Piata výročná sprava Komisie Európskemu parlamentu - Prehľad opatrení tretích krajín na ochranu obchodu voči spoločenstvu (štatistické údaje k 31. decembru 2007, komentár k jednotlivým konaniam a text sú však aktualizované k marcu 2008) {SEK(2008)2149} /* KOM/2008/0406 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 4.7.2008 KOM(2008) 406 v konečnom znení PIATA VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU PREHĽAD OPATRENÍ TRETÍCH KRAJÍN NA OCHRANU OBCHODU VOČI SPOLOČENSTVU (ŠTATISTICKÉ ÚDAJE K 31. DECEMBRU 2007, KOMENTÁR K JEDNOTLIVÝM KONANIAM A TEXT SÚ VŠAK AKTUALIZOVANÉ K MARCU 2008) {SEK(2008)2149} PIATA VÝROČNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU PREHĽAD OPATRENÍ TRETÍCH KRAJÍN NA OCHRANU OBCHODU VOČI SPOLOČENSTVU (ŠTATISTICKÉ ÚDAJE K 31. DECEMBRU 2007, KOMENTÁR K JEDNOTLIVÝM KONANIAM A TEXT SÚ VŠAK AKTUALIZOVANÉ K MARCU 2008) Zhrnutie Počet platných opatrení na ochranu obchodu voči EÚ sa na konci roku 2007 v porovnaní s predchádzajúcim rokom mierne zvýšil. Sú to najmä antidumpingové opatrenia, avšak používanie ochranných nástrojov sústavne narastá. Komisia pokračovala v podrobnom monitorovaní tejto činnosti s cieľom poskytnúť pomoc príslušnému odvetviu EÚ a v prípade potreby zasiahnuť. Tento rok sa dosiahli kladné výsledky. Problémy zistené v minulosti však ešte stále pretrvávajú a často nepatrične obmedzujú prístup vývozcov EÚ na trh. Komisia bude preto pokračovať v tejto dôležitej činnosti a zintenzívni dvojstranné styky s tretími krajinami, aby presadila zvýšenú disciplínu pri používaní nástrojov na ochranu obchodu. 1. ÚVOD Hoci počet platných opatrení voči EÚ alebo jej členským štátom v posledných rokoch kolísal, nielenže pretrvávajú tie isté obavy, ktoré súvisia s ich vhodným používaním, ale nedávno sa objavili aj nové problémy. EÚ je používateľom nástrojov na ochranu obchodu a uznáva právo tretích krajín, aby ich takisto používali. Skúsenosti však ukázali, že v mnohých prípadoch normy uplatňované tretími krajinami pri používaní nástrojov nie sú vždy primerané a výsledné opatrenia nie sú vždy v súlade s právnymi požiadavkami WTO. Potreba posilňovať konkurencieschopnosť EÚ na svetových trhoch je jedným z hlavných cieľov obchodnej politiky Komisie. Neodôvodnené opatrenia na ochranu obchodu predstavujú pre našich vývozcov prekážku v oprávnenom prístupe na trh, a preto je cieľom Komisie predchádzať tomu, aby tretie krajiny zavádzali také opatrenia, alebo aspoň maximálne obmedziť ich negatívny vplyv. Komisia preto zasahuje čo najviac do jednotlivých konaní a zároveň udržiava dialóg a dvojstranné styky so správami tretích krajín s cieľom presadzovať čo najvyššie normy v používaní nástrojov, ktoré sú podobné normám uplatňovaným Komisiou v jej vlastnej praxi. V predchádzajúcich správach sa zdôrazňovala potreba pokračovať v monitorovaní opatrení tretích krajín a zachovať technickú pomoc príslušným výrobným odvetviam. Tohtoročné trendy a vývoj to s určitosťou potvrdzujú, najmä ak sa zohľadnia najnovšie kladné výsledky, ktoré sa dosiahli. Členské štáty a výrobné odvetvia dali taktiež veľmi jasne najavo, že sa spoliehajú na prácu a podporu Komisie v tejto oblasti. 2. VšEOBECNÉ TRENDY Na konci roku 2007 sa uplatňovalo spolu 147 opatrení na ochranu obchodu voči Európskemu spoločenstvu alebo jeho členským štátom. Na porovnanie, na konci roku 2006 to bolo 143 opatrení. Hoci počet uplatňovaných opatrení sledoval v posledných troch rokoch klesajúci trend až do roku 2006, v roku 2007 sa po prvýkrát zvýšil v porovnaní s predchádzajúcim rokom. Malo by sa to však posudzovať v súvislosti s rozšírením Únie, ktoré sa uskutočnilo v januári 2007. V tomto kontexte boli do štatistiky teraz zahrnuté opatrenia, ktorých bolo spolu 9 a ktoré tretie krajiny uplatňovali proti Rumunsku a Bulharsku už pred rozšírením. V roku 2007 to bolo spolu 23 nových opatrení (14 predbežných alebo konečných opatrení a 9 opatrení vyplývajúcich z rozšírenia), pričom 19 opatrení sa zároveň skončilo alebo bolo zrušených. Pokiaľ ide o používanie rôznych nástrojov na ochranu obchodu , antidumping ešte vždy tvorí prevažnú časť opatrení, t. j. približne dve tretiny uplatňovaných opatrení. Počet vyrovnávacích opatrení sa znižoval, podobne ako v predchádzajúcich rokoch, ale členenie uplatňovaných opatrení znovu vykazuje zvýšenie počtu ochranných