SPOLOČNÁ SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Osobitná administratívna oblasť Hongkong: výročná správa za rok 2012 /* JOIN/2013/013 final */





SPOLOČNÁ SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Osobitná administratívna oblasť Hongkong: výročná správa za rok 2012 Úvod Od odovzdania Hongkongu Čínskej ľudovej republike v roku 1997 Európska únia a jej členské štáty pozorne sledujú politický a hospodársky vývoj v osobitnej administratívnej oblasti (OAO) Hongkong. S cieľom splniť záväzok voči Európskemu parlamentu prijatý v roku 1997 sa vydáva výročná správa o vývoji v OAO Hongkong. Toto je pätnásta správa, ktorá sa týka roku 2012. Zásada „jedna krajina, dva systémy“, zakotvená v spoločnom vyhlásení Číny a Spojeného kráľovstva a v základnom zákone Hongkongu, v roku 2012 naďalej dobre fungovala, keďže sa naďalej dodržiavali práva a základné slobody obyvateľov Hongkongu, bola zabezpečená ochrana právneho poriadku a ostal zachovaný aj systém trhového hospodárstva a podnikateľské prostredie. Bilaterálne vzťahy medzi EÚ a Hongkongom sa naďalej prehlbovali, čo potvrdzuje aj júlová návšteva vysokej predstaviteľky EÚ a podpredsedníčky Komisie Catherine Ashtonovej v Hongkongu, kde sa stretla s predsedom výkonnej rady vlády OAO Hongkong Leungom Čchun-jingom. Európska únia pripisuje stabilite, hospodárskej prosperite a demokratickému vývoju Hongkongu veľkú dôležitosť. EÚ naďalej dôrazne podporuje rýchly a podstatný pokrok k dosiahnutiu cieľa všeobecného volebného práva v súlade so základným zákonom OAO Hongkong, ako aj vôľou obyvateľov Hongkongu. Politický vývoj V roku 2012 sa v Hongkongu odohrali dôležité politické udalosti, 25. marca sa uskutočnili voľby nového predsedu výkonnej rady vlády, 1. júla bola nastúpila do funkcie nová vláda a 9. septembra sa konali voľby do novej legislatívnej rady. Po prvýkrát v histórii Hongkongu sa výmena vlády a legislatívnej rady udiala v tom istom roku. Voľba predsedu výkonnej rady sa uskutočnila prostredníctvom volebného výboru, ktorá sa skladá z členov vybratých z radov podnikateľov, odborných odvetví, občianskej spoločnosti a politických činiteľov na úrovni okresnej a legislatívnej rady. Pri príležitosti tejto voľby sa počet členov výboru zvýšil z 800 na 1 200. Podmienky kandidatúry na post predsedu výkonnej rady splnili traja kandidáti. Volebná kampaň bola živšia než kedykoľvek predtým a vyznačovala sa riadnou predvolebnou kampaňou a intenzívnym mediálnym pokrytím vrátane dvoch predvolebných debát vysielaných naživo a veľmi vysokým zapojením verejnosti, a to aj napriek obmedzenej úlohe, ktorú verejnosť pri tejto voľbe zohráva. Volebná kampaň bola sčasti poznačená polemikou, vrátane obvinení, s ktorými boli spojení aj hlavní protivníci. V dôsledku škandálov nastal vo verejnej mienke obrat, ktorý poškodil hlavného favorita Henryho Tanga. Leung Čchun-jing získal vo voľbe 689 hlasov (60,9 %) z celkových 1 132 odovzdaných hlasov, Henry Tang dostal 285 hlasov (25,2 %) a Albert Ho získal 76 hlasov (6,7 %). Komisia pre volebné záležitosti zaznamenala 82 neplatných hlasov, z toho 75 bolo nevyplnených. Pri príležitosti zvolenia Leunga Čchun-jinga za predsedu výkonnej rady osobitnej administratívnej oblasti Hongkong vo štvrtom volebnom období vydala vysoká predstaviteľka EÚ a podpredsedníčka Komisie Catherine Ashtonová vyhlásenie, v ktorom novému predsedovi výkonnej rady zablahoželala a