Tento návrh je v súlade s návrhom nariadenia o dohľade nad trhom s výrobkami, ktorý prijala Komisia vo februári 2013 [COM(2013) 75] ako súčasť balíka o bezpečnosti spotrebiteľských výrobkov a dohľade nad trhom. Všeobecným cieľom návrhu COM(2013) 75 bolo zásadne zjednodušiť rámec Únie pre dohľad nad trhom v oblasti nepotravinových výrobkov prostredníctvom zníženia počtu právnych predpisov obsahujúcich pravidlá dohľadu nad trhom a vypracovať jednoúrovňový systém, v ktorom sa všetky tieto pravidlá zjednotia do jedného nástroja. Návrh COM(2013) 75 bol konkrétne určený na revíziu a zjednodušenie pravidiel dohľadu nad trhom stanovených v smernici 2001/95/ES o všeobecnej bezpečnosti výrobkov, nariadení (ES) č. 765/2008 a mnohých ďalších odvetvových harmonizačných právnych predpisoch Únie v jednom právnom nástroji, ktorý by sa uplatňoval horizontálne naprieč všetkými odvetviami.

Čoraz väčší počet nelegálnych a nevyhovujúcich výrobkov na trhu narúša hospodársku súťaž a ohrozuje spotrebiteľov. Mnohé hospodárske subjekty nedodržiavajú predpisy buď preto, že o nich nevedia, alebo úmyselne, aby získali konkurenčnú výhodu. Sú potrebné silnejšie odrádzajúce prostriedky, no orgány dohľadu nad trhom sú často nedostatočne financované a obmedzované štátnymi hranicami. Podniky často pôsobia v rámci EÚ aj celosvetovo a moderné dodávateľské reťazce sa rýchlo vyvíjajú. Najmä v prípade elektronického obchodu majú orgány dohľadu nad trhom veľké ťažkosti vysledovať nevyhovujúce výrobky dovezené do Únie a identifikovať zodpovedný subjekt v rámci svojej jurisdikcie.

Pokiaľ ide o globálny obchod, Komisia opätovne potvrdila svoju politiku založenú na otvorenosti a spolupráci. Na riešenie situácií, v ktorých sa nedodržiavajú existujúce pravidlá, by však EÚ potrebovala mať k dispozícii nástroje na obnovenie rovnakých podmienok a mala by rozhodne konať voči krajinám alebo spoločnostiam, ktoré používajú nekalé praktiky. Silným presadzovaním pravidiel Únie by sa takisto zabezpečilo ukladanie sankcií všetkým spoločnostiam porušujúcim pravidlá, ktoré sú prítomné alebo pôsobia v Únii. Uskutoční sa to v spolupráci s orgánmi členských štátov a súčasne s posilneným riadením rizík v colnej oblasti v rámci Únie s cieľom uľahčiť a zrýchliť zákonný obchod EÚ a zároveň zaručiť bezpečnosť a ochranu občanov tým, že sa zastaví prenikanie falšovaného alebo nebezpečného tovaru cez hranice EÚ.

Z hodnotenia nariadenia (ES) č. 765/2008 vyplynulo, že je pri dosahovaní svojich konkrétnych a strategických cieľov účinné len čiastočne. Je to tak najmä preto, že koordinácia a spolupráca ešte stále nedosiahli uspokojivú úroveň. Na zabezpečenie cezhraničnej spolupráce v oblasti dohľadu nad trhom sa zaviedli nástroje ako systém Únie na rýchlu výmenu informácií o nebezpečných nepotravinárskych výrobkoch (RAPEX) a Informačný a komunikačný systém pre dohľad nad trhom (ICSMS), členské štáty ich však dostatočne nevyužívajú. V dôsledku toho orgány dohľadu nad trhom len zriedka obmedzia uvedenie výrobku na trh, ak im protistrana v inom členskom štáte oznámi opatrenia, ktoré prijala v súvislosti s výrobkom. Zdá sa, že orgány dohľadu nad trhom a colné orgány môžu len v obmedzenej miere využívať zistenia (vrátane skúšobných protokolov) partnerských orgánov v inom členskom štáte, a tým zabraňovať zdvojeniu úsilia. Nariadenie (ES) č. 765/2008 sa okrem toho zatiaľ jednotne neuplatňuje, a to v dôsledku zásadných rozdielov vo vykonávaní členskými štátmi. Týka sa to organizácie dohľadu nad trhom na vnútroštátnej úrovni, dostupnosti finančných, ľudských a technických zdrojov, stratégií dohľadu nad trhom, právomocí inšpekcie a sankcií, ako aj systémov monitorovania a podávania správ. V neposlednom rade možno konštatovať, že hraničné kontroly dovážaných výrobkov sú podľa všetkého nedostatočné. Hlavné ťažkosti vyplývajú z toho, že orgány dohľadu nad trhom nemajú právomoc mimo svojho členského štátu, a to najmä v súvislosti s online predajom.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Jediným vhodným nástrojom na dosiahnutie cieľa zlepšenia presadzovania harmonizačných právnych predpisov Únie týkajúcich sa výrobkov a zabezpečenia súladu s nimi je nariadenie. Smernicou by sa tieto ciele nedosiahli, pretože aj po jej transpozícii by platili hranice jurisdikčnej príslušnosti a existovali by možné spory o túto príslušnosť.

