SK Úradný vestník Európskej únie C 380/1

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A DVORU AUDÍTOROV

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rozpočtový rok 2015

(2016/C 380/01)

OBSAH

FINANČNÝ VÝKAZ – DISKUSIA A ANALÝZA 2

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE 25

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY 26

SÚVAHA 27

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 28

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 29

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 30

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 31

SÚHRNNÉ SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU A POZNÁMKY 100

FINANČNÝ VÝKAZ – DISKUSIA A ANALÝZA

ROZPOČTOVÝ ROK 2015

Je potrebné poznamenať, že v dôsledku zaokrúhlenia čísel na milióny eur sa môže zdať, že súčet niektorých finančných údajov v týchto tabuľkách nie je presný.

1. EÚ: Inštitucionálne riadenie a operácie

Fungovanie EÚ sa opiera o zásadu právneho štátu. To znamená, že každý krok, ktorý EÚ podnikne, je založený na zmluvách, ktoré všetky členské štáty EÚ dobrovoľne a demokraticky schválili. Má jedinečné inštitucionálne usporiadanie:

— európski občania priamo volia poslancov Európskeho parlamentu (EP),

— hlavné priority Únie určuje Európska rada, ktorá združuje vedúcich predstaviteľov na úrovni jednotlivých štátov a na európskej úrovni,

— vlády členských štátov sú zastúpené v Rade Európskej únie (ďalej len „Rada“);

— záujmy EÚ ako celku zastupuje Európska komisia (ďalej len „Komisia“), ktorej predsedu volí EP a jej členov navrhujú na vymenovanie vlády jednotlivých štátov po vzájomnej dohode so zvoleným predsedom, pričom s celkovým zložením Komisie musí súhlasiť Európsky parlament.

EÚ má svoj vlastný právny poriadok, ktorý je oddelený od medzinárodného práva a tvorí neoddeliteľnú súčasť právnych systémov členských štátov. Právny poriadok EÚ sa opiera o svoje vlastné pramene práva. Vzhľadom na rôznorodý charakter týchto zdrojov bolo treba vytvoriť medzi nimi hierarchiu. Primárne právo stojí na vrchole tejto hierarchie a predstavuje ho Zmluva o Európskej únii (ZEÚ), Zmluva o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), Charta základných práv Európskej únie, ostatné zmluvy a protokoly. Po nich nasledujú medzinárodné dohody, ktoré EÚ uzavrela, všeobecné právne zásady a sekundárne právo, ktoré je založené na zmluvách.

Organizačné riadenie EÚ tvoria inštitúcie, agentúry a iné orgány EÚ, ktoré sú uvedené v poznámke 9 v rámci poznámok k finančným výkazom. Hlavnými inštitúciami zodpovednými za formulovanie politík a prijímanie rozhodnutí sú Európsky parlament, Európska rada, Rada a Komisia.

2. Hlavné politické ciele EÚ

Komisia predložila 3. marca 2010 návrh stratégie Európa 2020, čo je 10-ročná stratégia pre oživenie hospodárstva EÚ. Jej cieľom je „inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast“ s väčšou koordináciou vnútroštátnych politík a európskej politiky. Dohodlo sa, že EÚ do konca roka 2020 dosiahne viacero hlavných cieľov. Tieto ciele sa týkajú zamestnanosti, výskumu a vývoja, klímy/energetiky, vzdelávania, sociálneho začleňovania a zmierňovania chudoby. Tento obmedzený súbor cieľov na úrovni EÚ je pretlmočený do vnútroštátnych cieľov v každej krajine EÚ, ktoré zohľadňujú rôzne situácie a okolnosti.

Európa identifikovala nové nástroje na podporu rastu a zamestnanosti. Týmto oblastiam sa venuje 7 hlavných iniciatív:

— Digitálna agenda pre Európu;

— Inovácia v Únii;

— Mládež v pohybe;

— Európa efektívne využívajúca zdroje;

— Priemyselná politika vo veku globalizácie;

— Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta; a

— Európska platforma proti chudobe.

V rámci každej iniciatívy musia orgány EÚ a vnútroštátne orgány koordinovať svoje úsilie tak, aby sa vzájomne posilňovali.

Komisia, ktorá nastúpila do úradu v novembri 2014 vymedzila týchto 10 iniciatív (do roku 2019), ktoré predstavujú pokračovanie stratégie Európa 2020:

— Ďalšie posilnenie zamestnanosti, rastu a investícií: Hlavnou iniciatívou EÚ v tejto oblasti je Európsky fond pre strategické investície (EFSI), ktorý bol spustený v spolupráci so skupinou EIB. Jeho cieľom je pomôcť prekonať súčasnú investičnú medzeru v EÚ vďaka mobilizácii súkromného financovania strategických investícií v kľúčových oblastiach, ako je infraštruktúra, vzdelávanie, výskum a inovácie, obnoviteľné zdroje energie, ako aj rizikové financovanie pre malé podniky. Očakáva sa, že ďalšie financovanie zo strany členských štátov, národných podporných bánk a súkromných investorov by prinieslo EÚ investície v celkovej výške 315 mld. EUR.

— Odolná energetická únia uplatňujúca výhľadovú politiku v oblasti zmeny klímy: EÚ sa už dávno zaviazala k medzinárodnému úsiliu v boji proti zmene klímy a cíti povinnosť ísť príkladom pomocou komplexných domácich politík. Na európskej úrovni sa v rámci Európskeho programu pre zmenu klímy (ECCP) vypracoval komplexný balík politických opatrení na znižovanie emisií skleníkových plynov. Európska únia si sama stanovila ciele pre postupné zníženie emisií skleníkových plynov až do roku 2050. Kľúčové ciele v oblasti klímy a energetiky sú stanovené v klimaticko-energetickom balíku do roku 2020 a v rámci politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030. Tieto ciele sú vymedzené tak, aby EÚ smerovala k dosiahnutiu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo, ako je podrobne opísané v pláne prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo do roku 2050. EÚ sleduje svoj pokrok v oblasti znižovania emisií prostredníctvom pravidelného monitorovania a podávania správ. EÚ bola na čele medzinárodného úsilia o dosiahnutie globálnej klimatickej dohody. Vzhľadom na obmedzenú účasť na Kjótskom protokole uplatňoval a keďže sa v roku 2009 v Kodani nepodarilo dosiahnuť dohodu, EÚ vytvorila širokú koalíciu rozvinutých a rozvojových krajín s veľkými ambíciami, ktoré sa premietli do úspešného výsledku parížskej konferencie o klíme (COP21) v decembri 2015. Na tejto konferencii 195 krajín prijalo vôbec prvú univerzálnu, právne záväznú globálnu klimatickú dohodu. EÚ bola prvou veľkou ekonomikou, ktorá predložila svoj zamýšľaný príspevok k novej dohode v marci 2015. V súčasnosti už podniká kroky na realizáciu svojho cieľa znížiť emisie najmenej o 40 % do roku 2030.

— Nová politika v oblasti migrácie: Migrácia je jednou z politických priorít súčasnej Komisie. Hlavným cieľom tejto európskej migračnej agendy je pristupovať k otázke migrácie komplexným spôsobom. Prvá časť tejto agendy vymedzuje okamžité opatrenia s cieľom zabrániť ľudským tragédiám a posilniť mechanizmy na riešenie núdzových situácií. Možno to dosiahnuť posilnením prítomnosti na mori s cieľom záchrany životov, bojom proti zločineckým prevádzačským sieťam, reakciou na vysoký počet migrantov prichádzajúcich do EÚ a využívaním prevádzkových a finančných nástrojov EÚ na pomoc členským štátom v prvej línii. Ako prvý krok v roku 2015 Komisia prostredníctvom opravných rozpočtov sprístupnila dodatočné finančné prostriedky – pozri časť 6. Dlhodobú politiku v oblasti migrácie okrem toho treba nanovo vymedziť, a to na základe štyroch pilierov: 1) zníženie stimulov nelegálnej migrácie; 2) záchrana ľudských životov a zabezpečenie vonkajších hraníc; 3) silná spoločná azylová politika a 4) nová politika v oblasti legálnej migrácie.

— Prehĺbený a spravodlivejší vnútorný trh: Jednotný trh je jedným z najväčších úspechov Európy a jej najlepším aktívom v čase rastúcej globalizácie. Je prostriedkom na budovanie silnejšieho a spravodlivejšieho hospodárstva EÚ. Tým, že umožňuje voľnejší pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu, otvára nové príležitosti pre občanov, pracovníkov, podniky a spotrebiteľov, pričom vytvára pracovné miesta a rast, ktoré Európa tak naliehavo potrebuje. Lepšie integrované a prehĺbenejšie kapitálové trhy nasmerujú viac finančných prostriedkov do podnikov, najmä MSP, a na infraštruktúrne projekty. Lepšia mobilita pracovníkov umožní ľuďom voľnejší pohyb tam, kde sú ich zručnosti potrebné. A bojom proti daňovým únikom a podvodom sa zabezpečí, že všetci na daniach prispejú spravodlivým podielom.

— Balík v oblasti jednotného digitálneho trhu: Internet a digitálne technológie pretvárajú náš svet. Existujúce online bariéry však občanom bránia v prístupe k tovaru a službám, internetové spoločnosti a začínajúce podniky majú obmedzenú pôsobnosť a podniky a vlády nemôžu plne využívať digitálne nástroje. Je preto nevyhnutné pripraviť jednotný trh EÚ na digitálny vek – zrušením regulačných bariér a prechodom z 28 vnútroštátnych trhov na jediný trh. To by mohlo hospodárstvu EÚ priniesť 415 mld. EUR ročne a vytvoriť státisíce nových pracovných miest.

— Priestor spravodlivosti a základné práva: EÚ nepredstavuje len spoločný trh s tovarom a so službami. Európania majú spoločné hodnoty, ktoré sú vyjadrené v zmluvách EÚ a v Charte základných práv. EÚ vo svojom úsilí zameranom na boj proti terorizmu, obchodovaniu s ľuďmi, pašovaniu a počítačovej kriminalite nikdy nesmie stratiť tieto hodnoty zo zreteľa. Má uľahčovať život Európanom, ktorí študujú, pracujú alebo uzatvárajú manželstvá v iných krajinách EÚ. Jedným z hlavných cieľov je preto stavať mosty medzi rôznymi vnútroštátnymi právnymi systémami v celej EÚ. Európsky priestor spravodlivosti bez hraníc a bez problémov zabezpečí, že občania sa budú môcť spoľahnúť na jeden súbor práv na celom kontinente.

— Silnejší globálny aktér: EÚ potrebuje silnú spoločnú zahraničnú politiku, aby efektívne reagovala na globálne výzvy vrátane kríz v susedných krajinách, šírila svoje hodnoty a prispievala k mieru a prosperite vo svete.

— Vyvážená dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a USA: EÚ rokuje o uzatvorení ambicióznej a vyváženej obchodnej a investičnej dohody s USA. Transatlantické obchodné a investičné partnerstvo (TTIP) vytvorí nové obchodné a investičné príležitosti pre veľké i malé spoločnosti a nové pracovné miesta. Spotrebiteľom prinesie zníženie cien a rozšírenie výberu pri zachovaní prísnych noriem EÚ v oblasti ochrany spotrebiteľa, sociálnych práv a environmentálnych pravidiel. Povedie tiež k posilneniu vplyvu Európy vo svete – ovplyvnením celosvetového obchodu, šírením svojich hodnôt a prilákaním investícií.

— Únia demokratickej zmeny: V roku 2014 museli krajiny EÚ po prvýkrát zohľadniť výsledky volieb pri navrhovaní kandidáta na funkciu predsedu Komisie. Hoci ide o dôležitý krok, je to len prvý z mnohých krokov smerom k demokratickejšej EÚ a jej priblíženiu k jej občanom. Európania majú právo vedieť, s kým sa komisári a zamestnanci Komisie, poslanci Európskeho parlamentu a predstavitelia Rady stretávajú v rámci legislatívneho procesu. Komisia sa zaviazala vniesť nový elán do vzťahu s Európskym parlamentom, ako aj užšie spolupracovať s národnými parlamentmi.

— Prehĺbená hospodárska a menová únia: pokračujúce úsilie na podporu hospodárskej stability a prilákanie investorov do Európy: Práca Komisie na dokončení hospodárskej a menovej únie sa opiera o správu piatich predsedov, v ktorej sú stanovené štyri oblasti, na ktorých treba pracovať. Správa piatich predsedov je výsledkom početných konzultácií medzi členskými štátmi, zainteresovanými inštitúciami EÚ a 5 predsedami.

3. Rozpočet EÚ: od zostavenia k absolutóriu

3.1. Rozpočet a financovanie

Vo viacročnom finančnom rámci (VFR) sa stanovujú politické ciele EÚ a maximálne ročné sumy (stropy) pre výdavky EÚ ako celok a pre hlavné kategórie výdavkov (okruhy). Súčet stropov všetkých okruhov tvorí celkový strop viazaných rozpočtových prostriedkov. Z rozpočtu EÚ sa financuje široká škála politík a programov v celej EÚ. Komisia realizuje v každej oblasti konkrétne programy, činnosti a projekty v súlade s prioritami, ktoré Európsky parlament a Rada stanovili vo viacročnom finančnom rámci (VFR). Rozpočet zostavuje Komisia a zvyčajne ho v polovici decembra schvaľujú Parlament a Rada na základe postupu stanoveného v článku 314 ZFEÚ. Podľa zásady vyrovnanosti rozpočtu sa celkové príjmy musia rovnať celkovým výdavkom (platobným rozpočtovým prostriedkom) za daný rozpočtový rok.

EÚ má dva hlavné zdroje financovania: príjmy z vlastných zdrojov a iné príjmy. Vlastné zdroje možno rozdeliť na tradičné vlastné zdroje (ako sú clá), vlastný zdroj založený na dani z pridanej hodnoty (DPH) a vlastný zdroj založený na hrubom národnom dôchodku (HND). Iné príjmy plynúce z činností EÚ (napr. pokuty za porušovanie pravidiel hospodárskej súťaže) predstavujú zvyčajne menej ako 10 % celkových príjmov. Príjmy z vlastných zdrojov predstavujú drvivú väčšinu finančných prostriedkov EÚ a plynú EÚ automaticky, čo jej umožňuje financovať rozpočet bez toho, aby boli potrebné ďalšie rozhodnutia vnútroštátnych orgánov. Celková suma vlastných zdrojov potrebná na financovanie rozpočtu je určená rozdielom celkových výdavkov a iných príjmov. Celková výška vlastných zdrojov nemôže prekročiť 1,23 % hrubého národného dôchodku (HND) EÚ.

Vo všeobecnosti si EÚ nesmie požičiavať peniaze na financovanie svojho rozpočtu na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií.

3.2. Ako sa spravuje a čerpá rozpočet EÚ

Primárne operačné výdavky

Operačné výdavky EÚ pokrývajú rôzne okruhy VFR a majú rôzne formy v závislosti od spôsobu vyplácania finančných prostriedkov a hospodárenia s nimi. Od roku 2014 Komisia klasifikuje svoje výdavky takto:

Priame hospodárenie: rozpočet plnia priamo útvary Komisie.

