Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o udeľovaní koncesií /* KOM/2011/0897 v konečnom znení - 2011/0437 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Komisia oznámila zámer prijať legislatívnu iniciatívu o koncesiách v oznámení z 13. apríla 2011 nazvanom Akt o jednotnom trhu Dvanásť hybných síl podnecovania rastu a posilňovania dôvery. Udeľovanie koncesií na stavebné práce je v súčasnosti predmetom obmedzeného počtu ustanovení sekundárneho práva, zatiaľ čo na koncesie na služby sa vzťahujú iba všeobecné zásady ZFEÚ. Táto medzera v zákone spôsobuje závažné narušenia na vnútornom trhu, najmä obmedzený prístup európskych podnikov, najmä malých a stredných podnikov, k hospodárskym príležitostiam, ktoré ponúkajú koncesné zmluvy. Nedostatok právnej istoty má takisto za následok neefektívnosť. Cieľom tejto iniciatívy je znížiť neistotu súvisiacu s udeľovaním koncesií v prospech orgánov verejnej správy a hospodárskych subjektov. Právne predpisy EÚ neobmedzujú slobodu verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa vykonávať úlohy verejného záujmu, ktoré spadajú do jeho oblasti pôsobnosti, s využitím vlastných zdrojov, ale ak sa verejný obstarávateľ rozhodne vyzvať na vykonanie takýchto úloh vonkajší subjekt, musí sa všetkým hospodárskym subjektom v EÚ zaručiť účinný prístup na trh. V kontexte prísnych rozpočtových obmedzení a hospodárskych ťažkostí v mnohých členských štátoch EÚ má efektívne prideľovanie verejných finančných prostriedkov osobitný význam. Vhodný právny rámec udeľovania koncesií by uprednostňoval verejné a súkromné investície do infraštruktúry a strategických služieb s najvýhodnejším pomerom medzi kvalitou a cenou. Potenciál legislatívnej iniciatívy o koncesných zmluvách vytvoriť podporný rámec EÚ pre verejno-súkromné partnerstvá sa zvýraznil v oznámení Komisie z roku 2009 s názvom Mobilizovanie súkromných a verejných investícií na zotavenie a dlhodobú štrukturálnu zmenu: rozvíjanie verejno-súkromných partnerstiev. Tento návrh sa predkladá spolu s revíziou smerníc o verejnom obstarávaní.[1] Výsledkom bude prijatie samostatného právneho nástroja upravujúceho udeľovanie koncesií, ktorý spoločne s dvomi návrhmi na revíziu smerníc o verejnom obstarávaní (2004/17/ES a 2004/18/ES) je zameraný na vytvorenie moderného legislatívneho rámca pre verejné obstarávanie. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIA VPLYVU V období od 12. mája do 9. júla 2010 uskutočnila Komisia verejnú on-line konzultáciu otvorenú širokej verejnosti. Od 5. augusta do 30. septembra 2010 prebiehala ďalšia verejná konzultácia určená podnikateľskej verejnosti, sociálnym partnerom a obstarávateľom. Konzultáciami sa potvrdilo, že nedostatok právnej istoty spôsobil problémy a poukázalo sa nimi na prekážky, s ktorými sa spoločnosti stretávajú, pokiaľ ide o prístup na trh. Takisto sa v nich navrhlo, že by bolo vhodné uskutočniť primeraný zásah EÚ. Výsledky sa nachádzajú na adrese http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2010/concessions_en.htm Tieto závery sa potvrdili na mnohých dvojstranných stretnutiach so zástupcami členských štátov, na miestnej úrovni, s podnikmi pôsobiacimi v dotknutých odvetviach a s priemyselnými združeniami. Informácie z uvedených konzultácií boli využité v správe o posúdení vplyvu, ktorú preskúmal a schválil výbor pre posudzovanie vplyvu 21. marca 2011. Odporúčania výboru pre posudzovanie vplyvu sa týkali najmä poskytnutia ďalších dôkazov o rozsahu problémov, dôsledkov zisteného narušenia trhu, rozdielneho zaobchádzania s verejnými zákazkami a koncesiami a posilnenia analýzy vplyvu a porovnania možností. Tieto odporúčania sa zohľadnili v opätovne predloženej verzii posúdenia vplyvu. Stanoviská výboru pre posudzovanie vplyvu týkajúce sa správy sa uverejnili spolu s týmto návrhom, záverečnou správou o posúdení vplyvu a jej zhrnutím. Správou sa potvrdila potreba nových právnych predpisov. Zistilo sa, že hospodárske subjekty sa stretávajú s nerovnakými podmienkami, čo často vedie k premeškaným obchodným príležitostiam. Táto situácia spôsobuje náklady a poškodzuje konkurentov so sídlom v iných členských štátoch, verejných obstarávateľov a obstarávateľov i spotrebiteľov. Okrem toho ostáva nejasné vymedzenie koncesií aj presný obsah povinnosti transparentnosti a nediskriminácie, ktoré vyplývajú zo zmluvy. Následná nedostatočná právna istota zvyšuje riziko zrušenia alebo predčasného ukončenia nezákonne zadaných zákaziek a v konečnom dôsledku odrádza orgány od využívania koncesií v prípadoch, keď by tento druh zákazky mohol byť dobrým riešením. Aj keby členské štáty prijali právne predpisy vytvárajúce právny rámec založený na zásadách zmluvy, aj naďalej by pretrvávala právna neistota súvisiaca s výkladom týchto zásad národnými zákonodarcami a veľké rozdiely medzi právnymi predpismi rôznych členských štátov. V niektorých prípadoch bola úplná absencia vnútroštátnych právnych predpisov uvádzaná ako dôvod pre priame udelenie, s čím je spojené riziko nesprávneho postupu alebo dokonca korupcie Ako optimálne riešenie sa určil právny predpis založený na súčasných ustanoveniach pre verejné koncesie na stavebné práce, náležite upravené a doplnené určitými osobitnými ustanoveniami. Reštriktívnejší prístup by spočíval v rozšírení ustanovení vzťahujúcich sa na verejné zákazky na koncesie. Tento prístup sa považoval za kontraproduktívny v tom, že by mohol prípadne odradiť verejných obstarávateľov od využívania koncesií. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU · Právny základ Návrh je založený na článku 53 ods. 1 a článkoch 62 a 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“). · Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje vtedy, ak návrh nespadá do výlučnej právomoci EÚ. Ciele návrhu nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov z tohto dôvodu: Koordinácia postupov verejného obstarávania presahujúcich určité prahové hodnoty je dôležitým prostriedkom na dokončenie vnútorného trhu v oblasti verejného obstarávania zaistením účinného a rovnakého prístupu hospodárskych subjektov ku koncesiám na celom jednotnom trhu. Celoeurópske postupy obstarávania zabezpečujú transparentnosť a objektívnosť verejného obstarávania, čo vedie k významným úsporám a lepším výsledkom obstarávania, ktoré prinášajú osoh orgánom členských štátov a v konečnom dôsledku aj európskym daňovníkom. Tento cieľ by nebolo možné v dostatočnej miere dosiahnuť činnosťou členských štátov, ktorá by nevyhnutne viedla k rozdielnym požiadavkám a prípadne k odporujúcim si postupom, čo by zvýšilo regulačnú komplikovanosť a vytvorilo neoprávnené prekážky pre cezhraničné činnosti. Mnoho členských štátov doposiaľ skutočne nevyložilo, neobjasnilo alebo nezaviedlo príslušné zásady zmluvy týkajúce sa transparentnosti a rovnakého zaobchádzania tak, aby sa zaistilo správne zadávanie koncesných zmlúv. Následná nedostatočná právna istota a uzavretie trhov nebudú pravdepodobne odstránené bez zásahu na zodpovedajúcej úrovni. Zásah EÚ je preto nevyhnutný na prekonanie existujúcich prekážok pre trh s koncesiami zahŕňajúci celú EÚ a na zaistenie zbližovania a rovnakých podmienok, čo nakoniec zaručí voľný pohyb tovaru a služieb v rámci 27 členských štátov. Návrh je preto v súlade so zásadou subsidiarity. · Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, keďže nepresahuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa na zaistenie riadneho fungovania vnútorného trhu prostredníctvom stanovenia obmedzených pravidiel udeľovania koncesií. Posúdením vplyvu sa umožnilo určiť radu riešení. Tieto sa potom zanalyzovali z hľadiska ich adekvátnosti splniť ciele právnych predpisov. Touto analýzou sa ukázalo, že ciele nemožno dosiahnuť prostredníctvom politiky týkajúcej sa nesplnenia povinností alebo iných nelegislatívnych nástrojov, ako napríklad právne nevynútiteľných predpisov (tzv. soft law). Zistilo sa, že takisto najzákladnejší súbor ustanovení, ktoré sa v súčasnosti vzťahujú na verejné koncesie na stavebné práce, je neadekvátny, pretože sa prostredníctvom neho nezaisťuje dostatočná právna istota a dodržiavanie zásad zmluvy. Na druhej strane sa usudzovalo, že podrobnejšie právne predpisy podobné existujúcim pravidlám zadávania verejných zákaziek prekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov. · Výber nástrojov Keďže návrh je založený na článku 53 ods. 1 a článkoch 62 a 114 ZFEÚ, táto zmluva nepovoľuje využitie nariadenia vzťahujúceho sa na obstarávanie tovaru aj služieb. V dôsledku toho je navrhovaným nástrojom smernica. Nelegislatívne možnosti boli zamietnuté z dôvodov, ktoré sú podrobne vysvetlené v posúdení vplyvu. 4. Vplyv na rozpočet Návrh nemá vplyv na rozpočet. 5. Doplňujúce informácie · Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje doložku o preskúmaní týkajúcu sa ekonomických účinkov na vnútorný trh, ktoré vyplývajú z uplatňovania prahových hodnôt stanovených v článku 5. · Podrobné vysvetlenie návrhu Očakáva sa, že navrhovanou smernicou sa zaručí transparentnosť, spravodlivosť a právna istota pri udeľovaní koncesií, a tým sa ňou prispeje k lepším investičným možnostiam a v konečnom dôsledku k väčšiemu množstvu kvalitnejších diel a služieb. Bude sa vzťahovať na koncesie udelené po jej nadobudnutí účinnosti. Toto ustanovenie je v súlade s rozhodnutiami Súdneho dvora Európskej únie o úpravách zmlúv (bez toho, aby boli dotknuté prechodné dohody, ktoré sa môžu ukázať úplne nevyhnutné na zaistenie kontinuity poskytovania služby do udelenia novej koncesie). Očakáva sa, že vyššie uvedené prínosy sa dosiahnu vďaka rade procedurálnych požiadaviek a objasnení otázok v oblasti udeľovania koncesií, ktoré sledujú dva hlavné ciele: zvýšenie právnej istoty a zaistenie lepšieho prístupu všetkých európskych podnikov na trh s koncesiami. Právna istota Hlavným cieľom smernice je poskytnúť objasnenie právneho rámca, ktorý sa vzťahuje na udeľovanie koncesií, ale aj jasne vymedziť rozsah pôsobnosti uplatňovania tohto rámca. Konkrétne povinnosti v oblasti koncesií zvýšia právnu istotu na jednej strane tým, že verejní obstarávatelia a obstarávatelia budú mať k dispozícii jasné pravidlá zohľadňujúce zásady zmluvy v súvislosti s udeľovaním koncesií, a na druhej strane tým, že hospodárskym subjektom budú poskytnuté určité základné záruky v súvislosti s postupom udeľovania. Vymedzenie pojmov: V tomto návrhu smernice o udeľovaní koncesií sa poskytuje presnejšie vymedzenie koncesných zmlúv s odkazom na pojem prevádzkového rizika. Ujasňuje sa, aké druhy rizík sa majú považovať za prevádzkové a ako vymedziť značné riziko. Rovnako je v ňom uvedený odkaz na maximálnu dobu platnosti koncesií. Zohľadnenie povinností vyplávajúcich zo zmluvy v sekundárnom práve: Návrhom sa rozširuje pôsobnosť väčšiny povinností, ktoré sa v súčasnosti vzťahujú na udeľovanie verejných koncesií na stavebné práce, na všetky koncesie na služby. . Rovnako sa v ňom stanovuje rada konkrétnych a presnejších požiadaviek pre rôzne etapy procesu udeľovania koncesií na základe zásad zmluvy podľa výkladu v judikatúre Súdneho dvora Európskej únie. Navyše sa ním rozširuje uplatňovanie sekundárneho práva na udeľovanie koncesií v odvetví verejnoprospešných služieb, ktoré je v súčasnosti z týchto právnych predpisov vyňaté. Spolupráca medzi orgánmi verejnej správy: Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy mali vzťahovať pravidlá verejného obstarávania, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch a dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi vykladá rôznymi spôsobmi. V tomto návrhu sa preto objasňuje, v ktorých prípadoch zmluvy uzatvorené medzi verejnými obstarávateľmi nepodliehajú uplatňovaniu pravidiel udeľovania koncesií. Toto objasnenie sa riadi zásadami stanovenými v príslušnej judikatúre Súdneho dvora. Úpravy: Úprava koncesií počas ich trvania sa pre zástupcov z praxe stáva čoraz významnejšou a problematickou otázkou. Osobitné ustanovenie o úprave koncesií zahŕňa základné riešenia vypracované v judikatúre a stanovuje pragmatické riešenie pre nepredvídané okolnosti, ktoré si vyžadujú upravenie koncesie počas jej trvania. Lepší prístup na trh s koncesiami Návrhom sa stanovuje podstatné zlepšenie prístupu hospodárskych subjektov na trh s koncesiami. Ustanovenia sú predovšetkým navrhnuté na zvýšenie transparentnosti a spravodlivosti postupov udeľovania, keďže obmedzujú svojvoľnosť verejných obstarávateľov a obstarávateľov pri rozhodovaní o takých otázkach ako predchádzajúce alebo dodatočné uverejnenie, procesné záruky, podmienky účasti a kritériá na vyhodnotenie ponúk