Preto je potrebné posilniť presadzovanie harmonizačných právnych predpisov Únie týkajúcich sa výrobkov, zachovať verejné záujmy chránené v tejto súvislosti, a to najmä ochranu zdravia, a zabezpečiť rovnaké podmienky pre podniky usadené v EÚ aj mimo nej. Orgány dohľadu nad trhom by mali získať súbor právomocí, ktoré im umožnia účinne presadzovať harmonizačné právne predpisy Únie týkajúce sa výrobkov. Ich cezhraničná spolupráca a spolupráca s colnými orgánmi by sa mala zintenzívniť. Posilniť by sa mali aj kontroly na vonkajších hraniciach Únie. Následne sa musia zaviesť nástroje a mechanizmy dohľadu nad trhom, aby sa tieto snahy umožnili a uľahčili, a to najmä prostredníctvom zriadenia siete Únie pre súlad výrobkov, ktorej hlavnou úlohou bude koordinácia presadzovania práva v celej Únii. Na úrovni Únie treba takisto riešiť otázku financovania a predkladania správ.

Riziko pre rôzne verejné záujmy, ktoré je snaha chrániť harmonizačnými právnymi predpismi Únie, by sa malo zvažovať aj pri výrobkoch dovážaných do Únie. Účinný dohľad nad trhom sa preto musí zabezpečiť pozdĺž celých vonkajších hraníc Únie.

Z výsledkov konzultácie vyplýva, že je potrebné konať v oblasti zvyšovania súladu výrobkov na jednotnom trhu, pretože nesúlad negatívne ovplyvňuje spotrebiteľov a ďalších koncových používateľov, ale aj predaj a/alebo trhový podiel podnikov, ktoré dodržiavajú právne povinnosti. Respondenti okrem toho uviedli, že najlepší spôsob na zmiernenie nesúladu spočíva v kombinácii informácií, podpory a presadzovania práva zo strany orgánov verejnej moci. Pokiaľ ide o nevyhovujúce výrobky, s ktorými obchodujú podniky so sídlom v nečlenskej krajine EÚ, z výsledkov konzultácie vyplýva potreba lepšej koordinácie kontrol výrobkov vstupujúcich na trh Únie zo strany colných orgánov a orgánov dohľadu nad trhom. Poukázalo sa aj na to, že pre podniky usadené v nečlenských krajinách EÚ je potrebné zaviesť povinnosť určiť osobu so sídlom v Únii, ktorá bude zodpovedná za informácie o súlade.

Pri hodnotení sa ukázali niektoré ťažkosti pri chápaní rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 765/2008. Hoci vymedzenia pojmov, ktoré sa v ňom nachádzajú, sú vo všeobecnosti jednoznačné a vhodné, nie sú úplné a aktuálne, a to najmä, pokiaľ ide o online predaj. Nariadenie (ES) č. 765/2008 je relevantné pri posudzovaní súčasných potrieb zainteresovaných strán, ako sú spolupráca a výmena informácií, a hraničných kontrol, ale už menej relevantné, pokiaľ ide o potreby súvisiace so súčasnou dynamikou trhu (zvyšujúci sa objem online obchodu, rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni), ktoré vyžadujú rýchlu reakciu.

Pri skúmaní vplyvu jednotlivých možností sa zohľadňoval aj vplyv na príslušné základné práva. V legislatívnom návrhu sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané predovšetkým Chartou základných práv Európskej únie. Preto by sa mal vykladať a uplatňovať s ohľadom na tieto práva a zásady. Orgány dohľadu nad trhom by vykonávali právomoci stanovené v tomto nariadení na základe proporcionality a potrebnosti a vzhľadom na vnútroštátne procesné záruky.