Nepriame hospodárenie: v týchto prípadoch Komisia zveruje úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na subjekty, na ktoré sa vzťahuje právo EÚ alebo vnútroštátne právo, ako sú agentúry EÚ.

Zdieľané hospodárenie: pri tejto metóde sa úlohy súvisiace s plnením rozpočtu delegujú na členské štáty. Asi 80 % výdavkov sa spravuje týmto spôsobom, a to v takých oblastiach ako sú poľnohospodárske výdavky a štrukturálne opatrenia.

Jednotliví účastníci finančných operácií v rámci Komisie

Kolégium komisárov nesie spoločnú politickú zodpovednosť, v skutočnosti však samo nevykonáva právomoci súvisiace s plnením rozpočtu, ktoré sú mu zverené. Tieto úlohy deleguje každý rok na jednotlivých úradníkov, ktorí zodpovedajú kolégiu a riadia sa nariadením o rozpočtových pravidlách a služobným poriadkom. Príslušní zamestnanci – spravidla generálni riaditelia a vedúci útvarov – sú známi ako „povoľujúci úradníci vymenovaní delegovaním“. Tieto osoby môžu následne delegovať úlohy súvisiace s plnením rozpočtu na „povoľujúcich úradníkov vymenovaných subdelegovaním“.

Zodpovednosť povoľujúcich úradníkov sa vzťahuje na celý proces hospodárenia, a to od stanovenia toho, čo je potrebné urobiť v záujme dosiahnutia politických cieľov vymedzených inštitúciou, až po riadenie prebiehajúcich činností tak z operačného, ako aj rozpočtového hľadiska. Od každého povoľujúceho úradníka sa vyžaduje, aby pripravil výročnú správu o činnosti týkajúcu sa činností, za ktoré je zodpovedný, a v ktorej informuje o výsledkoch politiky a vyjadruje primeranú istotu, že zdroje pridelené na činnosti uvedené v jeho správe boli použité na zamýšľané účely a v súlade so zásadami riadneho finančného hospodárenia, a že zavedené kontrolné postupy poskytujú potrebné záruky, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť príslušných operácií. Na základe článku 66 nariadenia o rozpočtových pravidlách Komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade súhrnnú správu o jednotlivých výročných správach o činnosti, v ktorej na seba preberá celkovú politickú zodpovednosť za správu rozpočtu EÚ v súlade s článkom 317 ZFEÚ. Uvedená správa a výročné správy o činnosti sú k dispozícii na: http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm.

Podľa článku 318 ZFEÚ Komisia vydá hodnotiacu správu o pokroku a výkonnosti programov Komisie na základe výročných správ o činnosti povoľujúcich úradníkov. Počnúc rozpočtovým rokom 2015 sa súhrnná správa a hodnotiaca správa spájajú s informáciami uvedenými v novej správe s názvom „Výročná správa o hospodárení a vykonávaní rozpočtu.“

Účtovník vykonáva platobné príkazy a príkazy na vymáhanie vystavené povoľujúcimi úradníkmi a je zodpovedný za správu pokladnice, stanovenie pravidiel a metód účtovania, validovanie systémov účtovníctva, vedenie účtov a zostavovanie ročnej účtovnej závierky inštitúcie. Okrem toho sa od účtovníka požaduje, aby podpísal účtovnú závierku spolu s vyhlásením, že poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch zo všetkých podstatných hľadísk.

3.3. Finančné výkazníctvo a zodpovednosť

Konsolidovaná ročná účtovná závierka EÚ poskytuje informácie o činnosti inštitúcií, agentúr a ostatných orgánov EÚ z hľadiska akruálneho účtovníctva a rozpočtu. Táto účtovná závierka neobsahuje účtovné závierky členských štátov.

Ročná účtovná závierka EÚ pozostáva z dvoch samostatných častí, ktoré sú vzájomne prepojené:

a) finančných výkazov a

b) správ o plnení rozpočtu, ktoré obsahujú podrobné informácie o plnení rozpočtu.

Zodpovednosťou účtovníka Komisie je pripraviť konsolidované účtovné závierky EÚ a zabezpečiť, aby pre všetky podstatné aspekty poskytovali neskreslený obraz o finančnej situácii, výsledkoch operácií a peňažných tokoch EÚ.

Okrem uvedených finančných výkazov sa takisto pripravujú ad-hoc správy o špecifických oblastiach, ako je napr. správa o rozpočtovom a finančnom hospodárení, správa o finančných nástrojoch, o poskytnutých zárukách a o finančných opravách.

Podávanie správ/výkazníctvo a zodpovednosť v Komisii:

3.4. Audit a udelenie absolutória

Audit

Ročnú účtovnú závierku EÚ a hospodárenie so zdrojmi kontroluje Európsky dvor audítorov (ďalej len „Dvor audítorov“), jej externý audítor, ktorý v rámci svojej činnosti vypracuje pre EP a Radu:

1. výročnú správu o činnostiach financovaných zo všeobecného rozpočtu, s podrobným uvedením jeho pripomienok k ročnej účtovnej závierke a príslušným transakciám;

2. stanovisko vychádzajúce z jeho auditov, ktoré je uvedené vo výročnej správe vo forme vyhlásenia o vierohodnosti, pokiaľ ide o i) spoľahlivosť účtovnej závierky a ii) zákonnosť a riadnosť príslušných transakcií, ktoré zahŕňajú tak príjmy prijaté od zdaniteľných osôb, ako aj platby konečným príjemcom, a

3. osobitné správy s uvedením záverov auditu, ktoré sa vzťahujú na konkrétne oblasti.

Absolutórium

Posledným krokom v rámci rozpočtového cyklu je udelenie absolutória za plnenie rozpočtu za daný rozpočtový rok. Udelenie absolutória predstavuje politický aspekt externej kontroly plnenia rozpočtu. Ide o rozhodnutie, ktorým EP na základe odporúčania Rady „zbavuje“ Komisiu (a iné subjekty EÚ) zodpovednosti za hospodárenie s daným rozpočtom, a to tým, že vyhlási tento rozpočet za ukončený. V rámci EÚ je orgánom udeľujúcim absolutórium Európsky parlament. To znamená, že po audite a uzavretí ročnej účtovnej závierky je úlohou Rady, aby vydala odporúčanie a úlohou EP, aby udelil Komisii a iným subjektom EÚ absolutórium za plnenie rozpočtu EÚ za daný rozpočtový rok. Toto rozhodnutie sa opiera o preskúmanie ročnej účtovnej závierky, o výročnú správu Komisie o hospodárení a vykonávaní rozpočtu (predtým súhrnná správa a výročná hodnotiaca správa) a výročnú správu Dvora audítorov, jeho stanovisko a jeho osobitné správy, a opiera sa aj o odpovede Komisie a následné otázky a žiadosti o ďalšie informácie adresované Komisii.

Postup udeľovania absolutória môže mať tri výsledky: udelenie, odloženie alebo zamietnutie absolutória. Integrálnou súčasťou ročného postupu udelenia absolutória v EP sú vypočutia komisárov, v rámci ktorých členovia výboru pre kontrolu rozpočtu EP kladú komisárom otázky, týkajúce sa oblasti politiky, za ktorú sú zodpovední. Plénum EP prijíma záverečnú správu o udelení absolutória vrátane osobitných odporúčaní na prijatie opatrení adresovaných Komisii. Odporúčania Rady týkajúce sa udelenia absolutória prijíma ECOFIN. Správa o udelení absolutória Európskeho parlamentu, ako aj odporúčania týkajúce sa udelenia absolutória Rady sú predmetom následnej správy Komisie, v ktorej Komisia uvedie konkrétne opatrenia, ktoré prijala s cieľom implementovať poskytnuté odporúčania.

4. Konsolidované finančné výkazy EÚ: finančná situácia v roku 2015

4.1. Príjmy

Väčšina príjmov inštitúcií a orgánov EÚ sú príjmy z nevýmenných transakcií. Nasledujúca tabuľka obsahuje prehľad hlavných kategórií týchto príjmov.

Päťročný trend príjmov z nevýmenných transakcií v mil. EUR:

Zdroj HND v roku 2014 zahŕňal výrazné revízie HND, ktoré siahajú späť až do roku 2002. Dosiaľ sa nikdy neuskutočnila takto veľká úprava príspevkov – celkový objem tejto úpravy vo všetkých členských štátoch EÚ predstavoval takmer 10 mld. EUR. Vysvetľuje to väčšinu poklesu v roku 2015 v porovnaní s predchádzajúcim rokom.

Vymáhanie výdavkov zahŕňa príkazy na vymáhanie pohľadávok vydané Komisiou, ktoré sa vyberú v hotovosti alebo sa započítajú voči následným platbám vykázaným v účtovnom systéme Komisie, s cieľom vymôcť výdavky pôvodne uhradené z rozpočtu EÚ.

4.2. Výdavky

Výdavky boli vo výške 155,9 mld. EUR, t. j. na nižšej úrovni ako v predchádzajúcom roku (2014: 165,3 mld. EUR). Pokles o 4,6 mld. EUR bol zaznamenaný v prípade Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Kohézneho fondu (KF), čo bolo spôsobené pomalým začiatkom vykonávania programového obdobia 2014 – 2020. Výdavky v rámci Európskeho sociálneho fondu (ESF) sa znížili o 2,8 mld. EUR z dôvodu menšieho počtu žiadostí o úhradu nákladov predložených v súvislosti s viacročným finančným rámcom na roky 2007 – 2013.

Hlavnými výdavkovými položkami (112,4 mld. EUR) sú transferové platby v rámci zdieľaného hospodárenia. Medzi hlavné fondy patrí: Európsky poľnohospodársky záručný fond (EPZF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a ďalšie nástroje na rozvoj vidieka, EFRR a KF a ESF. V rozpočtovom roku 2015 tvorili tieto výdavky takmer 71 % celkových výdavkov.

Výdavky, ktoré vznikli v rámci priameho hospodárenia, predstavujú hlavne plnenie rozpočtu Komisiou, výkonnými agentúrami a od roku 2015 trustovými fondmi. V rámci priameho hospodárenia sú zahrnuté aj administratívne výdavky všetkých inštitúcií a agentúr EÚ. V rámci nepriameho hospodárenia rozpočet plnia agentúry EÚ, inštitúcie EÚ, tretie krajiny, medzinárodné organizácie a iné subjekty. Celkovo možno povedať, že výdavky, ktoré vznikli v rámci priameho a nepriameho hospodárenia, tvorili asi 14 % celkových výdavkov (22 mld. EUR).

EÚ tiež vykazuje budúce platobné záväzky ako výdavky, ktoré ešte nie sú vykázané v rámci hotovostných rozpočtových účtov. Sú vykázané najmä v rámci záväzkov a časovo rozlíšených výdavkov na poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a v rámci dôchodkových a zamestnaneckých záväzkov súvisiacich s dôchodkovými právami nadobudnutými komisármi, poslancami a zamestnancami a vedú k negatívnemu hospodárskemu výsledku (tieto platby budú financované z budúcich rozpočtov a ešte neboli zahrnuté do príjmov).

4.3. Hospodársky výsledok

Hospodársky výsledok za dané obdobie (t. j. deficit) vo výške (13 033) mil. EUR zostal na podobnej úrovni ako vlani.

4.4. Aktíva

Aktíva vo výške 154 mld. EUR v konsolidovanej súvahe EÚ

Najvýznamnejšie položky na strane aktív súvahy sú finančné aktíva (úvery, finančné aktíva k dispozícii na predaj, peňažné prostriedky) a sumy predbežného financovania, ktoré tvoria takmer 83 % aktív EÚ. Výška úverov klesla o 1,6 mld. EUR na 57 mld. EUR, zatiaľ čo výška finančných nástrojov k dispozícii na predaj financovaných z rozpočtu EÚ (rozpočtové nástroje) sa zvýšila o približne 460 mil. EUR. Na strane aktív sú v rámci nehnuteľností, strojov a zariadení zahrnuté aktíva týkajúce sa programu Copernicus (1,7 mld. EUR) a nedokončené aktíva programu Galileo (2,1 mld. EUR).

V predchádzajúcich rokoch sa inštitúciám EÚ darilo zachovať sumy držané ako peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka na nízkej úrovni. Vysoký peňažný zostatok vo výške 21,7 mld. EUR k 31. decembru 2015 je spôsobený najmä:

— oneskoreným vyplácaním zostatkov HND a DPH z roku 2014 (5,4 mld. EUR) počas celého roku 2015, pričom veľmi veľká časť bola zaplatená v septembri 2015. Príspevok členských štátov do rozpočtu EÚ založený na DPH a HND je predmetom ročnej úpravy, ktorá sa uskutočňuje každoročne v prvý decembrový pracovný deň. Úprava v roku 2014 zahŕňala podstatné revízie týkajúce sa HND a zasahujúce späť až do roku 2002, čo viedlo k bezprecedentnej sume 9,5 mld. EUR vo všetkých členských štátoch EÚ

— zostatkom HND a DPH z roku 2015 (1,4 mld. EUR)

— predčasným vyplatením HND za rok 2016 (0,7 mld. EUR) dvoma členskými štátmi

— pokutami a ďalšími príjmami (1,5 mld. EUR).

Na základe nariadenia o vlastných zdrojoch by sa tieto zostatky mohli vrátiť členským štátom v roku 2016 len prostredníctvom opravného rozpočtu.

Predbežné financovanie

Je potrebné uviesť, že úroveň predbežného financovania je výrazne ovplyvnená cyklom VFR – napríklad na začiatku obdobia VFR možno očakávať, že sa členským štátom v rámci politiky súdržnosti vyplatia vysoké zálohové platby. Komisia vynakladá maximálne úsilie na zabezpečenie toho, aby úrovne predbežného financovania boli udržiavané na zodpovedajúcej úrovni. Je potrebné nájsť rovnováhu medzi zabezpečením dostatočných finančných prostriedkov na projekty a včasným vykázaním výdavkov.

Celková výška predbežného financovania (okrem iných zálohových platieb vyplatených členským štátom a príspevkov do trustových fondov) v súvahe EÚ dosahuje výšku 40 mld. EUR (2014: 45 mld. EUR), pričom takmer celé predbežné financovanie sa týka činnosti Komisie. Približne 70 % predbežného financovania zo strany Komisie sa týka zdieľaného hospodárenia, čo znamená, že plnenie rozpočtu je delegované na členské štáty (Komisia si ponecháva svoju úlohu dohľadu).

Predbežné financovanie zo strany Komisie podľa spôsobov hospodárenia

Najvýznamnejšia suma predbežného financovania v rámci zdieľaného hospodárenia sa týka EFRR a KF.

