·Komplexná prepojenosť. Základom prepojenosti je vybudovanie sietí a zabezpečenie pohybu osôb, tovaru, služieb a kapitálu cez tieto siete. To znamená dopravné spojenia letecké, pozemné alebo námorné. Zahŕňa to digitálne siete, od mobilných až po pevné, od internetovej chrbticovej siete až po účastnícke vedenie, od káblov až po satelity. Takisto to zahŕňa energetické siete a toky, od plynu vrátane skvapalneného zemného plynu až po elektrizačné sústavy, od obnoviteľných zdrojov energie až po energetickú účinnosť. Treba optimalizovať synergie medzi troma sektormi, ktoré niekedy vedú k inovačným a novým formám prepojenosti. Prepojenosť má kľúčový ľudský rozmer a záujmy a práva ľudí by mali tvoriť jadro všetkých politík.

·Udržateľná prepojenosť. Ak sa má zvýšiť produktivita, podnietiť rast a tvorba pracovných miest, je potrebné, aby investície do prepojenosti zabezpečovali trhovú účinnosť a aby boli životaschopné z fiškálneho hľadiska. S cieľom reagovať na výzvy spojené so zmenou klímy a degradáciou životného prostredia je nutné, aby sa podporovala dekarbonizácia hospodárstva a aby sa dodržiavali prísne normy založené na posudzovaní vplyvov na životné prostredie. Spoločenský pokrok sa dosiahne tak, že sa budú dodržiavať prísne normy v oblasti transparentnosti a v oblasti dobrej správy vecí verejných a prostredníctvom primeraných verejných konzultácií sa vypočujú názory ľudí ovplyvnených danými projektmi. Prostredníctvom politík v oblasti prepojenosti by sa mali obmedziť negatívne externality, ako je vplyv na životné prostredie, preťaženie, hluk, znečistenie a nehody. V krátkosti, prepojenosť musí byť dlhodobo udržateľná z hospodárskeho, fiškálneho, environmentálneho a sociálneho hľadiska.

Európska únia v posledných desaťročiach výrazne podporuje vnútornú prepojenosť. Vytvorením vnútorného trhu EÚ umožnila voľný pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu. Prostredníctvom pravidiel, ktoré platia v celej EÚ (ako sú pravidlá EÚ na kontrolu štátnej pomoci a pravidlá verejného obstarávania), sa zabezpečuje spravodlivá a transparentná hospodárska súťaž, a zároveň prostredníctvom politík Únie sa zaisťuje ochrana životného prostredia, bezpečnostná ochrana, bezpečnosť, ako aj sociálne a individuálne práva. Európska únia v rovnakom duchu podporuje aj obehové hospodárstvo, nízke emisie skleníkových plynov a budúcnosť odolnú proti zmene klímy s cieľom dosiahnuť ciele trvalo udržateľného rozvoja a cieľové hodnoty stanovené v Parížskej dohode o zmene klímy. Týmito politikami sa podporili investície do cezhraničnej prepojenosti na základe jasnej transeurópskej siete (TEN) so správne identifikovanými prioritami a normami. Pre občanov (ako používateľov prepojenosti) a podniky je prínosné, že sa môžu spoľahnúť na účinnú celoeurópsku infraštruktúru, slobodnú a spravodlivú hospodársku súťaž a spoločné normy. Výsledkom vnútorného trhu EÚ je vyššia produktivita a lepšia konkurencieschopnosť, a tak môže byť zdrojom inšpirácie na celom svete.