vyslovila želanie, aby sa vzťahy medzi EÚ a Hongkongom počas jeho funkčného obdobia ďalej prehlbovali. Čínsky premiér Wen Ťia-pao 28. marca vymenoval Leunga Čchun-jinga do funkcie predsedu výkonnej štvrtého volebného obdobia. Zloženiu prísahy predsedu výkonnej rady, ktoré sa uskutočnilo 1. júla, v deň 15. výročia odovzdania, predsedal čínsky prezident Chu Ťin-tchao. Predseda výkonnej rady Leung vo svojom inauguračnom prejave prisľúbil, že sa bude „zasadzovať za spravodlivosť, práva občanov, ochranu právneho poriadku, čistú vládu, slobodu a demokraciu, ktoré patria k základným hodnotám Hongkongu.“ Leung tiež uviedol, že bude „podporovať rozvoj demokratického politického systému v súlade s ustanoveniami základného zákona a príslušnými rozhodnutiami Stáleho výboru Národného ľudového kongresu.“ EÚ tieto záväzky uvítala. Pri príležitosti volieb bola legislatívna rada rozšírená zo 60 na 70 členov, pričom kreslá boli rovnomerne rozdelené medzi územné volebné obvody a funkčné volebné obvody. V územných volebných obvodoch sa volí podľa pravidiel pomerného zastúpenia. Ďalších päť členov bolo zvolených do nových územných volebných obvodov a spomedzi členov okresných rád bolo vo všeobecných voľbách vybratých päť tzv. superzákonodarcov do nového funkčného obvodu (druhého) okresnej rady. Išlo o prvé voľby, v ktorých bola viac než polovica kresiel legislatívnej rady zvolená priamo, čo znamená, že súčasný zákonodarný zbor má viac demokratickej legitimity než jeho predchodcovia. O 70 kresiel sa uchádzalo 287 kandidátov zo 17 politických strán alebo záujmových skupín. Volebná účasť v piatich územných volebných obvodoch bola 9. septembra 53 %, čo bolo viac než vo voľbách do legislatívnej rady v roku 2008 (45 %), ale menej než vo voľbách v roku 2004 (55,6 %). Volebné štatistiky ukázali nasledovné: územný volebný obvod (35 kresiel): hlasovalo 53 % z 3,47 milióna registrovaných voličov, funkčný (druhý) volebný obvod okresnej rady (známy ako tzv. superkreslá) (5 kresiel): hlasovalo 51,9 % z 3,22 milióna registrovaných voličov, a 14 kandidujúcich tradičných funkčných volebných obvodov (30 kresiel): hlasovalo 69,6 % z 216 979 registrovaných voličov. Priebeh volieb bol všeobecne považovaný za dobre zvládnutý. V médiách a iných zdrojoch sa však objavili správy, že styčný úrad ústrednej vlády zasahoval do volebnej kampane prostredníctvom verejných vyhlásení a lobovania za kandidátov. Provládne politické strany získali 43 kresiel (17 územných, 2 superkreslá a 24 funkčných) a dosiahli takmer dvojtretinovú väčšinu. Spomedzi týchto strán ostala najväčšou politickou stranou v zákonodarnom zbore Demokratická aliancia pre pokrok a zlepšenie Hongkongu (DAB) s trinástimi kreslami v legislatívnej rade. Bývalý predseda strany Jasper Tsang Yok-sing bol znovuzvolený za predsedu legislatívnej rady. Opozičné pandemokratické zoskupenie získalo 27 kresiel (18 územných, 3 superkreslá a 6 funkčných) z celkových 70 kresiel v zákonodarnom zbore, a zabezpečilo si tak dostatočný počet kresiel na zablokovanie ústavných zmien. Nezávislá komisia proti korupcii (ICAC) dostala 2 281 sťažností týkajúcich sa volieb do okresných rád, ktoré sa uskutočnili v novembri 2011. Z pomedzi týchto sťažností sa 1 614 týkalo falšovania volieb, z toho 1 604 z nich bolo stíhateľných. Do novembra 2012 bolo 45 osôb prenasledovaných za falšovanie volieb a 38 z nich bolo odsúdených. Osobitná pracovná