Dlhodobé predbežné financovanie sa zvýšilo o 12,6 mld. EUR v súvislosti s novým VFR, zatiaľ čo krátkodobé predbežné financovanie sa znížilo o 17,7 mld. EUR. Nárast dlhodobého predbežného financovania je predovšetkým dôsledkom nových platieb v rámci predbežného financovania uskutočnených v rámci zdieľaného hospodárenia pre VFR na roky 2014 – 2020 (10 mld. EUR, z čoho 7 mld. EUR je určených na politiku súdržnosti). Aj pokles krátkodobých súm je dôsledkom hlavne zdieľaného hospodárenia – keďže VFR na roky 2007 – 2013 je vo fáze uzatvorenia, súvisiace predbežné financovanie sa postupne zúčtováva.

Finančné nástroje v rámci priameho a nepriameho hospodárenia

V ročnej účtovnej závierke EÚ sa ako finančné nástroje uvádzajú tieto položky:

— úvery poskytnuté z rozpočtu,

— úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov,

— kapitálové nástroje,

— záručné nástroje a

— garančné fondy: záruky poskytnuté externým subjektom (najmä skupine EIB) pre nástroje, ktoré neboli vytvorené v rámci rozpočtu EÚ.

Význam a objem finančných nástrojov financovaných z rozpočtu EÚ v rámci priameho a nepriameho hospodárenia sa z roka na rok zvyšuje. Na rozdiel od tradičnej metódy plnenia rozpočtu prostredníctvom udeľovania grantov a dotácií spočíva základná myšlienka tohto prístupu v tom, že vďaka každému euru vynaloženému z rozpočtu prostredníctvom finančných nástrojov dostane konečný príjemca v dôsledku pákového efektu viac než 1 EUR ako finančnú podporu. Cieľom tohto inteligentného využívania rozpočtu EÚ je maximalizovať vplyv disponibilných prostriedkov. Nástroje vlastného imania a kapitálové investície (t. j. nástroje vlastného imania a dlhové cenné papiere) držané v záručných nástrojoch a garančných fondoch sú v ročnej účtovnej závierke EÚ uvedené ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Finančné aktíva k dispozícii na predaj v rámci rozpočtových finančných nástrojov

Garančné fondy

Garančné fondy EÚ boli zriadené na osobitné účely a sú zabezpečené platbami z rozpočtu EÚ tak, aby poskytovali likvidný vankúš proti prípadným stratám zo zaručených operácií, pokiaľ ide o záruky poskytnuté z rozpočtu EÚ skupine EIB. Hlavným novým garančným fondom vytvoreným v roku 2015 je garančný fond EFSI.

EFSI je iniciatíva s cieľom zvýšiť kapacitu znášania rizika skupiny EIB, ktorá EIB umožňuje investovať v EÚ až 61 mld. EUR. EFSI nie je samostatným právnym subjektom alebo investičným fondom v užšom slova zmysle. Rezerva na riziká v rámci EFSI ponúka EIB ochranu proti prípadným stratám z príslušných operácií. Skladá sa z prostriedkov vo výške 5 mld. EUR z vlastného imania EIB a z rozpočtovej záruky EÚ vo výške až do 16 mld. EUR (limitná suma). Jeho cieľom je, aby dodatočné financovanie zo strany členských štátov, národných podporných bánk a súkromných investorov prinieslo EÚ investície v celkovej výške 315 mld. EUR.

Operácie EFSI sa vykonávajú v rámci dvoch častí: časti pre infraštruktúru a inovácie, ktoré vykonáva EIB, a časti MSP, ktoré vykonáva EIF, pričom obe budú mať dlhové portfólio (záruka EÚ vo výške 12,25 mld. EUR) a akciové portfólio (záruka EÚ vo výške 3,75 mld. EUR). EIF pôsobí podľa dohody s EIB na základe záruky EIB, na ktorú sa vzťahuje dodatočná záruka EÚ.

EÚ a EIB majú v rámci EFSI rozdielne úlohy. EFSI je zriadený v rámci EIB, ktorá financuje operácie (dlhové a kapitálové investície) a na tento účel si požičiava potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch. Pokiaľ ide o časť pre infraštruktúru a inovácie, EIB robí investičné rozhodnutia nezávisle a riadi operácie v súlade so svojimi pravidlami a postupmi, ktoré uplatňuje aj na vlastné (rizikové) operácie. Zaviedla sa špecializovaná štruktúra riadenia s cieľom zaistiť, aby sa investície uskutočnené v rámci EFSI aj naďalej zameriavali na konkrétny cieľ riešenia zlyhaní trhu, ktoré brzdia investície do EÚ, a aby boli oprávnené na ochranu v rámci záruky EÚ. Investičné výbor nezávislých expertov skúma každý projekt, ktorý EIB navrhne, pokiaľ ide o jeho spôsobilosť na záručné krytie zo strany EÚ. Akonáhle sa potvrdí oprávnenosť operácie ako zaručenej operácie EFSI, rozhodnutie o pokračovaní v realizácii projektu a jeho riadení potom podlieha bežnému projektovému cyklu a procesu riadenia EIB.

Úloha EÚ sa týka poskytovania záruky EÚ na časť potenciálnych strát, ktoré EIB môže utrpieť v dôsledku svojich investícií do dlhových alebo kapitálových nástrojov. EÚ preto nezasahuje do konečného výberu a riadenia operácií EFSI, neinvestuje finančné prostriedky do operácií EFSI a nie je priamou zmluvnou stranou v rámci príslušných nástrojov. Keďže nie sú splnené kontrolné kritériá a účtovné požiadavky na konsolidáciu účtovných pravidiel EÚ (a IPSAS), súvisiace aktíva sa nezaúčtujú v konsolidovanej účtovnej závierke EÚ – pozri aj poznámku 5.2 ku konsolidovaným finančným výkazom.

Záruka EÚ je po celú dobu obmedzená na 16 mld. EUR a súhrnné čisté platby z rozpočtu EÚ nesmú prekročiť túto sumu. Záručné platby EÚ by sa mali vykonávať prostredníctvom novovytvoreného garančného fondu, ktorý zaisťuje likviditný vankúš proti prípadným čistým stratám (očakávané straty, ktoré nie sú pokryté očakávanými príjmami) zo zaručených operácií EFSI. Garančný fond EFSI bude financovaný z rozpočtu EÚ od roku 2016 a postupne dosiahne 8 mld. EUR do roku 2022, a bude teda poskytovať 50 % maximálnej záruky EÚ. Pre garančný fond sa k 31. decembru 2015 vyčlenila suma 1 350 mil. EUR, ktorá sa doň vyplatí v roku 2016 (500 mil. EUR) a 2017 (850 mil. EUR), pričom je zahrnutá do sumy uvedenej ako RAL v poznámke 5.3.1 ku konsolidovaným finančným výkazom.

Nasledujúce tabuľky poskytujú prehľad o finančných nástrojoch, ktoré EÚ používa v rámci VFR

v mil. EUR VFR 2014 – 2020 Aktíva Pasíva Záruky Kapitálové nástroje: COSME – Kapitálový nástroj pre rast 39 (2) Horizont 2020 – kapitálový nástroj pre výskum a inovácie InnovFin 108 (2) 146 (4) Záručné nástroje: Nástroj záruk za úvery COSME 125 (43) (1) Zamestnanosť a sociálna inovácia 10 (3) (1) Nástroj záruk za študentské pôžičky 16 (1) (1) Horizont 2020 – pôžičkový a garančný servis pre výskum a inovácie InnovFin 638 (97) (442) Horizont 2020 – záručný fond pre MSP InnovFin 294 (22) (17) Nástroj na financovanie prírodného kapitálu (Natural Capital Financing Facility) 12 — Nástroj Súkromné financovanie energetickej efektívnosti (PF4EE) 12 — 1 107 (166) (459) Spolu 1 253 (170) (459) VFR pred rokom 2014 Aktíva Pasíva Záruky Úverové/kapitálové nástroje/nástroje technickej pomoci: Nástroj hospodárskej a finančnej spolupráce v rámci euro-stredozemského partnerstva (MEDA). 251 (2) Nástroj európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) 153 (4) 404 (6) Úverové nástroje: úver na podporu MSP 19 Kapitálové nástroje: Nástroj pre rýchlorastúce a inovačné MSP v rámci rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie 413 — Nástroj ETF Start up 1998 (ETF) 11 — Globálny fond energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov (GEEREF) 76 — Kapitálový nástroj viacročného rámcového programu 192 — Fond Marguerite 50 — Európsky nástroj mikrofinancovania Progress (PMF) v oblasti zamestnanosti a sociálneho začleňovania 71 — Európsky fond pre energetickú efektívnosť 128 (22) Pilotné projekty transferu technológií 1 943 (22) Záručné nástroje: Záručný fond pre MSP v rámci rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie (CIP SMEG) 108 (215) (1) Nástroj na poskytovanie záruk za úvery na dopravné projekty v rámci TEN-T (LGTT) 238 (3) (209) Viacročný program (MAP) pre podniky 23 (35) (1) Iniciatíva dlhopisov na projekty (PBI) 236 (1) (220) Európsky nástroj mikrofinancovania Progress 13 (11) (1) Finančný nástroj s rozdelením rizika (RSFF) 927 (94) (845) Záručný fond pre MSP 16 (16) (1) 1 561 (375) (1 274 ) Spolu 2 927 (403) (1 274 )





v mil. EUR Vzťahuje sa na viac ako jeden VFR Aktíva Pasíva Záruky Kapitálové nástroje: Európsky fond pre juhovýchodnú Európu (EFSE) 118 — Fond na rozširovanie podnikov v rámci nástroja pre rozvoj podnikania a inovácie na západnom Balkáne 10 — Fond na inováciu podnikov (ENIF) v rámci nástroja pre rozvoj podnikania a inovácie na západnom Balkáne 21 — Fond pre zelený rast pre región východného susedstva (SE4F) 52 — Mikrofinančná iniciatíva pre Asia Debt Fund 9 — Fond pre región MENA pre mikropodniky, malé a stredné podniky (SANAD) 10 — 220 — Záručné nástroje: Záručný nástroj v rámci nástroja pre rozvoj podnikania a inovácie na západnom Balkáne 20 (14) (2) 20 (14) Garančné fondy: Garančný fond pre vonkajšie opatrenia 2 108 (25) (19 450 ) Európsky fond pre strategické investície (EFSI) 1 — (202) 2 109 (25) (19 652 ) Spolu 2 349 (39) (19 652 ) Celkový súčet 6 529 (612) (21 385 )

Úvery poskytnuté z vypožičaných prostriedkov

EÚ je na základe Zmluvy o EÚ oprávnená vykonávať operácie prijímania úverov s cieľom mobilizovať finančné zdroje potrebné na plnenie jej osobitných mandátov. Komisia, ktorá koná v mene EÚ, realizuje v súčasnosti tri hlavné programy – makrofinančnú pomoc (MFA), pomoc pre platobnú bilanciu (BOP) a Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) – v rámci ktorých môže poskytovať úvery, a kapitál potrebný na financovanie poskytovania úverov EÚ sa získava na kapitálových trhoch alebo prostredníctvom finančných inštitúcií. V priebehu roka 2015 Írsko oficiálne požiadalo o predĺženie lehoty splatnosti svojho prvého úveru EFSM. Splátka vo výške 5 mld. EUR bola rozdelená do troch nových splátok vo výške 2 mld. EUR, 1 mld. EUR a 2 mld. EUR so splatnosťou jednotlivých splátok v rokoch 2023, 2029 a 2035. V januári 2016 Portugalsko oficiálne požiadalo o predĺženie lehoty splatnosti svojho prvého úveru EFSM, ktorý bol splatný 3. júna 2016. Splátka 4,75 mld. EUR bola refinancovaná troma novými tranžami vo výške 1,5 mld. EUR, 2,25 mld. EUR a 1 mld. EUR so splatnosťou jednotlivých splátok v rokoch 2023, 2031 a 2036. Dňa 17. júla 2015 bol Grécku poskytnutý preklenovací úver EFSM ako dočasný úver pred uzatvorením úverovej zmluvy medzi Gréckom a Európskym mechanizmom pre stabilitu (ESM). K prvému a jedinému čerpaniu došlo 20. júla 2015 a bolo úplne splatené v okamihu ratifikácie zmluvy o zriadení EMS parlamentmi členských štátov eurozóny. K zaplateniu úveru došlo 20. augusta 2015.

Prehľad úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov v nominálnej hodnote

v mld. EUR Platobná bilancia EFSM Ostatné (3) SPOLU Maďarsko Lotyšsko Rumunsko Spolu Írsko Portugalsko Grécko Spolu Spolu Spolu poskytnutých 6,5 3,1 8,4 (4) 18,0 22,5 26,0 7,2 55,7 5,1 78,8 Čerpané k 31.12.2014 5,5 2,9 5,0 13,4 22,5 24,3 — 46,8 2,4 62,6 Čerpané v roku 2015 — — — — 5,0 — 7,2 12,2 1,3 13,5 Spolu k 31.12.2015 5,5 2,9 5,0 13,4 27,5 24,3 7,2 59,0 3,6 76,0 Úvery splatené k 31.12.2015 (4,0 ) (2,2 ) (1,5 ) (7,7 ) (5,0 ) — (7,2 ) (12,2 ) (0,1 ) (20,0 ) Nesplatená suma k 31.12.2015 1,5 0,7 3,5 5,7 22,5 24,3 0 46,8 3,5 56,0

4.5. Pasíva

Pasíva vo výške 226 miliónov EUR v konsolidovanej súvahe EÚ za rok 2015

Strana pasív pozostáva predovšetkým zo štyroch hlavných položiek: dôchodkové záväzky a záväzky súvisiace s ostatnými zamestnaneckými požitkami, pôžičky, záväzky a časovo rozlíšené výdavky. Najväčšou zmenou oproti roku 2014 je zvýšenie časovo rozlíšených výdavkov o takmer 12,4 mld. EUR v dôsledku začatia plnenia VFR na roky 2014 – 2020, kde sa vzniknuté náklady len odhadujú, pretože ich členské štáty zatiaľ nenahlásili. Ďalšou významnou zmenou je pokles objemu záväzkov v oblasti politiky súdržnosti o približne 12,5 mld. EUR, pretože členské štáty v nižšej miere predkladali výkazy nákladov v programovom období 2007 – 2013. Ďalším dôvodom je nižšia miera predkladania žiadostí o úhradu nákladov v dôsledku pomalého rozbiehania VFR na roky 2014 – 2020 zapríčineného oneskoreným určením riadiacich a kontrolných orgánov zo strany členských štátov.

Celková suma žiadostí o úhradu nákladov a faktúr prijatých a uznaných ako záväzky

Prebytok pasív nad aktívami neznamená, že inštitúcie a orgány EÚ sú vo finančných ťažkostiach, ale znamená to skôr, že určité záväzky budú financované z budúcich ročných rozpočtov. Na základe pravidiel akruálneho účtovníctva sa mnohé výdavky vykazujú v roku 2015, hoci k ich skutočnej úhrade môže dôjsť v roku 2016 alebo neskôr z budúcich rozpočtov a súvisiace príjmy budú účtované iba v budúcich obdobiach. Najvýznamnejšie sumy, na ktoré treba upriamiť pozornosť, sa týkajú činností v rámci EPZF (vyplatené v roku 2016) a zamestnaneckých požitkov (ktoré sa majú vyplatiť počas nasledujúcich 30 rokov).

