P6_TA(2005)0337
Cestovný ruch a rozvoj
Uznesenie Európskeho parlamentu o cestovnom ruchu a rozvoji (2004/2212(INI))
Európsky parlament,
—so zrete ľom na článok 24 Dohody o partnerstve AKT-EÚ podpísanej v Cotonou 23. júna 2000,
—so zrete ľom na Deklaráciu z Fid ži, prijatú 20. októbra 2004 na 7. regionálnom seminári hospodárskych
a sociálnych záujmových skupín AKT-EÚ pod zá štitou Spolo čného parlamentného zhroma ždenia AKT-
EÚ,
—so zrete ľom na oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a
sociálnemu výboru a Výboru regiónov o základných zámeroch pre trvalú udr žateľnosťeurópskeho
cestovného ruchu (KOM(2003)0716),
—so zrete ľom na svoje uznesenie zo 14. mája 2002 o oznámení Komisie Rade, Európskemu parlamentu,
Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o spolupráci pre budúcnos ť
európskeho cestovného ruchu (1),
—so zrete ľom na svetový samit o trvalo udr žateľnom rozvoji, ktorý sa konal v Johannesburgu 26. augusta
–4. septembra 2002,
—so zrete ľom na uznesenie o cestovnom ruchu a rozvoji v kontexte správy a kontroly Európskeho roz-
vojového fondu (EDF) prijaté Spolo čným parlamentným zhroma ždením AKT-EÚ v marci 2001
v Libreville (2),
—so zrete ľom na vyhlásenie Rady a Komisie z 10. novembra 2000 o rozvojovej politike Európskeho
spolo čenstva,
—so zrete ľom na svoje uznesenie z 18. februára 2000 o oznámení Komisie nazvanom „Zvýšiťpotenciál
cestovného ruchu pre zamestnanos ť–v nadväznosti na závery a odporú čania skupiny na vysokej
úrovni “(3),
—so zrete ľom na uznesenie o cestovnom ruchu a rozvoji, prijaté Spolo čným parlamentným zhroma žde-
ním AKT-EÚ 14. októbra 1999 v Nassau (4),
—so zrete ľom na Globálny etický kódex cestovného ruchu, prijatý Valným zhroma ždením Svetovej orga-
nizácie cestovného ruchu v Santiagu ( Čile) 1. októbra 1999 a podporený rezolúciou Valného zhroma ž-
denia OSN, prijatou 21. decembra 2001 (A/RES/56/212),
—so zrete ľom na uznesenie o kultúrnom aspekte spolupráce pri rozvoji, najmä z h ľadiska kultúrneho
dedičstva a cestovného ruchu, prijaté Spolo čným parlamentným zhroma ždením AKT-EÚ v Štrasburgu
1. apríla 1999 (5),
—so zrete ľom na uznesenie Rady ministrov pre rozvoj, konanej v Bruseli 30. novembra 1998 o trvalo
udržateľnom cestovnom ruchu v rozvojových krajinách,
—so zrete ľom na článok 45 rokovacieho poriadku,
—so zrete ľom na správu Výboru pre rozvoj (A6-0173/2005),
(1) Ú. v. EÚ C 180 E, 31.7.2003, s. 138.
(2) Ú. v. ES C 265, 20.9.2001, s. 39.
(3) Ú. v. ES C 339, 29.11.2000, s. 292.
(4) Ú. v. ES C 59, 1.3.2000, s. 41.