skupina, ktorú zriadila komisia ICAC, uzatvorila vyšetrovania tých sťažností na falšovanie volieb, pri ktorých nebol preukázaný ich rozmáhajúci sa alebo systematický charakter. Predseda výkonnej rady Leung vo svojom prvom politickom prejave v legislatívnej rade zdôraznil ako svoje hlavné priority dostupnosť bývania, chudobu, ľudí v pokročilejšom veku a starnúce obyvateľstvo Hongkongu, a životné prostredie. Predseda výkonnej rady tiež uviedol, že sa bude usilovať o dosiahnutie konsenzu, pokiaľ ide o prijatie návrhu na zavedenie všeobecného volebného práva vo voľbách predsedu výkonnej rady v roku 2017. Hlavné priority predsedu výkonnej rady sa stretli s veľmi kritickými reakciami niektorých členov legislatívnej rady, ktorí občas prostredníctvom obštrukcií blokujú rozhodovanie. Predseda výkonnej rady je tiež pravidelne terčom kritiky médií, a to čiastočne pre podozrenia z neoprávnenej prestavby svojho domu. Vláda sa stretla s veľkým odporom proti plánu zaviesť etickú a vlasteneckú výchovu do školských osnov, ktorý 30. apríla oznámila ešte bývalá administratíva. Dňa 7. júla bola založená Záujmová skupina rodičov pre vlasteneckú výchovu, ktorá bojuje proti zavedeniu osnov vlasteneckej výchovy. Podľa tvrdení skupiny sa vyše 90-tisíc ľudí zúčastnilo zhromaždenia, ktoré sa konalo 29. júla s cieľom vyžadovať od vlády, aby od plánu upustila. Vláda napokon 8. septembra oznámila, že osnovy vlasteneckej výchovy nebudú povinné a rozhodnutie, či osnovy zaviesť alebo nie, bude ponechané na odbornom uvážení škôl. O mesiac neskôr vláda ďalej oznámila, že príručka osnov etickej a vlasteneckej výchovy sa formálne sťahuje a že vláda nebude požadovať od škôl prijatie tejto príručky a nebude príručku používať ani ako podklad na školskú inšpekciu. Zachovanie právneho štátu a nezávislosti súdnictva bolo naďalej predmetom verejnej debaty. Predseda výkonnej rady a minister spravodlivosti pri viacerých príležitostiach zdôraznili dôležitosť ochrany základných hodnôt Hongkongu a zachovania atraktívnosti tejto oblasti pre investície. Spor nastal, keď bývalý minister spravodlivosti urobil vyhlásenie, v ktorom podľa členov legislatívnej rady a médií spochybnil nezávislosť súdnictva od ústrednej vlády. Súčasný minister spravodlivosti sa stal terčom kritiky, keď navrhol, aby najvyšší odvolací súd pred rozhodnutím v prípade odvolania požiadal stály výbor Národného ľudového kongresu o výklad právnych účinkov predchádzajúceho výkladu tohto výboru. Celkový dojem, že zásadu nezávislosti súdnictva a právneho štátu podporujú a dodržiavajú všetky zainteresované strany, však ostáva zachovaný. Zahraničné spoločnosti naďalej uvádzajú nezávislosť súdneho systému Hongkongu ako jeden z hlavných dôvodov na zakladanie spoločností v Hongkongu. Zástupcovia právnických povolaní vrátane sudcov, právnikov a advokátov často robia opatrenia s cieľom zachovať a rozvíjať kvalitu hongkonského súdneho systému a právneho štátu vôbec. V júni 2012 bolo prijaté nariadenie o mediácii, ktoré začalo platiť od 1. januára 2013. Toto nariadenie poskytuje legislatívny rámec pre vykonávanie mediácie v Hongkongu a kladie dôraz na ochranu dôvernosti. V septembri 2012 založila Čínska medzinárodná hospodárska a obchodná arbitrážna komisia (CIETAC) v Hongkongu arbitrážne centrum CIETAC, svoju prvú pobočku mimo pevniny. Minister spravodlivosti Rimsky Yuen uviedol, že prítomnosť centra spolu s ázijským úradom Medzinárodného