a lehoty pre uchádzačov. Okrem toho sa nimi zaisťuje lepší prístup k výkonu spravodlivosti na predchádzanie alebo riešenie porušení týchto ustanovení. Uverejnenie v Úradnom vestníku: Na zaistenie transparentnosti a rovnakého zaobchádzania so všetkými hospodárskymi subjektmi sa v tomto návrhu stanovuje povinné uverejňovanie koncesných zmlúv s hodnotou najmenej 5 000 000 EUR. Táto prahová hodnota, ktorá sa už vzťahuje na koncesie na stavebné práce, bola po zohľadnení verejných konzultácií a štúdií, ktoré vykonala Komisia pri príprave tohto návrhu, teraz rozšírená na koncesie na služby. Jej cieľom je zaistiť, aby akákoľvek dodatočná administratívna záťaž a náklady boli primerané hodnote zmluvy, a zamerať sa na zmluvy s jednoznačným cezhraničným významom. Prahová hodnota sa vzťahuje na hodnotu zmlúv vypočítanú podľa metodiky uvedenej v zmluve. V prípade služieb táto hodnota odráža odhadovanú celkovú hodnotu všetkých služieb, ktoré má koncesionár počas celého trvania koncesie poskytnúť. V nových pravidlách je takisto vymedzený minimálny rozsah informácií, ktoré sa majú poskytnúť potenciálnym uchádzačom. Lehoty: V tomto návrhu sa takisto stanovuje minimálna lehota na vyjadrenie záujmu o účasť na akomkoľvek postupe udeľovania koncesie v dĺžke 52 dní, čo v súčasnosti platí aj na verejné koncesie na stavebné práce. Pre koncesie sa rozhodlo stanoviť dlhšiu lehotu než v prípade verejných zákaziek, keďže koncesné zmluvy sú zvyčajne zložitejšie. Podmienky účasti a podmienky vylúčenia: Návrhom sa stanovujú povinnosti týkajúce sa podmienok účasti, ktoré majú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia pri udeľovaní koncesií uplatňovať. Tieto pravidlá sú menej reštriktívne než obdobné ustanovenia, ktoré sa v súčasnosti vzťahujú na verejné zákazky. Obmedzujú však podmienky účasti na tie, ktoré súvisia s ekonomickou, finančnou a technickou kapacitou uchádzača, a obmedzujú rozsah prijateľných podmienok vylúčenia. Kritériá na vyhodnotenie ponúk: Návrhom sa stanovuje povinnosť uplatňovať objektívne kritériá súvisiace s predmetom koncesie, ktoré sú v súlade so zásadami transparentnosti, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania, zaručuje sa nimi posudzovanie ponúk v podmienkach účinnej hospodárskej súťaže a prostredníctvom nich sa umožňuje určiť celkovú ekonomickú výhodu pre verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa. Na základe týchto kritérií by sa malo zabrániť svojvoľným rozhodnutiam verejných obstarávateľov a obstarávateľov a musia byť uverejnené vopred a uvedené zostupne podľa dôležitosti. Členské štáty alebo verejný obstarávatelia alebo obstarávatelia, ktorí tak chcú, môžu pre udelenie koncesií taktiež stanoviť alebo uplatňovať kritérium „ekonomicky najvýhodnejšej ponuky“. Procesné záruky: Na rozdiel od smerníc o verejnom obstarávaní navrhované pravidlá neobsahujú pevný zoznam postupov udeľovania. Týmto riešením sa verejným obstarávateľom a obstarávateľom umožňuje používať pružnejšie postupy pri udeľovaní koncesií, najmä môžu v nich zohľadniť vnútroštátne právne tradície a zorganizovať proces udeľovania najefektívnejším spôsobom. V návrhu sa však stanovuje niekoľko jasných procesných záruk, ktoré sa majú dodržiavať pri udeľovaní koncesií, najmä počas rokovaní. Tieto záruky sú zamerané na zaistenie toho, že proces bude spravodlivý a transparentný. Opravné prostriedky: Týmto návrhom sa umožňuje rozšírenie rozsahu pôsobnosti uplatňovania smerníc o opravných prostriedkoch (smernice 89/665/EHS a 92/13/ES zmenené a doplnené smernicou 2007/66/ES) na všetky koncesné zmluvy presahujúce prahovú hodnotu s cieľom zabezpečiť účinné prostriedky, ktorými možno napadnúť rozhodnutie o udelení koncesie na súde, a stanoviť minimálne súdne normy, ktoré musia verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia dodržiavať. 2011/0437 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o udeľovaní koncesií (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 53 ods. 1, článok 62 a článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[3], konajúc v súlade riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Neexistencia jednoznačných pravidiel na úrovni EÚ, ktorými sa upravuje udeľovanie koncesií, vyvoláva právnu neistotu, vytvára prekážky pre slobodné poskytovanie služieb a narušuje fungovanie vnútorného trhu. Hospodárske subjekty, predovšetkým malé a stredné podniky, sú preto pripravené o svoje práva na vnútornom trhu a prichádzajú o dôležité obchodné príležitosti, pričom orgány verejnej správy nemusia nájsť najlepšie využitie verejných finančných prostriedkov, aby občania EÚ využívali kvalitné služby za najlepšie ceny. Na základe primeraného právneho rámca pre udeľovanie koncesií by sa všetkým hospodárskym subjektom v Únii zaistil účinný a nediskriminačný prístup na trh a právna istota, a tak by sa podporili verejné investície do infraštruktúry a strategických služieb pre občanov. (2) Verejné obstarávanie zohráva v stratégii Európa 2020[4] kľúčovú úlohu, keďže je jedným z trhovo orientovaných nástrojov, ktoré sa využívajú na dosiahnutie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu pri zabezpečení najefektívnejšieho využitia verejných finančných prostriedkov. Udeľovanie koncesií na stavebné práce v súčasnosti podlieha základným pravidlám smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby, zatiaľ čo na udeľovanie koncesií na služby s cezhraničným významom sa vzťahujú zásady zmluvy, a predovšetkým zásada voľného pohybu tovaru, slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby, ako aj zásady z nich vyplývajúce, ako rovnaké zaobchádzanie, nediskriminácia, vzájomné uznávanie, proporcionalita a transparentnosť. Existuje riziko právnej neistoty súvisiacej s tým, že vnútroštátni zákonodarcovia vykladajú zásady zmluvy rozlične a medzi právnymi predpismi rôznych členských štátov sú veľké rozdiely. Toto riziko potvrdila aj rozsiahla judikatúra Súdneho dvora Európskej únie, ktorá sa však len čiastočne zaoberá určitými aspektmi udeľovania koncesií. Na úrovni Únie je preto vo všetkých členských štátoch potrebná jednotná konkretizácia zásad zmluvy a z toho plynúce odstránenie rozdielov v ich výklade s cieľom odstrániť pretrvávajúce narušenia vnútorného trhu. (3) Touto smernicou by nemala byť nijakým spôsobom dotknutá sloboda členských štátov alebo orgánov verejnej správy rozhodovať o priamom poskytnutí stavebných prác alebo služieb pre verejnosť alebo o zadaní tohto poskytovania tretím stranám. Na dosiahnutie cieľov verejnej politiky by členské štáty alebo orgány verejnej správy mali mať možnosť samé vymedziť charakteristiky služby, ktorá má byť poskytovaná, vrátane akýchkoľvek podmienok týkajúcich sa kvality alebo ceny služieb. (4) V prípade koncesií, ktoré presahujú určitú hodnotu, je vhodné stanoviť minimálnu koordináciu vnútroštátnych postupov pri zadávaní takýchto zákaziek na základe zásad zmluvy, aby sa zaručilo otvorenie sa koncesií hospodárskej súťaži a primeraná právna istota. Tieto ustanovenia o koordinácii by nemali presahovať rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie uvedených cieľov. Členským štátom by sa však malo umožniť doplniť a ďalej rozvíjať tieto ustanovenia, ak to považujú za vhodné, najmä na lepšie zaistenie dodržovania uvedených zásad. (5) Určité ustanovenia o koordinácii by sa takisto mali zaviesť pre udeľovanie koncesií na stavebné práce a služby v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb, a to vzhľadom na skutočnosť, že vnútroštátne orgány môžu ovplyvniť konanie subjektov pôsobiacich v týchto odvetviach, a s prihliadnutím na uzatvorenú povahu trhov, na ktorých pôsobia, z dôvodu existencie osobitných alebo výlučných práv udelených členskými štátmi, ktoré sa týkajú zásobovania sietí, poskytovania prístupu do sietí alebo prevádzkovania sietí na účely poskytovania príslušných služieb. (6) Koncesie sú zmluvy s peňažným plnením uzatvorené medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorých predmetom je uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služieb, pričom protiplnením je zvyčajne právo na využívanie diela alebo služieb, ktoré sú predmetom zmluvy. Na uskutočnenie týchto stavebných prác alebo poskytovanie týchto služieb sa vzťahujú osobitné záväzné povinnosti stanovené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, ktoré sú právne vymáhateľné. Naopak, niektoré akty štátu, napríklad povolenia alebo licencie, pomocou ktorých štát alebo orgán verejnej správy stanoví podmienky vykonávania hospodárskej činnosti, by sa nemali považovať za koncesie. To isté platí pre určité dohody, ktorých predmetom je právo hospodárskeho subjektu využívať určité verejné oblasti alebo zdroje, ako sú zmluvy o prenájme pozemku, pomocou ktorých štát alebo verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ stanoví len všeobecné podmienky ich užívania bez získania konkrétnych stavebných prác alebo služieb. (7) Ťažkosti spojené s výkladom pojmov koncesia a verejná zákazka sú zdrojom neprestávajúcej právnej neistoty medzi zainteresovanými stranami a takisto základom početných rozsudkov Súdneho dvora Európskej únie v tejto veci. Preto by sa malo objasniť vymedzenie koncesie, predovšetkým s odkazom na pojem významného prevádzkového rizika. Hlavný znak koncesie, t. j. právo na využívanie diel alebo služieb, vždy znamená prenos hospodárskeho rizika na koncesionára, vrátane možnosti, že sa mu nevrátia investície a náklady, ktoré vynaložil pri prevádzkovaní diela alebo poskytovaní zadaných služieb. Uplatňovanie špecifických pravidiel upravujúcich udeľovanie koncesií by nebolo odôvodnené, ak by verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ oslobodil dodávateľa od akejkoľvek prípadnej straty tým, že by mu zaručil minimálny príjem rovnaký alebo vyšší než náklady, ktoré dodávateľ musel vynaložiť v súvislosti s plnením zmluvy. Zároveň by sa malo objasniť, že určité dohody, ktoré sú plne hradené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, by sa mali považovať za koncesie, ak návratnosť investícií a nákladov vynaložených prevádzkovateľom pri uskutočňovaní stavebných prác alebo poskytovaní služby závisí od skutočného dopytu po danej službe alebo majetku alebo od ich dostupnosti. (8) Ak sa v odvetvovom nariadení zaručuje koncesionárovi vyrovnanosť, pokiaľ ide o investície a náklady vzniknuté pri plnení zmluvy, takáto zmluva by sa nemala považovať za koncesiu v zmysle tejto smernice. (9) Pojem osobitných alebo výlučných práv je nevyhnutný na vymedzenie rozsahu pôsobnosti tejto smernice, keďže subjekty, ktoré nie sú obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 bod 1 ani verejnými podnikmi, podliehajú jej ustanoveniam len v rozsahu, v ktorom vykonávajú jednu z činností, ktoré sú zahrnuté na základe týchto práv. Je preto vhodné objasniť, že práva, ktoré sa udelili na základe postupu, ktorý je založený na objektívnych kritériách, najmä podľa právnych predpisov Únie, a v ktorom sa zaistilo primerané uverejňovanie, nepredstavujú na účely tejto smernice osobitné alebo výlučné práva. Medzi tieto právne predpisy by mala patriť smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/30/ES z 22. júna 1998 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom[5], smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/92/ES z 19. decembra 1996 o spoločnej právnej úprave vnútorného trhu s elektrickou energiou[6], smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/67/ES z 15. decembra 1997 o spoločných pravidlách rozvoja vnútorného trhu poštových služieb spoločenstva a zlepšovaní kvality služieb[7], smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/22/ES z 20. mája 1994 o podmienkach udeľovania a používania povolení na vyhľadávanie, prieskum a ťažbu uhľovodíkov[8] a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007 z 23. októbra 2007 o službách vo verejnom záujme v železničnej a cestnej osobnej doprave, ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 1191/69 a č. 1107/70[9]. Vzhľadom na čoraz rozmanitejšie formy opatrení verejných orgánov je preto potrebné jasnejšie vymedziť pojem samotného obstarávania. Pravidlá Únie týkajúce sa koncesií sa vzťahujú na nadobudnutie stavebných prác alebo služieb za protiplnenie spočívajúce vo využití týchto diel alebo služieb. Pojem nadobudnutie by sa mal chápať v širšom zmysle získania výhod vyplývajúcich z dotknutých diel alebo služieb, čo si vo všetkých prípadoch nevyžaduje prevod vlastníctva na verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov. Navyše obyčajné financovanie činnosti, ktoré sa často spája s