Táto iniciatíva je súčasťou tretieho balíka opatrení v oblasti mobility s názvom „Európa v pohybe“, v ktorom sa uplatňuje nová stratégia priemyselnej politiky zo septembra 2017 a ktorého cieľom je dokončiť proces umožňujúci Európe využiť všetky výhody vyplývajúce z modernizácie mobility. Je dôležité, aby bol systém mobility zajtrajška bezpečný, ekologický a efektívny pre všetkých občanov EÚ. Cieľom je zvýšiť bezpečnosť a dostupnosť európskej mobility, zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu, zvýšiť bezpečnosť európskych pracovných miest a správať sa ekologickejšie a lepšie sa prispôsobiť nevyhnutnosti riešiť problematiku zmeny klímy. To si bude vyžadovať plné odhodlanie EÚ, členských štátov a zainteresovaných strán, a to nielen v oblasti posilňovania investícií do dopravnej infraštruktúry.

Technologické zmeny sa dotýkajú všetkých častí spoločnosti a hospodárstva a menia životy občanov EÚ. Doprava nie je v súvislosti s týmto trendom žiadnou výnimkou. Nové technológie radikálne menia oblasť mobility. So zreteľom na tieto okolnosti musí EÚ a jej priemyselné odvetvia čeliť výzve stať sa svetovým lídrom v oblasti inovácií, digitalizácie a dekarbonizácie. Komisia preto prostredníctvom troch balíkov opatrení v oblasti mobility s názvom „Európa v pohybe“ prijala komplexný prístup, ktorého cieľom je zabezpečiť, aby sa tieto politické priority premietli do politiky EÚ v oblasti mobility.

Tieto konzultácie boli uskutočnené v súlade s usmerneniami o lepšej právnej regulácii. Od 25. októbra 2017 do 18. januára 2018 sa konala verejná online konzultácia. Dotazník bol k dispozícii vo všetkých úradných jazykoch EÚ. Odpovede poskytlo spolu 91 respondentov. Táto verejná konzultácia bola doplnená konkrétnejšími a cielenejšími konzultáciami uskutočnenými prostredníctvom seminárov, rozhovorov a iných podujatí a prostredníctvom podrobnejšieho online dotazníka určeného pre hlavné skupiny zainteresovaných strán. Do konzultačného procesu prispelo 418 zainteresovaných strán.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Je nepravdepodobné, že ohlasovacie prostredie EÚ bude pre prevádzkovateľov lodnej dopravy v súvislosti so zastávkami v prístavoch harmonizované prostredníctvom opatrenia prijatého výlučne na vnútroštátnej alebo medzinárodnej úrovni. Neexistuje žiadne medzinárodné fórum, ktoré by umožnilo prijať takéto rozsiahle a záväzné ustanovenia.

Jednotný trh je mimoriadne dôležitý pre námornú dopravu; len 9 % námorného obchodu v rámci EÚ tvorí vnútroštátny obchod, zatiaľ čo 25 % patrí do kategórie obchodu v rámci EÚ a 66 % do kategórie obchodu mimo EÚ. Prístavy navyše nie sú konečným miestom určenia námornej prepravy tovaru. Prostredníctvom prepojení s vnútrozemím veľká časť tovaru prechádzajúceho cez prístavy prichádza z iného členského štátu alebo pokračuje do iného členského štátu. Preto je v záujme EÚ zabezpečiť bezproblémové fungovanie zastávok v prístavoch, a to v záujme širšieho vnútorného trhu v oblasti dopravy, ako aj zlepšenia ziskovosti značných hospodárskych investícií a cezhraničných obchodných záujmov spojených s týmto odvetvím.

b)harmonizované brány ohlasovania ako vstupy do vnútroštátnych jednotných kontaktných miest, založené na spoločnom module IT riešenia vypracovanom na úrovni EÚ a zapojenom do každého vnútroštátneho jednotného kontaktného miesta (spoločná zodpovednosť EÚ/členských štátov); alebo

Konzultácie so zainteresovanými stranami potvrdili analýzu problému a objasnili, ktoré skupiny zainteresovaných strán uprednostnili jednotlivé možnosti politiky. Zainteresované strany väčšiny kategórií uviedli, že uprednostňujú integrované a komplexné ohlasovacie prostredie vrátane ohlasovania súvisiaceho s clami a dopravou. Osemdesiatdva percent respondentov, ktorí sa zúčastnili na otvorenej verejnej konzultácii, uviedlo, že tieto otázky by bolo najefektívnejšie riešiť na úrovni EÚ. Väčšina zainteresovaných strán považovala za hlavnú prioritu harmonizáciu na úrovni EÚ, keďže by mohla priniesť značné výhody a znížiť administratívnu záťaž. Ďalšími zdôraznenými prioritami bola jednoznačnosť v oblasti ochrany údajov, efektívnejšie toky údajov a zdieľanie údajov.

