Proces zmeny smernice 2009/128/ES (smernica o udržateľnom používaní) práve prebieha. Cieľom návrhu Komisie je okrem iného zriadiť elektronické zaznamenávanie určitých informácií o používaní pesticídov aj o opatreniach na nechemickú ochranu plodín zo strany profesionálnych používateľov (vrátane poľnohospodárov). Ak sa právny predpis príjme, tieto údaje môžu v budúcnosti poskytnúť základ pre extrapoláciu údajov o pesticídoch v rámci ISPU. Akt o správe údajov [ COM(2020) 767 ] a navrhovaný akt o údajoch (v súčasnosti v legislatívnom procese) by mohli otvoriť možnosti, ktoré by sa mohli v rámci navrhovaného právneho aktu preskúmať, najmä pokiaľ ide o nové metodiky zberu údajov a nové zdroje údajov, s cieľom znížiť náklady poľnohospodárov a členských štátov.

Všetky uvedené databázy sú zriadené na rôzne účely a nie sú v nich kompletne zhromaždené rovnaké údaje a informácie. Existuje však priestor na prepojenie týchto (a iných) databáz s údajmi ISPU. Systém IACS a pripravovaná databáza na monitorovanie a hodnotenie SPP s údajmi na úrovni jednotlivých poľnohospodárskych podnikov obsahujú pevne stanovené identifikačné číslo príjemcov podpory v rámci SPP. V rámci sekundárnych právnych predpisov týkajúcich sa ISPU sa preskúma možnosť prepojenia údajov poľnohospodárskych podnikov s identifikačným číslom príjemcov podpory v rámci SPP s cieľom umožniť výmenu informácií medzi týmito databázami – zriadiť takéto prepojenie sa však môže v praxi ukázať ako zložité, keďže identifikačné číslo príjemcu sa nie vždy zhoduje s (jedným) poľnohospodárskych podnikom. Preto sa v rámci ISPU plánuje zaviesť jedinečné identifikačné číslo poľnohospodárskeho podniku, ktoré by mohlo byť uvedené napríklad v rámci integrovaných štatistík fariem a môže pomôcť prepojiť tieto štatistiky s údajmi ISPU. V každej databáze by bolo potrebné vykonať úpravy (či už právneho aktu, systému alebo metód zberu) na účely prepojenia databáz. Preto aj keď ISPU poskytne možnosť interoperability, ostatné databázy a systémy to musia odzrkadľovať.

Subjekty zodpovedné za zber údajov sa podelili o svoje obavy v súvislosti s neochotou poľnohospodárov zapojiť sa do zberu údajov, s problémami so získavaním nových poľnohospodárskych podnikov a so stratou zapojených poľnohospodárskych podnikov. Komisia vo svojej iniciatíve ISPU navrhuje a podporuje poskytovanie spätnej väzby poľnohospodárom (napr. prostredníctvom poradenstva na mieru, správ o výkonnosti/porovnávacích správ), ako aj ukladanie povinnosti poľnohospodárom odpovedať na prieskum ISPU, ako je to v prípade štatistických prieskumov.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Kľúčové politiky EÚ, ako je SPP, závisia od porovnateľných, harmonizovaných a kvalitných údajov na úrovni poľnohospodárskeho podniku, ktoré sú dostupné na európskej úrovni. To možno najlepšie zabezpečiť prostredníctvom nariadení, ktoré sú priamo uplatniteľné v členských štátoch a nie je potrebné ich najprv transponovať do vnútroštátnych právnych predpisov.

4. V rámci prebiehajúceho pilotného projektu sa vykoná analýza a získajú sa podrobné informácie o premenných udržateľnosti a ich zdrojoch údajov pre každý členský štát. Ako už bolo uvedené, metóda zberu údajov závisí od voľby členských štátov. Preto sa v rámci tohto pilotného projektu vykoná posúdenie metód zberu údajov použitých na zber údajov o udržateľnosti pre každý členský štát a ukáže sa, ako sú (alebo môžu byť) prepojené so systémom zberu údajov ISPÚ. Výsledky pomôžu opísať situáciu v každom členskom štáte a poskytnú primeraný odhad administratívnej záťaže a nákladov súvisiacich so zberom údajov. Tieto výsledky sa priamo premietnu do tvorby sekundárnych právnych predpisov týkajúcich sa ISPU.

