Správa Komisie - Výročná správa Európskej komisie Európskemu parlamentu o fungovaní systému európskych škôl v roku 2005 {SEK(2006) 1070} /* KOM/2006/0451 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOčENSTIEV | Brusel 11.08.2006 KOM(2006) 451 konečné znenie SPRÁVA KOMISIE Výročná správa Európskej komisie Európskemu parlamentu o fungovaní systému európskych škôl v roku 2005 {SEK(2006) 1070} 1. Úvod Táto správa Európskemu parlamentu sa zameriava na hlavné problémy a úlohy systému európskych škôl v roku 2005. V súčasnosti navštevuje približne 20 400 študentov 13 škôl. Európska komisia pristúpila v roku 2005 k realizácii niekoľkých iniciatív a vyvinula mimoriadne úsilie v určitých oblastiach, aby sa rok 2006 stal rokom reformy a odozvy na hlavné úlohy. Jedným z príkladov je budúca reforma rozpočtových pravidiel. Okrem toho mnohé školy trpia nadmerným počtom študentov so všetkými súvisiacimi problémami, zatiaľ čo iné školy, naopak, musia znižovať počet tried. V dvoch mestách s najväčšími školami, v Bruseli a Luxemburgu, sa v roku 2005 diskutovalo o plánoch na zvýšenie kapacity vo forme nových škôl, aby sa tak pripravili na rozhodnutia, ktoré budú prijaté v roku 2006. Európska komisia vydala v roku 2004 oznámenie o budúcom vývoji systému ako celku[1] a v priebehu roku 2005 získala spätnú väzbu od všetkých zainteresovaných subjektov. Okrem toho sa v tejto oblasti začal realizovať personálny prieskum. Po získaní spätnej väzby od mnohých zainteresovaných subjektov je jasné, že reforma je nevyhnutná a mala by priniesť vítanú modernizáciu pedagogických, finančných a riadiacich aspektov systému. Musia sa riešiť aj mnohé praktické problémy, najmä zodpovednosť hostiteľskej krajiny za poskytovanie vhodných zariadení na včasné zabezpečenie potrebnej kapacity. Tento konkrétny problém začal byť v mnohých európskych školách počas roku 2005 mimoriadne naliehavý. O otázke budúcnosti systému európskych škôl v jeho celistvosti budú členské štáty diskutovať s Komisiou. V tejto súvislosti podpredseda Kallas a holandské predsedníctvo európskych škôl vytvorili v roku 2005 skupinu na vysokej úrovni, ktorá v máji 2006 zorganizuje medzivládnu konferenciu zaoberajúcu sa touto témou. 2. Významné zmeny v roku 2005 2.1. Prehľad súčasnej situácie V roku 2005 bola situácia v jednotlivých európskych školách rozdielna. Výročná správa generálneho tajomníka Rade guvernérov európskych škôl je priložená a obsahuje dôležité štatistické informácie.[2] 2.1.1. Nadmerný počet študentov v Bruseli Zvýšenie počtu žiakov v troch existujúcich školách v Bruseli (Uccle, Woluwe a Ixelles) viedlo v roku 2005 k ich preťaženiu, ktoré malo zasa v Bruseli za následok prísnejšiu politiku pri prijímaní detí rodičov, ktorí nie sú zamestnancami EÚ. V prípade niektorých jazykových tried dvoch škôl boli potrebné obmedzenia aj pre deti zamestnancov EÚ, čo vyvolalo nespokojnosť a sklamanie mnohých dotknutých rodičov a žiakov, ktorí nemohli vždy navštevovať školu podľa svojho výberu. Belgické orgány sú zodpovedné za návrh dočasnej školy, čím by sa malo vyriešiť preťaženie, keďže podľa časového harmonogramu bude štvrtá škola v Leakene otvorená až v roku 2009. Komisia je veľmi aktívna v snahe