5. OCHRANA ROZPOČTU EÚ

Prehľad finančných opráv a vymáhania prostriedkov v roku 2015

Dôležitým prvkom pri plnení rozpočtu EÚ je potreba zaistiť náležitú prevenciu alebo odhaľovanie nedostatkov systému, ktoré vedú k chybám, nezrovnalostiam a podvodom, a ich následnú opravu. Dvor audítorov poskytuje vo svojej výročnej správe vyhlásenie o vierohodnosti týkajúce sa zákonnosti a riadnosti transakcií súvisiacich s ročnou účtovnou závierkou, ako aj o vecnej úrovni chýb v platbách. Vyhlásenie o vierohodnosti sa spolu s ročnou účtovnou závierkou EÚ uverejnia v Úradnom vestníku.

Ochranné opatrenia Komisia zmierňujú vplyv týchto chýb prostredníctvom dvoch hlavných mechanizmov:

1. preventívnych mechanizmom (napr. kontroly ex ante, prerušenia a pozastavenia platieb) a

2. nápravných mechanizmov (predovšetkým finančné opravy uložené členským štátom alebo nimi odsúhlasené a v menšej miere vymáhanie prostriedkov od príjemcov platieb EÚ).

V rámci režimu zdieľaného hospodárenia (výdavky v oblasti poľnohospodárstva a štrukturálne opatrenia) nesú zodpovednosť za to, aby boli výdavky uhradené z rozpočtu EÚ v priebehu výdavkového cyklu zákonné a riadne, predovšetkým členské štáty.

Nápravné opatrenia, t. j. finančné opravy a vymáhanie, vyplývajú z dohľadu a kontrol, ktoré v súvislosti s oprávnenosťou výdavkov financovaných z rozpočtu EÚ vykonáva Komisia a v prípade výdavkov v rámci zdieľaného hospodárenia aj členské štáty. Komisia pri rozhodovaní o výške finančnej opravy alebo vymáhanej sumy zohľadní povahu a závažnosť porušenia platného zákona a finančných dôsledkov na rozpočet EÚ vrátane prípadov nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly. Väčšina opráv sa vykonáva po platbe.

Finančné opravy a vymáhanie prostriedkov:

Finančné opravy a vymáhanie prostriedkov sú rozdelené do dvoch hlavných fáz procesu. Obe fázy sa môže uskutočniť v tom istom roku alebo v rôznych rokoch:

1. Finančné opravy a vymáhanie platieb vo fáze potvrdenia: tieto sumy boli buď odsúhlasené dotknutým členským štátom, alebo boli stanovené rozhodnutím Komisie. V roku 2015 celkové potvrdené finančné opravy a vymáhané prostriedky predstavovali 3 499 mil. EUR (2014: 4 728 mil. EUR). Finančné opravy a vymáhanie prostriedkov potvrdené v roku 2015 – rozdelenie podľa oblastí politiky

2. Finančné opravy a vymáhanie prostriedkov vo fáze realizácie: Tieto sumy predstavujú konečný krok v rámci postupu, pri ktorom sa zistená situácia neoprávnených výdavkov definitívne opraví. Regulačné rámce v jednotlivých odvetviach stanovujú viacero vykonávacích mechanizmov. V roku 2015 celkové realizované finančné opravy a vymáhané prostriedky predstavovali 3 853 mil. EUR (2014: 3 285 mil. EUR; Realizácia finančných opráv a vymáhania prostriedkov môže trvať niekoľko rokov hlavne z dôvodu rozhodnutí o splátkach alebo o odklade platby pre členské štáty v rámci poľnohospodárskej politiky. V rámci politiky súdržnosti právny rámec predpokladá realizáciu v čase uzatvorenia programového obdobia alebo po ňom. Finančné opravy a vymáhanie prostriedkov realizované v roku 2015 – rozdelenie podľa oblastí politiky

Vyššie uvedené informácie predstavujú doplnkové zverejnenie, ktorého poskytnutie sa na základe účtovných štandardov nevyžaduje, a zahŕňa údaje, ktoré nie vždy pochádzajú priamo z účtovného systému. Podrobnejšie informácie o uvedených sumách a preventívnych a opravných mechanizmoch sú k dispozícii vo výročnom oznámení o ochrane rozpočtu EÚ, ktoré Komisia pripravuje a zasiela orgánu udeľujúcemu absolutórium a Dvoru audítorov – oznámenie je k dispozícii v rámci portálu Europa na stránke Generálneho riaditeľstva pre rozpočet.

6. Riadenie rizík a neistôt spojených s plnením rozpočtu EÚ

Riziká a neistoty spojené s plnením rozpočtu EÚ možno rozdeliť do dvoch hlavných kategórií:

— všeobecné a očakávané riziká a neistoty a

— mimoriadne riziká a neistoty.

6.1. Všeobecné a očakávané riziká a neistoty

Problémy, ktoré vznikli v priebehu rozpočtového roka

Makroekonomické prostredie

Makroekonomické prostredie EÚ má vplyv na schopnosť členských štátov EÚ splniť svoje finančné záväzky voči inštitúciám a orgánom EÚ, a teda na schopnosť EÚ pokračovať vo vykonávaní politík EÚ, ako sa zdôraznilo v časti 2 vyššie. Európske hospodárstvo naďalej podporuje viacero pozitívnych faktorov, ako je cena ropy, výmenný kurz eura a finančné náklady, ktoré stimulovali vývoz a súkromnú spotrebu. Investície však naďalej brzdí hospodárska a politická neistota a v niektorých krajinách nadmerné zadlženie. V súčasnosti, keď európske hospodárstvo vstupuje do štvrtého roka svojho oživenia, čelí protivetru a podstatným rizikám vyplývajúcim zo spomalenia rastu rozvíjajúcich sa hospodárstiev. Hospodársky rast, ktorý by bol dostatočne silný na zníženie miery nezamestnanosti, v podstate doteraz nenastal a dôkazy o oživení investícií, ktoré majú zásadný význam pre udržateľnosť oživenia, zostávajú naďalej obmedzené. Okrem toho je tempo plnenia rozpočtu EÚ v rámci VFR na roky 2014 – 2020 pomerne pomalé a pokračujúce problémy s Gréckom a utečenecká kríza dopĺňajú tento celkový obraz.

Hospodárske oživenie v eurozóne zostáva mierne napriek značnej podpore v podobe pozitívnych faktorov opísaných vyššie, o ktorých sa predpokladá, že budú o niečo silnejšie a trvalejšie, než sa pôvodne očakávalo. Cena ropy opäť klesla, a to najmä vďaka bohatým zásobám, a v súčasnosti sa predpokladá, že zostane výrazne nižšia a zvýši sa neskôr. Fiškálna politika v eurozóne stále o niečo viac podporuje rast, a to predovšetkým v dôsledku verejných výdavkov spojených s prílevom žiadateľov o azyl v niektorých členských štátoch. Navyše v dôsledku kombinácie kvantitatívneho uvoľňovania a úverového uvoľňovania zo strany Európskej centrálnej banky (ECB) by náklady na financovanie v eurozóne mali zostať nízke dlhšie než sa pôvodne očakávalo a naďalej budú prispievať k zníženiu finančnej roztrieštenosti a rozdielov medzi členskými štátmi. Medzitým bude podpora v podobe týchto faktorov čoraz viac slabnúť v dôsledku zhoršujúceho sa globálneho stavu životného prostredia a niektoré staršie problémy vyplývajúce z krízy (predovšetkým vysoká miera politickej neistoty, zadlženosti a nezamestnanosti) budú mať aj naďalej negatívny vplyv na rast.

Reálny HDP (prognóza), miera inflácie a miera nezamestnanosti v %, priemer EÚ (5)

Reálny HDP Inflácia Miera nezamestnanosti 2015 2016 2017 2015 2016 2017 2015 2016 2017 Belgicko 1,3 1,3 1,7 0,6 1,4 1,7 8,3 8,0 7,4 Nemecko 1,7 1,8 1,8 0,1 0,5 1,5 4,8 4,9 5,2 Estónsko 0,9 2,1 2,3 0,1 1,0 2,5 6,3 6,3 7,5 Írsko 6,9 4,5 3,5 0,0 0,6 1,4 9,4 8,5 7,8 Grécko 0,0 (0,7 ) 2,7 (1,1 ) 0,5 0,8 25,1 24,0 22,8 Španielsko 3,2 2,8 2,5 (0,6 ) 0,1 1,5 22,3 20,4 18,9 Francúzsko 1,1 1,3 1,7 0,1 0,6 1,3 10,5 10,5 10,3 Taliansko 0,8 1,4 1,3 0,1 0,3 1,8 11,9 11,4 11,3 Cyprus 1,4 1,5 2,0 (1,6 ) 0,2 1,3 15,5 14,5 13,2 Lotyšsko 2,7 3,1 3,2 0,2 0,4 2,0 9,9 9,2 8,6 Litva 1,6 2,9 3,4 (0,7 ) (0,1 ) 2,1 9,0 8,0 7,2 Luxembursko 4,7 3,8 4,4 0,1 0,4 2,4 6,1 6,0 6,0 Malta 4,9 3,9 3,4 1,2 1,7 2,1 5,4 5,4 5,4 Holandsko 2,0 2,1 2,3 0,2 0,9 1,5 6,9 6,6 6,4 Rakúsko 0,7 1,7 1,6 0,8 0,9 1,8 6,0 6,2 6,4 Portugalsko 1,5 1,6 1,8 0,5 0,7 1,1 12,6 11,7 10,8 Slovinsko 2,5 1,8 2,3 (0,8 ) (0,3 ) 1,1 9,1 8,8 8,4 Slovensko 3,5 3,2 3,4 (0,3 ) 0,3 1,7 11,5 10,3 9,3 Fínsko 0,0 0,5 0,9 (0,2 ) 0,1 1,5 9,5 9,4 9,3 Eurozóna 1,6 1,7 1,9 0,0 0,5 1,5 11,0 10,5 10,2 Bulharsko 2,2 1,5 2,0 (1,1 ) (0,1 ) 0,9 10,1 9,4 8,8 Česká republika 4,5 2,3 2,7 0,3 0,4 1,4 5,1 4,8 4,7 Dánsko 1,2 1,7 1,9 0,2 0,9 1,7 6,0 5,8 5,6 Chorvátsko 1,8 2,1 2,1 (0,3 ) 0,3 1,6 16,2 15,1 13,8 Maďarsko 2,7 2,1 2,5 0,1 1,7 2,5 6,7 6,0 5,2 Poľsko 3,5 3,5 3,5 (0,7 ) 0,6 1,7 7,5 7,0 6,5 Rumunsko 3,6 4,2 3,7 (0,4 ) (0,2 ) 2,5 6,7 6,6 6,5 Švédsko 3,6 3,2 2,9 0,7 1,1 1,4 7,4 6,9 6,7 Spojené kráľovstvo 2,3 2,1 2,1 0,0 0,8 1,6 5,2 5,0 4,9 EÚ 1,9 1,9 2,0 0,0 0,5 1,6 9,5 9,0 8,7

Rast HDP v eurozóne sa podľa predpovedí mal mierne zrýchliť z 1,6 % v roku 2015 na 1,7 % v roku 2016. Potom, čo sa globálna ekonomická aktivita začína zotavovať, pozitívne účinky by sa mali pocítiť neskôr v rokoch 2016 a 2017. Niektoré štrukturálne reformy uskutočňované v členských štátoch by tiež mali mať aj naďalej pozitívny vplyv na rast. Dedičstvo krízy odznieva, čo by malo byť prínosom pre spotrebu a investície. Hoci miera zadlženosti zostáva v niektorých častiach hospodárstva vysoká, jednoduché podmienky financovania by mali obmedziť akútne tlaky na znižovanie pákového efektu. Celkovo by rast HDP v eurozóne mal v roku 2017 dosiahnuť 1,9 %. V roku 2016 by členské štáty mali naďalej pokračovať vo svojej ceste k oživeniu, a to vrátane Grécka, kde by sa mal rast opäť zrýchľovať v priebehu celého roka. Investičný plán pre Európu bol vypracovaný s cieľom pomôcť prekonať súčasný nedostatok investícií v EÚ vďaka mobilizácii súkromného financovania strategických investícií v kľúčových oblastiach a mal by sa začať prejavovať aj jeho pozitívny vplyv na verejné a súkromné investície. V roku 2017 by mala byť hospodárska činnosť na vzostupe vo všetkých členských štátoch.

V roku 2015 sa očakáva, že deficit verejných financií v eurozóne klesne na 2,2 % HDP a mal by sa ďalej znižovať na 1,9 % v roku 2016 a 1,6 % v roku 2017. V nasledujúcom roku by štrukturálne saldo v eurozóne, ako aj v EÚ malo zostať viacmenej stabilné za predpokladu, že nedôjde k zmene politiky. Pomer dlhu k HDP v eurozóne podľa prognózy klesne zo svojho vrcholu na úrovni 94,5 % v roku 2014 na 91,3 % v roku 2017.

Zlepšenie podmienok na trhu práce pokračuje s miernym hospodárskym oživením a prispieva k miernemu rastu zamestnanosti. Celkovo sa v eurozóne v roku 2015 očakáva rast zamestnanosti o 1,1 % a predpokladá sa zhruba rovnako rýchly rast aj v tomto a nasledujúcom roku na pozadí posilnenej hospodárskej činnosti, zlepšenia podnikateľskej dôvery a vyššej akumulácie kapitálu.

Hospodárska prognóza pre eurozónu zostáva veľmi neistá a jednoznačne prevládajú celkové riziká poklesu. Riziká, ktoré pre prognózu rastu vyplývajú z globálneho hospodárstva a globálnych finančných trhov, jasne vzrástli, a to najmä v dôsledku spomalenia rastu v Číne a na ďalších rozvíjajúcich sa trhoch, čo by mohlo spôsobiť silnejšie vedľajšie účinky, než sa predpokladá, alebo ktoré by mohlo byť horšie v porovnaní s prognózou. Pokračovanie normalizácie menovej politiky v USA by mohlo mať v kombinácii s neistotou v súvislosti s úpravou situácie v Číne väčší negatívny vplyv na zraniteľné rozvíjajúce sa trhové hospodárstva, a to najmä hospodárstva s vysokým podielom dlhu v cudzej mene, a mohlo by tiež ohroziť stabilitu finančných trhov. Naplnenie niektorého z týchto rizík poklesu by malo za následok negatívne vedľajšie účinky v členských štátoch prostredníctvom rôznych prenosových kanálov. V Európe v poslednej dobe vzrástli aj domáce riziká. Akýkoľvek neočakávaný návrat krízy v Grécku by mohol mať závažnejší vplyv na investičné rozhodnutia a tým aj na hospodársky rast. Navyše ak veľké politické výzvy nebudú úspešne vyriešené na úrovni EÚ (napr. riadenie migračných tokov), mohlo by to viesť k vývoju, ktorý by sa stal prekážkou rastu.