(5) Ú. v. ES C 271, 24.9.1999, s. 73.C 193 E/338 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
A. ke ďže cestovný ruch nepochybne predstavuje motor rastu rozvojových krajín na v šetkých úrovniach;
keďže je v dôsledku toho potrebné pravidelne hodnoti ťjeho vplyv a ke ďže vzh ľadom na svoje právo-
moci má Výbor Európskeho parlamentu pre rozvoj ideálnu kompetenciu na plnenie tejto úlohy,
Cestovný ruch ako faktor hospodárskeho rastu
B. ke ďže cestovný ruch je jedným zo základných aspektov akejko ľvek dôslednej rozvojovej politiky, ktorá
by sa mala uplat ňovaťv rozvojových krajinách,
C. ke ďže projekty infra štruktúry v oblasti komunikácií, energetiky, nových komunika čných technológií
alebo v oblasti zdravia a hygieny, sú potrebné pre rozmach cestovného ruchu v rozvojových krajinách,
D. ke ďže je samozrejmé, že zisky z takých projektov by mali by ťv prospech tak miestnych spolo čenstiev,
ako aj v prospech cestovného ruchu,
E. ke ďže tým formám cestovného ruchu, ktoré zabezpe čujú spravodlivé odme ňovanie miestnych pracov-
níkov a podnikate ľov, musí prinále žaťosobitná pozornos ťúradov, a to najmä v prípade „fair tourism “
(spravodlivého cestovného ruchu),
F. ke ďže projekt Svetovej organizácie turistického ruchu nazvaný „Odstráni ťchudobu prostredníctvom
trvalo udr žateľného cestovného ruchu “prispieva k rozvojovému cie ľu milénia zní žiťchudobu, sna žiac
sa o vytváranie pracovných miest pre tých, ktorí žijú z menej ako jedného dolára na de ň,
G. so zrete ľom na prebiehajúce rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve, ktoré od 1. januára
2008 nahradia jednostranný preferen čný obchodný re žim pre obchodné vz ťahy medzi krajinami AKT
aE Ú ,
H. ke ďže turistický sektor má nesporne prierezovú povahu a ke ďže, napriek nedostatku spolo čnej politiky
pre cestovný ruch, sú časný rozsah oddelenia pre cestovný ruch Generálneho riadite ľstva Komisie pre
podnikanie a priemysel sa javí nedostato čným,
Cestovný ruch ako faktor ochrany životného prostredia a uchovania dedi čstva
I. ke ďže cestovný ruch sa mô že rozvíja ťiba v tom prípade, ak re špektuje prírodné a kultúrne podmienky,
ako aj tradície miestnych spolo čenstiev tam, kde sa rozvíja,
J. ke ďže cestovný ruch by nemal by ťvnímaný ako nepriate ľživotného prostredia, ale skôr ako pozitívny
faktor, ke ďže ochrana životného prostredia a dedi čstva je podmienkou pre jeho ziskovos ť,
K. ke ďže formám cestovného ruchu re špektujúcim životné prostredie sa má venova ťosobitná pozornos ť
orgánov, ako je to v prípade ekologického, vidieckeho a „solidárneho “cestovného ruchu,
L. ke ďže cestovný ruch závisí od ochrany a zlep šovania miestneho prírodného a kultúrneho, materiál-
neho ako aj duchovného dedi čstva a historických budov,
M. ke ďže bezpe čnosti turistov, ako aj turistických zariadení a miest, musí by ťzo strany príslu šných orgá-
nov venovaná zvlá štna pozornos ť,
N. ke ďže je legitímne, aby vlády, po konzultácii so zastupite ľskými organizáciami turistického odvetvia,
zaviedli striktné pravidlá pre náv števníkov najob ľúbenej ších miest,
O. ke ďže je potrebné zosúladi ťenergetickú prax s dopravnými politikami, s cie ľom chráni ťživotné pro-
stredie a kona ťv súlade s cie ľmi Kjótskeho protokolu zameranými na trvalo udr žateľný rozvoj,