o čo najrýchlejšie sprístupnenie navrhovanej dočasnej školy, v dostatočnom predstihu pred otvorením 4. bruselskej školy v Leakene v roku 2009. Predseda Barroso aj podpredseda Kallas boli v spojení s belgickými orgánmi, aby sa zabezpečil výber miesta dočasnej školy ešte začiatkom roka 2006 a aby sa škola uviedla do prevádzky pred začiatkom školského roka 2006/2007, najneskôr však v septembri 2007. Prieťahy v zasielaní návrhov na miesto dočasnej školy vážne znepokojujú Komisiu aj rodičov. 2.1.2. Oneskorenie stavebných prác v Luxemburgu a privatizácia jedálne Zvýšenie počtu žiakov v Luxemburgu viedlo k reštriktívnej politike prijímania detí rodičov, ktorí nie sú zamestnancami EÚ. Nová škola, ktorá je v súčasnosti otvorená na dočasnom mieste, môže prijať žiakov len do týchto jazykových tried škôlky a prvého stupňa: EN, FR, DE, HU, CZ, SL, SK, DK, GR, IT. Žiaci druhého stupňa týchto jazykových tried zostanú v škole Luxemburg I až do definitívneho otvorenia školy Luxemburg II. V roku 2005 sa získal pozemok pre novú školu. Luxemburské orgány oznámili, že sa dá očakávať ďalšie oneskorenie, vďaka čomu je pravdepodobné, že škola sa nebude môcť otvoriť v roku 2008, ako sa plánovalo, ale až v roku 2010. Zástupca Komisie v správnej rade vyjadril hlboké znepokojenie a naliehavo žiadal luxemburské orgány, aby urýchlili výstavbu novej budovy. Hoci Rada guvernérov prijala v januári 2003 rozhodnutie (schválené rodičovským združením) o rozdelení žiakov medzi školy Luxemburg I a Luxemburg II podľa jazykových tried, zástupcovia rodičov v roku 2005 zdôraznili, že by radšej dali prednosť rozdeleniu podľa vekových skupín, a nie podľa jazykových tried, a preto by mal byť druhý stupeň na škole Luxemburg II. V roku 2006 sa musí riešenie tohto problému dôsledne monitorovať. Po rozhodnutí Rady guvernérov v roku 2004 o zamietnutí neprimeraného rozpočtového príspevku pre jedáleň sa v roku 2005 prejavili v chode jedálne v Luxemburgu vážne finančné, právne a praktické problémy. Situáciu vyriešila správna rada, ktorá rozhodla o zamestnaní pracovníkov jedálne na iných pracovných miestach v európskej škole a o vyhlásení európskej verejnej súťaže na zabezpečovanie služieb jedálne a kaviarne od začiatku školského roku 2006/2007, aby sa zachovali čo najlepšie podmienky a služby pre žiakov. 2.1.3. Ostatné školy Školy v Bergene, Mole, Karlsruhe a Varese poskytujú vzdelávanie deťom zamestnancov pracujúcich v ústavoch Spojeného výskumného centra, ktoré je generálnym riaditeľstvom Komisie. Varese Vo Varese sa výrazne prejavuje problém s nadmerným počtom žiakom z dôvodu nedostatku tried. Vyvinul sa nátlak na talianske orgány, aby našli vhodné riešenie problémov a aby zabezpečili nevyhnutné práce na rozšírení priestorov. Tak ako všetky hostiteľské krajiny, musí aj talianska vláda poskytnúť vhodné priestory v súlade s potrebami európskej školy. Komisia podporuje žiadosť Rady guvernérov, aby talianske orgány splnili svoj záväzok. V súvislosti so zamestnancami školskej jedálne vo Varese vznikol právny problém. Vedenie školy sa zaviazalo vyriešiť tento problém, čo v priebehu roku 2006 overí správna rada. Frankfurt a Mníchov: Aj dve nemecké školy čelia nadmernému počtu žiakov