Podľa niektorých odhadov bude v nasledujúcich desaťročiach nevyhnutné v Ázii investovať viac ako 1,3 bilióna EUR ročne do infraštruktúry s cieľom udržať súčasné tempo rastu a adaptovať sa na na zmenu klímy. Na porovnanie možno uviesť, že v EÚ sa nevyhnutné investície do transeurópskej dopravnej siete v období rokov 2021 – 2030 odhadujú na 1,5 bilióna EUR. Nie je to však výhradne len otázka investícií. Ázia pozostáva z rôznych regiónov, ktoré vytvárajú veľmi rozmanité krajiny z hľadiska hospodárskych modelov a úrovne rozvoja. Je potrebné zaviesť jednotné a zosúladené pravidlá, normy alebo postupy s cieľom podporiť prístup na trh a cezhraničný pohyb tovaru, služieb, kapitálu a osôb. Prísne environmentálne a sociálne normy, primerané plánovanie a analýza nákladov a prínosov celého životného cyklu sú potrebné na zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti investícií do oblasti prepojenosti. Treba zabezpečiť fiškálnu a finančnú udržateľnosť infraštruktúrnych projektov, aby sa zabránilo riziku vzniku vysokého zadlženia.

Vzťah medzi Európskou úniou a Áziou má celosvetový význam a je pravdepodobné, že tieto zväzky sa v nasledujúcich rokoch ešte prehĺbia. Do Ázie, v ktorej žije približne 60 % svetového obyvateľstva, smeruje 35 % vývozu EÚ (618 miliárd EUR) a z Ázie pochádza 45 % dovozu do EÚ (774 miliárd EUR). Rastúca globálna vzájomná závislosť predstavuje pre Európu aj Áziu príležitosť na intenzívnejšiu spoluprácu, na mierovú politickú spoluprácu, na vytvorenie spravodlivých a pevnejších hospodárskych vzťahov, nadviazanie komplexného spoločenského dialógu a na spoluprácu v oblasti medzinárodnej a regionálnej bezpečnosti. Európa a Ázia môžu spoločne podnietiť kooperatívnejší prístup k svetovej politike, globálnej stabilite a regionálnej hospodárskej prosperite.

·Po prvé tak, že prispeje k účinným spojeniam a sieťam medzi Európou a Áziou prostredníctvom prioritných dopravných koridorov, digitálnych prepojení a prostredníctvom energetickej spolupráce na prospech ľudí a príslušných hospodárstiev.

·Po druhé tak, že vytvorí partnerstvá v oblasti prepojenosti na základe spoločne dohodnutých pravidiel a noriem, čím sa umožní lepšia správa tokov tovaru, osôb, kapitálu a služieb.

·Po tretie tak, že prispeje k riešeniu prípadov veľkého nedostatku investícií lepšou mobilizáciou zdrojov, efektívnejším využitím finančných zdrojov EÚ a posilnením medzinárodných partnerstiev.

3.Budovanie účinných spojení medzi Európou a Áziou

S cieľom ešte viac posilniť účinnosť existujúcich a budúcich spojení by Únia spoločne so svojimi partnermi mala riešiť dopravné, energetické a digitálne prepojenia medzi Európou a Áziou, pričom treba zohľadniť rýchle technologické zmeny, ktoré majú výrazný vplyv na prepojenosť. Popri riešení fyzických spojení medzi Európou a Áziou by EÚ a jej partneri mali podporovať aj prepojenosť a mobilitu študentov, akademických pracovníkov a výskumníkov.

3.1.Doprava

Únia aj ázijskí partneri majú záujem na rozvoji účinných, hospodársky životaschopných a environmentálne udržateľných obchodných trás a koridorov medzi Európou a Áziou. Z hľadiska hodnoty sa v súčasnosti 70 % obchodu realizuje námornou dopravou, viac ako 25 % letecky, pričom železničná doprava zostáva pomerne okrajová. Vo všetkých sektoroch je obrovský potenciál rastu.