arbitrážneho súdu Medzinárodnej obchodnej komory posilnilo postavenie Hongkongu ako medzinárodného arbitrážneho centra. Postavenie Hongkongu ako právneho centra ďalej posilnilo otvorenie regionálneho úradu Haagskej konferencie medzinárodného práva súkromného pre Áziu a Tichomorie v decembri 2012. Hongkonská vláda vyhrala 28. marca odvolanie proti rozhodnutiu súdu nižšieho stupňa, ktorý priznal zahraničným pracovníkom v domácnosti právo požiadať o trvalý pobyt v Hongkongu po sedemročnom legálnom pobyte v Hongkongu. Sudcovia jednomyseľne odmietli argumenty o tom, že ustanovenie imigračného zákona, ktoré odopiera pracovníkom v domácnosti právo na trvalý pobyt, je protiústavné. Obyvatelia Hongkongu v roku 2012 naďalej uplatňovali svoje právo na slobodu prejavu a združovania sa, čo sa prejavilo každoročnými pochodmi 4. júna a 1. júla, demonštráciami proti osnovám vlasteneckej výchovy a za rodovú rovnosť a nespočetným množstvom zhromaždení na mnohé ďalšie témy. Podľa organizátorov sa na sviečkovej vigílii 4. júna zúčastnilo viac než 180 000 osôb, teda najviac od roku 1989. Niekoľko hodín po úvodnom obrade 1. júla, ktorému predsedal prezident Hu, státisíce obyvateľov Hongkongu využilo svoje právo na slobodu prejavu a zišlo do ulíc, aby vyjadrili svoje rozhorčenie aj hnev nad pomalým tempom demokratizácie a zasahovania Pekingu do politického diania v Hongkongu, obavy týkajúce sa Leungovej bezúhonnosti, rastúcich cien bývania a ľudských práv v pevninovej Číne. Podľa organizátorov sa na tomto podujatí zúčastnilo okolo 400 000 osôb, zatiaľ čo podľa polície ich bolo 63 000. Veľká väčšina demonštrácií bola zväčša pokojná a zásahy polície boli spravidla primerané. Zachovaná ostala aj sloboda médií vrátane digitálnych médií, ktoré mohli slobodne prezentovať rôzne názory. Napriek tomu sa zvyšuje dojem, že tlačové, ako aj elektronické médiá vykonávajú autocenzúru, obzvlášť v prípade informovania o záležitostiach pevninovej Číny. Z prieskumu verejnej mienky Hongkonskej univerzity z októbra 2012 vyplynulo, že 24 % opýtaných považuje slobodu tlače za nedostatočnú. Hospodársky a obchodný rozvoj Hongkong je stále jedným z popredných svetových finančných centier a hlavným obchodným uzlom Ázie. Je tiež bránou pre obchod a investície s pevninovou Čínou a ostal hlavným testovacím základom pre internacionalizáciu čínskej meny renminbi (RMB). Hongkong naďalej priťahuje obrovské toky zahraničných investícií a v mnohých globálnych prieskumoch merajúcich ekonomickú slobodu a rozvoj sa umiestnil vysoko[1]. Napriek hospodárskym úspechom Hongkongu sa vláda púšťa do rozširovania ekonomickej základne Hongkongu. Predseda výkonnej rady v tomto ohľade ohlásil aktívnejší prístup k hospodárskemu rozvoju, a to prostredníctvom viacerých priamych vládnych opatrení v porovnaní s predchádzajúcimi vládami. Predovšetkým avizoval opatrenia na zníženie chudoby v Hongkongu, podporu starších osôb a zabezpečenie dostupného bývania pre skupiny s nižším a stredným príjmom. Nový predseda výkonnej rady pri niekoľkých príležitostiach zdôraznil význam hospodárskej integrácie s pevninovou Čínou pre stratégiu rastu. Hoci privilegované postavenie v rámci väčšieho čínskeho trhu prináša hongkonskej ekonomike výhody, rok 2012 odhalil hneď niekoľko ekonomických konfliktov vyplývajúcich z integrácie. S 35 miliónmi návštevníkov z pevniny zaznamenal cestový ruch v roku 2012 veľké zisky, ale