a podnikajú sa úpravy na čo najlepšie vyriešenie situácie v súčasných priestoroch. Vzhľadom na plánované zvýšenie počtu zamestnancov Európskej centrálnej banky však bude v najbližších rokoch vo Frankfurte pravdepodobne potrebná nová škola. V tomto zmysle bola nemeckým orgánom podaná príslušná žiadosť. Bergen, Culham, Mol a Karlsruhe: V roku 2004 Rada guvernérov potvrdila svoje rozhodnutie o postupnom zatváraní 7 veľmi malých jazykových tried (spolu len 17 detí zamestnancov EÚ) v Bergene, Culhame, Mole a Karlsruhe. Tento proces sa začal v septembri 2005 a potrvá 7 rokov. Zabezpečí sa tým, aby dotknuté deti mohli dokončiť prvý alebo druhý stupeň svojho vzdelávania na terajšej škole. Komisia začala v roku 2005 pracovať na externej štúdii skúmajúcej dlhodobú budúcnosť týchto škôl. Výsledky štúdie sa očakávajú v júli 2006 a budú prednesené na zasadnutí Rady guvernérov. Alicante Európska škola v Alicante existuje od roku 2002 a v školskom roku 2005/2006 ju ukončia prví žiaci európskou maturitou. Žiaci v Alicante sú väčšinou deti rodičov, ktorí nie sú zamestnancami EÚ (63,6 %). Táto skutočnosť stojí za pozornosť, keďže tzv. kritériá Gaignage[3] stanovujú, že v európskych školách mimo Bruselu a Luxemburgu má byť minimálne 50 % žiakov, ktorí sú deťmi zamestnancov EÚ. Nárast počtu týchto detí sa zaznamenal v roku 2005, ale ich podiel je ešte stále menší ako 50 %. 2.2. Pedagogické otázky Vznikom viacerých nových agentúr v členských štátoch sa otázka zabezpečenia vzdelávania pre deti zamestnancov EÚ v týchto lokalitách stáva stále viac akútnou. V týchto lokalitách, ktoré sa v niektorých prípadoch nachádzajú na dosť odľahlých miestach, často pracuje relatívne malý počet zamestnancov. Preto sú tu vyhliadky na založenie klasických európskych škôl nepravdepodobné vzhľadom na obmedzený počet detí zamestnancov EÚ. Rada guvernérov založila pracovnú skupinu pod názvom „Troika II – rozširovanie európskej maturity“, aby sa zaoberala týmito otázkami. Jej úlohou bolo okrem iného preskúmať možnosť spolupráce medzi európskymi školami a ostatnými školami a zistiť, ako zabezpečiť širšiu dostupnosť európskej maturity tým, že sa otvorí aj pre školy mimo existujúceho systému. Okrem toho táto pracovná skupina preskúmala pedagogickú štruktúru európskych škôl vzhľadom na možnosť väčšej nezávislosti a stanovila kritériá pre definovanie „európskeho vzdelávania“. V apríli 2005 Rada guvernérov prijala správu tejto pracovnej skupiny, v ktorej sa uvádzali hlavné charakteristiky vzdelávania v európskych školách a boli stanovené základné kritériá. Správa navrhovala spoluprácu s miestnymi školami, aby sa zabezpečili základné charakteristiky vzdelania poskytovaného v európskych školách, ako aj časový harmonogram pre získanie súhlasu zainteresovaných krajín. Taliansko, Írsko a Grécko, na ktorých území je zriadená európska agentúra, vyjadrili záujem o takúto úpravu. Talianske orgány zriadili školu v Parme, ktorá príjme deti zamestnancov Európskej agentúry pre bezpečnosť potravín, s rôznymi programami v 3 jazykových triedach. V roku 2005 otvorila triedy 1 až 3 druhého stupňa. Írsko ponúklo školu v Dunshaughline pre deti zamestnancov Veterinárnej agentúry v Grange. Taliansko