K posúdeniu vplyvu vydal 7. apríla 2017 výbor pre kontrolu regulácie najskôr negatívne stanovisko a následne, 8. júna 2017, pozitívne s výhradami. Odporúčania uvedené v stanoviskách boli začlenené do správy. Zmenená správa obsahuje rozšírený opis súčasného rámca pre dohľad nad trhom, informácie o vzťahu k balíku o bezpečnosti spotrebiteľských výrobkov a dohľade nad trhom z roku 2013 a výsledky hodnotenia. Prepracovalo sa predstavenie problémov, cieľov a možností a pridali sa podporné dôkazy a odhady nákladov. Pokiaľ ide o sieť Únie pre súlad výrobkov, v správe sa uvádzajú očakávané výstupy a náklady na rôzne scenáre a diskutuje sa v nej o vplyvoch a uskutočniteľnosti možností riadenia siete Únie pre súlad výrobkov v rámci existujúcej agentúry alebo Komisie. Vzhľadom na zložitosť zmeny zakladajúcich nariadení existujúcej agentúry sa v tomto návrhu ukladá Komisii úloha podporného sekretariátu siete. Pokiaľ ide o povinnosť výrobcov určiť osobu zodpovednú za informácie o súlade, ktorá je usadená v Únii, v správe o posúdení vplyvu sa opisujú hlavné obchodné a podnikateľské modely, na ktoré to bude mať vplyv, a to najmä predaj na diaľku z krajín mimo EÚ. V správe sa objasňuje mandát osoby zodpovednej za informácie o súlade. Odhadujú sa aj náklady na uľahčenie informácií o súlade a diskutuje sa o vplyvoch na obchodníkov z tretích krajín, ako aj o spravodlivých trhových podmienkach pre podniky pôsobiace v Únii.

Okrem toho stratégie členských štátov v oblasti presadzovania práva, v ktorých sa stanovujú národné kontrolné činnosti a potreba budovania kapacít, si vyžadujú sieť Únie pre súlad výrobkov. Táto sieť by poskytovala štruktúru administratívnej podpory na partnerské preskúmanie výkonu členských štátov, koordinovala by spoločné činnosti členských štátov v oblasti presadzovania práva a pomáhala by pri nich.

Z hodnotenia, ktoré sa týkalo súčasného právneho rámca pre dohľad nad trhom (pozri oddiel 3.1), vyplynulo, že väčšinu nákladov na presadzovanie práva, ktoré vznikajú v dôsledku súčasných pravidiel dohľadu nad trhom, znášajú orgány verejnej moci, zatiaľ čo náklady, ktoré vznikajú podnikom, sa týkajú iba informačných povinností (reagovanie na požiadavky orgánov, poskytovanie informácií o zistenom nesúlade), a preto ich podniky považujú za zanedbateľné. Lepšia koordinácia presadzovania práva a stanovenie priorít, ktoré by boli podporené sieťou Únie pre súlad výrobkov a partnersky preskúmanými stratégiami v oblasti presadzovania práva, by priniesli vyrovnanejšie podmienky a zmiernenie niektorých negatívnych vplyvov celkovej nejednotnosti v oblasti presadzovania práva, ktorým podniky čelia.

V nariadení sa vymedzuje, ako by mali členské štáty určovať orgány dohľadu nad trhom a jednotné úrady pre spoluprácu. Stanovujú sa v ňom aj zásady pre činnosti orgánov dohľadu nad trhom, konkrétne to, že dohľad musí byť účinný, opatrenia primerané súladu, že orgány musia pri sledovaní vymedzených faktorov využívať prístup založený na posúdení rizika a konať transparentne, nezávisle a nestranne.

Komisia preskúma vykonávanie tohto nariadenia päť rokov od dátumu začatia jeho uplatňovania a predloží hodnotiacu správu Európskemu parlamentu a Rade. V správe sa posúdi, či sa nariadením dosiahli jeho ciele, a to najmä v súvislosti so znížením počtu nevyhovujúcich výrobkov, zabezpečením účinného a efektívneho presadzovania harmonizačných právnych predpisov Únie, zlepšením spolupráce medzi príslušnými orgánmi a s posilnením kontrol výrobkov vstupujúcich na trh Únie, pričom sa zohľadní jeho vplyv na podniky, najmä na malé a stredné.