títo návštevníci sú pre hongkonskú infraštruktúru obrovskou záťažou. Kupujúcim z pevniny sa dáva za vinu nárast cien nehnuteľností, ktorý ešte zhoršuje prehriaty trh s nehnuteľnosťami. Prílev tehotných matiek z pevniny, ktoré chcú porodiť v Hongkongu, zaťažuje systém zdravotnej starostlivosti v meste. Tieto problémy predstavujú pre vládu politické a koncepčné výzvy a vedú k populistickým prejavom zameraným proti pevninovej Číne. V roku 2012 vzrástla hongkonská ekonomika len o 1,4 %, a to pod vplyvom slabého vonkajšieho prostredia, ktoré oslabilo vývoz. Hospodársky rast pevninovej Číny a silný domáci dopyt zmiernili negatívny vplyv vonkajších faktorov. Rast HDP v roku 2011 dosiahol 4,9 %. Napriek nižšej miere hospodárskeho rastu vykázala ekonomika prakticky plnú zamestnanosť, pričom inflačné tlaky poľavili. Miera nezamestnanosti v roku 2012 dosiahla 3,3 %. Index spotrebiteľských cien klesol z 5,9 % v prvom štvrťroku na 3,8 % vo štvrtom štvrťroku. Cenné papiere sa dostali pod značný tlak uprostred finančných a ekonomických ťažkostí rozvinutých ekonomík. Náladu investorov ovplyvnila aj príprava na zmenu vedenia na 18. národnom ľudovom kongrese Komunistickej strany Číny. Ceny akcií klesli a obchodovanie sa dostalo do útlmu. Na primárnom trhu sa obchodná aktivita tiež výrazne oslabila. Hongkonská burza cenných papierov v roku 2012 stratila miesto najväčšieho svetového trhu pre kapitál získaný z prvej verejnej ponuky akcií, pričom prvé miesto zastávala v predchádzajúcich troch rokoch. Hongkong sa s podporou pevninovej Číny stal najväčším trhom offshore pre RMB, čo je súčasťou politiky ústrednej vlády pre postupnú internacionalizáciu meny RMB. Do Hongkongu smerovalo najväčšie množstvo vkladov RMB mimo Číny s celkovými vkladmi RMB a nesplatenými osvedčeniami vkladov RMB vo výške 720 miliárd RMB (ku koncu roku 2012). Cezhraničné transakcie zúčtovania v RMB obchodované hongkonskými bankami v roku 2012 presiahli 2,6 bilióna RMB a nárast o 37 % oproti roku 2011. Na konci roku 2012 prekročila hodnota nesplatených dlhopisov RMB vydaných v Hongkongu 230 miliárd RMB – čo predstavovalo nárast o 62 % v porovnaní s rokom 2011. Hongkonský trh offshore s RMB si vybudoval svoju infraštruktúru a stal sa dominantným z hľadiska rozsahu investičných produktov a likvidity. Aj keď má Hongkong veľkú výhodu prvého hráča, očakáva, že sa konkurencia bude zvyšovať, ako bude ústredná vláda postupne povoľovať operácie s RMB v iných finančných centrách, ako sú Londýn, Singapur či Tchaj-pej. V reakcii na opatrenia kvantitatívneho zmierňovania, ktoré prijala americká centrálna banka, podnikol Hongkonský orgán menovej politiky (HKMA) rýchle kroky na sprísnenie usmernení pre banky, pokiaľ ide o hypotekárne úvery. Úrad počas roka opakovane intervenoval na menových trhoch s cieľom ochrániť systém prepojených výmenných kurzov hongkonského a amerického dolára. HKMA uviedol, že môže nakúpiť neobmedzené množstvo amerických dolárov, aby udržal menovú stabilitu. Napriek snahe sprísniť menovú politiku sa trh s nehnuteľnosťami v roku 2012 naďalej prehrieval, pričom výrazne narástol objem transakcií aj ceny. Celkové ceny nehnuteľností stúpli v roku 2012 o 25 %, pričom od ich najnižšieho bodu v roku 2007 sa ceny nehnuteľností zdvojnásobili. Výrazný nárast cien nehnuteľností spôsobil sociálne napätie, ktoré prinútilo novú vládu uznať potrebu dostupného bývania za svoju hlavnú politickú