P. ke ďže koncepcia obmedzenia po čtu turistov v prípade malých ostrovných štátov, horských alebo
pobre žných oblastí, ktoré nav števuje nadmerný po čet turistov, musí by ťzohľadnená a akceptovaná
príslu šnými vnútro štátnymi orgánmi,17.8.2006 SK C 193 E/339 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
Cestovný ruch ako faktor demokracie a politickej rovnováhy
Q. ke ďže rozvoj cestovného ruchu mô žeb yťprostriedkom boja proti totalitnému systému, diktátorom a
prílišnej centralizácii moci;
R. ke ďže v niektorých krajinách je cestovný ruch spojený s poru šovaním ľudských práv, ako napríklad
detskou prácou, prostitúciou a sexuálnym vykoris ťovaním detí,
S. ke ďže globálny terorizmus zameraný proti demokracii a jej obhajcom, pôsobiaci v masívnom rozsahu
a spôsobujúci rozsiahle civilné obete v dôsledku zbabelých a vra žedných útokov, je zvlá šťzameraný na
cestovný ruch a turistov,
T. ke ďže cestovný ruch mô žeb yťdemokratickou činnos ťou, ktorá na miestnej, regionálnej alebo vnútro-
štátnej úrovni umo žňuje vytváranie reprezentatívnych hospodárskych a sociálnych organizácií ob čian-
skej spolo čnosti,
U. so zrete ľom na integra čnú úlohu cestovného ruchu a jeho príspevok k územnej, sociálnej a ekonomic-
kej súdr žnosti,
V. ke ďže turisti mô žuvs ú časnosti vyu žiťslobodu pohybu a nav štíviťviaceré destinácie v rámci jedného
zájazdu a prispie ťtým k zvý šeniu regionálnej spolupráce a k upevneniu vz ťahov medzi krajinami,
W. ke ďže vlády, a najmä cestovné kancelárie v členských štátoch majú hlavný vplyv na výber turistických
destinácií, pri čom negatívna reklama krajín, ktoré nere špektujú princípy demokracie a ľudské práva,
predstavuje ur čitú formu odstra šenia,
X. ke ďže v roku 1999 bola vytvorená Medzinárodná sie ťspravodlivého obchodu v cestovnom ruchu ako
trojro čný projekt na podporu etických obchodných postupov financovaný Komisiou a britským mini-
sterstvom pre medzinárodný rozvoj,
Cestovný ruch ako faktor verejného zdravia a vzdelávania
Y. ke ďžeštandardy verejného zdravie v ur čitej krajine sú sú časťou jej atraktivity,
Z. ke ďže cestovný ruch prostredníctvom nevyhnutných hygienických po žiadaviek, sanitárnych opatrení,
očkovacích kampaní a šírenia poznatkov v oblasti prevencie ochorení vplýva na štandardy verejného
zdravia,
AA. ke ďže HIV/AIDS, tuberkulóza a malária dnes predstavujú choroby celosvetového rozsahu,
AB. vzh ľadom na riziko, ktorému sú vystavení turisti aj miestni obyvatelia v dôsledku šírenia vysoko
nákazlivých chorôb, akými sú hna čkové infekcie, infekcie dýchacích ciest, horú čky neznámeho pôvodu
a hepatitída,
AC. ke ďže cestovný ruch má vplyv na vzdelávanie tým, žeu m o žňuje prístup miestneho obyvate ľstva
kštúdiu cudzích jazykov a nových informa čných a komunika čných technológií, čoi mu m o žňuje
podporova ťsvoje kultúrne dedi čstvo pri sú časnom re špektovaní zvykov a tradícií, a tie žod nich po ža-
duje uvedomenie a prispôsobenie sa vývoju spolo čnosti a moderným zvykom,
AD. ke ďže je rovnako dôle žité, aby verejné orgány zabezpe čili zachovanie miestnych tradícií, ktoré re špek-
tujú ľudské práva, najmä práva žien a detí,
Cestovný ruch ako faktor naru šenia a zneu žívania
AE. ke ďže akéko ľvek vytváranie pracovných miest sa musí uskuto čňovaťv súlade s predpismi Medzinárod-
nej organizácie práce (MOP),