Posilňuje sa v ňom aj výmena informácií medzi orgánmi dohľadu nad trhom a colnými orgánmi, konkrétne prostredníctvom postupov na prepustenie výrobkov do voľného obehu, pozastavenie a odmietnutie ich prepustenia. Orgány dohľadu nad trhom možno požiadať o poskytnutie informácií o výrobkoch a hospodárskych subjektoch, v prípade ktorých sa zistilo vyššie riziko nesúladu. Colné orgány musia včas informovať orgány dohľadu nad trhom o prepustení výrobkov do voľného obehu a o výsledkoch kontrol, ak sú tieto informácie relevantné z hľadiska presadzovania harmonizačných právnych predpisov Únie.

Základnou zásadou je to, že výrobky považované za nevyhovujúce na základe rozhodnutia prijatého orgánmi dohľadu nad trhom v jednom členskom štáte považujú za nevyhovujúce aj orgány dohľadu nad trhom v inom členskom štáte, kým príslušný hospodársky subjekt nepredloží dôkaz o opaku. Cieľom nástrojov vzájomnej pomoci je riešiť prípady nesúladu výrobku v cezhraničných súvislostiach a umožniť prijatie opatrení na odstránenie nesúladu alebo zakázanie výrobku vo všetkých členských štátoch. V nariadení sa umožňuje aj to, aby sa dôkazy a zistenia z vyšetrovania získané využitím minimálnych právomocí orgánov dohľadu nad trhom používali cezhranične.

(10)Niektoré vymedzenia pojmov aktuálne stanovené v nariadení (ES) č. 765/2008 by sa mali zosúladiť s vymedzeniami pojmov stanovenými v iných aktoch Únie a mali by prípadne zohľadňovať štruktúru moderných dodávateľských reťazcov.

(9)Zodpovednosť za presadzovanie harmonizačných právnych predpisov Únie by mala prislúchať členským štátom, ktorých orgány dohľadu nad trhom by mali mať povinnosť zabezpečiť plné dodržiavanie týchto právnych predpisov. Členské štáty by preto mali zaviesť systematické prístupy na zaistenie účinnosti dohľadu nad trhom a ďalších činností v oblasti presadzovania.

(8)Rámec stanovený v tomto nariadení by mal doplniť a posilniť platné ustanovenia harmonizačných právnych predpisov Únie, ktoré sa týkajú informácií o súlade výrobkov a rámca pre spoluprácu s hospodárskymi subjektmi, dohľadu nad trhom s výrobkami a kontroly týchto výrobkov vstupujúcich na trh Únie. V súlade so zásadou lex specialis by sa však toto nariadenie malo uplatňovať iba vtedy, ak v iných platných alebo budúcich harmonizačných právnych predpisoch Únie neexistujú žiadne osobitné ustanovenia s rovnakým cieľom, povahou a účinkom. Zodpovedajúce ustanovenia tohto nariadenia by sa preto nemali uplatňovať na oblasti, na ktoré sa vzťahujú takéto konkrétne ustanovenia, napríklad ustanovenia stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004 o prekurzoroch drog, nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1223/2009 o kozmetických výrobkoch, nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/745 o zdravotníckych pomôckach a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/746 o diagnostických zdravotníckych pomôckach in vitro.

(7)Bezpečnosť spotrebiteľov do značnej miery závisí od aktívneho presadzovania harmonizačných právnych predpisov Únie týkajúcich sa výrobkov, v ktorých sa stanovujú požiadavky na bezpečnosť. Preto treba posilniť opatrenia na presadzovanie. S cieľom vyrovnať sa so súčasnými výzvami globálneho trhu a čoraz zložitejším dodávateľským reťazcom by sa tieto opatrenia mali neustále zlepšovať a mala by sa zvyšovať ich účinnosť.

(6)S cieľom zracionalizovať a zjednodušiť celkový legislatívny rámec a zároveň sledovať cieľ lepšej regulácie, by sa mali pravidlá, ktoré sa vzťahujú na kontroly výrobkov vstupujúcich na trh Únie, prehodnotiť a začleniť do jednotného legislatívneho rámca kontrol výrobkov na vonkajších hraniciach.