Garančné fondy pre poskytnuté záruky

EÚ poskytla záruky skupine EIB na úvery poskytnuté mimo EÚ a na dlhové a kapitálové operácie EFSI. K 31. decembru 2015 EÚ v poznámkach k finančným výkazom (pozri poznámku 5.2.1) uvádza podmienené záväzky pre obe záruky vo výške 19,7 mld. EUR. Na účely zmiernenia rizika, ktoré by mohli mať výzvy EIB na uplatnenie záruky na rozpočet EÚ, Komisia vytvorila osobitné garančné fondy: Garančný fond pre vonkajšie opatrenia a Garančný fond EFSI.

Garančný fond pre vonkajšie opatrenia je zabezpečený rozpočtom EÚ tak, aby ku koncu roka pokrýval 9 % nesplatených zaručených úverov. K 31. decembru 2015 celková hodnota aktív vo výške 2,1 mld. EUR pokrývala maximálnu výšku expozície EÚ vo výške 19,45 mld. EUR. Garančný fond EFSI postupne od roku 2016 dosiahne 8 mld. EUR do roku 2022, a bude teda zabezpečovať 50 % maximálnej výšky expozície EÚ vo výške 16 mld. EUR.

Operácie prijímania a poskytovania úverov

EÚ je na základe Zmluvy o EÚ oprávnená vykonávať operácie prijímania úverov s cieľom mobilizovať finančné zdroje potrebné na plnenie jej osobitných mandátov. Komisia, ktorá koná v mene EÚ, realizuje v súčasnosti tri hlavné programy – makrofinančnú pomoc (MFA), pomoc pre platobnú bilanciu (BOP) a Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (EFSM) – v rámci ktorých môže poskytovať úvery, a kapitál potrebný na financovanie poskytovania úverov EÚ sa získava na kapitálových trhoch alebo prostredníctvom finančných inštitúcií. Operácie prijímania a poskytovania úverov sú mimorozpočtovými operáciami. Vo všeobecnosti sa vypožičané prostriedky následne poskytujú prijímajúcej krajine vo forme úveru za rovnakých podmienok, t. j. s rovnakým kupónom a splatnosťou a v rovnakej výške (tzv. nadväzné operácie, „back-to-back“). Bez ohľadu na nadväzný charakter operácií prijímania je dlhová služba v prípade nástrojov financovania právnym záväzkom EÚ, ktorá zabezpečí, že všetky dlžné sumy budú splatené včas a v plnom rozsahu.

S cieľom zmierniť riziko neschopnosti splácať úvery musí Komisia zaviesť postupy tak, aby sa zabezpečilo splatenie vypožičaných prostriedkov aj v prípade nesplácania úveru. V prípade každého úverového balíka poskytnutého jednotlivým krajinám sa celková výška poskytnutého úveru, (maximálny) počet splátok, ktoré sa majú uhradiť, a maximálna (priemerná) doba splatnosti úveru stanovia na základe rozhodnutia EP, Rady a Komisie. Následne Komisia a prijímajúca krajina odsúhlasia parametre úveru/financovania vrátane počtu splátok a úhrady jednotlivých tranží. Vyplácanie jednotlivých splátok, s výnimkou prvej, je navyše podmienené splnením prísnych podmienok podobných tým, ktoré sa uplatňujú v rámci pomoci z Medzinárodného menového fondu (MMF), a to v kontexte spoločnej finančnej pomoci EÚ/MMF. To je ďalší z faktorov vplývajúcich na načasovanie financovania. Z uvedeného vyplýva, že načasovanie a doba splatnosti emisie závisia od súvisiacich úverových operácií EÚ. Financovanie je denominované výlučne v eurách a doba splatnosti siaha od 3 do 30 rokov.

V nasledujúcej tabuľke sa uvádza plánovaný splátkový kalendár v nominálnom vyjadrení pre neuhradené sumy úverov v rámci EFSM a platobnej bilancie k dátumu podpísania tejto závierky:

v mld. EUR Platobná bilancia EFSM SPOLU Maďarsko Lotyšsko Rumunsko Spolu Írsko Portugalsko Spolu 2017 1,15 1,15 1,15 2018 1,35 1,35 3,9 0,6 4,5 5,85 2019 0,5 1,0 1,5 1,5 2021 3,0 6,75 9,75 9,75 2022 2,7 2,7 2,7 2023 2,0 1,5 3,5 3,5 2024 0,8 1,8 2,6 2,6 2025 0,2 0,2 0,2 2026 2,0 2,0 4,0 4,0 2027 1,0 2,0 3,0 3,0 2028 2,3 2,3 2,3 2029 1,0 0,4 1,4 1,4 2031 2,25 2,25 2,25 2032 3,0 3,0 3,0 2035 2,0 2,0 2,0 2036 1,0 1,0 1,0 2038 1,8 1,8 1,8 2042 1,5 1,5 3,0 3,0 Spolu 0 0,7 3,5 4,2 22,5 24,3 46,8 51,0

Úvery EÚ predstavujú priame a nepodmienené záväzky EÚ, za ktoré ručí 28 členských štátov. Vypožičané prostriedky určené na financovanie úverov poskytovaným krajinám mimo EÚ sú kryté Garančným fondom pre vonkajšie opatrenia. V prípade, že prijímajúci členský štát nespláca, náklady na dlhovú službu budú v rámci možností pokryté z dostupného pokladničného zostatku Komisie. V prípade, že to nebude možné, vyžiada si Komisia nevyhnutné finančné prostriedky od členských štátov. Na základe právnych predpisov týkajúcich sa systému vlastných zdrojov EÚ (článok 12 nariadenia Rady 1150/2000) sú členské štáty EÚ povinné poskytnúť dostatočné finančné zdroje na plnenie záväzkov EÚ. Z tohto dôvodu sú investori vystavení len kreditnému riziku EÚ, a nie kreditnému riziku príjemcu financovaného úveru. Nadväzný charakter operácií prijímania a poskytovania úverov („back-to-back“) zabezpečuje, že rozpočet EÚ nie je vystavený žiadnemu úrokovému ani devízovému riziku.

Medzivládne mechanizmy finančnej stability Európsky nástroj finančnej stability (EFSF) a Európsky mechanizmus pre stabilitu (ESM) sú mimo rámca Zmluvy o EÚ, a teda nie sú zahrnuté do konsolidovanej účtovnej závierky EÚ.

6.2. Mimoriadne riziká a neistoty

Každý rok je EÚ vystavená neočakávaným rizikám a neistotám a cieľom inštitúcií a orgánov EÚ je nájsť rýchle riešenia problémov, ktoré vzniknú v priebehu roka. Medzi najvýznamnejšie riziká a neistoty, ktoré bolo potrebné riešiť v rozpočtovom roku 2015, patrila kríza utečencov, ťažkosti európskych poľnohospodárov a situácia, pokiaľ ide o nepreplatené náklady a faktúry prijaté na konci roka.

Riadenie utečeneckej krízy:

Počas uplynulých šiestich mesiacov Európska komisia pracovala na rýchlej, koordinovanej európskej reakcii na rôzne riziká a neistoty spojené s utečeneckou krízou a predložila súbor návrhov s cieľom vybaviť členské štáty potrebnými nástrojmi na lepšie riadenie veľkého počtu prichádzajúcich migrantov. Počnúc strojnásobením prítomnosti na mori, cez nový systém núdzovej solidarity na premiestnenie žiadateľov o azyl z najviac postihnutých krajín, nebývalú mobilizáciu rozpočtu EÚ vo výške viac ako 10 miliárd EUR na riešenie utečeneckej krízy a pomoc najviac postihnutým krajinám, zabezpečenie nového rámca pre koordináciu a spoluprácu pre krajiny západného Balkánu, nadviazanie nového partnerstva s Tureckom až po ambiciózny návrh novej európskej pohraničnej a pobrežnej stráže, Európska únia posilňuje azylovú a migračnú politiku Európy tak, aby mohla riešiť nové výzvy, ktorým čelí. Neistota vyplývajúca zo silného prílevu žiadateľov o azyl a jeho hospodárskeho vplyvu zostáva napriek týmto prijatým opatreniam vysoká.

Ako prvý a bezprostredný krok, Komisia posilnila financovanie agentúry Frontex, Europolu a úradu EASO na roky 2015 a 2016 (170 mil. EUR) a zvýšila finančné príspevky do Fondu pre azyl, migráciu a integráciu (AMIF) a Fondu pre vnútornú bezpečnosť (ISF) z počiatočných 2 mld. EUR na 3,7 mld. EUR. Okamžitá finančná podpora činností spojených s utečeneckou krízou mimo EÚ viedla k zvýšeniu humanitárnej pomoci (2,2 mld. EUR), vytvoreniu trustového fondu EÚ pre Sýriu (500 mil. EUR), vytvoreniu núdzového trustového fondu EÚ pre Afriku (1,8 mld. EUR), zriadeniu utečeneckých zariadení v Turecku (1 mld. EUR) a k prijatiu ďalších opatrení týkajúcich sa bezpečnosti a kontroly hraníc (300 mil. EUR), boja proti terorizmu (100 mil. EUR) a návratu vysídlených osôb a utečencov (280 mil. EUR).

Podporný balík pre európskych poľnohospodárov

Všeobecné politické a trhové prostredie v priebehu rozpočtového roka 2015 viedlo k ťažkostiam európskych poľnohospodárov, pokiaľ ide o situáciu ich finančných tokov, ktoré súvisia s rastúcou nestabilitou trhov. Tieto ťažkosti spôsobili riziká nielen pre európskych poľnohospodárov, ale aj pre inštitúcie EÚ, pokiaľ ide o úspešné vykonávanie spoločnej poľnohospodárskej politiky. Komisia reagovala na túto situáciu tým, že mobilizovala 420 mil. EUR v rámci podstatnej pomoci pri riešení problémov v odvetviach výroby mlieka a bravčového mäsa v najbližších rokoch. Okrem toho boli zavedené ďalšie opatrenia, napríklad nové schémy pomoci na súkromné skladovanie pre odvetvia výroby mlieka a bravčového mäsa a možnosti postúpiť priame platby poľnohospodárom. Opatrenia prijaté v roku 2015 priniesli európskym poľnohospodárom celkový balík (budúce rozpočty) v celkovej výške približne 500 mil. EUR. Táto bezprostredná reakcia dokazuje, že Komisia berie svoju zodpovednosť voči poľnohospodárom naozaj vážne a je pripravená podporiť ju primeranými prostriedkami.

Žiadosti o úhradu nákladov a faktúry, ktoré sa majú vyplatiť

Problém týkajúci sa žiadostí o úhradu nákladov a faktúr, ktoré sa majú vyplatiť, spočíval v roku 2015:

— v neočakávanom tempe podávania žiadostí o úhradu nákladov a faktúr, ktoré nebolo v súlade s prognózami, a inštitúcie EÚ sa preto museli prispôsobiť požiadavkám na platby; a

— v nedostatku platobných rozpočtových prostriedkov ku koncu roka na vyplatenie žiadostí o úhradu nákladov a faktúr, ktoré sa muselo financovať prostredníctvom opravných rozpočtov.

Po niekoľkých rokoch trvalého tlaku na platobné rozpočtové prostriedky došlo počas rozpočtového roku 2015 k významnému zlepšeniu, pokiaľ ide o platby. Suma platieb zo žiadostí o úhradu nákladov a faktúr, ktoré sa majú vyplatiť na konci roka, sa znížila z 25,8 mld. EUR v roku 2014 na 15,2 mld. EUR na konci roka 2015. Prevažná časť tohto poklesu súvisí s predchádzajúcim programovým obdobím politiky súdržnosti, keďže suma žiadostí o úhradu nákladov a faktúr, ktoré sa majú vyplatiť v rámci programov na roky 2014 – 2020, bola koncom roka 2014 a roka 2015 zanedbateľná.

V rámci Komisie sa každý týždeň (niekedy denne) vykonáva krátkodobé prognózovanie peňažných tokov, aby sa zabezpečilo splnenie bezprostredných platobných záväzkov EÚ pri dodržaní limitov platobných rozpočtových prostriedkov disponibilných v rozpočte. Táto krátkodobá prognóza je základ, ktorý sa používa na odhad výšky vlastných zdrojov, ktoré sa mesačne vyberú od členských štátov. V prvý pracovný deň každého mesiaca musia členské štáty previesť na účty Komisie založené na príjem vlastných zdrojov jednu dvanástinu celkovej sumy zdrojov založených na DPH a HND, ktorá je uvedená v rozpočte Únie. V závislosti od hotovostnej pozície Komisie môžu byť členské štáty v prvom štvrťroku požiadané, aby poskytli sumy zdrojov založených na DPH a HND jeden alebo dva mesiace vopred. Tieto zálohové platby sa musia odpočítať z výziev na úhradu finančných prostriedkov v neskorších mesiacoch v závislosti od predpokladaných potrieb peňažných prostriedkov.

V strednodobom a dlhodobom horizonte Komisia v rámci svojich bežných činností podrobne monitoruje potreby v oblasti platieb EÚ. Takéto monitorovanie môže byť napríklad potrebné na prípravu návrhov Komisie týkajúcich sa viacročného finančného rámca, ako súčasť prípravy ročného rozpočtu a pri príprave opravných rozpočtov. Vo fáze rokovaní o VFR sú používané modely a predpoklady pravidelne monitorované a v prípade potreby aktualizované. Výsledky modelov sa využívajú pri rokovaniach o rozpočte, pri ktorých sa stanovuje platobný strop VFR.

Udalosť po súvahovom dni – Referendum v Spojenom kráľovstve

Dňa 23. júna 2016 občania Spojeného kráľovstva odhlasovali v referende vystúpenie z Európskej únie. Na vykonanie tohto rozhodnutia britského ľudu je potrebné aktivovať článok 50 Zmluvy o Európskej únii. V tomto článku sa stanovuje postup, ktorý treba dodržať, ak sa členský štát rozhodne vystúpiť z Európskej únie, a rokovania o odchode Spojeného kráľovstva z Únie sa môžu začať len po aktivovaní tohto článku. V súlade s usmerneniami Európskej rady Únia dojedná a uzavrie so Spojeným kráľovstvom dohodu, v ktorej sa stanoví spôsob jeho vystúpenia, pričom sa zohľadní rámec jeho budúcich vzťahov s Úniou. V čase podpisu tejto závierky nebolo predložené formálne oznámenie o aktivácii článku 50.

VYHLÁSENIE KU KONSOLIDOVANEJ ÚČTOVNEJ ZÁVIERKE

Konsolidovaná ročná účtovná závierka Európskej únie za rok 2015 bola zostavená na základe údajov predložených inštitúciami a orgánmi podľa článku 148 ods. 2 nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie. Týmto vyhlasujem, že bola zostavená v súlade s hlavou IX nariadenia o rozpočtových pravidlách a v súlade s účtovnými zásadami, pravidlami a metódami uvedenými v poznámkach k finančným výkazom.

Účtovníci týchto inštitúcií a orgánov predložili všetky údaje potrebné na zostavenie účtovnej závierky, ktorá poskytuje prehľad o aktívach a pasívach Európskej únie a o plnení rozpočtu, a zároveň potvrdili hodnovernosť týchto údajov.