prioritu. S cieľom znížiť riziko bubliny na trhu s nehnuteľnosťami prijala hongkonská vláda fiškálne opatrenia na zníženie dopytu, predovšetkým zo strany špekulantov a kupujúcich bez trvalého pobytu. Dňa 27. októbra navrhla zvýšenie špeciálnej kolkovej dane a zavedenie dodatočnej kolkovej dane vo výške 15 % pre spoločnosti a kupujúcich bez trvalého pobytu. Predseda výkonnej rady po nastúpení do úradu ohlásil desať opatrení na zvýšenie ponuky pozemkov a ubytovania v krátkodobom a strednodobom období. Mimoriadna krátkodobá ponuka v roku 2012 bola príliš malá na to, aby vyústila do akýchkoľvek výraznejších cenových úprav v prostredí s mimoriadne nízkymi úrokovými sadzbami. Očakáva sa, že ďalšie opatrenia týkajúce sa ponuky prijaté v roku 2012 by mali ceny v roku 2013 o niečo znížiť. V legislatívnej oblasti bolo v júni 2012 po dlhotrvajúcich konzultáciách a viacerých zmenách prijaté nariadenie o hospodárskej súťaži. Viaceré právne ustanovenia vrátane zriadenia komisie sa zavedú až v priebehu roka 2013. Hongkonské právo v oblasti hospodárskej súťaže neobsahuje žiadne všeobecné ustanovenia o fúziách, s výnimkou odvetvia telekomunikácií, a nepodlieha mu celkovo 570 štatutárnych orgánov. V oblasti vonkajších vzťahov Hongkong zintenzívnil činnosť týkajúcu sa uzatvárania dohôd o voľnom obchode so svojimi obchodnými partnermi. Po tom, ako Hongkong úspešne uzavrel dohody o voľnom obchode s Čínou, Novým Zélandom a Európskym združením voľného obchodu (EFTA), podpísal 7. septembra 2012 dohodu o voľnom obchode s Čile. Hongkong sa tiež usiluje o zapojenie do prebiehajúcich iniciatív v regióne, aby si udržal postavenie regionálneho obchodného centra, a to aj prostredníctvom nadväzovania formálnych obchodných väzieb so združením ASEAN. Vláda tiež pokračuje v podpore investícií a usiluje sa o uzatváranie dohôd o ochrane investícií s tretími štátmi, aby svojim podnikom zabezpečila lepšiu ochranu a pritiahla zahraničné investície. V súčasnosti prebiehajú rokovania s Ruskom a Novým Zélandom a investičné rokovania s Čile sa začnú po nadobudnutí platnosti dohody o voľnom obchode. Čína a Hongkong podpísali 29. júna 2012 deviaty dodatok k dohode o užšej hospodárskej spolupráci (CEPA) s cieľom zaviesť opatrenia ekonomickej integrácie a uľahčiť spoluprácu oboch strán. Najnovším dodatkom sa zaviedlo 43 opatrení na liberalizáciu služieb a uľahčenie obchodu a investícií a v 21 existujúcich sektoroch sa ďalej uvoľnili obmedzenia prístupu na trh. Ústredná vláda sa zaviazala plne liberalizovať sektor služieb s Hongkongom do konca roka 2015. Napriek tomu je vykonávanie dohody CEPA v tejto oblasti v pevninovej Číne v niektorých sektoroch stále náročné, v dôsledku čoho spoločnosti založené v Hongkongu vrátane spoločností z EÚ nepožívajú vždy naplno výhody podľa dohody CEPA. Vzťahy a spolupráca medzi Európskou úniou a Hongkongom V priebehu roku 2012 sa dvojstranné vzťahy a spolupráca medzi Európskou úniou a Hongkongom ďalej prehlbovali. Hongkong ostáva dôležitým aktérom v regióne a kľúčovou trasou obchodných a investičných tokov medzi EÚ a pevninovou Čínou. V roku 2012 si EÚ udržala svoje postavenie druhého najväčšieho obchodného partnera Hongkongu po pevninovej Číne. Hongkong bol v roku 2012 dvadsiatym najväčším obchodným partnerom EÚ. Dvojstranný obchod medzi EÚ a Hongkongom plynulo rástol, a to o 5,9 % na 44,2 miliardy EUR v roku 2012. K júnu 2012 bolo v Hongkongu