povinnosťou vrátiť prijatú sumu v prípade, že nebola použitá na zamýšľaný účel, obvykle nespadá do pôsobnosti tejto smernice. (10) Takisto sa ukázalo, že je potrebné vysvetliť, čo by sa malo chápať ako jedno obstarávanie s tým, že je potrebné zohľadniť súčet hodnôt všetkých koncesií uzavretých na účely tohto obstarávania vzhľadom na prahové hodnoty podľa tejto smernice, a že obstarávanie by sa malo uverejňovať ako celok, prípadne v rozdelení na časti. Koncepcia jedného obstarávania zahŕňa všetky dodania tovaru, stavebné práce a služby, ktoré sú potrebné na realizáciu konkrétneho projektu. Ukazovatele existencie jedného projektu môžu napríklad spočívať v celkovom predchádzajúcom plánovaní a koncipovaní verejným obstarávateľov, v skutočnosti, že jednotlivé obstarávané prvky spĺňajú jednotnú hospodársku a technickú funkciu alebo že sú inak logicky prepojené. (11) Na zabezpečenie skutočného otvorenia sa trhu a primeranej rovnováhy pri uplatňovaní pravidiel udeľovania koncesií v odvetviach vodného hospodárstva, energetiky, dopravy a poštových služieb je potrebné, aby subjekty, ktorých sa to týka, boli vymedzené inak, ako na základe ich právneho postavenia. Preto by sa malo zaistiť, aby nebolo dotknuté rovnaké zaobchádzanie s obstarávateľmi pôsobiacimi vo verejnom sektore a tými, ktorí pôsobia v súkromnom sektore. Taktiež je potrebné zaistiť, v súlade s článkom 345 zmluvy, aby neboli dotknuté pravidlá upravujúce systém vlastníctva majetku v členských štátoch. (12) Koncesie môžu obstarávatelia udeľovať na účely splnenia požiadaviek niekoľkých činností, ktoré by mohli podliehať rozličným právnym režimom. Malo by sa vysvetliť, že právny režim vzťahujúci sa na jednu koncesiu, ktorej účelom je zahrnúť niekoľko činností, by mal podliehať pravidlám vzťahujúcim sa na činnosť, na ktorú je koncesia predovšetkým určená. Určenie činnosti, na ktorú je koncesia predovšetkým určená, môže vychádzať z analýzy požiadaviek, ktoré konkrétna koncesia musí spĺňať, vykonanej obstarávateľom na účely odhadu hodnoty koncesie a vypracovania podkladov k udeleniu koncesie. V určitých prípadoch môže byť objektívne nemožné určiť, ktorá činnosť je hlavným predmetom koncesie. Mali by sa určiť pravidlá, ktoré sa v takýchto prípadoch použijú. (13) Z rozsahu pôsobnosti tejto smernice je vhodné vylúčiť určité koncesie na služby udelené hospodárskemu subjektu, ktorý je sám o sebe verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom na základe výlučného práva, ktoré tomuto subjektu priznáva uverejnený vnútroštátny zákon alebo administratívny akt a ktoré bolo udelené v súlade so zmluvou a odvetvovými právnymi predpismi Únie o riadení sieťovej infraštruktúry v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe III, keďže toto výlučné právo znemožňuje použitie súťažného postupu udeľovania. Odchylne od všeobecného vylúčenia z rozsahu pôsobnosti tejto smernice a bez toho, aby boli dotknuté jeho právne dôsledky by sa na koncesie vymedzené v článku 8 ods. 1 mala vzťahovať povinnosť uverejniť oznámenie o udelení koncesie na účely zaistenia základnej transparentnosti, pokiaľ podmienky pre takúto transparentnosť nie sú stanovené v odvetvových právnych predpisoch. (14) Je vhodné vylúčiť určité koncesie na služby a stavebné práce udelené podnikom pridruženým k obstarávateľom, ktorých hlavnou činnosťou je poskytovanie takýchto služieb alebo stavebných prác skupine, ktorej je súčasťou, a nie ich ponúkanie na trhu. Je taktiež vhodné vylúčiť určité koncesie na služby a stavebné práce udelené obstarávateľom spoločnému podniku, ktorý vytvorilo niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, a ktorého súčasťou je tento obstarávateľ. Je však vhodné zaistiť, aby toto vylúčenie nemalo za následok narušenie hospodárskej súťaže v prospech podnikov alebo spoločných podnikov, ktoré sú pridružené k obstarávateľom; je vhodné stanoviť vhodný súbor pravidiel, najmä pokiaľ ide o maximálne limity, v rámci ktorých podniky môžu získavať časť svojho obratu na trhu a pri prekročení ktorých by stratili možnosť, aby im boli udelené koncesie bez výziev na súťaž, o zloženie spoločných podnikov a stabilitu väzieb medzi týmito spoločnými podnikmi a obstarávateľmi, ktorí ich tvoria. (15) Táto smernica by sa nemala vzťahovať na koncesie udelené obstarávateľmi a určené na povolenie výkonu činnosti uvedenej prílohe III, pokiaľ v členskom štáte, v ktorom sa táto činnosť vykonáva, je priamo vystavená hospodárskej súťaži na trhoch, ku ktorým nie je obmedzený prístup, ako je stanovené na základe postupu stanoveného na tento účel v súlade s článkami 27 a 28 smernice [súčasná smernica 2004/17/ES]. Tento postup by mal príslušným subjektom poskytovať právnu istotu, ako aj vhodný rozhodovací proces zaisťujúci v krátkych lehotách jednotné uplatňovanie práva Únie v tejto oblasti. (16) Táto smernica sa nevzťahuje na udeľovanie koncesií, ktoré vykonávajú medzinárodné organizácie vo svojom vlastnom mene a na svoju vlastnú zodpovednosť. Je však potrebné objasniť, do akej miery je vhodné uplatňovať túto smernicu na udeľovanie koncesií, ktoré sa riadia osobitnými medzinárodnými pravidlami. (17) Pokiaľ ide o otázku, do akej miery by sa na spoluprácu medzi orgánmi verejnej správy mali vzťahovať pravidlá udeľovania koncesií, existuje značná právna neistota. Príslušná judikatúra Súdneho dvora Európskej únie sa v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj medzi verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, vykladá rôznymi spôsobmi. Z tohto dôvodu je nevyhnutné objasniť, v ktorých prípadoch nepodliehajú koncesie uzavreté medzi týmito orgánmi uplatňovaniu pravidiel udeľovania verejných koncesií. Toto objasnenie by sa malo riadiť zásadami stanovenými v príslušnej judikatúre Súdneho dvora. Samotná skutočnosť, že obe strany dohody sú ako také verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 pododseku 1, nevylučuje ako taká uplatňovanie pravidiel udeľovania koncesií. Uplatňovanie pravidiel udeľovania koncesií by však nemalo byť v rozpore so slobodným rozhodnutím orgánov verejnej správy, pokiaľ ide o organizáciu spôsobu plnenia ich úloh vo verejnom záujme. Koncesie udelené ovládaným subjektom alebo spolupráca v rámci spoločného plnenia úloh vo verejnom záujme zúčastnených verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov by preto mali byť vyňaté z uplatňovania pravidiel v prípade, že podmienky stanovené v tejto smernici budú splnené. Cieľom tejto smernice by malo byť zaistenie toho, aby spolupráca v rámci verejnej správy, ktorá bola vyňatá, neviedla k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o súkromné hospodárske subjekty. Účasť verejného obstarávateľa ako uchádzača v postupe zadávania verejnej zákazky by takisto nemala spôsobiť narušenie hospodárskej súťaže. (18) S cieľom zaistiť primerané uverejnenie koncesií na stavebné práce a služby, ktoré presahujú určitú hodnotu a ktoré sú udeľované obstarávateľmi a verejnými obstarávateľmi, by malo zadaniu týchto zákaziek predchádzať povinné uverejnenie oznámenia o koncesii v Úradnom vestníku Európskej únie. Prahové hodnoty by mali odrážať zreteľný cezhraničný význam koncesií pre hospodárske subjekty usadené v ostatných členských štátoch. Pri výpočte hodnoty koncesie na služby sa musí zohľadniť odhadovaná hodnota všetkých služieb, ktoré má koncesionár poskytnúť, z pohľadu potenciálneho uchádzača. (19) Vzhľadom na nepriaznivý vplyv na hospodársku súťaž by sa udelenie koncesií bez predchádzajúceho uverejnenia malo povoliť len vo veľmi výnimočných prípadoch. Táto výnimka by mala byť obmedzená na prípady, keď je od začiatku jasné, že uverejnenie by neprinieslo väčšiu hospodársku súťaž, najmä preto, že z objektívneho hľadiska existuje len jeden hospodársky subjekt, ktorý môže túto koncesiu splniť. Iba v situáciách objektívnej výhradnosti možno odôvodniť udelenie koncesie hospodárskemu subjektu bez uverejnenia, keď situáciu výhradnosti nevytvoril samotný verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ so zreteľom na budúci postup udeľovania a keď neexistuje vhodná náhrada, ktorej dostupnosť by sa mala dôkladne posúdiť. (20) Prieskumom tzv. prioritných a neprioritných služieb (služieb „A“ a „B“) Komisiou sa ukázalo, že nie je odôvodnené obmedziť úplné uplatňovanie právnych predpisov o obstarávaní na obmedzenú skupinu služieb. V dôsledku toho by sa táto smernica mala vzťahovať na radu služieb (napríklad cateringové služby a služby v oblasti zásobovania vodou), ktoré vykazujú potenciál pre cezhraničný obchod. (21) Vzhľadom na výsledky hodnotenia reformy pravidiel verejného obstarávania, ktoré vykonala Komisia, je vhodné z plného uplatňovania tejto smernice vylúčiť len tie služby, ktoré majú obmedzený cezhraničný rozmer, menovite tzv. osobné služby, ako napríklad určité sociálne, zdravotnícke a vzdelávacie služby. Tieto služby sú poskytované v konkrétnom kontexte, ktorý sa medzi jednotlivými členskými štátmi značne líši z dôvodu odlišných kultúrnych tradícií. V prípade týchto služieb by sa mal preto pre koncesie vytvoriť osobitný režim, v ktorom sa zohľadní skutočnosť, že sú regulované len krátko. Povinnosť vyhlásiť predbežné oznámenie a oznámenie o udelení koncesie v prípade akejkoľvek koncesie, ktorej hodnota sa rovná alebo je vyššia než prahové hodnoty stanovené v tejto smernici, je vhodný spôsob poskytnutia informácií potenciálnym uchádzačom o obchodných príležitostiach, ako aj o počte a typoch zadaných zákaziek všetkým zainteresovaným stranám. Okrem toho by členské štáty mali zaviesť primerané opatrenia v súvislosti s udeľovaním koncesií na tieto služby zamerané na zaistenie súladu so zásadami transparentnosti a rovnakého zaobchádzania s hospodárskymi subjektmi pri umožnení verejným obstarávateľom a obstarávateľom, aby zohľadnili osobitosti dotknutých služieb. Členské štáty by mali zaistiť, aby verejní obstarávatelia a obstarávatelia mohli zohľadniť potrebu zaistiť kvalitu, kontinuitu, prístupnosť, dostupnosť a komplexnosť služieb, osobitné potreby rôznych kategórií používateľov, začlenenie a posilnenie postavenia používateľov a inovácie. (22) Vzhľadom na význam kultúrneho kontextu a citlivý charakter týchto služieb by členské štáty mali mať dostatočné rozhodovacie právomoci na zorganizovanie výberu poskytovateľov služieb spôsobom, ktorý považujú za najvhodnejší. Pravidlami tejto smernice sa nebráni členským štátom uplatňovať osobitné kvalitatívne kritéria pri výbere poskytovateľov služieb, ako sú kritériá stanovené v dobrovoľnom Európskom rámci kvality pre sociálne služby Výboru Európskej únie pre sociálnu ochranu. Členské štáty a/alebo orgány verejnej správy môžu tieto služby poskytovať samy alebo organizovať sociálne služby spôsobom, ktorý nebude zahŕňať uzatváranie koncesií, napríklad prostredníctvom obyčajného financovania takýchto služieb alebo udeľovaním licencií alebo povolení všetkým hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky stanovené vopred verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom bez akýchkoľvek obmedzení alebo kvót za predpokladu, že takýto systém zaistí dostatočnú propagáciu a bude v súlade so zásadami transparentnosti a nediskriminácie. (23) S cieľom umožniť všetkým zainteresovaným subjektom predložiť žiadosti a ponuky, verejní obstarávatelia a obstarávatelia by mali mať povinnosť rešpektovať minimálnu lehotu na prijatie takých žiadostí. (24) Výber a uplatňovanie proporcionálnych, nediskriminačných a spravodlivých podmienok účasti sú pre hospodárske subjekty rozhodujúce pre ich účinný prístup k hospodárskym príležitostiam spojeným s koncesiami. Najmä možnosť záujemcu spoľahnúť sa na kapacity iných subjektov môže rozhodnúť o umožnení účasti malých a stredných podnikov. Preto je náležité stanoviť, že by sa podmienky účasti mali vzťahovať výlučne na technickú, finančnú a hospodársku kapacitu subjektu, mali by byť uverejnené v oznámení o koncesii a nemôžu zabrániť hospodárskemu subjektu využiť kapacity iných subjektov, bez ohľadu na právnu povahu jeho vzťahov k týmto subjektom, ak tieto subjekty preukážu verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi, že budú mať k dispozícii potrebné zdroje. (25) S cieľom zaistiť transparentnosť a rovnaké zaobchádzanie by kritériá na udelenie koncesie mali vždy spĺňať určité všeobecné normy. Tieto by mali byť všetkým potenciálnym uchádzačom sprístupnené vopred, mali by súvisieť s predmetom zákazky a nemali by verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi ponechávať neobmedzenú voľnosť výberu. Mali by zaistiť možnosť účinnej hospodárskej súťaže a byť sprevádzané požiadavkami, ktoré