Európska únia by spoločne so svojimi susedmi a ázijskými partnermi mala posilniť dopravnú prepojenosť. Európska únia by mala pracovať na prepojení rozvinutého rámca transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) so sieťami v Ázii. V rámci transeurópskej dopravnej siete sú stanovené jasné priority a normy na podporu cezhraničnej a interoperabilnej multimodálnej dopravy (t. j. kombinácia železníc, námornej dopravy a vnútrozemských vodných ciest). Na dosiahnutie tohto cieľa by EÚ mohla podľa potreby ponúknuť technickú pomoc s cieľom pomôcť partnerom s plánovaním dopravných systémov a zabezpečiť ich vzájomné prepojenie, pričom EÚ by mohla podľa potreby prispieť aj na financovanie infraštruktúry (pozri oddiel 4). Nedostatky a príležitosti sa identifikujú pomocou nových metód na posúdenie úrovní prepojenosti (napr. pomocou indexov prepojenosti). Európska únia by mala prispieť aj k zvýšeniu bezpečnosti dopravnej prepojenosti s Áziou.

Prepojenosť a bezpečnosť Svet je čoraz viac závislý od sofistikovaných dátových sietí a prenosov, energetických spojení, dokonale načasovaných hodnotových reťazcov a mobility ľudí. Riadenie týchto tokov znamená, že treba nájsť rovnováhu medzi ich uľahčením a zabezpečením ich ochrany a bezpečnosti. V dobe hybridných hrozieb a terorizmu je „bezpečnosť tokov“ veľmi dôležitá. Prístup k obchodným trasám naďalej závisí od vhodného politického a bezpečnostného prostredia, pričom je potrebné riešiť problémy, ako je cezhraničná organizovaná trestná činnosť a všetky druhy nedovoleného obchodovania a pašovania, kybernetická bezpečnosť a útoky na dopravnú a energetickú bezpečnosť. Tieto problémy nemožno riešiť výhradne prostredníctvom interných alebo externých politík krajín alebo subjektov. Európska únia by sa mala spoločne s partnerskými krajinami usilovať o zvýšenie ochrany a bezpečnosti dopravnej prepojenosti s Áziou, a to najmä v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

·Letecká doprava

Dohody EÚ o leteckej doprave s tretími krajinami vytvárajú nové hospodárske možnosti prostredníctvom otvorenia trhov a podpory investičných príležitostí. S cieľom umožniť rozvoj leteckej dopravy na prospech občanov a podnikov z EÚ a z partnerských krajín, EÚ v súčasnosti rokuje o dohodách o leteckej doprave s viacerými krajinami v susedstve EÚ a v Ázii. Európska únia sa v rámci tohto úsilia zameriava aj na vplyv letectva na životné prostredie a klímu, predovšetkým pokiaľ ide o otázku emisií z leteckej dopravy. Európska únia bude naďalej podporovať potrebnú dlhodobú dekarbonizáciu leteckej dopravy v rámci Európy, Ázie a ďalších svetadielov, a to aj prostredníctvom podpory účinného vykonávania medzinárodných dohôd a prostredníctvom cielených činností zameraných na budovanie kapacít v partnerských krajinách.

·Námorná doprava

Európska únia podporuje ekologickú a udržateľnú lodnú dopravu tak, že vytvára politické opatrenia platné v celej EÚ a vyvíja úsilie v oblasti životného prostredia vrátane činností vykonávaných v rámci Medzinárodnej námornej organizácie (IMO). V rámci stratégie zameranej na dekarbonizáciu dopravy bude Komisia aj naďalej podporovať využívanie alternatívnych palív v prístavoch v Európe a Ázii. Európska únia bude naďalej spolupracovať s tretími krajinami v Ázii a prostredníctvom príslušných dohôd o námornej doprave pomôže regulovať a uľahčovať námornú dopravu. S cieľom urýchliť colné formality by mala podporovať iniciatívy zamerané na digitalizáciu a zjednodušenie administratívnych formalít v prístavoch v Ázii. Európska únia by sa takisto mala usilovať o to, aby boli v širšej miere prijaté Rotterdamské pravidlá, čo by uľahčilo používanie elektronických dokumentov v lodnej doprave. Na posilnenie námornej bezpečnosti by EÚ mala navrhnúť dodatočné opatrenia a naďalej by mala podporovať medzinárodné úsilie, a to aj prostredníctvom IMO. Európska únia by mala naďalej rozvíjať „premosťujúcu“ úlohu čiernomorskej oblasti.