AF. ke ďže sexuálny turizmus musí by ťpredmetom stáleho a spolo čného boja zo strany európskych a
miestnych orgánov, v spolupráci s mimovládnymi organizáciami,C 193 E/340 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
AG. ke ďže iba koordinované opatrenia, šírenie informácií a uplat ňovanie sankcií za sú časného re špektova-
nia predpisov medzinárodného práva, mô žub y ťskuto čne ú činné,
AH. ke ďže rozsiahla publicita týkajúca sa sankcií za sexuálny turizmus by mala ma ťodstra šujúce ú činky, a
keďže trestné činy súvisiace so sexuálnym turizmom musia by ťstíhané a stíhate ľné v krajine pôvodu
ako aj v krajine, kde boli spáchané,
AI. so zrete ľom na pozitívne ú činky politík a opatrení uplat ňovaných cestovnými touroperátormi, cestov-
nými kanceláriami a leteckými spolo čnosťami, ako napríklad distribúcia bro žúr a pú šťanie videonahrá-
vok po čas cesty do citlivých destinácií,
AJ. so zrete ľom na škodlivý vplyv špekulácií s nehnute ľnosťami na miestnych obyvate ľov,
AK. so zrete ľom na riziko spolo čného záujmu, ktorý mô žum a ťzahrani ční investori a vlády rozvojových
krajín pokia ľide o korup čné praktiky,
AL. so zrete ľom na právo die ťaťa na ochranu pred vykoris ťovaním a právo na zotavenie pod ľačlánkov 32,
34, 35 a 39 Dohovoru o právach die ťaťa,
Cestovný ruch ako faktor hospodárskeho rastu
1. po žaduje, aby sa vplyv cestovného ruchu a princíp trvalo udr žateľného cestovného ruchu a dobrej
správy systematicky a koherentne zoh ľadňoval pri vypracovávaní rozvojovej politiky EÚ;
2. domnieva sa, žea km áb y ťcestovný ruch trvalo udr žateľný, musí prispieva ťk zlep šeniu života miest-
nych obyvate ľov, ich životného prostredia a zdravia a podporova ťmiestne hospodárstvo prostredníctvom
miestneho nákupu potravín a iných surovín;
3. žiada Komisiu, aby zvá žila posilnenie technickej štruktúry pre cestovný ruch v rámci svojho Generál-
neho riadite ľstva pre podnikanie s oh ľadom na prierezový významu cestovného ruchu a roz širujúci sa súbor
iniciatív, ktoré ho ovplyv ňujú a vznikajú v ostatných odvetviach politiky Spolo čenstva;
4. vyzýva na to, aby sa oddeleniu cestovného ruchu Generálneho riadite ľstva Komisie pre podnikanie
pripisoval vä čší význam prostredníctvom zvý šenia disponibilných rozpo čtových zdrojov s cie ľom prispie ť
k celkovému zvý šeniu po čtu politických návrhov pre toto odvetvie;
5. vyzýva na diskusiu o menovaní odborníkov na cestovný ruch v rámci Generálneho riadite ľstva pre
rozvoj a Generálneho riadite ľstva pre obchod;
6. vyzýva na podporu miestne riadených iniciatív v oblasti cestovného ruchu, zameraných na zmier ňo-
vanie chudoby, zachovanie biodiverzity a presadzovanie ľudských práv;
7. odporú ča, aby Komisia zdôraznila politiku cestovného ruchu v rámci svojej politiky spolupráce a roz-
voja a v kontexte usmernení pre rozvoj a úsilia o konsolidáciu podnikate ľských štruktúr, najmä v rámci
svojho vz ťahu s krajinami AKT;
8. vyzýva vlády AKT, aby preskúmali politiky zamerané na garantovanie výhod „zisku z plánovania “
(„planning gain “) pre miestne spolo čenstvá tam, kde sa uskuto čňujú projekty;
9. trvá na potrebe znovuinvestovania ziskov z cestovného ruchu do miestneho rozvoja; vyzýva cestovné
kancelárie, aby prehodnotili svoje ponuky „all inclusive “, ktoré bránia tomu, aby z výhod profitovali aj