umožňujú účinné overenie informácií, ktoré uchádzači poskytli. S cieľom dodržať tieto normy a zároveň zvýšiť právnu istotu môžu členské štáty stanoviť používanie kritéria ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. (26) Keď sa verejní obstarávatelia a obstarávatelia rozhodnú udeliť koncesiu ekonomicky najvýhodnejšej ponuke, mali by stanoviť ekonomické a kvalitatívne kritériá, na ktorých základe posúdia ponuky s cieľom určiť, ktorá z nich ponúka najvýhodnejší pomer medzi kvalitou a cenou. Stanovenie týchto kritérií závisí od predmetu koncesie, pretože tieto kritériá by mali umožňovať posúdenie úrovne plnenia ponúkanej každým z uchádzačov z hľadiska predmetu koncesie, ktorý je definovaný v technických špecifikáciách, a zmeranie pomeru medzi kvalitou a cenou pri každej ponuke. (27) Koncesie sú zvyčajne dlhodobé zložité dohody, pri ktorých dodávateľ preberá na seba zodpovednosť a riziká, ktoré tradične nesú verejní obstarávatelia a obstarávatelia a ktoré zvyčajne spadajú do ich oblasti pôsobnosti. Z tohto dôvodu by verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia mali zachovať pri organizácii procesu zadávania zákaziek istú mieru pružnosti, ktorá takisto zahŕňa možnosť rokovať so záujemcami o obsahu zmluvy. S cieľom zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie a transparentnosť počas celého postupu udeľovania je však vhodné stanoviť určité požiadavky na štruktúru procesu udeľovania, vrátane rokovaní, šírenia informácií a dostupnosti písomných záznamov. Takisto je nevyhnutné stanoviť, že sa nemožno odchýliť od pôvodných podmienok oznámenia o koncesii, aby sa zabránilo nespravodlivému zaobchádzaniu s niektorým z potenciálnych záujemcov. (28) Technické špecifikácie vypracované verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi musia umožňovať, aby sa udeľovanie koncesií otvorilo hospodárskej súťaži. Na tento účel musí byť možné predložiť ponuky, ktoré odrážajú rozmanitosť technických riešení, aby sa dosiahla dostatočná úroveň hospodárskej súťaže. Technické špecifikácie by sa preto mali formulovať takým spôsobom, aby sa zabránilo umelému zúženiu hospodárskej súťaže prostredníctvom požiadaviek, ktoré zvýhodňujú konkrétny hospodársky subjekt tým, že budú odrážať kľúčové charakteristiky dodania tovaru, služieb alebo stavebných prác, ktoré tento hospodársky subjekt zvyčajne ponúka. Vypracovanie technických špecifikácií, pokiaľ ide o funkčné a výkonnostné požiadavky, vo všeobecnosti umožňuje dosiahnuť tento cieľ tým najlepším spôsobom a podporuje inovácie. Tam, kde sa odkazuje na európsku normu alebo v prípade, že takáto norma neexistuje, na vnútroštátnu normu, by mali verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia posúdiť ponuky založené na rovnocenných ustanoveniach. Na preukázanie rovnocennosti možno uchádzačov požiadať, aby predložili dôkazy overené treťou stranou; v prípade, že dotknutý hospodársky subjekt nemá prístup k takýmto osvedčeniam alebo skúšobným protokolom, alebo ak nemá možnosť ich získať v stanovenej lehote, mal by mať možnosť predložiť aj iné vhodné dôkazové prostriedky, ako je technická dokumentácia výrobcu. (29) V technických špecifikáciách a kritériách na vyhodnotenie ponúk by verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali mať možnosť odkazovať na konkrétny výrobný proces, konkrétny spôsob poskytovania služieb alebo konkrétny postup pre ďalšiu fázu životného cyklu výrobku alebo služby za predpokladu, že súvisia s predmetom koncesie. S cieľom lepšie integrovať sociálne aspekty do udeľovania koncesií, obstarávatelia takisto môžu mať možnosť zahrnúť do kritérií na vyhodnotenie ponúk charakteristiky týkajúce sa pracovných podmienok. Ak však verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia použijú ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku, tieto kritéria sa môžu vzťahovať len na pracovné podmienky osôb, ktoré sa priamo podieľajú na danom procese výroby alebo poskytovania. Takéto charakteristiky sa môžu týkať len ochrany zdravia pracovníkov podieľajúcich sa na výrobnom procese alebo zvýhodnenia sociálnej integrácie znevýhodnených osôb alebo členov zraniteľných skupín v rámci osôb určených na plnenie zákazky vrátane prístupnosti pre osoby s postihnutím V tomto prípade by sa všetky kritéria na vyhodnotenie ponúk, ktoré zahŕňajú tieto charakteristiky, mali v každom prípade naďalej obmedzovať na tie charakteristiky, ktoré majú bezprostredný vplyv na zamestnancov v ich pracovnom prostredí. Mali by sa uplatňovať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb[10] a tak, aby priamo alebo nepriamo nediskriminovali hospodárske subjekty z iných členských štátov alebo z tretích krajín, ktoré sú zmluvnými stranami dohody alebo dohôd o voľnom obchode, v ktorých je Únia zmluvnou stranou. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia by mali mať možnosť, aj v prípade používania kritéria ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, využívať ako kritérium na vyhodnotenie ponúk organizáciu, kvalifikáciu a skúsenosti zamestnancov určených na plnenie danej koncesie, pretože to môže mať vplyv na kvalitu plnenia koncesie, a tým aj na ekonomickú hodnotu ponuky. (30) Elektronické informačné a komunikačné prostriedky môžu značne zjednodušiť uverejňovanie zákaziek a zvýšiť efektívnosť a transparentnosť procesu udeľovania koncesií. Mali by sa stať bežným prostriedkom komunikácie a výmeny informácií v postupoch udeľovania koncesií. Používanie elektronických prostriedkov vedie takisto k úsporám času. Z toho dôvodu by sa malo ustanoviť skrátenie minimálnych lehôt, ak sa používajú elektronické prostriedky, avšak pod podmienkou, že budú v súlade s osobitným spôsobom prenosu plánovaným na úrovni Únie. Elektronické informačné a komunikačné prostriedky vrátane primeraných funkcií môžu okrem iného umožniť verejným obstarávateľom a obstarávateľom, aby predchádzali, odhaľovali a napravovali chyby, ktoré vzniknú počas obstarávacích postupov. (31) Verejní obstarávatelia a obstarávatelia z rôznych členských štátov môžu mať záujem o spoluprácu a spoločné udeľovanie verejných koncesií s cieľom čo najlepšie využiť potenciál vnútorného trhu z hľadiska úspor z rozsahu a zdieľania rizík a prínosov, najmä pri inovačných projektoch s väčšou mierou rizika, než by bolo pre jedného verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa primerane prijateľné. Preto by sa mali stanoviť nové pravidlá pre cezhraničné spoločné udeľovanie koncesií určujúce rozhodné právo tak, aby sa uľahčilo cezhraničné spoločné udeľovanie verejných koncesií. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia z rôznych členských štátov môžu popritom zriadiť spoločné právne subjekty podľa vnútroštátneho práva alebo práva Únie. Pre takúto formu spoločného udeľovania koncesií by sa mali stanoviť osobitné pravidlá. (32) Zákony, iné právne predpisy a kolektívne zmluvy tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Európskej únie, ktoré sú platné v oblasti zamestnaneckých podmienok a bezpečnosti pri práci, by sa mali uplatňovať počas plnenia koncesie za predpokladu, že takéto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právom Únie. Pre cezhraničné situácie, keď pracovníci z jedného členského štátu na účely plnenia koncesie poskytujú služby v inom členskom štáte, sa v smernici Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb[11] stanovujú minimálne podmienky, ktoré musí hostiteľská krajina spĺňať v súvislosti s takýmito vyslanými pracovníkmi. (33) Koncesie by sa nemali udeľovať hospodárskym subjektom, ktoré boli účastníkmi zločineckej organizácie alebo ktoré boli uznané vinnými z korupcie, podvodu na úkor finančných záujmov Únie alebo z prania špinavých peňazí. Neplatenie daní alebo príspevkov na sociálne zabezpečenie by sa takisto malo sankcionovať povinným vylúčením na úrovni Únie. Okrem toho by verejní obstarávatelia a obstarávatelia mali mať možnosť vylúčiť záujemcov alebo uchádzačov z dôvodu závažného porušenia právnych predpisov Únie alebo vnútroštátnych právnych predpisov, ktorých cieľom je ochrana verejného záujmu v súlade so zmluvou, alebo ak hospodársky subjekt vykazuje významné alebo pretrvávajúce nedostatky pri plnení predchádzajúcej koncesie alebo koncesií podobnej povahy pre toho istého verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa. (34) Je potrebné objasniť podmienky, za ktorých si úprava koncesie počas jej plnenia vyžaduje nový postup udeľovania, so zreteľom na príslušnú judikatúru Súdneho dvora Európskej únie. Nový postup udeľovania sa vyžaduje v prípade podstatných zmien pôvodnej koncesie preukazujúcich úmysel strán opätovne prerokovať základné podmienky tejto koncesie. Platí to najmä v prípade, ak by zmenené a doplnené podmienky mali vplyv na výsledok postupu, keby boli súčasťou pôvodného postupu. Za podstatnú úpravu pôvodnej koncesie by sa zvyčajne nemalo považovať výnimočné a dočasné predĺženie platnosti koncesie, ktoré slúži len na zaistenie kontinuity poskytovania služby do doby udelenia novej koncesie. (35) Verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu byť konfrontovaní s vonkajšími okolnosťami, ktoré nemohli predvídať pri udeľovaní koncesie. V takomto prípade je potrebná určitá miera pružnosti na prispôsobenie koncesie týmto okolnostiam bez nového postupu udeľovania. Pojem okolnosti, ktoré obozretný verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ nemohol predvídať, odkazuje na okolnosti, ktoré nebolo možné predvídať napriek primerane dôkladnej príprave pôvodného udelenia verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom so zreteľom na dostupné prostriedky, povahu a vlastnosti konkrétneho projektu, osvedčené postupy v danej oblasti a potrebu zabezpečiť zodpovedajúci vzťah medzi prostriedkami vynaloženými pri príprave udeľovania a jeho predpokladanou hodnotou. Neplatí to však v prípadoch, keď úprava vedie k zmene povahy celkového obstarávania, napríklad tým, že nahradí stavebné práce, dodanie tovaru alebo služby, ktoré sa majú obstarať, niečím iným, alebo zásadne zmení druh obstarávania, pretože v takejto situácii možno predpokladať hypotetický vplyv na výsledok. (36) V súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania a transparentnosti by úspešný uchádzač nemal byť nahradený iným hospodárskym subjektom bez opätovného otvorenia sa koncesie hospodárskej súťaži. Úspešný uchádzač plniaci koncesiu však môže počas plnenia koncesie podliehať určitým štrukturálnym zmenám, ako sú čisto vnútorné reorganizácie, fúzie a akvizície alebo platobná neschopnosť, alebo byť nahradený na základe zmluvného ustanovenia, ktoré je známe všetkým uchádzačom a je v súlade so zásadami rovnakého zaobchádzania alebo transparentnosti. Takéto štrukturálne zmeny by si nemali automaticky vyžadovať nové postupy udeľovania pre všetky koncesie vykonávané týmto podnikom. (37) Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia by mali mať možnosť stanoviť úpravy koncesie v samotnej koncesnej zmluve prostredníctvom doložiek o preskúmaní, ktoré by im nemali umožňovať neobmedzenú voľnosť výberu. V tejto smernici by sa preto malo stanoviť, do akej miery možno v pôvodnej koncesii vykonávať úpravy. (38) S cieľom prispôsobiť sa rýchlemu technickému a hospodárskemu vývoju by na Komisiu mala byť delegovaná právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 zmluvy so zreteľom na celý rad nepodstatných prvkov tejto smernice. Technické detaily a charakteristiky zariadení pre elektronický príjem by mali byť v skutočnosti v súlade s technologickým vývojom a administratívnymi potrebami; takisto je nevyhnutné oprávniť Komisiu, aby prijala záväzné technické normy pre elektronickú komunikáciu s cieľom zaistiť interoperabilitu technických formátov, postupov a prenosu správ v postupoch udeľovania koncesií vykonávaných elektronickými prostriedkami komunikácie so zreteľom na technologický vývoj a administratívne potreby. Okrem toho by sa mal zoznam legislatívnych aktov Únie, ktorým sa stanovujú spoločné metodiky na výpočet nákladov na životný cyklus, urýchlene prispôsobiť v záujme začlenenia opatrení prijatých na odvetvovom základe. Na splnenie týchto potrieb by Komisia mala byť oprávnená aktualizovať zoznam legislatívnych aktov vrátane metodík na výpočet nákladov na životný cyklus. (39) S cieľom zabezpečiť primeranú súdnu ochranu záujemcom a uchádzačom počas postupov udeľovania koncesií, ako aj urobiť účinným vymáhanie pravidiel tejto smernice a zásad zmluvy, smernica Rady 89/665/EHS o koordinácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení týkajúcich sa uplatňovania