najviac zahraničných spoločností s pôvodom z EÚ, a to so 453 regionálnymi centrálami, 740 regionálnymi zastúpeniami a 697 miestnymi zastúpeniami. Podniky z EÚ pôsobia v širokej škále odvetví, najmä vo finančných a obchodných službách, obchode, logistike, výstavbe a maloobchode. Spoločnosti z EÚ sú okrem iného kľúčovými subjektmi v hongkonskom sektore bankovníctva, poisťovníctva a cenných papierov. Hongkong ako domov jedného z najväčších európskych podnikateľských spoločenstiev v Ázii stále priťahuje veľký počet európskych občanov, ktorí na toto územie prichádzajú žiť a pracovať a ktorých celkový počet na konci roka 2012 dosiahol 31 390. Hongkong sa umiestnil na siedmom mieste v zozname najpopulárnejších destinácií pre priame investície z EÚ, ktoré s objemom 124 miliárd EUR v roku 2011 predstavovali 2 % z celosvetových priamych zahraničných investícií EÚ. Na druhej strane hongkonské investície v EÚ v posledných rokoch prudko stúpli. Z hľadiska investičných tokov bol Hongkong v roku 2011 štvrtým najväčším zdrojom priamych zahraničných investícií v EÚ, hneď po Spojených štátoch, Švajčiarsku a Kanade. Priame investičné toky z Hongkongu do EÚ dosiahli 6,5 miliardy EUR a objem investícií s pôvodom v Hongkongu predstavoval 63,9 miliardy EUR. Hongkong tiež slúži ako kľúčový uzol pre toky priamych zahraničných investícií z EÚ do pevninovej Číny a naopak. K dôvodom patrí blízkosť Hongkongu k pevninovej Číne a vytvorené podnikateľské väzby s pevninovou Čínou, daňový systém Hongkongu, dostupnosť poskytovateľov vysokokvalitných služieb v takých oblastiach, ako je finančníctvo, účtovníctvo a právo, ako aj prítomnosť Hongkongu v čoraz väčšom počte spoločností z EÚ a pevninovej Číny. Hongkong navyše predstavuje ideálne miesto na získavanie kapitálu na investície alebo rozšírenie podnikateľských aktivít, či už prostredníctvom prvých verejných ponúk akcií, sekundárnych kótovaní alebo emisie dlhopisov (vrátane dlhopisov denominovaných v RMB). Zasadnutie šiesteho štruktúrovaného dialógu medzi Európskou komisiou a vládou OAO Hongkong sa konalo 3. decembra 2012 v Bruseli. Štruktúrovaný dialóg predstavuje osvedčenú platformu, ktorá EÚ a Hongkongu umožňuje diskutovať o otázkach spoločného záujmu. Na zasadnutí sa rozoberala široká paleta otázok: hospodárske vzťahy, obchod a investície, letectvo, životné prostredie, inovácie a spolupráca v oblasti vzdelávania, regulácia finančných služieb, právne predpisy týkajúce sa hospodárskej súťaže a colné záležitosti. Spoločný výbor pre colnú spoluprácu na svojom deviatom zasadnutí v novembri 2012 začal odbornú spoluprácu v oblasti práv duševného vlastníctva a inicioval zapojenie sa Hongkongu do projektu EÚ a Číny v oblasti inteligentných a bezpečných obchodných trás. EÚ pokračovala v prieskumných rozhovoroch o možnej spolupráci v oblasti zdanenia úspor so zreteľom na súčasný medzinárodný vývoj v oblasti výmeny informácií medzi daňovými orgánmi a potrebu riešiť túto problematiku na medzinárodnej úrovni. V roku 2012 sa zrealizovalo niekoľko návštev na vysokej úrovni z radov inštitúcií Európskej únie v OAO Hongkong vrátane návštevy vysokej predstaviteľky a podpredsedníčky Komisie Catherine Ashtonovej v júli, návštevy komisára pre vnútorný trh a služby Michela Barniera v januári a návštevy komisára pre obchod Karla De Guchta vo februári. V apríli navštívila Hongkong delegácia Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru. Aj