(5)Toto nariadenie by sa malo vzťahovať na výrobky, ktoré podliehajú harmonizačným právnym predpisom Únie uvedeným v prílohe. Právne predpisy uvedené v prílohe by mali zahŕňať všetky harmonizačné právne predpisy Únie týkajúce sa výrobkov iných ako potraviny, krmivo, lieky na humánne použitie a na veterinárne použitie, živé rastliny a zvieratá, výrobky ľudského pôvodu a výrobky z rastlín a zvierat priamo sa vzťahujúce na ich budúce rozmnožovanie. Tým sa zabezpečí jednotný rámec dohľadu nad trhom s uvedenými výrobkami na úrovni Únie. Následkom toho treba zmeniť viacero nástrojov harmonizačných právnych predpisov Únie týkajúcich sa výrobkov, pričom treba predovšetkým odstrániť odkazy na určité ustanovenia nariadenia (ES) č. 765/2008. Ak sa v budúcnosti prijmú nové harmonizačné právne predpisy Únie, bude sa v nich musieť stanoviť, či sa na ne bude toto nariadenie vzťahovať.

(4)V smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES sa stanovujú všeobecné požiadavky na bezpečnosť všetkých spotrebiteľských výrobkov a konkrétne povinnosti a právomoci členských štátov v súvislosti s nebezpečnými výrobkami, ako aj výmena informácií na tento účel prostredníctvom systému Únie na rýchlu výmenu informácií o nebezpečných nepotravinárskych výrobkoch (RAPEX). Orgány dohľadu nad trhom by mali mať možnosť prijať špecifickejšie opatrenia, ktoré majú podľa uvedenej smernice k dispozícii. S cieľom dosiahnuť vyššiu úroveň bezpečnosti spotrebiteľských výrobkov by sa mali mechanizmy na výmenu informácií a pre situácie vyžadujúce si rýchly zásah stanovené v smernici 2001/95/ES a posilnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 765/2008 doplniť, aby boli účinnejšie.

(2)Posilnenie jednotného trhu s tovarom tým, že sa ešte viac zintenzívni úsilie o zabránenie uvádzaniu nevyhovujúcich výrobkov na trh Únie, bolo označené za jednu z priorít v oznámení Komisie „Zlepšovanie jednotného trhu: viac príležitostí pre ľudí a podniky“. Dosiahnuť by sa to malo posilnením dohľadu nad trhom, poskytovaním správnych stimulov hospodárskym subjektom, zintenzívnením kontrol súladu a podporovaním užšej cezhraničnej spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva vrátane spolupráce s colnými orgánmi.

(11)Od hospodárskych subjektov v celom dodávateľskom reťazci by sa malo očakávať, že budú pri uvádzaní výrobkov na trh alebo ich sprístupňovaní na trhu konať zodpovedne a v plnom súlade s platnými právnymi požiadavkami s cieľom zabezpečiť súlad s harmonizačnými právnymi predpismi Únie, ktoré sa týkajú výrobkov. Týmto nariadením by nemali byť dotknuté povinnosti zodpovedajúce úlohe každého hospodárskeho subjektu v rámci dodávateľského a distribučného procesu podľa konkrétnych ustanovení uvedených v harmonizačných právnych predpisoch Únie, pričom výrobca si zachováva konečnú zodpovednosť za súlad výrobku s požiadavkami stanovenými v harmonizačných právnych predpisoch Únie.

(12)Moderné dodávateľské reťazce zahŕňajú široké spektrum hospodárskych subjektov, ktoré by mali všetky podliehať presadzovaniu harmonizačných právnych predpisov Únie, pričom by sa mala náležite zohľadniť ich príslušná úloha v dodávateľskom reťazci a miera, ktorou prispievajú k sprístupňovaniu výrobkov na trhu Únie. Preto treba, aby sa toto nariadenie uplatňovalo na hospodárske subjekty, ktorých sa priamo týka nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 273/2004, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1222/2009, nariadenie (ES) č. 1223/2009, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/424, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/425, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/426 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1369, nariadenie (EÚ) 2017/745 a nariadenie (EÚ) 2017/746, a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/42/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/48/ES, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/35/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/29/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/53/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/28/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/29/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/30/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/31/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/32/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/33/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/34/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/35/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/68/EÚ a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/90/EÚ.