postupov preskúmavania v rámci verejného obstarávania tovarov a prác[12] a smernica Rady 92/13/EHS, ktorou sa koordinujú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia o uplatňovaní právnych predpisov Spoločenstva o postupoch verejného obstarávania subjektov pôsobiacich vo vodnom, energetickom, dopravnom a telekomunikačnom sektore[13] by sa mali takisto uplatňovať na koncesie na služby a na koncesie na stavebné práce udelené verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi. Smernice 89/665/EHS a 92/13/EHS by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť. (40) Spracovávanie osobných údajov v súlade s touto smernicou by sa malo riadiť smernicou Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[14]. (41) V právnych predpisoch Únie o verejnom obstarávaní sa od členských štátov vyžaduje, aby dôsledne a systematicky monitorovali uplatňovanie a fungovanie týchto pravidiel s cieľom zaistiť efektívne a jednotné uplatňovanie právnych predpisov Únie. Preto ak členské štáty určia jeden vnútroštátny orgán zodpovedný za monitorovanie, vykonávanie a kontrolu verejného obstarávania, tento orgán môže mať rovnakú zodpovednosť vo vzťahu ku koncesiám. Jeden orgán s prierezovými úlohami by mal zabezpečiť prehľad hlavných problémov vykonávania a navrhnúť vhodné opatrenia na nápravu štrukturálnejších problémov. Tento orgán môže takisto poskytnúť okamžitú spätnú väzbu k fungovaniu politiky a možným slabým stránkam vnútroštátnych právnych predpisov a postupov, čo prispeje k rýchlemu nájdeniu riešení a zlepšeniu postupov udeľovania koncesií. (42) Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Komisia by pri príprave a tvorbe delegovaných aktov mala zaistiť súbežné, včasné a primerané postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (43) S cieľom zaistiť jednotné podmienky na vykonávanie tejto smernice by mali byť na Komisiu prenesené vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o postup na vypracovanie a prenos oznámení a na zasielanie a uverejňovanie údajov uvedených v prílohách IV až VI a zmenu a doplnenie prahových hodnôt. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[15]. Konzultačný postup by sa mal používať na prijatie vykonávacích aktov, ktoré nemajú žiadny vplyv ani z finančného hľadiska, ani pokiaľ ide o povahu a rozsah povinností vyplývajúcich z tejto smernice. Naopak, tieto akty sú charakterizované výlučne administratívnym účelom a slúžia na uľahčenie uplatňovania pravidiel stanovených touto smernicou. (44) V súlade so spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie k vysvetľujúcim dokumentom z [dátum], sa členské štáty zaviazali, že v opodstatnených prípadoch priložia k oznámeniam o svojich transpozičných opatreniach jeden alebo viac dokumentov, v ktorých sa vysvetľuje vzťah medzi časťami smernice a príslušnými časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. Vzhľadom na túto smernicu považuje zákonodarca predloženie takýchto dokumentov za opodstatnené. PRIJALI TÚTO SMERNICU: Smernica o koncesiách Obsah HLAVA I: VYMEDZENIE POJMOV, VŠEOBECNÉ ZÁSADY A ROZSAH PÔSOBNOSTI KAPITOLA I: Vymedzenie pojmov, všeobecné zásady a rozsah pôsobnosti ODDIEL 1: Vymedzenie pojmov a rozsah pôsobnosti Článok 1: Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Článok 2: Vymedzenie pojmov Článok 3: Verejní obstarávatelia Článok 4: Obstarávatelia Článok 5: Prahové hodnoty Článok 6: Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty koncesií Článok 7: Všeobecné zásady ODDIEL II : VYLÚČENIA Článok 8: Vylúčenia vzťahujúce sa na koncesie udeľované verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi Článok 9: Osobitné vylúčenia v oblasti telekomunikácií Článok 10: Vylúčenia vzťahujúce sa na koncesie udeľované obstarávateľmi Článok 11: Koncesie udelené pridruženému podniku Článok 12: Koncesie udeľované spoločnému podniku alebo obstarávateľovi, ktorý tvorí súčasť spoločného podniku Článok 13: Oznamovanie informácií Článok 14: Vylúčenie činností, ktoré sú priamo vystavené hospodárskej súťaži Článok 15: Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy ODDIEL III : Všeobecné ustanovenia Článok 16: Trvanie koncesie Článok 17: Sociálne a iné osobitné služby Článok 18: Zmiešané koncesie Článok 19: Koncesie zahŕňajúce viacero činností ODDIEL IV : Osobitné situácie Článok 20: Vyhradené koncesie Článok 21: Výskumné a vývojové služby KAPITOLA II: Zásady Článok 22: Hospodárske subjekty Článok 23: Nomenklatúry Článok 24: Dôverný charakter Článok 25: Pravidlá platné v oblasti komunikácie HLAVA II: PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA KONCESIÍ KAPITOLA I: Uverejňovanie a transparentnosť Článok 26: Oznámenia o koncesiách Článok 27: Oznámenia o udelení koncesie Článok 28: Forma a spôsob uverejňovania oznámení Článok 29: Uverejňovanie na vnútroštátnej úrovni Článok 30: Elektronická dostupnosť podkladov ku koncesii KAPITOLA II: Priebeh konania ODDIEL 1: SPOLOČNÉ KONCESIE, LEHOTY A TECHNICKÉ ŠPECIFIKÁCIE Článok 31: Spoločné koncesie medzi verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi z rôznych členských štátov Článok 32: Technické špecifikácie Článok 33: Skúšobný protokol, certifikácia a iné dôkazové prostriedky ODDIEL II : VÝBER ÚČASTNÍKOV A UDEĽOVANIE KONCESIÍ Článok 34: Všeobecné zásady Článok 35: Procesné záruky Článok 36: Výber a kvalitatívne hodnotenie záujemcov Článok 37: Stanovenie lehôt Článok 38: Lehoty na predloženie žiadostí o koncesiu Článok 39: Kritériá na vyhodnotenie ponúk Článok 40: Životný cyklus a náklady na životný cyklus HLAVA III: PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA PLNENIA KONCESIÍ Článok 41: Využívanie subdodávateľov Článok 42: Úprava koncesií počas ich platnosti Článok 43: Ukončenie koncesií HLAVA IV: ÚPRAVY SMERNÍC O OPRAVNÝCH PROSTRIEDKOCH V OBLASTI VEREJNÉHO OBSTARÁVANIA Článok 44: Zmeny a doplnenia smernice 89/665/EHS Článok 45: Zmeny a doplnenia smernice 92/13/EHS HLAVA V: DELEGOVANÉ PRÁVOMOCI, VYKONÁVACIE PRÁVOMOCI A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 46: Výkon delegovania právomocí Článok 47: Postup pre naliehavé prípady Článok 48: Postup výboru Článok 49: Transpozícia Článok 50: Prechodné ustanovenia Článok 51: Preskúmanie Článok 52: Nadobudnutie účinnosti Článok 53: Adresáti PRÍLOHY PRÍLOHA I: ZOZNAM ČINNOSTÍ UVEDENÝCH V ČLÁNKU 2 ODS. 5 PRÍLOHA II: ZOZNAM PRÁVNYCH PREDPISOV ÚNIE UVEDENÝ V ČLÁNKU 40 ODS. 4 PRÍLOHA III: ČINNOSTI VYKONÁVANÉ OBSTARÁVATEĽMI PODĽA ČLÁNKU 4 PRÍLOHA IV: INFORMÁCIE, KTORÉ MAJÚ BYŤ UVEDENÉ V OZNÁMENIACH O KONCESII PRÍLOHA V: INFORMÁCIE, KTORÉ MAJÚ BYŤ UVEDENÉ V OZNÁMENIACH O UDELENÍ KONCESIE PRÍLOHA VI: INFORMÁCIE, KTORÉ MAJÚ BYŤ UVEDENÉ V OZNÁMENIACH O UDELENÍ KONCESIE TÝKAJÚCE SA KONCESIÍ NA SOCIÁLNE A INÉ OSOBITNÉ SLUŽBY (ČLÁNOK 27 ODS. 1) PRÍLOHA VII: INFORMÁCIE, KTORÉ MAJÚ BYŤ UVEDENÉ V OZNÁMENIACH O ÚPRAVÁCH KONCESIE POČAS JEJ PLATNOSTI PODĽA ČLÁNKU 42 PRÍLOHA VIII: VYMEDZENIE URČITÝCH TECHNICKÝCH ŠPECIFIKÁCIÍ PRÍLOHA IX: CHARAKTERISTIKY TÝKAJÚCE SA UVEREJŇOVANIA PRÍLOHA X: SLUŽBY UVEDENÉ V ČLÁNKU 7 PRÍLOHA XI: ZOZNAM PRÁVNYCH PREDPISOV EURÓPSKEJ ÚNIE UVEDENÝ V ČLÁNKU 4 ODS. 2 PRÍLOHA XII: POŽIADAVKY TÝKAJÚCE SA ZARIADENÍ NA ELEKTRONICKÉ PRIJÍMANIE PONÚK A ŽIADOSTÍ PRÍLOHA XIII: INFORMÁCIE, KTORÉ MAJÚ BYŤ UVEDENÉ V PREDBEŽNÝCH OZNÁMENIACH O KONCESIÁCH NA SOCIÁLNE A INÉ OSOBITNÉ SLUŽBY HLAVA I Vymedzenie pojmov, všeobecné zásady a rozsah pôsobnosti KAPITOLA I Vymedzenie pojmov, všeobecné zásady a rozsah pôsobnosti Oddiel I Vymedzenie pojmov a rozsah pôsobnosti Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti 1. Touto smernicou sa stanovujú pravidlá obstarávacích postupov vykonávaných verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi, pokiaľ ide o koncesie, ktorých hodnota podľa odhadu nie je nižšia ako prahové hodnoty stanovené v článku 5. 2. Táto smernica sa vzťahuje na nadobudnutie stavebných prác alebo služieb vrátane dodania tovaru súvisiaceho s predmetom koncesie od hospodárskych subjektov vybraných buď: a) verejnými obstarávateľmi bez ohľadu na to, či dané stavebné práce alebo služby vrátane súvisiaceho dodania tovaru slúžia alebo neslúžia na verejný účel; b) obstarávateľmi za predpokladu, že stavebné práce alebo služby vrátane súvisiaceho dodania tovaru slúžia na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe III. Článok 2 Vymedzenie pojmov 1. Na účely tejto smernice platia tieto vymedzenia: (1) „koncesie“ sú verejné koncesie na stavebné práce, koncesie na stavebné práce alebo koncesie na služby. (2) „verejná koncesia na stavebné práce“ je zmluva s peňažným plnením uzatvorená písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi, ktorej predmetom je uskutočnenie stavebných prác, pričom protiplnením za stavebné práce, ktoré sa majú vykonať, je buď len právo na využívanie diela, ktoré je predmetom zmluvy, alebo toto právo spojené s peňažným plnením. (3) „písomný“ alebo „písomne“ je akékoľvek vyjadrenie pozostávajúce zo slov alebo číslic, ktoré je možné čítať, reprodukovať a následne oznámiť. Môže zahŕňať informácie prenášané a uchovávané elektronicky. (4) „koncesia na stavebné práce“ je zmluva s peňažným plnením uzatvorená písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými obstarávateľmi, ktorej predmetom je uskutočnenie stavebných prác, pričom protiplnením za stavebné práce, ktoré sa majú vykonať, je buď len právo na využívanie diela, ktoré je predmetom zmluvy, alebo toto právo spojené s peňažným plnením. (5) „uskutočnenie stavebných prác“ je uskutočnenie alebo navrhnutie a uskutočnenie stavebných prác spojených s jednou z činností uvedených v prílohe I alebo diela, alebo realizácia diela, a to akýmkoľvek spôsobom podľa požiadaviek, ktoré vymedzil verejný obstarávateľ, ktorý má rozhodujúci vplyv na druh alebo návrh diela. (6) „dielo“ je výsledok stavebných prác alebo stavebno-inžinierskych prác ako celku, ktorý sám o sebe postačuje na to, aby plnil ekonomickú alebo technickú funkciu. (7) „koncesia na služby“ je zmluva s peňažným plnením uzatvorená písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorej predmetom je poskytovanie služieb iných než tie, ktoré sú uvedené v bodoch 2 a 4, pričom protiplnením za služby, ktoré sa majú poskytovať, je buď len právo na využívanie služieb, ktoré sú predmetom zmluvy, alebo toto právo spojené s peňažným plnením. (8) „záujemca“ je hospodársky subjekt, ktorý sa uchádza o účasť na postupe udeľovania koncesie, alebo bol pozvaný, aby sa doňho zapojil; (9) „koncesionár“ je hospodársky subjekt, ktorému bola udelená koncesia. (10) „hospodársky subjekt“ je akákoľvek fyzická alebo právnická osoba alebo verejný subjekt alebo skupina takýchto osôb a/alebo subjektov, ktoré na trhu ponúkajú uskutočnenie stavebných prác a/alebo diela, dodanie tovaru alebo poskytnutie služieb. (11) „uchádzač“ je hospodársky subjekt, ktorý predložil ponuku. (12) „elektronicky“ znamená postup, pri ktorom sa používajú elektronické zariadenia na spracovanie (vrátane digitálnej kompresie) a uchovávanie údajov, ktoré sú prenášané, zasielané a prijímané prostredníctvom vedení, rádiom, optickými prostriedkami alebo inými elektromagnetickými prostriedkami. (13) „podklady ku koncesii“ sú všetky dokumenty, ktoré verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ pripravil alebo na ktoré odkazuje s cieľom opísať alebo určiť prvky obstarávania alebo postupu vrátane oznámenia o vyhlásení verejného obstarávania, technických špecifikácií, navrhovaných podmienok zmluvy, formátov, v ktorých záujemcovia a uchádzači predkladajú dokumenty, informácií o všeobecne uplatňovaných povinnostiach a akýchkoľvek doplnkových dokumentov. (14) „životný cyklus“ sú všetky po sebe nasledujúce a/alebo vzájomne prepojené fázy (vrátane výroby, dopravy, používania a údržby) existencie výrobku alebo stavebných prác alebo poskytovania služby, od získania surovín alebo vytvorenie zdrojov až po likvidáciu, odstránenie a ukončenie. 2. Právo na využívanie diela alebo služieb podľa bodov 2, 4 a 7 prvého odseku zahŕňa prenos významného prevádzkového rizika na koncesionára. Tým sa rozumie, že koncesionár preberá významné prevádzkové riziko, keď nie je zaručená návratnosť jeho investícií alebo nákladov, ktoré vynaložil pri prevádzkovaní diel alebo poskytovaní služieb, ktoré sú predmetom koncesie. Toto hospodárske riziko môže tvoriť buď: a) riziko spojené s používaním diel alebo s dopytom po poskytovaní služieb; alebo b) riziko spojené s dostupnosťou infraštruktúry, ktorú poskytuje koncesionár, alebo ktorá je používaná na poskytovanie služieb užívateľom. Článok 3 Verejní obstarávatelia 1. Na účely tejto smernice sú „verejní obstarávatelia“ štátne, regionálne alebo miestne orgány, inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom, združenia vytvorené jedným alebo niekoľkými takýmito orgánmi alebo jednou či viacerými takýmito inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom, ktoré sú iné než tie, ktoré udeľujú koncesiu na účely vykonávania činnosti uvedenej v prílohe III. 2. Medzi „regionálne orgány“ patria všetky orgány administratívnych jednotiek na úrovni NUTS 1 a 2 podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003[16]. 