a Írsko požiadali o akreditáciu európskeho vzdelávania, ktoré poskytujú v rámci svojich pilotných projektov. Začiatkom roku 2006 Rada guvernérov prijala správy predložené talianskymi a írskymi orgánmi dokazujúce zhodu so špecifikáciami európskych škôl pre Scuola per l’Europa v Parme a pre Centrum európskeho vzdelávania v Dunshaughline, čo predstavuje druhý krok v ich akreditácii ako asociovaných škôl systému európskych škôl. Rada guvernérov tiež prijala správu o všeobecnom záujme predloženú gréckymi orgánmi v roku 2005 ako prvý krok žiadosti o akreditáciu školy pre európske vzdelávanie v Heraklione, ktorá má prijať deti zamestnancov Európskej agentúry pre bezpečnosť sietí a informácií. 2.3. Rozpočet a financie Rozpočet európskych škôl pozostáva z príspevkov členských štátov (ktoré vyplácajú vnútroštátne mzdy svojim vyslaným učiteľom), z príjmov pochádzajúcich z poplatkov platených rodičmi, ktorí nie sú zamestnancami EÚ, a z vyrovnávacieho príspevku z rozpočtu EÚ. 2.3.1. Rozpočet na rok 2005 Príspevok pôvodne pridelený európskym školám Rozpočtovým orgánom EÚ v roku 2005 predstavoval 127 miliónov eur, teda rovnakú čiastku ako v roku 2004. Konečný podiel rozličných príspevkov do celkového rozpočtu bol takýto: - 53 % z rozpočtu EÚ; - 23 % od členských štátov; - 7 % od EPO[4]; - zvyšok z iných zdrojov. Európske školy nevyužili 10,6 milióna eur z celkového príspevku prideleného v roku 2005, ale napriek tomu uzavreli svoj ročný rozpočet s prebytkom vo výške približne 8,3 milióna eur. 2.3.2. Rozhodnutia o rozpočte na rok 2006 Pre rok 2006 sa Komisia a Úrad generálneho tajomníka (OSG - Office of the Secretary General) rozhodli urobiť podrobnú analýzu dôvodov nevyčerpania prostriedkov a prebytkov v posledných rokoch. Komisiu to viedlo k tomu, že na rok 2006 požiadala o príspevok v rovnakej výške ako na rok 2005: 127,13 milióna eur. V decembri 2005 rozpočtový orgán rozhodol o zmrazení 25 % príspevku EÚ pre Úrad generálneho tajomníka (OSG) na rok 2006, ktorý dostal z rozpočtu EÚ 80 % svojich financií s cieľom podporiť OSG, aby: - našiel riešenie problému s nadmerným počtom žiakov v európskych školách; - zlepšil správu a riadenie európskych škôl. Komisia oznámila toto rozhodnutie generálnemu tajomníkovi a navrhla, aby jeho služby pomohli OSG pri realizácii požadovaných opatrení a pri nadväzovaní kontaktov s Európskym parlamentom. 2.3.3. Nové rozpočtové pravidlá pre európske školy Komisia a rozpočtový orgán považujú reformu v tejto oblasti za absolútne nevyhnutnú. Na základe odporúčaní uvedených v správe pracovnej skupiny Troika I pod názvom „Rozdelenie finančnej záťaže a spolufinancovanie“ Rada guvernérov schválila v apríli 2005 modernizáciu rozpočtových pravidiel pre európske školy. Umožní to aj realizáciu odporúčaní o finančnej nezávislosti. Rozhodlo sa o zosúladení existujúcich pravidiel s novými rozpočtovými pravidlami uplatňovanými na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev od roku 2002. Hlavné body sú: - zásada správneho finančného hospodárenia; - interný audit; - štandardy internej kontroly; - obstarávanie; - výročná správa; - rozpočtový kalendár európskych škôl. OSG začal realizovať tento proces za pomoci Komisie a v októbri 2006 mieni navrhnúť Rade guvernérov nové rozpočtové pravidlá pre európske školy, ktoré nadobudnú účinnosť 1. januára 2007. 