3. Štúdia o nákladoch na rozšírenie ISPÚ na ISPU je aktualizáciou dvoch vyššie opísaných štúdií. Sú v nej uvedené analýzy dodatočných nákladov na pridanie „údajov projektu FLINT“ do súčasného súboru údajov ISPÚ. Odhaduje sa v nej, že priemerné náklady na zber údajov ISPÚ v EÚ predstavujú 750 EUR na výkaz poľnohospodárskeho podniku, zatiaľ čo náklady rozšírenia na ISPU (pridaním všetkých údajov FLINT) by zvýšilo náklady na 1 040 EUR na výkaz poľnohospodárskeho podniku, čo predstavuje zvýšenie asi o 40 %. Táto štúdia potvrdila výsledky štúdie z roku 2015, z ktorej vyplývajú veľké rozdiely medzi krajinami, pokiaľ ide o súčasné náklady na zber údajov pre ISPÚ, ako aj očakávané dodatočné náklady spojené so zmenou na ISPU. Štúdia takisto potvrdila, že niektoré členské štáty už zhromaždili určité premenné týkajúce sa udržateľnosti stanovené pre ISPU, zatiaľ čo iné ešte nie, a preto môžu čeliť vyšším počiatočným nákladom. Celkové výdavky na zber údajov preto nie sú medzi členskými štátmi priamo porovnateľné. Odhadované zmeny v nákladoch sa teda pohybujú v širokej škále, od krajín, ako sú Írsko (+10 %) a Holandsko (+11 %), až po Francúzsko (+124 %) a Maltu (+225 %). Napriek tomu treba dodať, že tento výpočet nákladov zahŕňa všetkých 70 pridaných premenných, ako sa uvádza v projekte FLINT, zatiaľ čo cieľom navrhovanej zmeny na ISPU nie je pridať až 70 premenných a ich pridávanie bude prebiehať priebežne. Po prvé, rozšírenie na ISPU bude postupné. Po druhé, podľa počiatočného odhadu by sa pri rozšírení mohlo uvažovať o rozsahu od 5 do 25 nových premenných, ktoré sa budú ďalej posudzovať s prebiehajúcou analýzou pre pilotný projekt opísaný v ďalej uvedenom bode 4, a to aj vzhľadom na vývoj právneho rámca po zavedení stratégie Z farmy na stôl a stratégie biodiverzity. Okrem toho o prínosoch vyplývajúcich z procesu zjednodušovania ani o vzájomných prepojeniach a výmene údajov s inými databázami sa v štúdii neuvažuje. V dôsledku toho je možné náklady na rozšírenie na ISPU odhadovať ako oveľa nižšie než v spomínanej štúdii.

1. Štúdia Cost of and good practices for FADN data collection (Náklady na zber údajov ISPÚ a osvedčené postupy) bola vypracovaná a uverejnená v roku 2015. Jej hlavným cieľom bolo preskúmať metódy zberu údajov ISPÚ a súvisiace náklady v členských štátoch so zreteľom na používanie údajov v prospech zúčastnených poľnohospodárov, ako aj na lepšiu tvorbu politiky. Výsledky tejto štúdie potvrdzujú, že neexistuje žiadna jednotná metóda zberu údajov ISPÚ; členské štáty si vyberajú vlastný spôsob zberu údajov. Preto sa náklady na zber údajov ISPÚ medzi členskými štátmi výrazne líšia. V tejto štúdii sa uvádzajú tri hlavné faktory rozdielu v nákladoch:

V prvom rade si treba uvedomiť, že metódy zberu údajov sa medzi členskými štátmi výrazne líšia, keďže členské štáty si môžu sami zvoliť tú najvhodnejšiu metódu zberu údajov ISPÚ na úrovni poľnohospodárskeho podniku. Okrem toho neexistuje žiadny podrobný prehľad metód zberu údajov členských štátov, ktorý by obsahoval podrobný prehľad nákladov a záťaže. Preto sa na účely uvedeného zjednodušenia a zníženia záťaže vzali do úvahy najnovšie štúdie a projekty (ich prehľad sa uvádza ďalej v texte), ako aj relevantné výsledky konzultačných aktivít. Na ich základe sa navrhujú určité ďalej uvedené možnosti zjednodušenia a zníženia záťaže. Napokon, výber najvhodnejších spôsobov, ako aj metód zberu údajov ISPU na získanie dodatočných environmentálnych a sociálnych premenných závisí od rozhodnutia členských štátov.

Vzhľadom na vysoko technickú povahu tejto iniciatívy a obmedzený výber politík pre Komisiu sa posúdenie vplyvu nepovažovalo za potrebné. V posúdení vplyvu pripojenom k legislatívnym návrhom z roku 2018 týkajúcim sa SPP po roku 2020 bola identifikovaná potreba upraviť a posilniť existujúce zdroje údajov, aby lepšie vyhovovali novej politike, ako aj potreba zvýšiť kvalitu údajov, najmä pokiaľ ide o ukazovatele súvisiace so životným prostredím v poľnohospodárstve, s biodiverzitou a podnebím. V posúdení vplyvu bola naznačená aj potreba rozšíriť pokrytie ISPÚ, aby v nej boli čo najviac zastúpené trhovo orientované poľnohospodárske podniky. Takisto sa v ňom uvádzalo, že môže byť potrebná revízia premenných vo výkaze poľnohospodárskeho podniku (pri súčasnom zohľadnení odporúčaní projektu FLINT) a spôsobu, akým sa organizuje účasť príjemcov podpory v rámci SPP na zbere údajov do ISPÚ.

Väčšina poskytovateľov údajov vyjadrila názor, že poberanie finančnej náhrady za účasť na zbere údajov ISPU by pre nich malo význam. Komisia v tejto iniciatíve navrhuje, aby členské štáty mohli stanoviť pre poľnohospodárov rôzne stimuly za účasť v dátovej sieti, a to vrátane finančného príspevku.

Z uvedeného posúdenia vyplýva, že zmenou na ISPU vzniknú v krátkom časovom období ďalšie náklady a určitá záťaž, a to najmä pre členské štáty. Súvisí to hlavne s počiatočnou fázou procesu zmeny, keď sa v niektorých členských štátoch môžu vyžadovať určité úpravy metód zberu údajov a/alebo úprava informačných technológií. Z dlhodobého hľadiska sa však predpokladá, že náklady a záťaž sa pre členské štáty aj poľnohospodárov znížia.

6.Finančná podpora členským štátom a poľnohospodárom. Z rozpočtu EÚ sa už prispieva na zber údajov ISPÚ, a to prostredníctvom štandardného poplatku EÚ. Pokiaľ ide o ISPU, s cieľom pomôcť členským štátom pokryť počiatočné náklady spojené so zmenou sa plánuje finančný príspevok z rozpočtu EÚ na zriadenie a modernizáciu systémov členských štátov. Okrem toho s cieľom motivovať poľnohospodárov k zapájaniu sa do dátovej siete môžu členské štáty poľnohospodárom za poskytovanie údajov platiť. ISPU bude zároveň odzrkadľovať štatistické pravidlá, ktoré stanovujú, kedy má poľnohospodár povinnosť odpovedať na prieskum.