·Pozemná doprava

V sektore železničnej dopravy by EÚ spoločne s partnermi mala pracovať na zvýšení konkurencieschopnosti železničných spojení prostredníctvom skrátenia tranzitných časov a zlepšenia koeficientov zaťaženia. Európska únia rozšírila transeurópsku dopravnú sieť (TEN-T) do krajín západného Balkánu a nedávno sa so šiestimi krajinami Východného partnerstva (Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Moldavsko, Ukrajina) dohodla na rozšírení siete TEN-T. V budúcnosti by dôležitú úlohu mohli zohrávať železničné spojenia sever – juh, ako aj železničné spojenia východ – západ. Predovšetkým železničné spojenie EÚ – Čína zaznamenáva prudký rast. Bude potrebné vyriešiť problémy týkajúce sa dlhodobej hospodárskej životaschopnosti a konkurenčnej neutrality tohto železničného spojenia. Európska únia podporuje iniciatívu Európskej hospodárskej komisie OSN (EHK OSN), ktorá sa týka jednotných právnych predpisov v oblasti železničnej dopravy; cieľom tejto iniciatívy je zjednotiť právny režim železničnej prepravy tovaru na celom eurázijskom kontinente. Európska únia bude spolupracovať s príslušnými organizáciami pôsobiacimi v oblasti železničnej dopravy na rozšírení uplatňovania rámcov EÚ týkajúcich sa technických špecifikácií a riadenia bezpečnosti. Pokiaľ ide o eurázijskú prepojenosť, na stredné vzdialenosti (napríklad do Strednej Ázie) je zvyčajne výhodnejšie využiť cestnú dopravu, ktorá slúži aj ako sekundárna dopravná sieť v kombinácii s inými druhmi dopravy. Navyše kľúčové je zabezpečiť vhodné sociálne podmienky pre zamestnancov v tomto sektore a spravodlivú hospodársku súťaž medzi podnikmi pôsobiacimi v odvetví cestnej dopravy. Európska únia by sa v rámci spolupráce s ázijskými krajinami mala zamerať na podporu bezpečnosti cestnej premávky tak, že poskytne najlepšie postupy a najvhodnejšie riešenia s cieľom obmedziť úmrtia a zranenia na cestách. Európska únia takisto pomôže podporiť výmenu colných informácií a rozvinie spoluprácu v oblasti tranzitu jednak bilaterálne a jednak prostredníctvom Svetovej colnej organizácie (WCO).

3.2.Digitálna prepojenosť

Vysokokapacitné sieťové prepojenia sú kľúčové na podporu digitálneho hospodárstva. Chrbticové sieťové prepojenia s ázijskými a ďalšími tretími krajinami prispejú k vytvoreniu plne zosieťovanej siete so zabezpečením požadovanej šírky pásma a ďalších kvalitatívnych kritérií tejto čoraz kritickejšej infraštruktúry. Je preukázané, že všeobecný a cenovo dostupný prístup na internet podporuje sociálno-ekonomický rozvoj.

Európska únia by v rámci vzťahov s ázijskými krajinami mala podporovať mierové, bezpečné a otvorené prostredie v oblasti IKT, pričom je potrebné riešiť hrozby v oblasti kybernetickej bezpečnosti a ochranu ľudských práv a slobôd online vrátane ochrany osobných údajov. Ucelený regulačný prístup je potrebný na podporu súkromných a verejných investícií do „digitálnej“ infraštruktúry, ako aj politík a stimulov na premostenie digitálnej priepasti najmä vo vzdialených regiónoch alebo vo vnútrozemských štátoch. V tejto súvislosti bude Únia podľa potreby v Ázii presadzovať stratégiu Digital4Development s cieľom podnietiť posilnenie digitálnych technológií a služieb na podporu sociálno-ekonomického rozvoja.