3. Medzi „miestne orgány“ patria všetky orgány administratívnych jednotiek na úrovni NUTS 3 a menších administratívnych jednotiek podľa nariadenia č. 1059/2003. 4. „Inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom“, sú inštitúcie, ktoré majú všetky tieto charakteristiky: a) sú zriadené na osobitný účel uspokojovania potrieb vo všeobecnom záujme, ktorý nemá priemyselnú alebo obchodnú povahu, alebo majú tento osobitný účel; b) majú právnu subjektivitu; c) sú z väčšej časti financované štátom, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom; alebo ich riadenie podlieha dohľadu týchto inštitúcií; alebo majú správny, riadiaci alebo dozorný orgán, v ktorom viac ako polovicu členov vymenovali štátne, regionálne alebo miestne orgány alebo iné inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom. Na účely písm. a) prvého pododseku platí, že ak sa inštitúcia, ktorá pracuje v bežných trhových podmienkach, zameriava na vytváranie zisku a znáša straty spojené s vykonávaním svojich činností, nemá účel uspokojovania potrieb vo všeobecnom záujme, ktorý nemá priemyselnú alebo obchodnú povahu. Článok 4 Obstarávatelia 1. Na účely tejto smernice medzi „obstarávateľov“ patria: (1) štátne, regionálne alebo miestne orgány, inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom, združenia vytvorené jedným alebo niekoľkými takýmito orgánmi alebo jednou alebo viacerými takýmito inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom, ako sú vymedzené v článku 3 ods. 2 až 4; (2) verejné podniky vymedzené v odseku 2 tohto článku; (3) subjekty, ktoré nie sú verejnými obstarávateľmi alebo verejnými podnikmi, pôsobiace na základe osobitných alebo výlučných práv udelených príslušným orgánom členského štátu, keď udeľujú koncesie na účely vykonávania jednej z činností uvedených v prílohe III. 2. „Verejný podnik“ je akýkoľvek podnik, v ktorom môžu verejní obstarávatelia vykonávať priamy alebo nepriamy dominantný vplyv na základe ich vlastníctva podniku, finančnej účasti v ňom alebo pravidiel, ktorými sa spravuje. Dominantný vplyv verejných obstarávateľov sa predpokladá, ak títo verejní obstarávatelia vo vzťahu k podniku priamo alebo nepriamo: a) vlastnia väčšinu upísaného kapitálu podniku alebo b) majú kontrolnú väčšinu hlasov súvisiacich s akciami vydanými podnikom alebo c) môžu vymenovať viac ako polovicu členov správneho, riadiaceho alebo dozorného orgánu podniku. 3. „Osobitné alebo výlučné práva“ sú práva udelené príslušným orgánom členského štátu na základe ktoréhokoľvek zákona, iného právneho predpisu alebo správneho opatrenia, ktorého účinkom je vyhradenie výkonu činností vymedzených v prílohe III pre jeden alebo niekoľko subjektov a ktoré významným spôsobom ovplyvňuje schopnosť iných subjektov vykonávať takúto činnosť. Práva, ktoré boli udelené na základe postupu, v rámci ktorého sa zaistila primeraná publicita a kde udeľovanie týchto práv bolo založené na objektívnych kritériách, nepredstavujú „osobitné alebo výlučné práva“ v zmysle tejto smernice. Takýto postup zahŕňa: a) postupy verejného obstarávania s predchádzajúcou výzvou na súťaž v súlade so smernicou [2004/18/ES alebo 2004/17/ES] alebo s touto smernicou; b) postupy podľa iných legislatívnych aktov Únie uvedené v prílohe XI, ktorými sa zaistí primeraná predchádzajúca transparentnosť udeľovania povolení na základe objektívnych kritérií. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 46 na úpravu zoznamu legislatívnych aktov Únie uvedeného v prílohe XI, ak je takáto úprava potrebná z dôvodu nového právneho predpisu Únie alebo zrušenia právneho predpisu Únie. Článok 5 Prahové hodnoty 1. Táto smernica sa vzťahuje na tieto koncesie, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 5 000 000 EUR: a) koncesie uzavreté obstarávateľmi na vykonávanie jednej z činností uvedených v prílohe III; b) koncesie uzavreté verejnými obstarávateľmi. 2. Na koncesie na služby, ktorých hodnota sa rovná alebo je vyššia ako 2 500 000 EUR, ale je nižšia ako 5 000 000 EUR, ktoré sú iné než sociálne služby a iné osobitné služby, sa vzťahuje povinnosť uverejniť oznámenie o udelení koncesie v súlade s článkami 27 a 28. Článok 6 Metódy výpočtu odhadovanej hodnoty koncesií 1. Výpočet odhadovanej hodnoty koncesie sa zakladá na celkovej splatnej sume bez DPH podľa odhadov verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa vrátane všetkých možností a všetkých predĺžení trvania koncesie. 2. Odhadovaná hodnota koncesie sa vypočíta ako hodnota súboru stavebných prác alebo služieb, aj keď boli obstarané prostredníctvom rozdielnych zmlúv, ak zmluvy tvoria súčasť jedného projektu. Ukazovatele existencie jedného projektu spočívajú v celkovom predchádzajúcom plánovaní a koncipovaní verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom, skutočnosti, že jednotlivé obstarávané prvky spĺňajú jednotnú hospodársku a technickú funkciu alebo že sú inak logicky prepojené. Ak verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ poskytuje záujemcom alebo uchádzačom ceny alebo platby, zohľadní ich pri výpočte odhadovanej hodnoty koncesie. 3. Výber metódy použitej na výpočet odhadovanej hodnoty koncesie sa nevykoná so zámerom vylúčiť ju z pôsobnosti tejto smernice. Stavebná práca alebo súbor služieb sa nerozdelí tak, aby to viedlo k jej alebo jeho vylúčeniu z pôsobnosti tejto smernice s výnimkou prípadov, keď existujú objektívne dôvody. 4. Tento odhad je platný v okamihu, v ktorom sa zasiela oznámenie o koncesii alebo v prípade, ak takéto oznámenie nie je plánované, v okamihu, v ktorom verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ začína postup udeľovania koncesie, najmä prostredníctvom vymedzenia podstatných charakteristík plánovanej koncesie. 5. Pokiaľ ide o verejné koncesie na stavebné práce a koncesie na stavebné práce, pri výpočte odhadovanej hodnoty sa zohľadnia tak náklady na stavebné práce, ako aj celková odhadovaná hodnota dodávok tovaru a služieb potrebných na uskutočnenie stavebných prác, ktoré verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia dajú dodávateľovi k dispozícii. 6. Ak navrhované dielo alebo obstaranie služieb môžu mať za následok, že sa koncesie udelia súčasne vo forme oddelených častí, zohľadní sa celková odhadovaná hodnota všetkých takýchto častí. 7. Ak sa súčet hodnôt všetkých častí rovná prahovej hodnote stanovenej v článku 5 alebo ju prevyšuje, táto smernica sa uplatňuje na zadanie každej časti. 8. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu udeliť koncesie na jednotlivé časti bez uplatnenia ustanovení o udelení stanovené v tejto smernici za predpokladu, že odhadovaná hodnota dotknutej časti bez DPH je nižšia ako 1 milión EUR. Súčet hodnôt takto zadaných častí (bez uplatnenia tejto smernice) však neprekročí 20 % súčtu hodnôt všetkých častí, na ktoré sa navrhované dielo alebo navrhovaný nákup služieb rozdelili. 9. Hodnota koncesií na služby je odhadovaná celková hodnota služieb, ktoré má koncesionár poskytnúť počas celého trvania koncesie, vypočítaná podľa objektívnej metodiky, ktorá sa špecifikuje v oznámení o koncesii alebo v podkladoch ku koncesii. Základ pre výpočet odhadovanej hodnoty koncesie je v prípade potreby tento: a) pre poisťovacie služby: splatné poistné a ostatné formy odmien; b) pre bankové a ostatné finančné služby: poplatky, provízie, úroky a ostatné formy odmien; c) pre projektové služby: poplatky, splatné provízie a ostatné formy odmien. 10. Hodnota koncesií zahŕňa odhadované príjmy, ktoré sa očakávajú od tretích osôb, a sumy, ktoré má uhradiť verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ. Článok 7 Všeobecné zásady Verejní obstarávatelia a obstarávatelia zaobchádzajú s hospodárskymi subjektmi rovnako a konajú transparentne a primerane. Postup udeľovania koncesie sa nenavrhuje s cieľom vylúčiť ju z rozsahu pôsobnosti tejto smernice alebo s cieľom umelo zúžiť hospodársku súťaž. Oddiel II Vylúčenia Článok 8 Vylúčenia vzťahujúce sa na koncesie udeľované verejnými obstarávateľmi a obstarávateľmi 1. Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie na služby udelené verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom hospodárskemu subjektu, ktorý je obstarávateľom alebo jeho združením, na základe výlučného práva, ktoré hospodárskemu subjektu priznáva uplatňovaný a uverejnený vnútroštátny zákon, iný právny predpis alebo správne opatrenie a ktoré bolo udelené v súlade so zmluvou a odvetvovými právnymi predpismi Únie o riadení sieťovej infraštruktúry v súvislosti s činnosťami uvedenými v prílohe III. 2. Odchylne od odseku 1 tohto článku, ak sa v odvetvovom právnom predpise uvedenom v odseku 1 tohto článku neustanovujú povinnosti transparentnosti špecifické pre dané odvetvie, uplatňujú sa požiadavky článku 27 ods. 1 a 3. 3. Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie, v prípade ktorých má verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ povinnosť udeliť ich alebo zorganizovať ich v súlade s postupmi verejného obstarávania stanovených v: a) medzinárodnej dohode uzavretej v súlade so zmluvou medzi členským štátom a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ktorá sa vzťahuje na stavebné práce, dodanie tovaru alebo služby, ktoré sa majú použiť na spoločné vykonávanie alebo využívanie projektu signatárskymi štátmi; b) uzatvorenej medzinárodnej dohode o umiestnení vojsk a týkajúcej sa podnikov členského štátu alebo tretej krajiny; c) konkrétnom postupe medzinárodnej organizácie. d) ak sú koncesie v plnej miere financované medzinárodnou organizáciou alebo medzinárodnou finančnou inštitúciou. Všetky dohody uvedené v prvom pododseku písm. a) sa oznámia Komisii, ktorá sa o nich môže poradiť s Poradným výborom pre verejné obstarávanie uvedeným v článku 48. Na účely písm. d) prvého pododseku rozhodnú strany v prípade koncesie, ktorej značná časť je spolufinancovaná medzinárodnou organizáciou alebo medzinárodnou finančnou inštitúciou, o uplatňovaných postupoch udeľovania koncesií, ktoré sú v súlade s ustanoveniami Zmluvy o fungovaní Európskej únie. 4. S výhradou článku 346 zmluvy sa táto smernica neuplatňuje na udeľovanie koncesií v oblasti obrany a bezpečnosti, pokiaľ ochranu podstatných bezpečnostných záujmov členského štátu nemožno zaručiť pravidlami stanovenými v tejto smernici. 5. Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie na služby na: a) nadobudnutie alebo prenájom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností alebo príslušných práv, ktoré sa ich týkajú, akýmkoľvek finančným spôsobom; smernica sa však vzťahuje na koncesie na finančné služby v akejkoľvek podobe udelené súčasne s uzatvorením zmluvy o nadobudnutí alebo prenájme alebo pred či po jej uzavretí; b) nadobudnutie, vypracovanie, produkciu alebo koprodukciu programového materiálu určeného na vysielanie vymedzené ako prenos a šírenie prostredníctvom akejkoľvek formy elektronickej siete, ktoré udeľujú vysielatelia, ani na koncesie na vysielací čas udelené vysielateľom; c) rozhodcovské a zmierovacie služby; d) finančné služby spojené s emisiou, predajom, nákupom alebo prevodom cenných papierov alebo na iné finančné nástroje v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES, služby centrálnych bánk a operácie vykonávané za pomoci Európskeho nástroja finančnej stability (ENFS); e) pracovné zmluvy; f) služby leteckej dopravy na základe udelenia prevádzkovej licencie v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) 1008/2008[17], [18]; g) služby verejnej osobnej dopravy v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1370/2007.