Prvým krokom by mala byť monitorovacia správa založená na ukazovateľoch identifikovaných v posúdení vplyvu. Po tomto kroku by mala nasledovať hodnotiaca fáza. Po piatich rokoch od dátumu, kedy má byť právny návrh vykonaný, začne Komisia kontrolu zameranú na zisťovanie toho, či boli ciele iniciatívy splnené. Táto kontrola sa vykoná na základe správ členských štátov, prieskumov zainteresovaných strán a iných druhov príspevkov (napr. sťažností) od prevádzkovateľov lodnej dopravy. Následne sa hodnotenie zohľadní v budúcich rozhodovacích procesoch s cieľom zabezpečiť, aby sa vykonali úpravy potrebné na dosiahnutie stanovených cieľov.

Uprednostňovaná možnosť bude mať vplyv na rozpočet Komisie. Očakávané náklady na IT služby a na vývoj IT systémov budú predstavovať až 13,5 milióna EUR na obdobie 11 rokov od roku 2020 do roku 2030. Komisia navrhuje, aby sa jej náklady uhradili v rámci rozpočtového riadku Podporné činnosti v oblasti európskej dopravnej politiky a práv cestujúcich vrátane komunikačných činností (referenčný rozpočtový riadok 06.02.05).

Keďže ide o revíziu existujúceho právneho predpisu, ktorý patrí do Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT) Komisie, Komisia preskúmala možnosti zjednodušenia a zníženia záťaže. Z analýzy vyplýva, že značné zjednodušenie a lepšia efektívnosť sú možné prostredníctvom zníženia administratívnej záťaže pre prevádzkovateľov lodnej dopravy, ktorí sú povinní splniť právne požiadavky v súvislosti so zastávkami v prístavoch.

Kým možnosť B2 by bola najlacnejšia z hľadiska realizácie, priniesla by aj podstatne menšie výhody prevádzkovateľom lodnej dopravy (kompromis). Možnosť B1 predstavovala najlepší pomer z hľadiska nákladovej efektívnosti. Výsledky porovnania nákladov a prínosov sú jasne pozitívne v prípade všetkých možností.

(1)V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2010/65/EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby akceptovali plnenie ohlasovacích povinností pre lode plávajúce do prístavov Únie a z prístavov Únie v elektronickom formáte a zabezpečili ich prenos prostredníctvom jednotného kontaktného miesta s cieľom uľahčiť námornú dopravu.

(2)Námorná doprava je pilierom obchodu a komunikácie v rámci jednotného trhu i mimo neho. V záujme zjednodušenia námornej dopravy a na účely ďalšieho zníženia administratívnej záťaže pre lodné spoločnosti by sa mali informačné postupy plnenia ohlasovacích povinností uložených lodným spoločnostiam právnymi aktmi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi členských štátov ďalej zjednodušiť a harmonizovať.

(3)Cieľom tohto nariadenia je uľahčiť prenos informácií. Uplatňovaním tohto nariadenia by sa nemala zmeniť podstata ohlasovacích povinností a nemalo by ním byť dotknuté následné uchovávanie a spracovávanie informácií na úrovni Únie alebo na vnútroštátnej úrovni.

(4)Existujúce vnútroštátne jednotné kontaktné miesta v každom členskom štáte by sa mali zachovať ako základ pre prostredie jednotnej európskej námornej platformy (ďalej len „EMSWe“ – European Maritime Single Window environment). Vnútroštátne jednotné kontaktné miesta by mali predstavovať komplexné ohlasovacie kontaktné miesta pre prevádzkovateľov námornej dopravy a vykonávať funkcie zhromažďovania údajov od deklarantov a rozdeľovania údajov medzi všetky dotknuté príslušné orgány.

(5)Na strane deklarantov by sa na úrovni Únie mali harmonizovať vstupné rozhrania týchto vnútroštátnych jednotných kontaktných miest s cieľom uľahčiť ohlasovanie a ďalej znížiť administratívnu záťaž. Táto harmonizácia by sa mala dosiahnuť využívaním softvéru spoločného rozhrania na výmenu informácií medzi systémami, ktorý by bol vyvinutý na úrovni Únie, v rámci každého vnútroštátneho jednotného kontaktného miesta. Členské štáty by mali niesť zodpovednosť za integráciu a riadenie tohto modulu rozhrania a za pravidelnú a včasnú aktualizáciu softvéru, keď Komisia poskytne nové verzie. Komisia by mala vyvinúť modul a podľa potreby k nemu poskytovať aktualizácie.