2.3.4. Audit OSG V novembri 2005 Komisia zaslala OSG list, v ktorom navrhla, aby jeden z útvarov interného auditu Komisie vykonala audit OSG. OSG sa domnieval, že takéto rozhodnutie nemôže prijať. Táto otázka nebola prediskutovaná v Rade guvernérov z časových dôvodov, keďže bola až na konci programu rokovania, a preto neboli v plnej miere zvážené všetky argumenty. Vo februári 2006 Rada guvernérov odpovedala na návrh v písomnej forme a zamietla ho. 2.4. Správa 2.4.1. Dôsledky oznámenia z júla 2004 V roku 2004 Komisia vypracovala oznámenie „Konzultácie o možnostiach rozvoja systému európskych škôl“. Tieto konzultácie prebiehali počas roku 2005 a priniesli zaujímavé a stimulujúce výsledky. Medzi tými, ktorí zaslali odpovede, boli zástupcovia rodičovských združení, niekoľko individuálnych pracovníkov európskych inštitúcií a ich zástupcov, zástupcovia žiakov, zástupcovia členských štátov, členovia Rady guvernérov a zástupcovia zamestnancov škôl. Za účelom uzavretia konzultačného procesu sa v priebehu septembra 2005 rozoslal zamestnancom európskych inštitúcií dotazník obsahujúci kľúčové myšlienky oznámenia a vrátilo sa približne 4 000 odpovedí. Predbežné výsledky konzultácií dokazujú, že prevláda všeobecný konsenzus o potrebe reformy. Návrh na uskutočnenie externého hodnotenia fungovania celého systému európskych škôl bol veľkou väčšinou prijatý. Všeobecne prevládal názor, že správa európskych škôl by mohla byť efektívnejšia. Zamestnanci inštitúcií, ktorí odpovedali na dotazník, podporili návrh, že Komisia má mať rozhodovaciu právomoc úmernú svojmu rozpočtovému príspevku. Väčšina zainteresovaných osôb podporila aj zvýšenie nezávislosti škôl v kombinácii s väčšou zodpovednosťou. Značnú podporu získalo zlepšenie zabezpečenia žiakov s osobitnými vzdelávacími potrebami a žiakov, ktorí nemajú prístup do jazykových tried s ich materinským jazykom. Väčšina zainteresovaných osôb súhlasila aj s tým, že sa má zostavovanie a realizácia rozpočtu zlepšiť a sprehľadniť. Hĺbková analýza výsledkov konzultácií a rozsiahleho dotazníka bude ukončená a zverejnená v priebehu roku 2006. 2.4.2. Rezolúcia Európskeho parlamentu Európsky parlament diskutoval o tomto oznámení vo svojom Rozpočtovom výbore a vo Výbore pre kultúru a vzdelávanie a v septembri 2005 prijal rezolúciu P6TA(2005)336, ktorá odpovedá na všetky podstatné otázky oznámenia Komisie. V oblasti správy je potrebná intenzívnejšia kontrola zo strany Komisie zodpovedajúca jej finančnému príspevku, lepšie riadenie zdrojov, riešenie problémov agentúr súvisiacich so zabezpečením vzdelávania pre deti ich zamestnancov a posúdenie možností alternatívnych systémov financovania, a v pedagogickej oblasti je potrebné rozšírenie udeľovania európskej maturity a spolupráca európskych škôl s ostatnými školami, zlepšenie pedagogického zabezpečenia detí s SEN[5], redukcia počtu detí v triedach a zavedenie alternatívneho výstupného osvedčenia. Vo svojej priamej reakcii Komisia prevzala iniciatívu v uvedených otázkach, čoho výsledkom je napríklad aj plánovaná reforma rozpočtových pravidiel. Mnohé problémy sa však môžu riešiť len v rámci širšej diskusie o budúcnosti systému. Komisia bola v súvislosti so skupinou na vysokej úrovne (pozri 3.3) veľmi aktívna v podporovaní zmeny v súlade so všeobecnými názormi inštitúcií. Zároveň viaceré pracovné skupiny v rámci Rady guvernérov skúmajú možnosti súvisiace s pedagogickými otázkami. 