(2)Estónsko by ako členský štát, ktorého menou je euro, malo vzhľadom na úzke prepojenia medzi ekonomikami v hospodárskej a menovej únii zabezpečiť úplné a včasné vykonanie odporúčania o hospodárskej politike pre eurozónu, ako sa zohľadňuje v nižšie uvedených odporúčaniach, najmä v odporúčaní 1.

so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,

so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,

so zreteľom na závery Európskej rady,

so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu,

so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii, a najmä na jeho článok 5 ods. 2,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 121 ods. 2 a článok 148 ods. 4,

(4)Estónsko predložilo 26. apríla 2018 svoj národný program reforiem na rok 2018 a svoj program stability na rok 2018. S cieľom zohľadniť prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.

(5)Príslušné odporúčania pre jednotlivé krajiny boli zohľadnené v programovaní európskych štrukturálnych a investičných fondov na obdobie rokov 2014 – 2020. Podľa článku 23 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1303/2013 platí, že ak je to nevyhnutné na podporu vykonávania príslušných odporúčaní Rady, Komisia môže požiadať členský štát, aby preskúmal svoju partnerskú dohodu a príslušné programy a navrhol ich zmeny. Komisia poskytla ďalšie informácie o tom, ako bude využívať toto ustanovenie, v usmerneniach k uplatňovaniu opatrení spájajúcich účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov s riadnou správou hospodárskych záležitostí.

(6)Na Estónsko sa v súčasnosti vzťahuje preventívna časť Paktu stability a rastu. Vláda plánuje prejsť z deficitu verejných financií vo výške 0,3 % HDP v roku 2017 na prebytok vo výške 0,2 % HDP v roku 2018, 0,5 % HDP v roku 2019 a potom smerovať k vyrovnanému rozpočtu. Strednodobým rozpočtovým cieľom je štrukturálny deficit na úrovni 0,5 % HDP. Podľa programu stability na rok 2018 sa predpokladá, že prepočítaný štrukturálny deficit dosiahne 0,8 % HDP v roku 2018, 0,4 % HDP v roku 2019 a potom zostane na úrovni mierneho schodku. Očakáva sa, že pomer dlhu verejnej správy k HDP zotrvá pod úrovňou 9 % HDP v roku 2018 aj v roku 2019 a potom do roku 2022 postupne klesne na 5,3 % HDP. Makroekonomický scenár, na ktorom sa zakladajú tieto rozpočtové prognózy, je optimistický. Negatívne riziká ohrozujúce predpoklady výnosov z príjmov sa týkajú predovšetkým niektorých nedostatočne konkretizovaných opatrení, ktoré ovplyvňujú všetky roky programového horizontu.

(7)V roku 2018 sa Estónsku odporučilo, aby si zachovalo úroveň strednodobého rozpočtového cieľa. Je to v súlade s maximálnou nominálnou mierou rastu čistých primárnych verejných výdavkov o 6,1 %, čo zodpovedá povolenému zhoršeniu štrukturálneho salda o 0,2 % HDP. Z prognózy Komisie z jari 2018 vyplýva, že v roku 2018 existuje riziko určitej odchýlky od uvedenej požiadavky. Vzhľadom na predpokladanú produkčnú medzeru Estónska vo výške 2,7 % v roku 2019 a pri predpokladanom raste HDP pod odhadovanou úrovňou potenciálnej miery rastu by nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov nemala presiahnuť 4,1 %, čo zodpovedá štrukturálnej úprave 0,6 % HDP na základe matice úprav požadovanej v Pakte stability a rastu. Na základe prognózy Komisie z jari 2018 existuje za nezmenenej politiky riziko určitej odchýlky od požiadavky v roku 2019 a za roky 2018 a 2019 posudzované spolu. Rada celkovo zastáva názor, že Estónsko musí byť pripravené prijať ďalšie opatrenia na zabezpečenie dodržania požiadaviek v rokoch 2018 a 2019.

(8)Pre Estónsko zostáva hlavnou výzvou poskytnutie primeranejšej sociálnej záchrannej siete podporenej lepším poskytovaním služieb. Estónsko vynakladá menej na sociálnu ochranu (približne 16 % HDP), než je priemer Európskej únie (približne 28 % HDP). Vplyv sociálnych transferov na znižovanie chudoby sa zlepšuje, je však stále slabý a pod priemerom Európskej únie. Estónsko má stále vysokú mieru rizika chudoby, najmä v prípade ľudí so zdravotným postihnutím, domácností nezamestnaných osôb a starších ľudí, najmä tých, ktorí žijú sami. Nerovnosť príjmov na úrovni 5,6 % v roku 2016 zostáva aj napriek nedávnym zlepšeniam stále vyššia ako priemer Európskej únie (5,2 % v roku 2016). Podnikajú sa určité kroky na zabezpečenie primeraných rodinných dávok pre väčšie rodiny, ktorými sa podarilo o niečo znížiť relatívnu chudobu medzi deťmi. Zvýšila sa úroveň dávok zabezpečujúcich minimálny príjem, ku ktorej boli pripojené stimuly na návrat do práce. Vyplatenie príspevku vo výške 115 EUR osobám s nízkymi dôchodkami žijúcim osamote bolo prvým krokom riešenia veľmi vysokej miery rizika chudoby tejto skupiny. Rozdiel medzi ľuďmi so zdravotným postihnutím a osobami bez zdravotného postihnutia (20,9 % v roku 2016), pokiaľ ide o mieru rizika chudoby alebo sociálneho vylúčenia, bol tiež vyšší ako priemer Európskej únie (10,1 %). Financovanie služieb dlhodobej starostlivosti nezodpovedá potrebám starnúceho obyvateľstva. Treba si ešte počkať na prejavy vplyvu prebiehajúcej administratívnej reformy na poskytovanie služieb vysokej kvality.