(6)Rozvíjajúce sa nové digitálne technológie predstavujú čoraz väčšie možnosti na zvýšenie efektívnosti odvetvia prenosu v oblasti námornej dopravy a na zníženie administratívnej záťaže. S cieľom čo najskôr využívať výhody, ktoré tieto nové technológie ponúkajú, by sa prostredníctvom vykonávacích aktov mala Komisii udeliť právomoc zmeniť technické špecifikácie, normy a postupy harmonizovaného ohlasovacieho prostredia. Pri revízii tohto nariadenia by sa takisto mali zohľadniť nové technológie.

(7)Deklarantom by sa mala poskytnúť primeraná podpora a informácie týkajúce sa postupov a technických požiadaviek súvisiacich s používaním vnútroštátnych jednotných kontaktných miest prostredníctvom ľahko dostupných a používateľsky ústretových vnútroštátnych webových sídiel so spoločnými normami pre „vzhľad a formu“.

(8)V Dohovore o uľahčení medzinárodnej námornej dopravy (ďalej len „dohovor FAL“) sa stanovuje, že verejné orgány by vo všetkých prípadoch mali vyžadovať, aby boli ohlasované len dôležité informácie, a mali by udržať počet položiek na minime.

(9)Na umožnenie fungovania EMSWe je potrebné zriadiť komplexný súbor údajov v rámci EMSWe, ktorý by mal zahŕňať všetky informačné prvky, ktoré by mohli vyžadovať vnútroštátne orgány alebo prevádzkovatelia prístavov na administratívne alebo prevádzkové účely, keď loď uskutočňuje zastávku v prístave. Keďže rozsah ohlasovacích povinností sa medzi jednotlivými členskými štátmi líši, vnútroštátne jednotné kontaktné miesto v danom členskom štáte by malo byť nastavené tak, aby prijímalo súbor údajov v rámci EMSWe bez akejkoľvek zmeny a nebralo do úvahy žiadne informácie, ktoré nie sú relevantné pre uvedený členský štát.

(10)Príslušné ohlasovacie povinnosti uvedené v právnych aktoch Únie a v medzinárodných právnych aktoch by sa mali uviesť v prílohe k tomuto nariadeniu. Tieto ohlasovacie povinnosti by mali poskytovať základ pre vytvorenie komplexného súboru údajov EMSWe. V prílohe by sa takisto malo odkazovať na príslušné kategórie ohlasovacích povinností na vnútroštátnej úrovni a členské štáty by mali mať možnosť požiadať Komisiu, aby zmenila súbor údajov v rámci EMSWe na základe ohlasovacích povinností uvedených v ich vnútroštátnych právnych predpisoch. Právny akt Únie, ktorým sa mení súbor údajov v rámci EMSWe na základe ohlasovacej povinnosti uvedenej vo vnútroštátnych právnych predpisoch, by mal zahŕňať výslovný odkaz na uvedené vnútroštátne právne predpisy.

(11)Vždy, keď sa informácie od vnútroštátnych jednotných kontaktných miest rozdeľujú medzi príslušné orgány, musí prenos spĺňať spoločné požiadavky na údaje, formáty a kódy týkajúce sa ohlasovacích povinností a formality stanovené v právnych predpisoch Únie uvedených v prílohe a musí byť vykonaný prostredníctvom IT systémov stanovených v uvedených právnych predpisoch, akými sú napríklad techniky elektronického spracovávania údajov uvedené v článku 6 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 952/2013.

(12)Pri vykonávaní tohto nariadenia by sa mali zohľadniť systémy SafeSeaNet zriadené na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Únie, ktoré by mali naďalej uľahčovať výmenu a rozdeľovanie informácií prijatých prostredníctvom vnútroštátneho jednotného kontaktného miesta medzi členskými štátmi v súlade so smernicou 2002/59.

(13)Prístavy nie sú konečným miestom určenia tovaru. Efektívnosť zastávok lodí v prístavoch má vplyv na celý logistický reťazec týkajúci sa dopravy tovaru a cestujúcich do prístavov a z prístavov. S cieľom zabezpečiť interoperabilitu, multimodalitu a bezproblémovú integráciu námornej dopravy s celkovým logistickým reťazcom a s cieľom uľahčiť ostatné druhy dopravy by vnútroštátne jednotné kontaktné miesta mali umožňovať výmenu relevantných informácií, akými sú napríklad časy príchodu a odchodu s podobnými rámcami vypracovanými pre ostatné druhy dopravy.

(14)S cieľom zlepšiť efektívnosť námornej dopravy a obmedziť duplicitu informácií, ktoré sa musia poskytnúť na prevádzkové účely, keď loď uskutočňuje zastávku v prístave, by sa informácie, ktoré deklarant poskytol vnútroštátnym jednotným kontaktným miestam, mali zdieľať aj s niektorými ďalšími subjektmi, akými sú napríklad prevádzkovatelia prístavov alebo terminálov.