[19] Vysielanie uvedené v prvom odseku písm. b) zahŕňa akýkoľvek prenos a distribúciu za pomoci akejkoľvek formy elektronickej siete. Článok 9 Osobitné vylúčenia v oblasti elektronickej komunikácie Táto smernica sa neuplatňuje na koncesie, ktorých hlavným účelom je umožniť verejným obstarávateľom, aby poskytovali alebo využívali verejné komunikačné siete alebo poskytovali verejnosti jednu alebo viacero služieb elektronickej komunikácie. Na účely tohto článku: (a) „verejná komunikačná sieť“ znamená elektronickú komunikačnú sieť, ktorá sa úplne alebo hlavne používa na poskytovanie služieb elektronickej komunikácie dostupných verejnosti a ktorá podporuje prenos informácií medzi koncovými bodmi siete; (b) „elektronická komunikačná sieť“ znamená prenosové systémy a v prípade potreby zariadenia na prepájanie alebo smerovanie a iné prostriedky, vrátane sieťových prvkov, ktoré nie sú aktívne, ktoré umožňujú prenos signálov po drôte, rádiom, optickými vláknami alebo inými elektromagnetickými prostriedkami, vrátane satelitných sietí, pevných (s prepínaním okruhov a paketov vrátane siete internet) a mobilných terestriálnych sietí, elektrických káblových systémov v rozsahu, v ktorom sa používajú na prenos signálov, siete používané pre rádiové a televízne vysielanie a káblové televízne siete, bez ohľadu na typ prenášaných informácií; (c) „koncový bod siete“ (ďalej len „NTP“, network termination point) znamená fyzický bod, v ktorom je účastníkovi poskytnutý prístup k verejnej komunikačnej sieti; v prípade sietí obsahujúcich prepínanie alebo smerovanie je NTP označený pomocou špecifickej sieťovej adresy, ktorá môže byť spojená s číslom alebo menom účastníka; (d) „elektronické komunikačné služby“ znamenajú služby bežne poskytované za úplatu, ktoré pozostávajú úplne alebo hlavne z prenosu signálov v elektronických komunikačných sieťach, vrátane telekomunikačných služieb a prenosových služieb v sieťach používaných na vysielanie, nezahŕňa však služby poskytujúce alebo vykonávajúce edičnú kontrolu obsahu prenášaného pomocou elektronických komunikačných sietí a služieb; nezahŕňa služby informačnej spoločnosti vymedzené v článku 1 smernice 98/34/ES, ktoré úplne alebo hlavne nepredstavujú prenos signálov v elektronických komunikačných sieťach. Článok 10 Vylúčenia vzťahujúce sa na koncesie udeľované obstarávateľmi 1. Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie, ktoré obstarávatelia udelili na iné účely, ako je vykonávanie ich činností opísaných v prílohe III, alebo na vykonávanie takýchto činností v tretej krajine v podmienkach, ktoré si nevyžadujú fyzické využitie siete alebo geografického územia v rámci Únie. 2. Obstarávatelia oznámia Komisii alebo vnútroštátnemu orgánu dohľadu na ich žiadosť všetky činnosti, ktoré považujú za vylúčené. Komisia môže na informačné účely v Úradnom vestníku Európskej únie pravidelne uverejňovať zoznamy kategórií činností, ktoré považuje za činnosti, na ktoré sa toto vylúčenie vzťahuje. Komisia pri tom rešpektuje všetky komerčne citlivé hľadiská, na ktoré môžu obstarávatelia upozorniť pri zasielaní týchto informácií. Článok 11 Koncesie udelené pridruženému podniku 1. Na účely tohto článku je „pridružený podnik“ každý podnik, ktorého ročná účtovná závierka sa konsoliduje s ročnou účtovnou závierkou obstarávateľa v súlade s požiadavkami siedmej smernice Rady 83/349/EHS[20]. 2. V prípade subjektov, na ktoré sa uvedená smernica nevzťahuje, je „pridružený podnik“ každý podnik, ktorý: a) môže byť priamo alebo nepriamo predmetom dominantného vplyvu obstarávateľa v zmysle článku 4 ods. 2 tejto smernice; b) môže vykonávať dominantný vplyv nad obstarávateľom; c) spoločne s obstarávateľom podlieha dominantnému vplyvu iného podniku na základe vlastníctva, finančnej účasti alebo predpisov, ktorými sa riadia. 3. Bez toho, aby bol dotknutý článok 15, a ak sú splnené podmienky stanovené v odseku 4, táto smernica sa nevzťahuje na tieto koncesie: a) koncesie udelené obstarávateľom pridruženému podniku; b) koncesie udelené spoločným podnikom, ktorý vytvorilo výlučne niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností opísaných v prílohe III, podniku, ktorý je pridružený k jednému z týchto obstarávateľov. 4. Odsek 3 sa vzťahuje: a) na koncesie na služby, ak aspoň 80 % priemerného celkového obratu pridruženého podniku za služby všeobecne za predchádzajúce tri roky pochádza z poskytovania služieb podnikom, ku ktorým je pridružený; b) na koncesie na stavebné práce, ak aspoň 80 % priemerného celkového obratu pridruženého podniku za stavebné práce všeobecne za predchádzajúce tri roky pochádza z poskytovania stavebných prác podnikom, ku ktorým je pridružený. 5. Ak nie je z dôvodu dátumu založenia pridruženého podniku alebo začatia vykonávania činnosti k dispozícii obrat za predchádzajúce tri roky, postačuje, ak tento podnik preukáže, najmä prostredníctvom plánov činností, že obrat uvedený v odseku 4 písm. a) alebo b) je vierohodný. 6. Ak rovnaké alebo podobné služby, dodávky tovaru alebo stavebné práce poskytuje viac ako jeden podnik, ktorý je pridružený k obstarávateľovi, vyššie uvedený percentuálny podiel v odseku 4 sa vypočíta s prihliadnutím na celkový obrat vyplývajúci z poskytovania služieb, dodávok tovaru alebo stavebných prác týmito pridruženými podnikmi. Článok 12 Koncesie udelené spoločnému podniku alebo obstarávateľovi, ktorý tvorí súčasť spoločného podniku Bez toho, aby bol dotknutý článok 15, a ak spoločný podnik bol zriadený na vykonávanie príslušnej činnosti na aspoň trojročné obdobie a ak sa v zakladacej listine spoločného podniku stanovuje, že obstarávatelia, ktorí ho tvoria, budú jeho súčasťou aspoň rovnaké obdobie, táto smernica sa nevzťahuje na koncesie udelené: a) spoločným podnikom, ktorý vytvorilo výlučne niekoľko obstarávateľov na účely vykonávania činností v zmysle prílohy III, jednému z týchto obstarávateľov, alebo b) obstarávateľom takémuto spoločnému podniku, ktorého je súčasťou. Článok 13 Oznamovanie informácií obstarávateľmi Obstarávatelia oznámia Komisii alebo vnútroštátnemu orgánu dohľadu na ich žiadosť tieto informácie týkajúce sa uplatňovania článku 11 ods. 2 a 3 a článku 12. a) názvy príslušných podnikov alebo príslušných spoločných podnikov, b) povahu a hodnotu dotknutých koncesií, c) dôkazy, ktoré Komisia alebo vnútroštátny orgán dohľadu pokladá za potrebné na preukázanie toho, že vzťah medzi podnikom alebo spoločným podnikom, ktorému sa koncesie udeľujú, a obstarávateľom je v súlade s požiadavkami článkov 11 alebo 12. Článok 14 Vylúčenie činností, ktoré sú priamo vystavené hospodárskej súťaži Táto smernica sa nevzťahuje na koncesie udelené obstarávateľmi, ak je činnosť v členskom štáte, v ktorom sa takéto koncesie plnia, priamo vystavená hospodárskej súťaži v súlade s článkami 27 a 28 smernice [ktorou sa nahrádza smernica 2004/17/ES]. Článok 15 Vzťahy medzi orgánmi verejnej správy 1. Koncesia, ktorú udelil verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 inej právnickej osobe, nepatrí do rozsahu pôsobnosti tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: a) takýto verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ vykonáva nad príslušnou právnickou osobou kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami; b) prinajmenšom 90 % činností danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúceho verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa alebo iné právnické osoby kontrolované daným verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom; c) v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov. Usudzuje sa, že verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 vykonáva nad právnickou osobou kontrolu podobnú tej, ktorú vykonáva nad vlastnými organizačnými zložkami v zmysle prvého pododseku písm. a), ak má rozhodujúci vplyv na strategické ciele, ako aj významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby. 2. Odsek 1 sa uplatňuje aj vtedy, ak kontrolovaný subjekt, ktorý je verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, udelí koncesiu svojmu kontrolujúcemu subjektu alebo inej právnickej osobe, ktorá je kontrolovaná rovnakým verejným obstarávateľom, za predpokladu, že v právnickej osobe, ktorej sa udeľuje verejná koncesia, nie je žiadna účasť súkromných investorov. 3. Verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ podľa článku 4 ods. 1 podods. 1, ktorý nad právnickou osobou nevykonáva kontrolu v zmysle odseku 1, môže napriek tomu udeliť koncesiu právnickej osobe, ktorú kontroluje spoločne s inými takýmito verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, bez uplatnenia ustanovení aktuálnej smernice, a to v prípade, ak sú splnené tieto podmienky: a) verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 vykonávajú nad právnickou osobou spoločnú kontrolu podobnú kontrole, ktorú vykonávajú nad vlastnými organizačnými zložkami; b) prinajmenšom 90 % činnosti danej právnickej osoby sa vykonáva pre kontrolujúcich verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 alebo iné právnické osoby kontrolované tým istým verejným obstarávateľom alebo obstarávateľom; c) v kontrolovanej právnickej osobe nie je žiadna účasť súkromných investorov. Na účely písm. a) sa usudzuje, že verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 spoločne kontrolujú právnickú osobu, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: a) orgány kontrolovanej právnickej osoby s rozhodovacími právomocami pozostávajú zo zástupcov všetkých zúčastnených verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov podľa článku 4 ods. 1 podods. 1; b) títo verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 dokážu spoločne vykonávať rozhodujúci vplyv na strategické ciele a významné rozhodnutia kontrolovanej právnickej osoby; c) kontrolovaná právnická osoba nesleduje záujmy, ktoré sa odlišujú od záujmov orgánov verejnej správy, ktoré sú s k nej pridružené; d) kontrolovanej právnickej osobe neplynú z verejných zákaziek verejných obstarávateľov žiadne zisky, s výnimkou náhrady skutočných nákladov. 4. Dohoda uzatvorená medzi dvoma alebo viacerými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi podľa článku 4 ods. 1 podods. 1 sa nepovažuje za koncesiu v zmysle článku 2 ods. 1 bod 1 tejto smernice, ak sú splnené tieto kumulatívne podmienky: a) dohodou sa zakladá skutočná spolupráca medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, ktorá je zameraná na spoločné vykonávanie ich úloh služby vo verejnom záujme a zahŕňa vzájomné práva a povinnosti strán; b) dohoda sa riadi iba aspektmi týkajúcimi sa verejného záujmu; c) zúčastnení verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia nevykonávajú na otvorenom trhu viac ako 10 % (vyjadrenie na základe obratu) činností, ktoré sú podstatné v súvislosti s dohodou; d) dohoda nezahŕňa finančné prevody medzi zúčastnenými verejnými obstarávateľmi alebo obstarávateľmi, s výnimkou prevodov zodpovedajúcich náhrade skutočných nákladov na stavebné práce, služby alebo dodanie tovaru; e) v prípade žiadneho dotknutého verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa neexistuje účasť súkromných investorov. 5. Neexistencia účasti súkromných investorov podľa odsekov 1 až 4 sa overí pri udeľovaní koncesie alebo uzatváraní dohody. Výnimky stanovené v tomto článku sa prestávajú uplatňovať v okamihu, keď vznikne účasť súkromného investora, čo má za následok, že prebiehajúce koncesie sa musia otvoriť hospodárskej súťaži prostredníctvom riadnych postupov udeľovania koncesií. Oddiel III Všeobecné ustanovenia Článok 16 Trvanie koncesie Trvanie koncesie je obmedzené na obdobie, ktoré je podľa odhadu potrebné na to, aby sa koncesionárovi vrátili investície vynaložené pri prevádzkovaní diela alebo poskytovaní služieb aj s primeranou návratnosťou investovaného kapitálu. Článok 17 Sociálne a iné osobitné služby Koncesie na sociálne a iné osobitné služby uvedené v prílohe X patriace do rozsahu pôsobnosti tejto smernice podliehajú povinnosti podľa článku 26 ods. 3 a článku 27 ods. 1. Článok 18 Zmiešané koncesie 1. Zákazky, ktorých predmetom sú služby aj dodanie tovaru, sa udeľujú v súlade s touto smernicou, ak hlavným predmetom danej zákazky sú služby a ak sú koncesiami v zmysle článku 2 ods. 1 bod 1). 2. Koncesie, ktorých predmetom sú služby v zmysle článku 17 a aj iné služby, sa udeľujú v súlade s ustanoveniami uplatniteľnými na ten druh služby, ktorý charakterizuje hlavný predmet danej zmluvy. 3. V prípade zmiešaných zákaziek podľa odsekov 1 a 2 sa hlavný predmet určuje porovnaním hodnoty jednotlivých služieb alebo dodávok tovaru. 4. Ak sú predmetom zákazky koncesie, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, ako aj obstarávanie alebo iné prvky, na ktoré sa táto smernica alebo smernica [ktorou sa nahrádza smernica 2004/17/ES a smernica 2004/18] alebo smernica 2009/81/ES nevzťahujú, potom sa tá časť zákazky, ktorá predstavuje koncesiu, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, zadáva v súlade s touto smernicou. Ak sú však rôzne časti zákazky objektívne neoddeliteľné, uplatňovanie tejto smernice sa určí na základe hlavného predmetu danej zákazky. 