miestne spolo čenstvá a povzbudzuje ich k tomu, aby v čo najvä čšej miere vyu žívali miestne materiálové a
ľudské zdroje, a to aj na úrovni mana žmentu;
10. povzbudzuje vlády k podpore vytvárania a/alebo rozvoja verejných (súkromných) partnerstiev, ako aj
kuľahčovaniu zakladania podnikov v cestovnom ruchu;17.8.2006 SK C 193 E/341 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
11. vyzýva, aby bol pod ľam o žnosti zvý šený podiel projektov zameraných na trvalo udr žateľný cestovný
ruch, financovaných z Európskeho rozvojového fondu;
12. navrhuje, aby bola problematika cestovného ruchu, trvalo udr žateľného cestovného ruchu a ich
hospodárskeho dopadu sú časťou prebiehajúcich rokovaní o dohodách o hospodárskom partnerstve a aby
sa k záujmom rozvojových krajín v súvislosti s európskym trhom pristupovalo pozitívne pri prerokúvaní
otázok súvisiacich s cestovným ruchom nastolených týmito krajinami v rámci V šeobecných dohôd
o obchode a slu žbách;
13. berie na vedomie, že v mnohých rozvojových krajinách je cestovný ruch v zásade činnos ťou súkrom-
ného sektora a ako taký si vy žaduje, aby Spolo čenstvo zabezpe čilo plné za členenie zainteresovaných subjek-
tov zo súkromného sektora a sociálnych partnerov do v šetkých diskusií súvisiacich s rozvojovou politikou
vplývajúcou na odvetvie cestovného ruchu;
14. zdôraz ňuje naliehavos ťpomoci Spolo čenstva krajinám, ktoré boli po škodené živelnými pohromami,
ktoré mali následky na ich cestovný ruch;
Cestovný ruch ako faktor ochrany životného prostredia a uchovania dedi čstva
15. žiada prijatie spolo čného programu Generálneho riadite ľstva pre životné prostredie a Generálneho
riadite ľstva pre rozvoj na ú čely exportovania európskych techník nakladania s odpadom a jeho spracovania,
spočiatku vo forme štúdií dopadu a následne prostredníctvom pilotných projektov;
16. vyzýva na vytvorenie politík a pravidiel trvalo udr žateľného cestovného ruchu na ochranu a zacho-
vanie prírodných zdrojov, kultúrneho dedi čstva a tradi čného spôsobu vlastníctva pôdy;
17. povzbudzuje optimalizáciu existujúcich technických a vedeckých prostriedkov pre predchádzanie
poškodzovaniu a/alebo ni čeniu architektonického dedi čstva a zárove ňpre predchádzanie environmentálnym
poškodeniam;
18. žiada, aby sa na v šetky európske investície do cestovného ruchu v rozvojových krajinách vz ťahovali
rovnaké pravidlá ako na financovanie investícií Spolo čenstva v rámci Európskej únie, teda aby sa nepodpo-
rovali žiadne investície, ktoré zjavne po škodzujú životné prostredie, ľudské práva, minimálne pracovné pod-
mienky stanovené MOP, spôsob života pôvodného resp. autochtónneho obyvate ľstva a historické a kultúrne
dedičstvo cie ľovej krajiny;
19. vyzýva na to, aby Spolo čenstvo poskytlo technickú pomoc krajinám, ktoré sú v dôsledku masového
cestovného ruchu nútené prija ťopatrenia na zachovanie svojich turistických oblastí; vyzýva tie žna výmenu
informácií o najlep ších postupoch v tejto oblasti;
20. povzbudzuje miestne orgány, ktoré sú konfrontované s príli šrýchlym rozmachom cestovného ruchu,
aby prijali, pod ľa potreby, opatrenia na obmedzenie po čtu turistov;
Cestovný ruch ako faktor demokracie a politickej rovnováhy
21. zasadzuje sa o to, aby sa proti trestnej činnosti bojovalo čo najtransparentnej šie s cie ľom odradi ťod
takých činností, ako sú pranie špinavých pe ňazí, sexuálny turizmus at ď.;