(13)Rozvoj elektronického obchodu je do veľkej miery spôsobený aj rastúcim počtom poskytovateľov služieb informačnej spoločnosti – zvyčajne prostredníctvom platforiem a za odmenu –, ktorí poskytujú sprostredkovateľské služby spočívajúce v uchovávaní obsahu tretích strán bez toho, aby mali akúkoľvek kontrolu nad týmto obsahom; nekonajú teda v mene hospodárskeho subjektu. Odstránením obsahu týkajúceho sa nevyhovujúcich výrobkov alebo, ak ho nemožno odstrániť, blokovaním prístupu k nevyhovujúcim výrobkom, ktoré sú ponúkané prostredníctvom ich služieb, by nemali byť dotknuté pravidlá stanovené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES. Poskytovateľom služieb by sa najmä nemala uložiť žiadna všeobecná povinnosť monitorovať informácie, ktoré prenášajú alebo uchovávajú, ani by sa im nemala uložiť všeobecná povinnosť aktívne zisťovať fakty alebo okolnosti, ktoré by naznačovali, že ide o nezákonnú činnosť. Okrem toho by poskytovatelia hostingových služieb nemali byť braní na zodpovednosť, ak skutočne nevedia o nezákonnej činnosti alebo nezákonných informáciách a nie sú si vedomí faktov alebo okolností, z ktorých by bolo zrejmé, že ide o nezákonnú činnosť alebo nezákonné informácie.

(14)Spravodlivejší jednotný trh by mal všetkým hospodárskym subjektom zabezpečiť rovnaké podmienky hospodárskej súťaže a ochranu pred nekalou súťažou. Na tento účel treba posilniť presadzovanie harmonizačných právnych predpisov Únie týkajúcich sa výrobkov. Dobrá spolupráca medzi výrobcami a orgánmi dohľadu nad trhom je ústredným prvkom, ktorý v súvislosti s výrobkom umožňuje okamžitý zásah a nápravné opatrenia. Dôležité je, aby bola v Únii usadená kontaktná osoba, na ktorú sa budú môcť orgány dohľadu nad trhom obrátiť v prípade otázok týkajúcich sa súladu výrobku s harmonizačnými právnymi predpismi Únie. Osobou zodpovednou za poskytovanie takýchto informácií o súlade by mal byť výrobca, dovozca alebo iná osoba určená výrobcom na tento účel, napríklad iný hospodársky subjekt. Osoba zodpovedná za informácie o súlade, ktorá je usadená v Únii, zohráva pre orgány dohľadu nad trhom zásadnú úlohu ako kontaktná osoba usadená v Únii a v prospech spotrebiteľov, zamestnancov a podnikov v rámci Únie včas plní konkrétne úlohy so zámerom zabezpečiť súlad výrobkov s požiadavkami harmonizačných právnych predpisov Únie. Ustanovenia uvedené v tomto nariadení, podľa ktorých musí byť osoba zodpovedná za informácie o súlade usadená v Únii, by sa nemali uplatňovať vtedy, keď sa rovnaký výsledok účinne dosahuje konkrétnymi požiadavkami stanovenými v niektorých právnych nástrojoch týkajúcich sa výrobkov, najmä v článku 4 nariadenia (ES) č. 1223/2009 , článku 15 nariadenia (EÚ) 2017/745 a článku 15 nariadenia (EÚ) 2017/746.

(15)Členské štáty by mali hospodárskym subjektom poskytovať pomoc, či už formou informácií o platných harmonizačných právnych predpisoch Únie prostredníctvom kontaktných miest pre výrobky zriadených podľa nariadenia (EÚ) [Reference to new Regulation on mutual recognition to be inserted] alebo formou usmernenia o platných harmonizačných právnych predpisoch Únie poskytnutého orgánom dohľadu nad trhom v rámci partnerských dohôd o súlade. Orgány dohľadu nad trhom by mali mať možnosť vychádzať z existujúcej spolupráce so zainteresovanými stranami a malo by sa im umožniť uzatvárať memorandá o porozumení so zainteresovanými stranami s cieľom podporovať súlad alebo zisťovať nesúlad, pokiaľ ide o kategórie výrobku v danej geografickej oblasti.

(16)Členské štáty by mali určiť svoje vlastné orgány dohľadu nad trhom. Aby sa uľahčila pomoc a spolupráca v administratívnej oblasti, mali by členské štáty určiť aj jednotný úrad pre spoluprácu. Úrady pre spoluprácu by mali zaisťovať koordináciu činností v oblasti presadzovania predpisov a dohľadu nad trhom, ako aj komunikáciu s orgánmi dohľadu nad trhom z ostatných členských štátov a s Komisiou.