2.4.3. Príprava konferencie o budúcnosti systému európskych škôl Otázky správy systému vyvolávajú najväčšie starosti, pričom oznámenie Komisie o budúcnosti systému európskych škôl bolo východzím bodom pre rozsiahlu diskusiu. Napríklad vo svojej rezolúcii z 8. septembra 2005 Európsky parlament zdôraznil naliehavú potrebu konať. S týmto názorom súhlasia mnohí pozorovatelia na politickej aj na mimopolitickej úrovni. Podpredseda Kallas a holandské predsedníctvo[6] európskych škôl preto prevzali iniciatívu a zvolali konferenciu, organizovanú skupinou na vysokej úrovni, ktorá sa má konať v roku 2006 v Holandsku za prítomnosti zástupcov všetkých členských štátov, aby sa tejto oblasti dal nový politický impulz. Komisia prevzala mimoriadne aktívnu úlohu v práci tejto skupiny na vysokej úrovni. Cieľom tejto konferencie je stimulovať proces reflexie na vysokej úrovni a pripraviť pôdu pre diskusiu o reformách na ministerskej úrovni. Všetky členské štáty boli vyzvané, aby na konferenciu vyslali svojich zástupcov, ktorí budú prezentovať názory svojich vlád v príslušných oblastiach, konkrétne v oblasti správy, vo finančnej oblasti a v pedagogickej oblasti. Pozri oddiel 3.3. 2.4.4. Monitorovacia skupina Brusel IV v Laekene Podľa časového harmonogramu, ktorý vypracovali belgické orgány, bude štvrtá európska škola v Bruseli otvorená v roku 2009. Belgicko zabezpečí priestory v Leakene. Bolo potrebné prijať dve dôležité rozhodnutia: ktoré jazykové triedy sa otvoria v tejto 4. škole a ako pripraviť postupné otváranie školy a rozličných tried. Za účelom definovania a analýzy rozličných možností týchto rozhodnutí, ktoré prijala Rada guvernérov európskych škôl v apríli 2006, generálny tajomník európskych škôl poskytol potrebné vstupné informácie a postavil sa na čelo pracovnej skupiny nazvanej „Monitorovacia skupina Brusel IV“. Táto skupina pozostávala zo zástupcov všetkých zainteresovaných strán: rodičovských združení, európskych škôl, učiteľov a Komisie. Komisia bola aktívnym členom tejto skupiny a pomohla predovšetkým pri určovaní odhadov budúceho počtu žiakov. Tieto odhady vychádzali z plánovaného náboru zamestnancov Komisiou a zo súčasného počtu žiakov, ktorí sú deťmi zamestnancov EÚ. Odhady sa skombinovali s predstavami riaditeľov škôl a pracovná skupina ich schválila. Rada guvernérov na svojom zasadnutí v októbri 2005 stanovila usmernenia pre túto pracovnú skupinu a zároveň prijala zoznam kritérií zohľadňujúcich žiadosti prednesené zástupcami rodičovských združení. Tieto kritériá predstavovali základ pre rozhodovanie o lingvistickom zložení školy v Leakene a pre spôsob, akým sa otvárali jednotlivé triedy. Zoznam kritérií[7] prijala Rada guvernérov vrátane zástupcov rodičov takmer jednohlasne, ale Taliansko a Španielsko sa zdržali hlasovania. Komisia hlasovala v jeho prospech. „Monitorovacia skupina Brusel IV“ potom pripravila pôdu pre diskusiu a rozhodovanie o otvorení školy v Leakene. Komisia zohrávala v tejto skupine rozhodujúcu úlohu a venovala mimoriadnu pozornosť analýze a prezentácii faktov Rade guvernérov, ktorá rozhodne o postupnom otvorení školy a rozličných jazykových tried. Toto rozhodnutie sa musí prijať dvojtretinovou väčšinou, pričom každý členský štát a Komisia majú jeden hlas. 2.4.5. Komunikácia so zainteresovanými skupinami a informácie Prísnejšia politika prijímania žiakov v Bruseli na školský rok 2005/2006 spôsobila v lete 2005 značnú frustráciu a generálny riaditeľ Generálneho riaditeľstva ADMIN prijal strategické rozhodnutie o priamom informovaní všetkých zamestnancov prostredníctvom e-mailovej správy. Považovalo sa to za nevyhnutné pre zvýšenie prehľadnosti, ale aj pre ukončenie šírenia zavádzajúcich informácií vyvolávajúcich znepokojenie a zbytočnú úzkosť medzi rodičmi a žiakmi. Tieto správy boli zaslané v júni 2005 a v decembri 2005 všetkým zamestnancom Komisie.[8] V tomto prístupe sa pokračovalo aj v roku 2006, aby sa zabezpečili presné a včasné informácie pre zamestnancov. Aj podpredseda Kallas zohral aktívnu úlohu pri komunikácii s ostatnými komisármi a pri ich informovaní o najnovšom vývoji. Príslušné útvary Komisie vynaložili značné úsilie, aby odpovedali na všetky jednotlivé telefonické alebo e-mailové žiadosti o informácie od rodičov alebo od iných zainteresovaných strán. V priebehu roku 2005 sa odoslalo spolu viac ako 300 písomných odpovedí. To Komisii umožnilo udržiavať priamy kontakt s mnohými dotknutými rodičmi. Okrem toho rodičia pociťujúci spoločné starosti v špecifických oblastiach neraz vytvárali skupiny ad hoc, aby koordinovali svoje kontakty s Komisiou. Uskutočnilo sa aj niekoľko stretnutí s rodičovskými združeniami, miestnymi výbormi zamestnancov a odbormi. Európsky parlament adresoval v roku 2005 Komisii 30 oficiálnych otázok týkajúcich sa európskych škôl, pričom všetky boli zodpovedané ústne alebo v písomnej forme. Boli prijaté štyri sťažnosti, ktorými sa zaoberal ombudsman. Aj podpredseda Kallas prišiel do Európskeho parlamentu, aby osobne diskutoval o otázkach týkajúcich sa európskych škôl s poslancami Európskeho parlamentu. 2.5. Transparentnosť 2.5.1. Kódex riadneho správneho postupu V roku 2004 Komisia predložila Rade guvernérov dokument pod názvom „Navrhované opatrenia pre väčšiu transparentnosť a riadnu verejnú správu v systéme európskych škôl“, ktorý bol prijatý v apríli 2006. Cieľom takéhoto kódexu je zaručiť za každých okolností vysoko kvalitné služby pre všetkých užívateľov systému európskych škôl. Komisia dôrazne podporuje tento proces, vďaka ktorému sa po jeho implementácii zosúladia prístupy a služby poskytované všetkými európskymi školami a zvýši a podporí sa transparentnosť. Vítaná bola aj práca generálneho sekretariátu v priebehu roku 2005, ktorý zosúladil všeobecné predpisy európskych škôl za účelom zvýšenia transparentnosti. 