Týmto potvrdzujem, že na základe uvedených údajov a kontrol, ktoré som považoval za nevyhnutné na to, aby som účtovnú závierku Európskej komisie mohol podpísať, mám primeranú istotu, že účtovná závierka poskytuje pravdivý a skutočný obraz o finančnej situácii, o výsledkoch operácií a peňažných tokoch Európskej únie zo všetkých podstatných hľadísk.

[podpísaný] Manfred KRAFF účtovník Komisie 8. júla 2016

KONSOLIDOVANÉ FINANČNÉ VÝKAZY A VYSVETĽUJÚCE POZNÁMKY (1)

OBSAH

SÚVAHA 27

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 28

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV 29

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH 30

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM 31

1. ZÁKLADNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY 31

2. POZNÁMKY K SÚVAHE 42

3. POZNÁMKY K VÝKAZU FINANČNÝCH VÝSLEDKOV 69

4. POZNÁMKY K VÝKAZU PEŇAŽNÝCH TOKOV 78

5. PODMIENENÉ AKTÍVA A ZÁVÄZKY A INÉ VÝZNAMNÉ ZVEREJNENÉ ÚDAJE 78

6. RIADENIE FINANČNÉHO RIZIKA 83

7. INFORMÁCIE O PRIDRUŽENÝCH STRANÁCH 95

8. UDALOSTI PO DÁTUME ZOSTAVENIA SÚVAHY 97

9. ROZSAH KONSOLIDÁCIE 98

SÚHRNNÉ SPRÁVY O PLNENÍ ROZPOČTU A POZNÁMKY 100

SÚVAHA

v mil. EUR Poznámka 31.12.2015 31.12.2014 DLHODOBÉ AKTÍVA Nehmotné aktíva 2,1 337 282 Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia 2,2 8 700 7 937 Investície účtované s použitím metódy vlastného imania 2,3 497 409 Finančné aktíva 2,4 56 965 56 438 Predbežné financovanie 2,5 29 879 18 358 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2,6 870 1 198 97 248 84 623 OBEŽNÉ AKTÍVA Finančné aktíva 2,4 9 907 11 811 Predbežné financovanie 2,5 15 277 34 237 Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií 2,6 9 454 14 380 Zásoby 2,7 138 128 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty 2,8 21 671 17 545 56 448 78 101 AKTÍVA SPOLU 153 696 162 724 DLHODOBÉ PASÍVA Dôchodky a ostatné zamestnanecké požitky 2,9 (63 814 ) (58 616 ) Rezervy 2,10 (1 716 ) (1 537 ) Finančné záväzky 2,11 (51 764 ) (51 851 ) (117 293 ) (112 005 ) KRÁTKODOBÉ PASÍVA Rezervy 2,10 (314) (745) Finančné záväzky 2,11 (7 939 ) (8 828 ) Záväzky 2,12 (32 191 ) (43 180 ) Časovo rozlíšené výdavky a odložené príjmy 2,13 (68 402 ) (55 973 ) (108 846 ) (108 726 ) PASÍVA SPOLU (226 139 ) (220 730 ) ČISTÉ AKTÍVA (72 442 ) (58 006 ) Rezervy 2,14 4 682 4 435 Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (2) 2,15 (77 124 ) (62 441 ) ČISTÉ AKTÍVA (72 442 ) (58 006 )

VÝKAZ FINANČNÝCH VÝSLEDKOV

v mil. EUR Poznámka 2015 2014 PRÍJMY Príjmy z nevýmenných transakcií Zdroje založené na HND 3,1 95 355 104 688 Tradičné vlastné zdroje 3,2 18 649 17 137 Zdroj založený na DPH 3,3 18 328 17 462 Pokuty 3,4 531 2 297 Vymáhanie výdavkov 3,5 1 547 3 418 Iné 3,6 5 067 5 623 Medzisúčet 139 478 150 625 Príjmy z výmenných transakcií Finančné príjmy 3,7 1 846 2 298 Iné 3,8 1 562 1 066 Medzisúčet 3 408 3 364 Príjmy spolu 142 886 153 989 VÝDAVKY (6) Vynaložené členskými štátmi 3,9 Európsky poľnohospodársky záručný fond (45 032 ) (44 465 ) Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka a ďalšie nástroje rozvoja vidieka (16 376 ) (14 046 ) Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond (38 745 ) (43 345 ) Európsky sociálny fond (9 849 ) (12 651 ) Iné (2 380 ) (2 307 ) Vynaložené Komisiou, výkonnými agentúrami a trustovými fondmi 3,10 (15 626 ) (15 311 ) Vynaložené inými agentúrami a orgánmi EÚ 3,11 (1 209 ) (1 025 ) Vynaložené tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami 3,11 (3 031 ) (2 770 ) Vynaložené inými účtovnými jednotkami 3,11 (2 107 ) (1 799 ) Náklady na zamestnancov a dôchodky 3,12 (10 273 ) (9 662 ) Zmeny v poistno-matematických predpokladoch týkajúcich sa zamestnaneckých požitkov 3,13 (2 040 ) (9 170 ) Náklady financovania 3,14 (1 986 ) (2 926 ) Podiel na čistom deficite pridružených a spoločných podnikov 3,15 (641) (640) Ostatné výdavky 3,16 (6 623 ) (5 152 ) Výdavky spolu (155 919 ) (165 269 ) HOSPODÁRSKY VÝSLEDOK ZA ROZPOČTOVÝ ROK (13 033 ) (11 280 )

VÝKAZ PEŇAŽNÝCH TOKOV

v mil. EUR Poznámka 2015 2014 Hospodársky výsledok za rok (13 033 ) (11 280 ) Operačné činnosti 4,2 Amortizácia 74 61 Odpisy 489 408 (Zvýšenie)/zníženie úverov 1 591 (1 298 ) (Zvýšenie)/zníženie predbežného financovania 7 439 6 844 (Zvýšenie)/zníženie pohľadávok z výmenných transakcií a vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií 5 253 (1 898 ) (Zvýšenie)/zníženie zásob (10) — Zvýšenie/(zníženie) dôchodkového záväzku a záväzku súvisiaceho s ostatnými zamestnaneckými požitkami 5 198 11 798 Zvýšenie/(zníženie) rezerv (253) 414 Zvýšenie/(zníženie) finančných záväzkov (977) 1 146 Zvýšenie/(zníženie) záväzkov (10 989 ) 6 967 Zvýšenie/(zníženie) časovo rozlíšených výdavkov a odložených príjmov 12 429 (309) Rozpočtový prebytok za predchádzajúci rok zapísaný ako nepeňažný príjem (1 435 ) (1 005 ) Ostatné nepeňažné zmeny 32 130 Investičné činnosti 4,3 (Zvýšenie)/zníženie nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení (1 381 ) (2 347 ) (Zvýšenie)/zníženie investícií účtovaných s použitím metódy vlastného imania (87) (60) (Zvýšenie)/zníženie finančných aktív k dispozícii na predaj (213) (1 536 ) ČISTÉ PEŇAŽNÉ TOKY 4 126 8 035 Čisté zvýšenie/(zníženie) peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov 4 126 8 035 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na začiatku roka 2,8 17 545 9 510 Peňažné prostriedky a peňažné ekvivalenty na konci roka 2,8 21 671 17 545

VÝKAZ ZMIEN V ČISTÝCH AKTÍVACH

v mil. EUR Rezervy (A) Sumy, ktoré majú byť vyžiadané od členských štátov (B) Čisté aktíva = (A) + (B) Oceňovací rozdiel vyplývajúci z oceňovania reálnou cenou Ostatné rezervy Akumulovaný prebytok/(deficit) Hospodársky výsledok za rok ZOSTATOK K 31. 12. 2013 99 3 974 (45 560 ) (4 365 ) (45 852 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu — 247 (247) — — Zmeny reálnej hodnoty 139 — — — 139 Iné — (24) 16 — (8) Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2013 — (0) (4 365 ) 4 365 — Rozpočtový výsledok za rok 2013 pripísaný členským štátom — — (1 005 ) — (1 005 ) Hospodársky výsledok za rok — — — (11 280 ) (11 280 ) ZOSTATOK K 31. 12. 2014 238 4 197 (51 161 ) (11 280 ) (58 006 ) Zmeny v rezerve Garančného fondu — 189 (189) — — Zmeny reálnej hodnoty 54 — — — 54 Iné — 2 (24) — (22) Rozdelenie hospodárskeho výsledku za rok 2014 — 3 (11 283 ) 11 280 — Rozpočtový výsledok za rok 2014 pripísaný členským štátom — — (1 435 ) — (1 435 ) Hospodársky výsledok za rok — — — (13 033 ) (13 033 ) ZOSTATOK K 31. 12. 2015 292 4 390 (64 091 ) (13 033 ) (72 442 )

POZNÁMKY K FINANČNÝM VÝKAZOM

1. ZÁKLADNÉ ÚČTOVNÉ POSTUPY

1.1. PRÁVNY ZÁKLAD A ÚČTOVNÉ PRAVIDLÁ

Účty EÚ sú vedené v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskej únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1) (ďalej len „nariadenie o rozpočtových pravidlách“), ako aj v súlade s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012 z 29. októbra 2012 o pravidlách uplatňovania nariadenia o rozpočtových pravidlách (Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).

V súlade s článkom 143 nariadenia o rozpočtových pravidlách Európska únia zostavuje konsolidované finančné výkazy na základe pravidiel akruálneho účtovníctva, ktoré vychádzajú z medzinárodných účtovných štandardov pre verejný sektor (IPSAS). Tieto pravidlá účtovania prijaté účtovníkom Komisie musia uplatňovať všetky inštitúcie a orgány EÚ, ktoré sú zahrnuté do konsolidácie, a to v záujme vytvorenia jednotného súboru pravidiel účtovania, oceňovania a predkladania účtovnej závierky, ako aj v záujme harmonizácie zostavovania finančných výkazov a konsolidácie. Tieto účty sú vedené v eurách za kalendárny rok.

1.2. ÚČTOVNÉ ZÁSADY

Cieľom finančných výkazov je poskytovať informácie o finančnej situácii, výsledkoch a peňažných tokoch účtovnej jednotky, ktoré sú užitočné pre širokú škálu používateľov. V prípade EÚ, ktorá má charakter účtovnej jednotky verejného sektora, slúžia finančné výkazy predovšetkým na poskytovanie informácií, ktoré sú dôležité z hľadiska procesu rozhodovania, ako aj na preukázanie zodpovednosti tejto účtovnej jednotky, pokiaľ ide o zdroje, ktoré jej boli zverené. Tento dokument bol vypracovaný v zmysle uvedených cieľov.

Všeobecné princípy (resp. účtovné zásady), ktoré je pri zostavovaní finančných výkazov potrebné dodržiavať, stanovuje účtovné pravidlo EÚ č. 1 „Finančné výkazy“, pričom sú totožné s princípmi uvedenými v IPSAS 1, t. j. reálne vykazovanie, akruálny princíp, nepretržitosť činnosti, jednotné vykazovanie, agregácia, zákaz vzájomného započítavania a porovnateľné údaje. Kvalitatívnymi charakteristikami finančného výkazníctva sú podľa článku 144 nariadenia o rozpočtových pravidlách relevantnosť, spoľahlivosť, porovnateľnosť a zrozumiteľnosť.

Zostavovanie finančných výkazov podľa uvedených zásad a pravidiel si od vedenia vyžaduje, aby použilo odhady, ktoré ovplyvňujú vykazované hodnoty určitých položiek v súvahe a vo výkaze finančných výsledkov, ako aj údaje týkajúce sa finančných nástrojov a o podmienených aktív a záväzkov.

1.3. KONSOLIDÁCIA

Rozsah konsolidácie

Konsolidované finančné výkazy EÚ zahŕňajú všetky významné kontrolované účtovné jednotky (t. j. inštitúcie EÚ vrátane Komisie a agentúry EÚ) a pridružené a spoločné podniky. Kompletný zoznam konsolidovaných účtovných jednotiek možno nájsť v poznámke 9 k finančným výkazom EÚ. V súčasnosti zahŕňa 52 kontrolovaných účtovných jednotiek, 7 spoločných podnikov a 1 pridružený podnik. V porovnaní s rokom 2014 sa rozsah konsolidácie nezmenil s výnimkou začlenenia jedného nového spoločného podniku a vyradenia jedného spoločného podniku – pozri poznámku 2.3.

Kontrolované účtovné jednotky

Rozhodnutie začleniť účtovnú jednotku do rozsahu konsolidácie vychádza z princípu kontroly. Medzi kontrolované účtovné jednotky patria všetky účtovné jednotky, pri ktorých má EÚ právomoc priamo alebo nepriamo riadiť ich finančné a operačné činnosti tak, aby mala z ich činností prínos. Táto právomoc musí byť v súčasnosti vykonávateľná. Kontrolované účtovné jednotky sú plne zahrnuté do konsolidácie. Konsolidácia začína dňom získania kontroly nad daným subjektom a končí zánikom tejto kontroly.

Najvšeobecnejšími ukazovateľmi kontroly v rámci EÚ sú: zriadenie účtovnej jednotky prostredníctvom zakladajúcich zmlúv alebo sekundárnej legislatívy, financovanie účtovnej jednotky zo všeobecného rozpočtu, existencia hlasovacích práv v riadiacich orgánoch, audit zo strany Európskeho dvora audítorov a absolutórium udelené Európskym parlamentom. O tom, či na vykonanie kontroly postačuje splnenie jedného alebo všetkých uvedených kritérií, sa rozhodne na základe individuálneho posúdenia uskutočneného priamo na úrovni účtovnej jednotky.

Na základe tohto princípu sa inštitúcie EÚ (okrem ECB) a agentúry (okrem agentúr spadajúcich pod bývalý 2. pilier) považujú za subjekty pod výlučnou kontrolou EÚ, a sú teda zahrnuté do rozsahu konsolidácie. Za kontrolovanú účtovnú jednotku sa považuje aj Európske spoločenstvo uhlia a ocele (ESUO) v likvidácii.

Všetky významné transakcie a zostatky v rámci vzťahov medzi kontrolovanými účtovnými jednotkami EÚ boli eliminované, zatiaľ čo nerealizované zisky a straty z takýchto transakcií nie sú významné, a preto neboli eliminované.

Spoločné podniky

Spoločný podnik je zmluvným dojednaním, na základe ktorého EÚ spoločne s jednou alebo viacerými stranami („spoločníkmi“) vykonáva hospodársku činnosť, ktorá podlieha spoločnej kontrole. Spoločná kontrola je zmluvne odsúhlasený podiel na priamej alebo nepriamej kontrole hospodárskej činnosti s potenciálom ekonomického úžitku. Podiely v spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania (pozri bod 1.5.4 nižšie).

Pridružené podniky

Pridružené podniky sú subjekty, v ktorých má EÚ priamy alebo nepriamy podstatný vplyv, ale nie kontrolu. Za podstatný vplyv sa považuje, keď EÚ priamo alebo nepriamo vlastní minimálne 20 % hlasovacích práv. Podiely v pridružených podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania (pozri bod 1.5.4 nižšie).