(5)Tieto ciele možno dosiahnuť len prostredníctvom siete Únie určenej na zhromažďovanie údajov o udržateľnosti poľnohospodárskych podnikov (ďalej len „dátová sieť“) a založenej na subjektoch zodpovedných za zber údajov pôsobiacich v každom členskom štáte, ktorí majú dôveru zainteresovaných strán. Členské štáty alebo zodpovedné vnútroštátne orgány by sa mali čo najviac usilovať o modernizáciu spôsobov zberu údajov. S cieľom znížiť záťaž kladenú na poľnohospodárov a subjekty zodpovedné za zber údajov a s cieľom predchádzať duplicite žiadostí o údaje a obohatiť súbor údajov ISPU by sa mala uplatňovať zásada „zozbierať údaje raz a použiť ich viackrát“. Bude sa pritom zohľadňovať smernica o otvorených dátach. Malo by sa podporovať využívanie digitálnych riešení vrátane opakovaného používania údajov a výmeny údajov s inými zdrojmi. Malo by sa stanoviť, že systém založený výlučne na poľnohospodárskych účtovných úradoch sa môže rozšíriť, pokiaľ ide o zhromažďovanie environmentálnych a sociálnych premenných, a že zber údajov môže byť založený na pravidelných aj osobitných prieskumoch v závislosti od informačných potrieb.

(6)Pokiaľ ide o oblasť prieskumu stanovenú v článku 5 nariadenia (ES) č. 1217/2009, hlavné kritériá reprezentatívnosti účtovných údajov a výberové kritériá pre pravidelné prieskumy sa zachovajú, pričom sa doplnia ďalšie informácie týkajúce sa iných aspektov udržateľnosti. Zároveň treba mať na pamäti, že výsledný prieskum nemusí byť vzhľadom na environmentálne alebo sociálne premenné reprezentatívny. V závislosti od potrieb zbierať takéto informácie sa môžu organizovať osobitné prieskumy s rôznymi výberovými kritériami a pravidelnosťou vrátane prieskumov ad hoc alebo pravidelných prieskumov (raz za niekoľko rokov).

(7)Pri odosielaní údajov podniku poskytujúceho údaje na úrovni Únie by mali členské štáty uvádzať identifikačné číslo poľnohospodárskeho podniku, ktoré umožňuje jeho identifikáciu na úrovni poľnohospodárskeho podniku na účely zabezpečenia výmeny údajov na úrovni Únie. Cieľom takejto výmeny informácií je zvýšiť kapacitu na analýzu otázok udržateľnosti.

(8)V prípade, že Komisia alebo styčné agentúry zdieľajú individuálne údaje, je nanajvýš dôležité zabezpečiť ochranu týchto údajov a ubezpečiť poľnohospodárov, že ich údaje a všetky ostatné individuálne podrobné údaje získané v zmysle tohto nariadenia budú anonymizované alebo pseudonymizované, aby sa predišlo ich identifikácii, čo sa týka fyzických aj právnických osôb.

(9)Údaje by sa mali zbierať na úrovni členského štátu a mali by sa pseudonymizovať s použitím identifikačného čísla. Komisii by sa mali posielať len pseudonymizované údaje. Malo by sa stanoviť, že prístup k týmto údajom sa môže poskytnúť len príslušným orgánom, a to v osobitných prípadoch a v súlade s medzinárodným a vnútroštátnym právom a právom Únie. Postupy, ktoré treba dodržiavať, a podmienky, ktoré treba splniť na získanie prístupu k údajom v súlade s požiadavkami nevyhnutnosti a primeranosti, by sa mali vymedzovať v medzinárodnom a vnútroštátnom práve a práve Únie, pričom by sa mali riadiť predovšetkým Chartou základných práv Európskej únie.

(10)Mali by sa prijať všetky potrebné opatrenia na zabránenie deanonymizácii a depseudonymizácii, ale môže sa stať, že údaje budú sprístupnené z dôvodu ďalšieho výskumu alebo budú poskytnuté mimo oblasti kontroly Komisie. V takýchto prípadoch by sa mali údaje považovať za osobné údaje a malo by sa na ne vzťahovať nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 a (EÚ) 2018/1725. Zbierajú sa údaje týkajúce sa poľnohospodárskych podnikov, bez ohľadu na to, či ich vlastní fyzická, alebo právnická osoba. Záruky ochrany údajov by sa preto mali rozšíriť aj na právnické osoby. Okrem toho, pokiaľ ide o rozvoj, tvorbu a šírenie európskej štatistiky, mali by sa dodržiavať zásady uvedené v nariadení (ES) č. 223/2009.