22. zasadzuje sa o to, aby sa proti trestnej činnosti bojovalo takým spôsobom, aby ním nebol po škodený
turistický imid žjednotlivých krajín;
23. v záujme dostupného, chráneného a bezpe čného cestovného ruchu vyzýva na iniciatívy na boj proti
zločinu zameranému proti cestovnému ruchu, vrátane špecializovaného vzdelávania policajných zlo žiek;
24. žiada vlády rozvojových krajín, aby v plnej miere anga žovali miestne obyvate ľstvo v turistických
aktivitách a dbali na vyrovnané rozdelenie vzniknutých hospodárskych, sociálnych a kultúrnych výhod;
25. odsudzuje nedávne segrega čné opatrenia kubánskych orgánov s cie ľom predís ťosobnému kontaktu
medzi turistami a kubánskymi ob čanmi pracujúcimi v odvetví cestovného ruchu;C 193 E/342 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
26. vyzýva Komisiu, aby v rámci svojich činností v prospech trvalo udr žateľného rozvoja priznala krajine
alebo regiónu právo na demokratické vymedzenie svojich vlastných priorít pri financovaní projektov regio-nálnej spolupráce;
27. vyzýva vlády členských štátov a Komisiu, aby s podporou cestovných kancelárií a skúsených organi-
zácií presadzovali etické normy v cestovnom ruchu prostredníctvom zavedenia certifikovanej zna čky„Euro-
pean Fair Trade Tourism “;
Cestovný ruch ako faktor verejného zdravia a vzdelávania
28. vyzýva Úniu a jej členské štáty, aby rozvojovým krajinám s potenciálom v cestovnom ruchu poskytli
svoje skúsenosti a know-how pokia ľide o školenie miestneho personálu; vyzýva Komisiu, aby podporila
projekty v rozvojových krajinách, ktoré si vy žadujú takéto know-how;
29. zdôraz ňuje Komisii nevyhnutnos ťfinan čnej podpory v oblasti o čkovania detí, ur čenej pre naliehavé
potreby vakcín zlu čujúcich antigény proti nasledovným chorobám: zá škrt, tetanus, čierny ka šeľ, hepatitída
typu B a meningitída vyvolaná Haemophilus Influezae typu B;
30. trvá na potrebe mobilizácie úsilia v rámci európskeho výskumu v oblasti boja proti malárii, tuberku-
lóze a HIV/AIDS;
31. domnieva sa, že trvalo udr žateľný príjem z cestovného ruchu by mohol prispie ťk zlep šeniu životnej
úrovne obyvate ľstva rozvojových krajín a verejného zdravia, ako aj infra štruktúry v oblasti komunikácie,
energetiky a technológie;
32. vyzýva EÚ na finan čnú podporu iniciatívy Svetovej organizácie cestovného ruchu ST –EP (Udr ža-
teľný cestovný ruch –odstra ňovanie chudoby) a ostatných iniciatív, ktoré sú zamerané na zmiernenie chu-
doby v rozvojových krajinách;
Cestovný ruch ako faktor naru šenia a zneu žívania
33. ž
iada, aby bol vy ššie uvedený Globálny etický kódex cestovného ruchu za členený do vnútro štátneho
práva v šetkých krajín;
34. vyzýva vlády dotknutých krajín aby medzi sebou dali ka ždoro čne kolova ťzoznam prípadov odmiet-
nutia udelenia víz, zdôvodnených výlu čne previnením v oblasti sexuálneho turizmu, zlo činom proti ľudsko-
sti alebo terorizmom;
35. žiada Komisiu, aby prijala efektívne programy na boj proti sexuálnemu turizmu na európskej úrovni;
36. na ú čel boja proti detskej sexuálnemu turizmu vyzýva:
—Komisiu a Radu, aby boju proti detskému sexuálnemu turizmu pripisovali vy ššiu prioritu, vrátane
obnovenia rozpo čtového riadku „Boj proti detskému sexuálnemu turizmu v tretích krajinách “s cie ľom
zabezpe čiťzdroje na tento ú čel,