5. V prípade koncesií, na ktoré sa uplatňuje táto smernica, a zákaziek, na ktoré sa uplatňuje [smernica 2004/18/ES alebo smernica 2004/17/ES] alebo smernica 2009/81/ES[21], sa tá časť zákazky, ktorá predstavuje koncesiu, na ktorú sa vzťahuje táto smernica, zadáva v súlade s jej ustanoveniami. Ak sú rôzne časti takýchto zákaziek objektívne neoddeliteľné, uplatňovanie tejto smernice sa určí na základe hlavného predmetu danej zákazky. Článok 19 Koncesie zahŕňajúce viacero činností 1. Pre koncesiu, ktorej účelom je zahrnúť viacero činností, platia pravidlá vzťahujúce sa na činnosť, na ktorú je koncesia predovšetkým určená. Výber medzi udelením jednej koncesie a udelením niekoľkých oddelených koncesií sa však nesmie urobiť s cieľom vylúčiť ju z pôsobnosti tejto smernice. 2. Ak je jedna z činností, na ktorú je určená koncesia, na ktorú sa vzťahujú ustanovenia tejto smernice, uvedená v prílohe III a ostatné v nej uvedené nie sú, a pokiaľ nie je možné objektívne určiť, na ktorú činnosť je koncesia predovšetkým určená, koncesia sa udelí v súlade s ustanoveniami uplatňovanými na koncesie udeľované verejnými obstarávateľmi. 3. Ak sa na jednu z činností, na ktorú je zákazka alebo koncesia určená, vzťahuje táto smernica a na ostatné sa nevzťahuje ani táto smernica ani [smernica 2004/18/ES alebo smernica 2004/17/ES] ani smernica 2009/81/ES[22], a ak je objektívne nemožné určiť, ktorá činnosť je hlavným predmetom zákazky alebo koncesie, táto zákazka alebo koncesia sa udelí v súlade s touto smernicou. Oddiel IV Osobitné situácie Článok 20 Vyhradené koncesie Členské štáty môžu vyhradiť právo účasti na postupoch udeľovania koncesie pre chránené pracovné dielne a hospodárske subjekty, ktorých hlavným cieľom je sociálna a profesionálna integrácia postihnutých alebo znevýhodnených pracovníkov alebo zabezpečiť, aby sa takéto koncesie plnili v rámci programov chránených pracovných miest za predpokladu, že viac ako 30 % zamestnancov týchto dielní, hospodárskych subjektov alebo programov tvoria postihnutí alebo znevýhodnení pracovníci. Oznámenie o koncesii obsahuje odkaz na toto ustanovenie. Článok 21 Výskumné a vývojové služby 1. Táto smernica sa uplatňuje na koncesie na služby na výskumné a vývojové služby s referenčnými číslami CPV 73000000-2 až 73436000-7, s výnimkou 73200000-4, 73210000-7 alebo 73220000-0 za predpokladu, že sú splnené obe tieto podmienky: a) prospech plynie výlučne verejnému obstarávateľovi alebo obstarávateľovi na využitie pri plnení svojich vlastných úloh; b) odmenu za poskytnutú službu poskytuje v plnom rozsahu verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ. 2. Táto smernica sa neuplatňuje na verejné koncesie na služby na výskumné a vývojové služby s referenčnými číslami CPV 73000000-2 až 73436000-7, s výnimkou 73200000-4, 73210000-7 alebo 73220000-0, ak nie je splnená jedna z vyššie uvedených podmienok. 3. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 46 týkajúce sa referenčných čísiel v tomto článku vždy, keď je potrebné, aby sa v tejto smernici zohľadnili zmeny v nomenklatúre CPV, pričom z nich nevyplýva úprava rozsahu pôsobnosti tejto smernice. KAPITOLA II Zásady Článok 22 Hospodárske subjekty 1. Hospodárske subjekty, ktoré sú podľa právnych predpisov členského štátu, v ktorom sú zriadené, oprávnené poskytovať príslušnú službu, nesmú byť zamietnuté len z dôvodu, že podľa právnych predpisov členského štátu, v ktorom sa koncesia udeľuje, by sa od nich vyžadovalo, aby boli buď fyzickou, alebo právnickou osobou. 2. Od právnických osôb sa však môže vyžadovať, aby uviedli v ponuke alebo v žiadosti mená a príslušnú odbornú kvalifikáciu pracovníkov, ktorí budú zodpovední za plnenie príslušnej koncesie. 3. Skupiny hospodárskych subjektov môžu predložiť ponuky alebo sa hlásiť ako záujemcovia. 4. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia nestanovia pre účasť takýchto skupín na postupoch udeľovania koncesií osobitné podmienky, ktoré neplatia pre individuálnych záujemcov. Na účely predloženia žiadosti alebo ponuky nesmú verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia od týchto skupín vyžadovať, aby nadobudli určitú právnu formu. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu pre plnenie koncesie určitou skupinou stanoviť osobitné podmienky za predpokladu, že takéto podmienky sú odôvodnené objektívnymi dôvodmi a primerané. V týchto podmienkach sa od skupiny môže vyžadovať, aby v prípade zadania zákazky nadobudla určitú právnu formu, a to v rozsahu, v akom je táto zmena nevyhnutná na uspokojivé plnenie koncesie. Článok 23 Nomenklatúry 1. Pri akomkoľvek odkaze na nomenklatúry v kontexte udeľovania koncesií sa používa „spoločný slovník obstarávania (CPV)“ prijatý nariadením (ES) č. 2195/2002[23]. 2. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 46 s cieľom upraviť referenčné čísla používané v prílohách I a X vždy, keď je potrebné, aby sa v tejto smernici zohľadnili zmeny v nomenklatúre CPV, pričom z nich nevyplýva úprava rozsahu pôsobnosti tejto smernice. Článok 24 Dôverný charakter 1. Pokiaľ sa v tejto smernici alebo vo vnútroštátnych právnych predpisoch týkajúcich sa prístupu k informáciám nestanovuje inak a bez toho, aby boli dotknuté povinnosti v súvislosti s uverejňovaním informácií o zadaných zmluvách a v súvislosti s informáciami pre záujemcov a uchádzačov podľa článkov 27 a 35 tejto smernice, verejný obstarávateľ nezverejní informácie, ktoré mu poskytli hospodárske subjekty, ktoré tieto označili za dôverné, vrátane, okrem iného, technických alebo obchodných tajomstiev a dôverných aspektov ponúk. 2. Verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu hospodárskym subjektom uložiť požiadavky zamerané na ochranu dôverného charakteru informácií, ktoré verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia sprístupňujú počas postupu udeľovania koncesie. Článok 25 Pravidlá platné v oblasti komunikácie 1. Pri akejkoľvek komunikácii a výmene informácií si verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu vybrať medzi týmito formami komunikácie, s výnimkou prípadov, keď je elektronická forma povinná podľa článku 28 ods. 2 a článku 30 tejto smernice: a) elektronická komunikácia v súlade s odsekmi 3, 4 a 5; b) poštová alebo faxová komunikácia; c) telefonická komunikácia v prípadoch a za okolností uvedených v odseku 6 alebo d) kombinácia týchto foriem. Členské štáty môžu stanoviť povinnosť použiť elektronické formy komunikácie v prípade koncesií nad rámec povinností stanovených v článku 28 ods. 2 a článku 30 tejto smernice. 2. Zvolený spôsob komunikácie musí byť všeobecne dostupný a nesmie obmedzovať prístup hospodárskych subjektov postupu udeľovania koncesie. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia pri každej komunikácii, výmene a uchovávaní informácií zaistia celistvosť údajov a zachovanie dôvernosti ponúk a žiadostí. Obsah ponúk a žiadostí preskúmajú až po uplynutí lehoty na ich predloženie. 3. Nástroje, ktoré sa majú používať na elektronickú komunikáciu, ako aj ich technické charakteristiky, nie sú diskriminačné, sú všeobecne dostupné a interoperabilné so všeobecne používanými produktmi informačných a komunikačných technológii a neobmedzujú prístup hospodárskych subjektov k postupu udeľovania koncesie. Technické údaje a charakteristiky zariadení na elektronické prijímanie, ktoré sa považujú za zariadenia v súlade s požiadavkami prvého pododseku tohto odseku, sú uvedené v prílohe XII. Komisia je oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 46 s cieľom zmeniť a doplniť technické údaje a charakteristiky uvedené v prílohe XII z dôvodu technologického vývoja alebo z administratívnych dôvodov. S cieľom zaistiť interoperabilitu technických formátov, ako aj štandardov spracovania a prenosu správ, najmä v cezhraničnom kontexte, je Komisia oprávnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 46 na stanovenie povinnosti používať určité technické štandardy, prinajmenšom pokiaľ ide o používanie predkladania v elektronickej podobe, elektronických katalógov a prostriedkov elektronického overovania. 4. Verejní obstarávatelia a obstarávatelia môžu v prípade potreby požadovať použitie nástrojov, ktoré nie sú všeobecne dostupné, za predpokladu, že poskytnú alternatívne formy prístupu. Usudzuje sa, že verejní obstarávatelia a obstarávatelia poskytli vhodné alternatívne formy prístupu v ktoromkoľvek z týchto prípadov: (a) od dátumu uverejnenia oznámenia podľa prílohy IX alebo od dátumu zaslania výzvy na potvrdenie záujmu ponúkajú neobmedzený a úplný priamy elektronický prístup k týmto nástrojom; v znení oznámenia alebo vo výzve na potvrdenie záujmu je uvedená internetová adresa, na ktorej sú tieto nástroje prístupné; (b) zaistia, aby uchádzači zriadení v iných členských štátoch ako členskom štáte verejného obstarávateľa mohli pristupovať k postupu udeľovania koncesie prostredníctvom použitia dočasných tokenov dostupných online bez ďalších nákladov; (c) podporujú alternatívny kanál elektronického predloženia ponúk. 5. Pre zariadenia na elektronický prenos a prijímanie ponúk a zariadenia na elektronický prenos a prijímanie žiadostí sa uplatňujú tieto pravidlá: a) informácie, ktoré sa týkajú špecifikácií elektronického predloženia ponúk a žiadostí o účasť vrátanie kódovania a časového označovania, sú dostupné zainteresovaným stranám; b) zariadenia, metódy overovania a elektronické podpisy spĺňajú požiadavky stanovené v prílohe XII; c) verejní obstarávatelia a obstarávatelia špecifikujú úroveň bezpečnosti, ktorá je potrebná pre elektronické formy komunikácie v rôznych etapách postupu udeľovania koncesie. Úroveň je primeraná príslušnému riziku; d) ak sa požadujú zdokonalené elektronické podpisy vymedzené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES[24], verejní obstarávatelia a obstarávatelia prijmú podpisy založené na kvalifikovaných elektronických certifikátoch podľa zoznamu dôveryhodných informácií stanoveného v rozhodnutí Európskej komisie 2009/767/ES[25], ktoré boli vytvorené použitím bezpečného zariadenia na vytvorenie podpisu alebo bez neho, pričom sa musia splniť tieto podmienky: (i) požadovaný zdokonalený formát podpisov musia stanoviť na základe formátov stanovených v rozhodnutí Komisie 2011/130/EÚ[26] a musia prijať opatrenia potrebné na to, aby bolo možné technicky spracovať tieto formáty; (ii) ak sa ponuka podpisuje za pomoci kvalifikovaného certifikátu, ktorý je zahrnutý v zozname dôveryhodných informácií, nesmú sa uplatňovať ďalšie požiadavky, ktoré môžu zabrániť použitiu daných podpisov uchádzačmi. 6. Na prenos žiadostí o účasť sa vzťahujú tieto pravidlá: (a) žiadosti o účasť na postupe udeľovania koncesie sa môžu podávať písomne alebo telefonicky; v prípade telefonických žiadostí sa pred uplynutím lehoty na prijímanie žiadostí musí zaslať písomné potvrdenie; (b) verejní obstarávatelia alebo obstarávatelia môžu vyžadovať, aby žiadosti o účasť poslané faxom boli potvrdené poštou alebo elektronicky, ak je to potrebné na účely právneho dokazovania. Na účely písm. b) verejný obstarávateľ alebo obstarávateľ uvedie v oznámení o koncesii alebo vo výzve na potvrdenie záujmu, že vyžaduje, aby žiadosti o účasť zaslané faxom boli potvrdené poštou alebo elektronicky, a lehotu na zaslanie takéhoto potvrdenia. 7. Členské štáty zaistia, aby sa najneskôr 5 rokov od dátumu stanoveného v článku 49 ods. 1 všetky postupy udeľovania koncesie, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, vykonávali použitím elektronických foriem komunikácie, najmä predkladania v elektronickej podobe, v súlade s požiadavkami tohto článku. Táto povinnosť sa neuplatňuje v prípadoch, ak by si použitie elektronických foriem vyžadovalo špecializované nástroje alebo formáty súborov, ktoré nie sú všeobecne dostupné vo všetkých členských štátoch v zmysle odseku 3. Povinnosťou verejných obstarávateľov alebo obstarávateľov používajúcich na predloženie ponúk iné formy komunikácie je, aby v podkladoch ku koncesii preukázali, že používanie elektronických foriem komunikácie by si z dôvodu osobitnej povahy informácií, ktoré sú predmetom výmeny s hospodárskymi subjektmi, vyžadovalo špecializované nástroje alebo formáty súborov, ktoré nie sú všeobecne dostupné vo všetkých členských štátoch. Usudzuje sa, že verejní obstarávatelia a obstarávatelia majú oprávnené dôvody nevyžadovať elektronické formy komunikácie v procese predloženia ponúk v týchto prípadoch: (a) opis technických špecifikácií sa z dôvodu špecializovanej povahy udeľovania koncesie nemôže p