(17)Treba zriadiť sieť Únie pre súlad výrobkov, pre ktorú bude podporovať Komisia a ktorá bude zameraná na koordináciu a uľahčovanie vykonávania spoločných činností členských štátov v oblasti presadzovania, ako sú napríklad spoločné vyšetrovania. Táto štruktúra administratívnej podpory by mala umožniť združovanie zdrojov a udržiavanie komunikačného a informačného systému medzi členskými štátmi a Komisiou a tým pomáhať posilniť presadzovanie harmonizačných právnych predpisov Únie týkajúcich sa výrobkov a odrádzať od ich porušovania.

(18)Činnosti v oblasti dohľadu nad trhom by mali byť dôkladné a účinné, aby sa zaistilo správne uplatňovanie harmonizačných právnych predpisov Únie. Keďže kontroly môžu pre hospodárske subjekty predstavovať záťaž, orgány dohľadu nad trhom by mali organizovať a vykonávať kontrolné činnosti tak, aby pritom zohľadnili ich záujmy a uvedenú záťaž obmedzili do tej miery, ktorá je nevyhnutná na vykonanie účinných a efektívnych kontrol. Príslušné orgány členského štátu by ďalej mali rovnako starostlivo vykonávať činnosti v oblasti dohľadu nad trhom, a to bez ohľadu na to, či sa nesúlad daného výrobku týka územia daného členského štátu, alebo či môže mať vplyv na trh iného členského štátu.

(19)S cieľom zabezpečiť správne uplatňovanie harmonizačných právnych predpisov Únie by orgány dohľadu nad trhom mali disponovať spoločným súborom právomocí v oblasti vyšetrovania a presadzovania, ktoré umožňujú rozšíriť spoluprácu medzi orgánmi dohľadu nad trhom a účinnejšie odrádzať tie hospodárske subjekty, ktoré zámerne porušujú harmonizačné právne predpisy Únie. Tieto právomoci by mali byť dostatočne rozsiahle na to, aby umožňovali riešenie problémov v oblasti presadzovania harmonizačných predpisov Únie, ako aj výziev v elektronickom obchode a digitálnom prostredí, a mali by hospodárskym subjektom brániť vo využívaní nedostatkov v systéme presadzovania presídlením sa do členských štátov, ktorých orgány dohľadu nad trhom nemajú k dispozícii nástroje na riešenie protiprávnych praktík. Tieto právomoci by mali najmä zabezpečovať možnosť vzájomnej výmeny informácií a dôkazov medzi príslušnými orgánmi, tak aby sa presadzovanie mohlo uskutočňovať vo všetkých členských štátoch rovnako.

(20)Týmto nariadením by nemala byť dotknutá sloboda členských štátov vybrať si systém presadzovania, ktorý považujú za vhodný. Členské štáty by mali mať možnosť rozhodnúť sa, či ich orgány dohľadu nad trhom môžu viesť vyšetrovanie a vykonávať presadzovanie priamo na základe vlastnej kompetencie alebo tým, že sa obrátia na príslušné súdy.

(21)Orgány dohľadu nad trhom by mali mať možnosť začať vyšetrovania z vlastnej iniciatívy, ak sa dozvedia, že na trh boli uvedené nevyhovujúce výrobky.

(22)Orgány dohľadu nad trhom by mali mať prístup k všetkým potrebným dôkazom, údajom a informáciám týkajúcim sa predmetu vyšetrovania, aby mohli zistiť, či došlo k porušeniu platných harmonizačných právnych predpisov Únie, a najmä určiť zodpovedný hospodársky subjekt bez ohľadu na to, kto je držiteľom predmetných dôkazov, informácií alebo údajov, a bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú a v akom formáte sa uchovávajú. Orgány dohľadu nad trhom by mali mať možnosť požiadať tretie strany v digitálnom hodnotovom reťazci, aby im poskytli všetky potrebné dôkazy, údaje a informácie.

(23)Orgány dohľadu nad trhom by mali mať možnosť vykonávať potrebné kontroly na mieste a mali by mať právomoc vstupovať do priestorov, na pozemky alebo do dopravných prostriedkov, ktoré dotknutý hospodársky subjekt používa na účely spojené s jeho obchodnou, podnikateľskou, remeselnou alebo profesijnou činnosťou.