(15)V nariadení (EÚ) č. 952/2013 sa stanovuje, že na tovar, ktorý vstupuje na colné územie Únie, sa vzťahuje predbežné colné vyhlásenie o vstupe, ktoré musí byť predložené colným orgánom elektronicky. Vzhľadom na význam, ktorý majú informácie uvedené v predbežnom colnom vyhlásení o vstupe pre riadenie bezpečnosti a finančných rizík, sa v súčasnosti vyvíja osobitný elektronický systém na predkladanie a riadenie predbežných colných vyhlásení o vstupe na colnom území Únie. Preto nebude možné podávať predbežné colné vyhlásenie o vstupe prostredníctvom vnútroštátnych jednotných kontaktných miest. Avšak vzhľadom na to, že niektoré prvky údajov predložené spolu s predbežným colným vyhlásením o vstupe sú takisto potrebné na splnenie ďalších colných a námorných ohlasovacích formalít, keď loď uskutočňuje zastávku v prístave Únie, prostredie jednotnej európskej námornej platformy pre námornú dopravu by malo mať možnosť spracovávať prvky údajov predbežného colného vyhlásenia o vstupe. Treba takisto zvážiť možnosť, že vnútroštátne jednotné kontaktné miesta by mohli získať relevantné informácie, ktoré už boli predložené prostredníctvom predbežného colného vyhlásenia o vstupe.

(16)S cieľom umožniť opätovné použitie informácií poskytovaných prostredníctvom vnútroštátnych jednotných kontaktných miest a s cieľom uľahčiť predkladanie informácií zo strany deklaranta je potrebné zriadiť spoločné databázy. Databáza lodí v rámci EMSWe by mala zahŕňať referenčný zoznam údajov o lodi a výnimiek z ohlasovania, ktoré pre ňu platia, ako boli ohlásené príslušným vnútroštátnym jednotným kontaktným miestam. S cieľom uľahčiť deklarantom predkladanie informácií by sa mal v spoločnej databáze miest (CLD) viesť referenčný zoznam s kódmi lokalít, ktorý zahŕňa kód Organizácie Spojených národov pre lokality obchodu a dopravy (UN/LOCODE), osobitné kódy systémov SafeSeaNet, ako aj kódy prístavných zariadení, ako sú zaregistrované v Globálnom integrovanom informačnom systéme námornej dopravy (GISIS) Medzinárodnej námornej organizácie. Spoločná databáza nebezpečných materiálov by mala navyše obsahovať zoznam nebezpečného a znečisťujúceho tovaru, ktorý sa musí oznamovať vnútroštátnym jednotným kontaktným miestam v súlade so smernicou 2002/59/ES v znení zmien a s formulárom IMO FAL č. 7, pričom sa zohľadnia príslušné prvky údajov z dohovorov a kódexov IMO.

(17)Spracovanie osobných údajov v rámci tohto nariadenia príslušnými orgánmi by malo byť v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679. Spracovanie osobných údajov Komisiou v rámci tohto nariadenia by malo byť v súlade s ustanoveniami nariadenia [nového nariadenia, ktorým sa nahrádza nariadenie č. 45/2001 o spracovaní osobných údajov inštitúciami Spoločenstva].

(18)EMSWe a vnútroštátne jednotné kontaktné miesta by nemali poskytovať žiadne ďalšie dôvody na akékoľvek spracovávanie osobných údajov, okrem tých, ktoré sú potrebné na ich fungovanie, a nemali by sa využívať na udeľovanie nových práv prístupu k osobným údajom.

(19)Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa mala delegovať na Komisiu s cieľom doplniť toto nariadenie stanovením súboru údajov v rámci EMSWe a určením definícií, kategórií a špecifikácií údajov pre prvky údajov. Rovnaká právomoc by sa mala delegovať na Komisiu s cieľom zmeniť prílohu tak, aby zahŕňala ohlasovacie povinnosti existujúce na vnútroštátnej úrovni a aby zohľadňovala aj všetky nové ohlasovacie povinnosti prijaté v právnych aktoch Únie. Komisia by mala zabezpečiť, aby sa dodržiavali spoločné požiadavky na údaje, formáty a kódy stanovené v právnych aktoch Únie a v medzinárodných právnych aktoch uvedených v prílohe. Je takisto mimoriadne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác viedla vhodné konzultácie, a to aj na expertnej úrovni, a aby sa tieto konzultácie uskutočňovali v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Európsky parlament a Rada dostávajú najmä v záujme zabezpečenia rovnocennej účasti na príprave delegovaných aktov všetky dokumenty v tom istom čase ako experti členských štátov a ich experti majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov.

(20)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali Komisii udeliť vykonávacie právomoci. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011.