(11)Na to, aby sa zabezpečila ochrana údajov, by sa mali stanoviť podrobné pravidlá týkajúce sa správy údajov. Komisia by preto mala byť splnomocnená prijať delegované akty, ktorými by sa dopĺňali nepodstatné prvky nariadenia (ES) č. 1217/2009 tak, aby zahŕňali pravidlá týkajúce sa procesu správy údajov, najmä identifikačného čísla poľnohospodárskeho podniku, uchovávania údajov, kvality údajov a ich overovania, používania údajov, prístupu k primárnym údajom a ich prenosu, spracúvania primárnych údajov, kombinovania údajov s inými zdrojmi údajov, postupu zabezpečovania dostupnosti podrobných a súhrnných údajov, kompatibilných systémov uchovávania a výmeny údajov, preskúmania odmietnutia poskytnúť údaje, povinností koncových používateľov vedeckých údajov a iných zainteresovaných strán.

(12)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky na vykonávanie nariadenia (ES) č. 1217/2009 by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci prijať vykonávacie akty týkajúce sa konkrétneho riadenia pravidelných a osobitných prieskumov, ako aj konkrétnych pravidiel ochrany údajov.

(13)Z dôvodu rozšíreného rozsahu ISPU treba upraviť pravidlá týkajúce sa rozpočtu, ako aj odlišného riadenia pravidelných a osobitných prieskumov. Z rozpočtu Únie by sa malo financovať nastavenie a modernizácia systémov členských štátov, aby boli v súlade s upraveným rozsahom a správou ISPU. Členské štáty môžu poskytnúť pridelené prostriedky v závislosti od štandardnej hodnoty produkcie daného poľnohospodárskeho podniku. Členské štáty by takisto mali mať možnosť stanoviť stimuly za účasť poľnohospodárov v dátovej sieti, ako napríklad finančný príspevok, spätnú väzba k výkonnosti poľnohospodárskeho podniku so zameraním na zlepšenie udržateľných poľnohospodárskych postupov alebo cielené poradenstvo na základe informácií z ISPU.

(14)Keďže niektoré členské štáty čelia problémom s účasťou poľnohospodárov v dátovej sieti, niektoré z nich zaradili systém ISPÚ do národných štatistík, ktoré ukladajú poľnohospodárom povinnosť poskytnúť požadované informácie. Poľnohospodári, ktorí boli vybraní ako podniky poskytujúce údaje, by mali poskytnúť požadované údaje, pričom členské štáty by mali mať možnosť prijať vnútroštátne pravidlá na riešenie prípadov, keď si podniky poskytujúce údaje túto povinnosť neplnia.

(15)Názov Výboru pre informačnú sieť poľnohospodárskeho účtovníctva by sa mal upraviť tak, aby odrážal zmeny v súčasnom nariadení. Súčasný výbor by však mal naďalej existovať s rovnakými funkciami, len by sa mal prispôsobiť novému rozsahu dátovej siete.

(16) Nariadenie (ES) č. 1217/2009 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 1217/2009 sa mení takto:

1. Názov nariadenia sa nahrádza takto:

„Nariadenie Rady (ES) č. 1217/2009 z 30. novembra 2009 o vytvorení siete na zhromažďovanie údajov o udržateľnosti poľnohospodárskych podnikov v Únii“.

2. Názov kapitoly I sa nahrádza takto:

„VYBUDOVANIE INFORMAČNEJ SIETE POĽNOHOSPODÁRSKEJ UDRŽATEĽNOSTI ÚNIE“.

3. Článok 1 sa nahrádza takto:

„Článok 1