—Komisiu, aby si uvedomila prepojenie medzi detskou pornografiou a sexuálnym turizmom a zabezpe-
čila, aby sa o tom s tretími krajinami viedol politický dialóg,
—Komisiu a členské štáty aby zabezpe čili,že sa potreby a práva detí uprednostnia pri rozvojovej pomoci,
najmä potreby rehabilitácie a reintegrácie detí postihnutých sexuálnym turizmom;
37. povzbudzuje touroperátorov, cestovné kancelárie a letecké spolo čnosti, ktoré u žzakro čili proti sexu-
álnemu turizmu tým, že zvy šujú povedomie svojich klientov a informujú ich o právnom riziku, ktorému sa
vystavujú, aby pokra čovali v tejto iniciatíve a vyzýva v šetkých, ktorí tak dosia ľneurobili, aby postupovali
rovnako; ďalej vyzýva tieto subjekty, aby spolupracovali s úradmi pri odha ľovaní potenciálnej trestnej čin-
nosti;17.8.2006 SK C 193 E/343 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005
38. žiada Komisiu, aby uplatnila konkrétne opatrenia na boj proti dampingu týkajúcemu sa nehnute ľností
a spojenému s cestovným ruchom, po vypo čutí zastupite ľských organizácií tohto odvetvia;
39. žiada európske vlády, aby dbali na uplat ňovanie pravidiel vz ťahujúcich sa na európske spolo čnosti aj
pri delokalizáciách alebo realizácii zmlúv v rozvojových krajinách, pri čom by sa mali zoh ľadňovaťnajmä
práva dotknutých zamestnancov;
40. žiada vlády príslu šných krajín a touroperátorov v EÚ, aby zabezpe čili dodr žiavanie pravidiel na
ochranu ľudských práv a práv pracujúcich v súlade s minimálnymi pracovnými podmienkami MOP, pravidiel
ochrany európskeho spotrebite ľa–turistu a odporú čaní pre touroperátorov;
41. žiada vlády rozvojových krajín, aby zaviedli transparentné a riadne upravené postupy prístupu na
národné trhy v súlade s odporú čaniami Svetovej organizácie cestovného ruchu, čo je potrebným predpokla-
dom pre ka ždú zahrani čnú investíciu;
*
**
42. poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.
P6_TA(2005)0338
Hladomor v Nigeri
Uznesenie Európskeho parlamentu o hladomore v Nigeri
Európsky parlament ,
—so zrete ľom na výzvy OSN na poskytnutie darcovskej potravinovej pomoci pre Niger v hodnote
80,9 milióna USD,
—so zrete ľom na článok 115 ods. 5 rokovacieho poriadku,
A. ke ďže Niger bol druhou najchudobnej šou krajinou na svete, a to u žaj predtým, ne ždošlo k nedostatku
zrážok a k invázii kobyliek, ktoré zni čili minuloro čnú úrodu, čo spôsobilo, že pribli žne tretina z takmer
12 miliónov obyvate ľov trpí kritickým nedostatkom potravín, vrátane 800 000 detí akútne ohrozených
podvý živou,
B. ke ďže od roku 1900 Niger prekonal devä ťobdobí krutého sucha a hladomoru a osem invázií kobyliek,
C. ke ďže oblasti postihnuté suchom sú známe ako miesta vypuknutia mno žstva prenosných ochorení ako
je malária, žltačka, cholera, bru šný týfus a hna čka,
D. ke ďže potravinová kríza v Nigeri je komplexná, pri čom svoju úlohu tu zohrávajú poveternostné pod-
mienky, produkcia potravín, trhy, technológia, hygienické opatrenia, zdravotná starostlivos ť, vzdelávanie,
metódy výchovy detí, vysoký zahrani čný dlh Nigeru a rozsiahla chudoba,
E. ke ďžeaždo júna 2005 nigerská vláda odmietla bezplatné pride ľovanie potravín,
F. ke ďže uvedené odmietnutie bolo motivované snahou nenaru šiťtrh a popieraním záva žnosti krízy,C 193 E/344 SK 17.8.2006 Úradný vestník Európskej únie33
Štvrtok 8. septembra 2005