Účtovné jednotky, ktoré nie sú súčasťou konsolidácie a ktorých finančné prostriedky spravuje Komisia

Finančné prostriedky spoločného systému zdravotného poistenia zamestnancov EÚ, Európskeho rozvojového fondu a účastníckeho záručného fondu spravuje Komisia v mene týchto subjektov. Keďže však tieto subjekty EÚ nekontroluje, nie sú konsolidované v jej finančných výkazoch.

1.4. ZÁKLAD PRE ZOSTAVENIE

1.4.1. Mena a základ pre konverziu

Funkčná mena a mena vykazovania

Finančné výkazy sú vedené v miliónoch EUR, pričom euro je funkčnou menou a menou vykazovania EÚ.

Transakcie a zostatky

Transakcie v cudzej mene sa prepočítavajú na eurá na základe výmenných kurzov platných v deň uskutočnenia transakcie. Kurzové zisky a straty vyplývajúce zo zúčtovania transakcií v cudzej mene, ako aj z opätovného prepočtu peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene na základe výmenného kurzu platného ku koncu roka sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov.

Rozdielne metódy konverzie sa uplatňujú na nehnuteľnosti, stroje a zariadenia a nehmotné aktíva, ktoré si udržiavajú svoju hodnotu v eurách podľa kurzu platného v deň ich nákupu.

Zostatky peňažných aktív a pasív denominovaných v cudzej mene ku koncu roka sa prepočítajú na eurá na základe výmenného kurzu platného k 31. decembru:

EURO – výmenné kurzy

Mena 31.12.2015 31.12.2014 BGN 1,9558 1,9558 CZK 27,0230 27,7350 DDK 7,4626 7,4453 GBP 0,7340 0,7789 HRK 7,6380 7,6580 HUF 315,9800 315,5400 PLN 4,2639 4,2732 RON 4,5240 4,4828 SEK 9,1895 9,3930 CHF 1,0835 1,2024 JPY 131,0700 145,2300 USD 1,0887 1,2141

Zmeny reálnej hodnoty peňažných finančných nástrojov denominovaných v cudzej mene a klasifikovaných ako k dispozícii na predaj, ktoré sa týkajú kurzových rozdielov, sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných aktívach a pasívach vykazovaných v reálnej hodnote prostredníctvom výkazu ziskov a strát sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Kurzové rozdiely pri nepeňažných finančných nástrojoch klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sú zahrnuté do oceňovacieho rozdielu vyplývajúceho z oceňovania reálnou cenou.

1.4.2. Využívanie odhadov

V súlade so štandardmi IPSAS a so všeobecne uznávanými účtovnými zásadami sa vo finančných výkazoch nevyhnutne uvádzajú sumy založené na odhadoch a predpokladoch vypracovaných vedením, ktoré vychádzajú z najspoľahlivejších dostupných informácií. K podstatným odhadom okrem iného patrí výška záväzkov súvisiacich so zamestnaneckými požitkami, rezervy, finančné riziko týkajúce sa zásob a pohľadávok, príjmy a výdavky s časovým rozlíšením, podmienené aktíva a záväzky, stupeň zníženia hodnoty nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení a sumy uvedené v poznámkach týkajúcich sa finančných nástrojov. Skutočné výsledky sa môžu od týchto odhadov líšiť. Zmeny v odhadoch sa zohľadňujú v období, v ktorom sú zistené.

1.5. SÚVAHA

1.5.1. Nehmotné aktíva

Nadobudnuté licencie na počítačový softvér sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty. Tieto aktíva sa odpisujú na lineárnom základe počas celej predpokladanej doby ich životnosti. Predpokladaná doba životnosti nehmotných aktív závisí od ich osobitnej ekonomickej životnosti alebo od právnej životnosti stanovenej dohodou. Nehmotné aktíva vytvorené vlastnou činnosťou sa kapitalizujú po splnení príslušných účtovných pravidiel EÚ a súvisia výhradne s fázou vývoja aktíva. Kapitalizovateľné náklady zahŕňajú všetky náklady, ktoré sa dajú priamo priradiť a sú nevyhnutné na vytvorenie, výrobu a prípravu aktíva na prevádzkyschopnosť v súlade so zámermi vedenia. Náklady spojené s výskumnou činnosťou, nekapitalizovateľné náklady na vývoj a náklady na údržbu sa vykazujú ako vzniknuté výdavky.

1.5.2. Nehnuteľnosti, stroje a zariadenia

Všetky nehnuteľnosti, stroje a zariadenia sa vykazujú v historickej cene zníženej o oprávky a straty zo zníženia hodnoty. Cena zahŕňa výdavky, ktoré priamo súvisia s obstaraním, výstavbou alebo presnom daného aktíva.

Následné náklady sú zahrnuté do účtovnej hodnoty aktíva, prípadne sú vykázané ako samostatné aktívum, ak je pravdepodobné, že EÚ budú v súvislosti s uvedenou položkou plynúť budúce ekonomické úžitky a že výdavky možno spoľahlivo stanoviť. Náklady na opravy a údržbu sa účtujú do výkazu finančných výsledkov počas rozpočtového obdobia, v ktorom vznikli.

Pozemky a umelecké diela sa neodpisujú, pretože sa považujú za položky s nekonečnou životnosťou. Nedokončené aktíva sa neodpisujú, pretože ešte nie sú určené na používanie. Odpisy iných aktív sa vypočítajú na základe lineárnej metódy tak, že od ich obstarávacej ceny sa počas predpokladanej doby životnosti odpočíta ich zostatková hodnota, a to takýmto spôsobom:

Druh aktíva Sadzba lineárneho odpisu Budovy 4 % až 10 % Materiál a vybavenie 10 % až 25 % Nábytok a dopravné prostriedky 10 % až 25 % Počítačový hardvér 25 % až 33 % Iné 10 % až 33 %

Zisky a straty z likvidácie sa určujú porovnaním výnosov znížených o náklady na predaj s účtovnou hodnotou likvidovaného aktíva a sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov.

Prenájom

Prenájom hmotných aktív, pri ktorom EÚ v zásade znáša všetky riziká a získava všetky výhody plynúce z vlastníctva, sa klasifikuje ako finančný prenájom. Finančný prenájom sa kapitalizuje na začiatku prenájmu, a to v reálnej hodnote prenajatých aktív alebo v súčasnej hodnote minimálnych platieb nájomného, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Úroková zložka platby z finančného prenájmu je zahrnutá do nákladov vynaložených za obdobie prenájmu v konštantnom periodickom pomere vo vzťahu k neuhradenému zostatku. Nájomné záväzky bez finančných nákladov sú zahrnuté do finančných záväzkov (dlhodobých a krátkodobých). Úroková zložka nákladov financovania sa počas obdobia prenájmu účtuje do výkazu finančných výsledkov tak, aby sa dosiahlo konštantné periodické úročenie zostatkovej hodnoty pasíva pre každé obdobie. Aktíva držané na základe finančného prenájmu sa odpisujú počas doby ich životnosti alebo doby prenájmu, podľa toho, ktorá z nich je kratšia.

Prenájom, pri ktorom prenajímateľ znáša značnú časť rizík a získava značnú časť výhod plynúcich z vlastníctva, sa klasifikuje ako operačný prenájom. Platby z operačného prenájmu sa vykazujú lineárne ako výdavky vo výkaze finančných výsledkov počas obdobia trvania prenájmu.

1.5.3. Zníženie hodnoty nefinančných aktív

Aktíva s neobmedzenou životnosťou nepodliehajú amortizácii/odpisovaniu, avšak každoročne sa posudzujú z hľadiska zníženia hodnoty. Aktíva, ktoré amortizácii/odpisovaniu podliehajú, sa vzhľadom na zníženie hodnoty posudzujú v tom prípade, že udalosti alebo zmeny podmienok naznačujú, že účtovná hodnota nemusí zodpovedať spätne získateľnej hodnote. Strata zo zníženia hodnoty sa vykazuje vo výške, o ktorú účtovná hodnota aktív prevyšuje ich spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota je buď reálna hodnota aktíva znížená o náklady na predaj alebo úžitková hodnota podľa toho, ktorá hodnota je vyššia.

Zostatkové hodnoty a životnosť nehmotných aktív a nehnuteľností, strojov a zariadení sa revidujú resp. upravujú aspoň raz ročne. Ak je účtovná hodnota aktíva vyššia ako jeho odhadovaná spätne získateľná hodnota, účtovná hodnota aktíva sa ihneď zníži na jeho spätne získateľnú hodnotu. Ak dôvody zníženia hodnoty uznané v predchádzajúcich rokoch pominuli, straty zo zníženia hodnoty sa zodpovedajúcim spôsobom odúčtujú.

1.5.4. Investície účtované s použitím metódy vlastného imania

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch

Podiely v pridružených a spoločných podnikoch sa účtujú metódou vlastného imania a prvotne sa vykazujú v obstarávacej cene. Podiel EÚ na výsledkoch pridružených a spoločných podnikov sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov a jej podiel na zmenách rezerv sa vykazuje v rezervách. Súčet počiatočných nákladov a všetkých zmien (ďalšie vklady, podiel na hospodárskych výsledkoch a zmenách rezerv, zníženie hodnoty a dividendy) predstavuje účtovnú hodnotu pridruženého podniku alebo spoločného podniku vykázanú vo finančných výkazoch k dátumu zostavenia súvahy. Rozdelenie zisku pridruženého alebo spoločného podniku formou dividend znižuje účtovnú hodnotu aktív.

Ak sa podiel EÚ na deficitoch spoločného podniku rovná jej podielu na spoločnom podniku alebo ak ho prekročí, EÚ prestane vykazovať svoj podiel na ďalších stratách („nevykázané straty“). Nevykázaný podiel na stratách je výsledkom technického účtovania, ktoré je potrebné pri použití metódy vlastného imania. Tieto nevykázané straty nepredstavujú pre EÚ straty a sú spôsobené tým, že vykázanie výdavkov sa zvyčajne uskutočňuje pred zvýšením kapitálu za materiálny príspevok spoločníkov iných než EÚ.

Nerealizované zisky a straty z transakcií medzi EÚ a jej pridruženými alebo spoločnými podnikmi sa nepovažujú za významné, a preto neboli eliminované. Účtovné postupy pridružených alebo spoločných podnikov sa môžu líšiť od účtovných postupov prijatých EÚ pre obdobné transakcie a udalosti za podobných okolností.

V prípade náznakov zníženia hodnoty je potrebný odpísanie na nižšiu spätne získateľnú hodnotu. Spätne získateľná hodnota sa určuje podľa postupu uvedeného v bode 1.5.3. Ak dôvody zníženia hodnoty neskôr pominú, strata zo zníženia hodnoty sa opätovne zaúčtuje v tej účtovnej hodnote, ktorá by bola stanovená, ak by sa žiadna strata zo zníženia hodnoty nevykázala.

V prípadoch, keď EÚ drží minimálne 20 % investičného kapitálového fondu, nepokúša sa uplatňovať podstatný vplyv. K takýmto fondom sa preto pristupuje ako k finančným nástrojom, ktoré sú klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

1.5.5. Finančné aktíva

Klasifikácia

EÚ klasifikuje svoje finančné aktíva do týchto kategórií: finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, úvery a pohľadávky, investície držané do splatnosti a finančné aktíva k dispozícii na predaj. Klasifikácia finančných nástrojov sa stanovuje pri prvotnom vykazovaní a následne sa prehodnocuje ku každému dátumu zostavenia súvahy.

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát

Finančné aktíva sa klasifikujú do tejto kategórie vtedy, ak boli nadobudnuté predovšetkým na účely predaja v krátkodobom časovom horizonte alebo ak ich takto označila EÚ. Do tejto kategórie patria aj deriváty. Aktíva v tejto kategórii sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva, ak sa s ich realizáciou počíta v priebehu 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy. Počas tohto rozpočtového roku EÚ nedisponovala žiadnymi finančnými aktívami tejto kategórie.

ii) Úvery a pohľadávky

Úvery a pohľadávky sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami, ktoré nie sú kótované na aktívnom trhu. Vznikajú vtedy, keď EÚ poskytne peňažné prostriedky, tovar alebo služby priamo dlžníkovi bez úmyslu obchodovať s takou pohľadávkou, alebo v prípade, že na EÚ prejdú práva pôvodného veriteľa po platbe zo strany EÚ v rámci zmluvy o záruke. Platby splatné do 12 mesiacov od dátumu zostavenia súvahy sa klasifikujú ako krátkodobé aktíva. Platby splatné po 12 mesiacoch od dátumu zostavenia súvahy sa klasifikujú ako dlhodobé aktíva. Úvery a pohľadávky zahŕňajú termínované vklady s pôvodnou dobou splatnosti nad tri mesiace.

iii) Investície držané do splatnosti

Investície držané do splatnosti sú nederivátové finančné aktíva s pevne stanovenými alebo stanoviteľnými splátkami a pevnou dobou splatnosti, v prípade ktorých má EÚ zámer a schopnosť držať ich do doby splatnosti. Počas tohto rozpočtového roku EÚ nedisponovala žiadnymi investíciami tejto kategórie.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj

Finančné aktíva k dispozícii na predaj predstavujú nederiváty, ktoré sú do tejto kategórie priamo zaradené, alebo ktoré nie sú klasifikované v žiadnej inej kategórii. Sú klasifikované ako krátkodobé alebo dlhodobé aktíva v závislosti od časového obdobia, v ktorom EÚ očakáva, že bude ich držiteľom, čo je zvyčajne dátum splatnosti. Investície do subjektov, ktoré nie sú konsolidované ani účtované s použitím metódy vlastného imania, a ďalšie investície kapitálového typu (napr. operácie s rizikovým kapitálom) sú klasifikované ako finančné aktíva k dispozícii na predaj.

Prvotné vykazovanie a oceňovanie

Nákup a predaj finančných aktív vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, držaných do splatnosti a k dispozícii na predaj (okrem peňažných prostriedkov a peňažných ekvivalentov), sa vykazuje ku dňu transakcie, teda ku dňu, ku ktorému sa EÚ zaviaže aktíva kúpiť alebo predať. Úvery sa vykazujú vtedy, keď sa dlžníkom poskytnú peňažné prostriedky. Finančné nástroje sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote. V prípade všetkých finančných aktív, ktoré nie sú vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát, sú transakčné náklady pripočítané k reálnej hodnote pri prvotnom vykazovaní. Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa prvotne vykazujú v reálnej hodnote a transakčné náklady sa vykazujú ako náklady vo výkaze finančných výsledkov.

Reálna hodnota finančných aktív pri prvotnom vykazovaní je obvykle transakčnou cenou (t. j. reálnou hodnotou prijatého protiplnenia). Pri dlhodobom bezúročnom úvere alebo úvere úročenom pod hranicou trhových podmienok sa však jeho reálna hodnota môže odhadnúť ako súčasná hodnota všetkých budúcich peňažných príjmov diskontovaných na základe úrokovej sadzby prevažujúcej na trhu pre podobný nástroj s obdobným úverovým ratingom.