(9)Rozdiel v odmeňovaní žien a mužov je naďalej jedným z najvyšších v Európskej únii, dosahuje úroveň 25,3 %, ale badať jeho znižovanie. Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom je podporovaná nedávnymi zmenami rodičovskej dovolenky a systému dávok. Očakáva sa, že týmito zmenami sa ženám poskytne stimul na skorší návrat do práce, čím sa prispeje k zníženiu rodového rozdielu v odmeňovaní v Estónsku. Tieto zmeny sa uskutočnia v rokoch 2018 až 2020. V súčasnosti sa rokuje o návrhu druhej etapy reformy rodičovskej dovolenky. V tomto kontexte aj mimo neho je naďalej dôležité pokračovať v spolupráci so sociálnymi partnermi a posilňovať ich kapacity, najmä vzhľadom na veľmi nízke miery členstva. Zmeny zákona o rodovej rovnosti zamerané na zlepšenie transparentnosti miezd sa ešte len musia prijať a po ich prijatí sa budú vzťahovať len na subjekty verejného sektora. Neočakáva sa, že sa do roku 2019 vytvorí nástroj na analýzu rodových mzdových rozdielov.

(10)Pomalý rast produktivity Estónska súvisí s jeho miernym výkonom v oblasti výskumu, technológií a inovácií. Menej ako 0,5 % estónskych spoločností vykazuje v roku 2016 výskumnú činnosť, a aj preto predstavuje intenzita podnikateľského výskumu a vývoja iba 0,7 % HDP – čo zodpovedá polovici priemeru EÚ, ktorý je 1,3 %. Okrem toho viaceré ukazovatele, ktorými sa merajú inovácie – napríklad počet malých a stredných podnikov, ktoré interne inovujú a vytvárajú nové produkty a procesy – sa v posledných rokoch výrazne znížil. Zatiaľ čo hospodárstvo sa vyznačuje určitou vysokou pridanou hodnotou a činnosťami náročnými na znalosti, intenzita podnikateľského výskumu a vývoja, prepojenie medzi vedou a podnikmi, ako aj inovácia a technologická kapacita spoločností sú aj naďalej nízke. Výdavky verejného sektora na výskum, technológie a inovácie boli tradične nad priemerom Európskej únie. Nedostatočné stanovenie priorít vo verejnom výskume však predstavuje určité výzvy. Estónsko zaviedlo niekoľko opatrení na zvýšenie výkonnosti hospodárstva v oblasti výskumu a inovácií, je však výzvou maximalizovať ich účinok.

(11)Komisia vykonala v kontexte európskeho semestra na rok 2018 komplexnú analýzu hospodárskej politiky Estónska, ktorú uverejnila v správe o tejto krajine na rok 2018. Zároveň posúdila program stability na rok 2018, národný program reforiem na rok 2018 a následné opatrenia v nadväznosti na odporúčania adresované Estónsku v predchádzajúcich rokoch. Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a sociálno-ekonomickú politiku v Estónsku, ale aj ich súlad s pravidlami a usmerneniami Únie vzhľadom na potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Únie zabezpečením vstupov na úrovni Únie do budúceho vnútroštátneho rozhodovania.

(12)Rada na základe tohto posúdenia preskúmala program stability na rok 2018 a jej stanovisko je zohľadnené najmä v odporúčaní 1.

TÝMTO ODPORÚČA, aby Estónsko v rokoch 2018 a 2019 prijalo opatrenia s cieľom:

1.Zabezpečiť, že nominálna miera rastu čistých primárnych verejných výdavkov v roku 2019 neprekročí 4,1 %, čo zodpovedá ročnej štrukturálnej úprave vo výške 0,6 % HDP. Zlepšiť primeranosť záchrannej sociálnej siete, najmä u starších ľudí a osôb so zdravotným postihnutím. Prijať opatrenia na zníženie rozdielu v odmeňovaní žien a mužov, a to aj zlepšením mzdovej transparentnosti v súkromnom sektore.

2.Podporovať výskum a inovácie, a to najmä poskytovaním účinných stimulov na rozšírenie inovačnej základne.

V Bruseli