [31] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [32] Tieto náklady sú zahrnuté v referenčnej sume. [33] daje uvedené v tabuľke sa vzťahujú len na zamestnancov financovaných na základe plánu pracovných miest pre všetky priame akcie, za ktoré zodpovedá GR JRC. Tieto údaje preto nezahŕňajú pracovné miesta plánu pracovných miest z prevádzkového rozpočtu a pracovné miesta plánu pracovných miest pre nepriame akcie - pozri dokumenty KOM(2005) 440, 441, 442, 443, 444. [34] Tieto údaje sa vzťahujú na výdavky na celý rámcový program ES - pozri KOM(2005) 119. [35] Tieto údaje sa vzťahujú na výdavky na celý rámcový program ES - pozri KOM(2005) 119. [36] Výbor EURAB.