Poskytnuté úvery sa vykazujú v ich nominálnej hodnote, ktorá sa považuje za reálnu hodnotu úveru. Odôvodnenie:

— „Trhové prostredie“ poskytovania úverov EÚ je veľmi špecifické a odlišuje sa od kapitálového trhu, na ktorom sa vydávajú podnikové alebo vládne dlhopisy. Keďže poskytovatelia úverov na týchto trhoch majú príležitosť vybrať si alternatívne spôsoby investovania, táto príležitosť sa vyjadruje v trhových cenách. Takáto príležitosť alternatívne investovať však neexistuje v prípade EÚ, ktorá nemôže investovať na kapitálových trhoch. Finančné prostriedky si požičiava iba na účely poskytovania úverov za rovnakú sadzbu. To znamená, že EÚ nemá alternatívnu úverovú alebo investičnú možnosť pre vypožičané sumy. Neexistujú teda alternatívne náklady a ani základ pre porovnanie s trhovými sadzbami. Úverové operácie EÚ v podstate samy predstavujú trh. Keďže sa neuplatňuje zásada alternatívnych nákladov, trhová cena neodráža skutočnú podstatu úverových transakcií EÚ. Preto nie je vhodné vymedzovať reálnu hodnotu úverových transakcií EÚ vo vzťahu k podnikovým alebo vládnym dlhopisom.

— Keďže okrem toho neexistuje aktívny trh alebo porovnateľné transakcie, mala by sa účtovať tá úroková sadzba, ktorú EÚ použije na reálne ohodnotenie svojich úverových operácií v rámci EFMS, platobnej bilancie a ostatných takýchto úverov.

— Okrem toho v prípade týchto úverov existuje medzi poskytnutými úvermi a prijatými pôžičkami vďaka ich nadväznému (back-to-back) charakteru kompenzačný účinok. Efektívna úroková sadzba úveru sa teda rovná efektívnej úrokovej sadzbe uplatnenej na súvisiace prijaté pôžičky. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

Finančné nástroje sa odúčtujú, keď zaniknú práva na príjem peňažných tokov z investícií, alebo keď EÚ prevedie v podstate všetky riziká a výhody plynúce z vlastníctva na inú stranu.

Následné oceňovanie

i) Finančné aktíva vykazované v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sa následne účtujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote v prípade finančných nástrojov vykazovaných v reálnej hodnote cez výkaz ziskov a strát sú zahrnuté do výkazu finančných výsledkov v období, v ktorom vznikli. EÚ v súčasnosti nevlastní žiadne investície v tejto kategórii.

ii) Úvery, pohľadávky a investície držané do splatnosti sú účtované v umorovacej obstarávacej cene metódou efektívnej úrokovej sadzby. V prípade úverov poskytnutých z vypožičaných prostriedkov sa rovnaká efektívna úroková sadzba uplatňuje tak na úvery, ako aj na pôžičky. Dôvodom je skutočnosť, že tieto úvery vykazujú znaky nadväzných (back-to-back) operácií a rozdiely medzi podmienkami a výškou úveru a pôžičky nie sú významné. Transakčné náklady, ktoré vznikajú EÚ a následne sú účtované príjemcovi úveru, sa vykazujú priamo vo výkaze finančných výsledkov.

iii) Investície držané do splatnosti – EÚ v súčasnosti nevlastní žiadne investície držané do splatnosti.

iv) Finančné aktíva k dispozícii na predaj sa následne vykazujú v reálnej hodnote. Zisky a straty vyplývajúce zo zmien v reálnej hodnote finančných aktív k dispozícii na predaj sa vykazujú v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou, s výnimkou kurzových rozdielov pri peňažných aktívach, ktoré sa vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. V prípade odúčtovania alebo zníženia hodnoty finančných aktív klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa kumulatívne úpravy reálnej hodnoty, pôvodne vykázané v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou, vykazujú vo výkaze finančných výsledkov. Úrok z finančných aktív k dispozícii na predaj, ktorý je vypočítaný metódou efektívnej úrokovej sadzby, sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Dividendy z nástrojov vlastného imania klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa vykazujú vtedy, keď EÚ vznikne nárok na ich výplatu.

Reálne hodnoty investícií kótovaných na aktívnych trhoch sú založené na aktuálnych ponukových cenách. V prípade, že trh pre finančné aktíva nie je aktívny (a v prípade nekótovaných cenných papierov), EÚ stanoví reálnu hodnotu prostredníctvom metód oceňovania. Tieto metódy zahŕňajú využitie nedávnych transakcií založených na bežných obchodných vzťahoch, odkaz na iné – v zásade rovnaké nástroje, analýzu diskontovaných peňažných tokov, modely oceňovania opcií a iné metódy oceňovania bežne používané účastníkmi trhu.

V prípadoch, v ktorých nemožno spoľahlivo oceniť reálnu hodnotu investícií do nástrojov vlastného imania, ktoré nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, sa tieto investície oceňujú v obstarávacej cene zníženej o straty zo zníženia hodnoty.

Zníženie hodnoty finančných aktív

Ku každému dátumu zostavenia súvahy EÚ posúdi, či existujú objektívne dôkazy o znížení hodnoty finančných aktív. K zníženiu hodnoty finančných aktív a k stratám zo zníženia hodnoty dochádza len v tom prípade, že existujú objektívne dôkazy o znížení hodnoty v dôsledku jednej alebo viacerých udalostí, ku ktorým došlo po prvotnom vykázaní aktív, a ak má udalosť (alebo udalosti) vedúca k strate vplyv na odhadované budúce peňažné toky finančných aktív, ktoré možno spoľahlivo odhadnúť.

a) Aktíva vykázané v umorovacej obstarávacej cene

Ak existujú objektívne dôkazy, že vznikli straty zo zníženia hodnoty úverov a pohľadávok alebo z investícií držaných do splatnosti ocenených umorovacou obstarávacou cenou, strata predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktív a súčasnou hodnotou odhadovaných budúcich peňažných tokov (bez zohľadnenia budúcich úverových strát, ku ktorým ešte nedošlo) diskontovaných pôvodnou efektívnou úrokovou sadzbou finančných aktív. Účtovná hodnota aktív sa zníži a strata sa vykáže vo výkaze finančných výsledkov. Ak má úver alebo investície držané do splatnosti pohyblivú úrokovú sadzbu, na výpočet straty zo zníženia hodnoty sa použije diskontná sadzba vo výške súčasnej efektívnej úrokovej sadzby stanovenej v zmluve. Výpočet súčasnej hodnoty odhadovaných budúcich peňažných tokov zabezpečených finančných aktív odráža peňažné toky, ktoré môžu plynúť z realizácie kolaterálu, znížené o náklady spojené s jeho získaním a predajom, bez ohľadu na pravdepodobnosť jeho realizácie. Ak sa v nasledujúcom období výška straty zo zníženia hodnoty zníži a toto zníženie možno objektívne dať do súvislosti s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní zníženia hodnoty, pôvodne vykázaná strata zo zníženia hodnoty sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

b) Aktíva vykázané v reálnej hodnote

V prípade kapitálových investícií klasifikovaných ako k dispozícii na predaj sa pri posudzovaní toho, či došlo k zníženiu hodnoty cenných papierov, berie do úvahy značné alebo trvalé (dlhotrvajúce) zníženie reálnej hodnoty cenného papiera pod jeho obstarávaciu cenu. Ak existujú takéto dôkazy pre finančné aktíva k dispozícii na predaj, kumulatívna strata – vypočítaná ako rozdiel medzi obstarávacou cenou a súčasnou reálnou hodnotou, znížená o stratu zo zníženia hodnoty týchto finančných aktív pôvodne vykázaných vo výkaze finančných výsledkov – sa odúčtuje z rezerv a vykáže sa vo výkaze finančných výsledkov. Straty zo zníženia hodnoty kapitálových investícií vykázané vo výkaze finančných výsledkov sa cez výkaz finančných výsledkov neodúčtujú. Ak sa v nasledujúcom období reálna hodnota dlhového nástroja klasifikovaného ako k dispozícii na predaj zvýši a toto zvýšenie možno dať objektívne do súvislosti s udalosťou, ktorá nastala po vykázaní straty zo zníženia hodnoty, strata zo zníženia hodnoty sa odúčtuje cez výkaz finančných výsledkov.

Investície do fondov rizikového kapitálu

Investície do fondov rizikového kapitálu sa klasifikujú ako finančné aktíva k dispozícii na predaj a vykazujú sa teda v reálnej hodnote so ziskami a stratami vyplývajúcimi zo zmien v reálnej hodnote (vrátane kurzových rozdielov), ktoré sú vykázané v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou. Keďže investície do fondov rizikového kapitálu nemajú na aktívnom trhu kótovanú trhovú cenu, oceňujú sa riadok po riadku na základe obstarávacej ceny alebo zodpovedajúcej čistej hodnoty aktív, podľa toho, ktorá hodnota je nižšia. Nerealizované zisky vyplývajúce z oceňovania reálnou hodnotou sa vykazujú v rezervách a nerealizované straty sa posudzujú z hľadiska zníženia hodnoty s cieľom stanoviť, či sa majú vykázať ako straty zo zníženia hodnoty vo výkaze finančných výsledkov alebo ako zmeny v oceňovacom rozdiele vyplývajúcom z oceňovania reálnou cenou. Zásoby

1.5.6. Zásoby

Zásoby sa vykazujú buď v obstarávacej cene alebo v čistej realizovateľnej cene, podľa toho, ktorá je nižšia. Obstarávacia cena sa stanoví metódou FIFO (prvý do skladu, prvý zo skladu). Obstarávacia cena hotových výrobkov a nedokončenej výroby zahŕňa náklady na suroviny, priame mzdové náklady a ostatné priame náklady a príslušnú réžiu (pri bežnej prevádzkovej kapacite). Čistá realizovateľná hodnota predstavuje odhad predajnej ceny za bežných obchodných podmienok, zníženej o náklady na realizáciu a predaj. Ak sa zásoby držia na distribúciu bezplatne alebo za nominálny poplatok, oceňujú sa na základe obstarávacej ceny alebo bežnej reprodukčnej ceny, podľa toho, ktorá je nižšia. Bežná reprodukčná cena zodpovedá nákladom, ktoré by EÚ musela znášať pri nadobudnutí aktív k dátumu vykazovania.

1.5.7. Predbežné financovanie

Predbežné financovanie je platba, ktorej účelom je poskytnúť príjemcovi zálohovú platbu, t. j. počiatočnú hotovosť. Môže byť rozdelené na niekoľko platieb počas obdobia stanoveného v príslušnej zmluve, rozhodnutí, dohode alebo základnom právnom akte. Počiatočná hotovosť alebo zálohová platba sa počas obdobia stanoveného v dohode buď použije na účely, na ktoré bola poskytnutá, alebo sa vráti. V prípade, že príjemcovi nevznikli oprávnené výdavky, je povinný túto zálohovú platbu, ktorá mu bola v rámci predbežného financovania poskytnutá, vrátiť EÚ. Výška predbežného financovania sa môže znížiť (úplne alebo čiastočne) akceptovaním oprávnených nákladov (ktoré sú uznané ako výdavky).

Predbežné financovanie sa v nasledujúcich dátumoch zostavenia súvahy vykazuje vo výške prvotne vykázanej v súvahe, zníženej o oprávnené výdavky (v prípade potreby vrátane odhadovanej sumy), ktoré vznikli v priebehu daného obdobia.

Úrok z predbežného financovania sa vykazuje v čase jeho vzniku v súlade s ustanoveniami príslušnej dohody. Odhad vzniknutých výnosov z úrokov, ktorý je založený na najspoľahlivejších údajoch, sa vykonáva ku koncu roku a zahŕňa sa do súvahy.

Iné zálohové platby vyplatené členským štátom, ktoré vyplývajú z úhrady nákladov zo strany EÚ, ktoré členské štáty vyplatili vo forme záloh svojim príjemcom (vrátane „finančných nástrojov vykonávaných v rámci zdieľaného hospodárenia“), sa vykazujú ako aktíva a uvádzajú sa v rámci položky zálohových platieb. Iné zálohové platby vyplatené členským štátom sa následne vykazujú vo výške prvotne vykázanej v súvahe zníženej o najlepší odhad oprávnených výdavkov vynaložených konečnými príjemcami, vypočítaných na základe primeraných a preukázateľných predpokladov.

Príspevky EÚ do trustových fondov Európskeho rozvojového fondu alebo iných nekonsolidovaných subjektov sú tiež klasifikované ako sumy predbežného financovania, pretože ich cieľom je poskytnúť finančné prostriedky trustovému fondu, aby mohol financovať konkrétne opatrenia vymedzené v cieľoch trustového fondu. Príspevky EÚ do trustových fondov sa vykazujú v prvotnej výške sumy príspevku EÚ zníženej o oprávnené náklady v prípade potreby vrátane odhadovaných súm, ktoré vznikli trustovému fondu v priebehu vykazovaného obdobia a ktoré boli pridelené k príspevku EÚ v súlade s príslušnou dohodou.

1.5.8. Pohľadávky z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií

Keďže účtovné pravidlá EÚ si vyžadujú oddelené predkladanie výmenných a nevýmenných transakcií, na účely zostavenia závierky sú pohľadávky definované ako pochádzajúce z výmenných transakcií a vymáhateľné sumy sú definované ako pochádzajúce z nevýmenných transakcií (keď EÚ získa hodnotu od iného subjektu bez toho, aby výmenou priamo poskytla približne rovnakú hodnotu, napríklad sumy vymáhateľné od členských štátov súvisiace s vlastnými zdrojmi).

Pohľadávky z výmenných transakcií spĺňajú definíciu finančných nástrojov a sú preto klasifikované ako úvery a pohľadávky a podľa toho sú aj ocenené (pozri bod 1.5.5 vyššie). Poznámky k finančným nástrojom týkajúce sa pohľadávok z výmenných transakcií zahŕňajú časovo rozlíšené príjmy a odložené výdavky z výmenných transakcií, pretože nie sú významné.

Vymáhateľné sumy z nevýmenných transakcií sa vykazujú v pôvodnej hodnote (upravené o úroky a penále) zníženej o opravnú položku na zohľadnenie zníženia hodnoty. Opravná položka na zohľadnenie zníženia hodnoty vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií vzniká vtedy, ak existujú objektívne dôkazy, že EÚ nebude schopná vymôcť všetky splatné sumy v súlade s pôvodnými podmienkami týkajúcimi sa vymáhateľných súm z nevýmenných transakcií. Výška opravnej položky predstavuje rozdiel medzi účtovnou hodnotou aktíva a jeho spätne získateľnou hodnotou. Výška opravnej položky sa vykazuje vo výkaze finančných výsledkov. Na základe minulých skúseností sa vykazuje aj všeobecná opravná položka pre nevysporiadané príkazy na vymáhanie, na ktoré sa ešte nevzťahuje osobitná opravná položka. Pozri tiež poznámku 1.5.14, ktorá sa týka časovo rozlíšených príjmov vykazovaných ku koncu roka. Sumy vykázané a zaznamenané ako vymáha