3. Pohľad do budúcnosti 3.1. Rozhodnutie o škole Brusel IV v Leakene Po intenzívnej diskusii v priebehu roku 2005 o lingvistickom zložení školy v Leakene Rada guvernérov v apríli 2006 rozhodla o takomto zložení: DE, EN, FR, IT, NL, plus BG a RO (ak budú vytvorené). Keď bude k dispozícii prechodná škola, musí sa vynaložiť značné úsilie na prípravu presunu a privítania žiakov v novej škole. Komisia má najväčšie obavy z toho, či belgické orgány poskytnú dočasné priestory včas, aby sa zmiernilo momentálne preťaženie škôl. Uznáva sa, že sú potrebné plány na budúcu piatu európsku školu v Bruseli, keďže odhady počtu žiakov naznačujú, že sa čoskoro po otvorení školy v Leakene opätovne dosiahne maximálna celková kapacita. 3.2. Uskutočnené štúdie 3.2.1. Štúdia o štyroch malých školách [9] V roku 2005 Komisia uskutočnila externú štúdiu skúmajúcu dlhodobú budúcnosť štyroch malých škôl. Konkrétne sa mali štúdiou nájsť alternatívne metódy vzdelávania detí zamestnancov EÚ a prechodné opatrenia pre všetkých súčasných žiakov. Výsledky tejto štúdie sa očakávajú v lete 2006. Štúdia vytvorí základ diskusie v Rade guvernérov, ktorá potom rozhodne o budúcnosti týchto škôl. 3.2.2. Štúdia o školských poplatkoch Na základe výsledkov pracovnej skupiny vytvorenej s cieľom preskúmať možné prerozdelenie finančného zaťaženia medzi členskými štátmi Rada guvernérov požiadala externého ekonóma, aby vypracoval štúdiu o optimálnej výške poplatkov pre žiakov s osobitnými korporačnými dohodami a pre deti rodičov, ktorí nie sú zamestnancami EÚ. Túto štúdiu prediskutuje Správny a finančný výbor v roku 2006. 3.3. Budúcnosť systému európskych škôl Konferencia na vysokej úrovni, ktorá sa konala v máji 2006 z iniciatívy podpredsedu Kallasa a holandského predsedníctva európskych škôl, bola miestom stretnutia zástupcov členských štátov a Komisie, kde sa prediskutovala budúcnosť systému európskych škôl. Priniesla predovšetkým užitočné výsledky týkajúce sa pedagogických aspektov systému a jeho budúcnosti a súvisiace s nápadmi o vzdelávaní detí zamestnancov, ktorých zamestnávajú malé agentúry v celej Európskej únii, a s otvorením európskej maturity aj pre školy, ktoré nemajú prepojenie s európskymi inštitúciami, ale spĺňajú určité prísne kritériá. Konferencia ďalej uznala potrebu reformy systému, predovšetkým správnych a finančných aspektov. Na druhej strane prebiehali zmiešané diskusie o aspektoch správy a o možných zmenách v Dohovore. Diskusie o všetkých týchto aspektoch budú pokračovať aj v roku 2006. Po tejto konferencii je Komisia pripravená pokračovať vo svojej práci a zohrávať konštruktívnu úlohu v modernizácii systému, ktorá musí čeliť problémom súvisiacim s rozširovaním Európskej únie a s nárastom počtu agentúr v EÚ a zároveň zohľadňovať potreby zamestnancov. [1] KOM(2004) 519, konečné znenie. [2] Ref.:1512-D-2005-en-1. Príloha 1. [3] Ref # 2000-D-7510. Príloha 2. [4] V prípade európskej školy v Mníchove podiel Európskeho patentového úradu (EPO – European Patent Office) na rozpočte je rovnaký ako podiel Komisie v ostatných európskych školách. [5] „Osobitné vzdelávacie potreby – Special Educational Needs (SEN)“. Komisia nemá mandát zasahovať do pedagogických aspektov SEN, ale aktívne sleduje vývoj v európskych školách. V roku 2005 sa celkový rozpočet európskych škôl pre SEN zvýšil o 13 %. [6] Od augusta 2005 do augusta 2006. [7] Ref.: 2005-D-4310-en-2. Príloha 3. [8] Príloha 4. [9] Culham, Mol, Bergen a Karlsruhe.