pravidelné návštevy vyšších úradníkov pomohli udržiavať rozsiahle výmeny v oblastiach spoločného záujmu vrátane regulácie finančných služieb, makroekonomických otázok, ochrany spotrebiteľa a zdravia a viacjazyčnosti. Delegácie členov Európskeho parlamentu tiež navštívili Hongkong a prispeli k zlepšeniu spolupráce. Činnosť Programu obchodných informácií pre Hongkong a Macao Európskej únie (EUBIP), ktorý riadi Európska obchodná komora v Hongkongu (ECC) a na ktorého financovaní sa podieľa EÚ, uprednostnila aktivity týkajúce sa reakcie EÚ na krízu štátneho dlhu, regulácie finančných služieb, životného prostredia a zmeny klímy, dohody CEPA, a obchodných vzťahov EÚ s Čínou vrátane Hongkongu, Macaa a Taiwanu. Obchodné rady pre odvetvia, v ktorých európske podnikateľské subjekty a priemyselné odvetvia zohrávajú vedúcu úlohu, napr. v odvetví informačných a komunikačných technológií (IKT), luxusného a iného spotrebiteľského tovaru a finančných služieb, významne prispeli k vzájomnému medzivládnemu dialógu. Program EUBIP bol ukončený v novembri 2012; jeho kľúčové aktivity prevezme ECC a v roku 2013 sa začne realizovať nadväzujúci projekt. Diplomatické misie EÚ a jej členských štátov v tomto regióne zvýšili svoje úsilie v oblasti verejnej diplomacie s cieľom ďalej prehĺbiť väzby s Hongkongom, ešte viac zviditeľniť EÚ v Hongkongu a zvýšiť vedomosti a informovanosť o politikách EÚ. K týmto politikám patria obchodné a regulačné politiky, energetika a zmena klímy, regulácia finančných služieb, colné záležitosti, politiky rodovej rovnosti, medzikultúrny dialóg, akademické záležitosti a úlohy EÚ vo svete. Diplomatické misie EÚ takisto úzko spolupracovali na zintenzívnení medziľudských kontaktov a podporovaní akademických výmen organizovaním spoločných podujatí, ako je napríklad Veľtrh vysokoškolského vzdelávania EÚ, Filmový festival EÚ a iniciatíva Oslava európskych jazykov. Od 1. septembra 2012 začal fungovať Akademický program EÚ v Hongkongu. Toto konzorcium zahŕňa Hongkonskú baptistickú univerzitu, Čínsku univerzitu v Hongkongu, Hongkonskú univerzitu a Univerzitu v Lingnane. Cieľom programu je podporovať akademický výskum, rozvíjať podporné činnosti v záujme zvýšenia viditeľnosti EÚ a posilniť spoluprácu v akademickej oblasti s inštitúciami vyššieho vzdelávania z EÚ. Po nehode trajektu z 1. októbra vyjadrila vysoká predstaviteľka hlbokú sústrasť rodinám a blízkym 39 obetí. Túto príležitosť využila na to, aby zdôraznila, že EÚ si veľmi cení Hongkong ako priateľa a partnera. EÚ bude naďalej pestovať svoje vzťahy s OAO Hongkong, posilňovať hospodárske a obchodné väzby, rozširovať spoluprácu s podnikateľským sektorom a občianskou spoločnosťou a podporovať mobilitu obyvateľov Hongkongu a výmenu v rámci vzťahov s hongkonským obyvateľstvom. [1] Svetové ekonomické fórum vo svojej Správe o finančnom rozvoji za rok 2012 zaradilo Hongkong už druhý rok za sebou na prvé miesto spomedzi 62 vedúcich finančných systémov a kapitálových trhov sveta. Už devätnásty rok po sebe je Hongkong na prvom mieste ako najslobodnejšia ekonomika sveta v Indexe ekonomickej slobody, ktorý zostavuje nadácia Heritage Foundation. Podľa správy o svetových investíciách Konferencie OSN pre obchod a rozvoj (UNCTAD) za rok 2012 dosiahol v roku 2011 prílev priamych zahraničných investícií do Hongkongu 83 miliárd USD, čo ho zaraďuje na štvrté miesto najväčších príjemcov sveta.