(24)Orgány dohľadu nad trhom by mali mať možnosť vyžadovať od ktoréhokoľvek zástupcu príslušného hospodárskeho subjektu alebo člena jeho personálu, aby poskytol vysvetlenie k faktom, informáciám alebo dokumentom vzťahujúcim sa na predmet inšpekcie a zaznamenať odpovede, ktoré im tento zástupca alebo zamestnanec poskytol.

(25)Orgány dohľadu nad trhom by mali mať možnosť kontrolovať súlad výrobkov, ktoré sa majú sprístupniť na trhu, s harmonizačnými právnymi predpismi Únie, a získavať dôkazy o nesúlade. Mali by mať preto právomoc vykonávať kontrolné nákupy a, ak sa dôkazy nedajú získať inou cestou, nakupovať výrobky pod utajenou identitou.

(26)Najmä v digitálnom prostredí by mali mať orgány dohľadu nad trhom možnosť rýchlo a účinne ukončiť nesúlad, predovšetkým ak hospodársky subjekt predávajúci výrobok utajuje svoju identitu alebo sťahuje svoje sídlo v rámci Únie alebo do tretej krajiny, aby sa vyhol presadzovaniu predpisov. V prípadoch, keď je v dôsledku nesúladu koncoví používatelia vystavení riziku vážnej a nenapraviteľnej ujmy a ak nie sú dostupné žiadne iné prostriedky na to, aby sa predišlo vzniku takejto ujmy alebo aby sa takáto ujma zmiernila, by orgány dohľadu nad trhom mali mať možnosť prijať dočasné opatrenia vrátane, v prípade potreby, pozastavenia webového sídla, služby alebo účtu, či pozastavenia presne stanoveného názvu domény na určitý čas, v súlade so zásadami stanovenými v smernici 2000/31/ES. Orgány dohľadu nad trhom by mali mať okrem toho právomoc ukončiť prevádzkovanie webového sídla, služby, účtu alebo ich časti, vymazať presne stanovený názov domény alebo to vyžadovať od poskytovateľa služieb, ktorý je treťou stranou.

(27)Orgány dohľadu nad trhom konajú v záujme hospodárskych subjektov, koncových používateľov a širokej verejnosti tak, aby primeranými opatreniami na presadzovanie predpisov zaistili konzistentné udržiavanie a ochranu verejných záujmov stanovených v harmonizačných právnych predpisoch Únie a aby primeranými kontrolami zabezpečili súlad s týmito právnymi predpismi v celom dodávateľskom reťazci. Na základe toho by sa mali orgány dohľadu nad trhom zodpovedať hospodárskym subjektom, koncovým používateľom a širokej verejnosti, pokiaľ ide o efektívnosť a účinnosť činností, ktoré vykonávajú. Mali by sprístupňovať informácie o organizovaní a vykonávaní svojich činností vrátane kontrol a pravidelne uverejňovať informácie o vykonávaných činnostiach a ich výsledkoch. Za určitých podmienok by takisto mali byť oprávnené uverejňovať alebo sprístupňovať informácie o plnení požiadaviek právnych predpisov jednotlivými hospodárskymi subjektmi, ktoré sú založené na výsledkoch kontrol v rámci dohľadu nad trhom.

(28)Hospodárske subjekty by mali v plnej miere spolupracovať s orgánmi dohľadu nad trhom a ďalšími príslušnými orgánmi s cieľom zabezpečiť bezproblémový výkon činností dohľadu nad trhom a umožniť orgánom, aby si plnili svoje úlohy.

(29)Týmto nariadením by nemalo byť dotknuté fungovanie systému RAPEX v súlade so smernicou 2001/95/ES a nariadením (ES) č. 765/2008.

(30)Týmto nariadením by nemal byť dotknutý postup v súvislosti s ochrannou doložkou stanovený v odvetvových harmonizačných právnych predpisoch Únie podľa článku 114 ods. 10 zmluvy. S cieľom zabezpečiť rovnakú úroveň ochrany v celej Únii by členské štáty mali byť oprávnené prijímať obmedzujúce opatrenia vo vzťahu k výrobkom predstavujúcim riziko pre zdravie a bezpečnosť alebo iným aspektom ochrany verejného záujmu. Mali by mať takisto povinnosť oznamovať dané opatrenia ostatným členským štátom a Komisii, vďaka čomu by Komisia mala možnosť zaujať v záujme zabezpečenia fungovania vnútorného trhu stanovisko k vnútroštátnym opatreniam, ktoré obmedzujú voľný pohyb výrobkov.