opatrení, a to z 32 v roku 2006 na 36 v roku 2007. Tieto opatrenia v súčasnosti predstavujú 25 % opatrení z celkového počtu uplatňovaných opatrení. Keďže ochranné opatrenia sa ukladajú na základe erga omnes, ovplyvňujú vývozcov ES, dokonca aj keď ich vývoz nespôsobuje žiadne problémy domácemu výrobnému odvetviu krajiny ukladajúcej opatrenia. Komisia preto naďalej vyvíja tlak na používateľov ochranných opatrení, aby boli obozretnejší v ich používaní a zároveň vynakladá úsilie, aby znížila nepriaznivý vplyv akýchkoľvek uložených ochranných opatrení na minimum. Kým v niektorých prípadoch boli také zásahy úspešné, žiaľ, nebolo tomu vždy tak, najmä pokiaľ ide o opatrenia prijaté Tureckom. Z hľadiska krajín hlavným používateľom nástrojov na ochranu obchodu voči ES zostávajú USA, ktoré majú 25 platných opatrení, t. j. takmer 20 % z celkového počtu opatrení. Pre mnohé z príslušných produktov (napr. nízko obohatený urán, za tepla valcovaná oceľ) sú podstatné objemy obchodu. K ďalším častým používateľom patrí India (19 opatrení), Brazília (12 opatrení), Čína (10 opatrení), Ukrajina (10 opatrení), Mexiko a Turecko (po 9 opatreniach). Počet nových uložených opatrení (predbežných a konečných) významne klesol, a to z 27 opatrení v roku 2006 na 18 opatrení v roku 2007 (vrátane 14 nových opatrení a 4 predbežných opatrení, ktoré už boli uložené v roku 2006, ale s konečnou platnosťou potvrdené v roku 2007). Tento pokles sa vysvetľuje skutočnosťou, že Čína a Turecko uložili v roku 2006 spolu 9 opatrení, ale v roku 2007 len 2 opatrenia. Zatiaľ čo však Čína skutočne znížila svoju celkovú činnosť na ochranu obchodu, Turecko zostáva významným používateľom, ako sa podrobnejšie uvádza ďalej. Podobne ako v predchádzajúcom roku, polovicu nových opatrení tvoria ochranné opatrenia. Nakoniec, po vrchole dosiahnutom v roku 2006 klesol počet nových začatých konaní v roku 2007 na pomerne miernu úroveň, a to z 28 na 20 nových konaní. Príčinou je skutočnosť, že v roku 2007 sa otvorilo len 9 konaní týkajúcich sa ochranných opatrení v porovnaní s 18 konaniami v predchádzajúcom roku. Je to pozitívny vývoj a treba dúfať, že tento trend bude pokračovať. 3. TRENDY PODľA KRAJÍN Kým USA a India znížili počet opatrení v posledných rokoch, také krajiny ako Brazília, Ukrajina, Mexiko, Turecko a Rusko v posledných troch rokoch významne zvýšili počet svojich opatrení. Zatiaľ čo týchto päť krajín spolu zodpovedalo za 26 opatrení v roku 2006, tento údaj sa v roku 2007 zvýšil na 45 opatrení. V prípade USA vyplývalo zníženie počtu opatrení najmä zo zrušenia rôznych opatrení, zatiaľ čo trend v prípade Indie ešte vždy vyjadruje ukončenie opatrení na základe konzultácií s WTO, ktoré sa týkali podstatného počtu opatrení. Pokiaľ ide o Rusko, Ukrajinu a Turecko, treba zdôrazniť, že zvýšenie počtu opatrení sa takmer výhradne týka nových ochranných opatrení zavedených v roku 2007. Napokon, zvýšenie počtu opatrení v prípade Brazílie a Mexika odhaľuje zvyšujúcu sa aktivitu v oblasti nástrojov na ochranu obchodu v Latinskej Amerike Podrobný opis trendov a najdôležitejších konaní za každú krajinu je uvedený v prílohe. 4. PRETRVÁVAJÚCE PROBLÉMY Napriek tomu, že sa všeobecne dosiahol určitý pokrok, Komisia ešte stále čelí tým istým problémom, aké zistila v minulosti. Tieto obavy sa týkajú najmä nízkych štandardov pri začatí konania, nedostatočnej analýzy ujmy a príčinnej súvislosti a nerešpektovania práv zúčastnených strán na obhajobu. Tieto problémy boli podrobne vysvetlené v predchádzajúcich správach, a preto sa v tejto správe už nebudú opakovať. Na zoznam tém v minulom roku pribudlo aj narastajúce používanie ochranných opatrení a žiaľ, zostáva problémom aj v roku 2007. Okrem toho, ďalším dôležitým problémom, ktorý sa dostal do popredia, bolo to, že väčšine najnovších členských štátov EÚ nebol ešte vždy automaticky pridelený štatút trhovej ekonomiky v antidumpingových prešetrovaniach v Argentíne a v Brazílii. Dva najnovšie problémy sú podrobnejšie opísané ďalej. 4.1. Intenzívne používanie ochranných opatrení V posledných rokoch sme svedkami znepokojujúceho trendu zvyšovania počtu nových ochranných opatrení a tento trend sa potvrdil aj v roku 2007. Skutočne, medzi rokom 2006 a 2007 sa počet uplatňovaných ochranných opatrení zvýšil z 32 na 36. Jedným zo štyroch opatrení na ochranu obchodu na konci roku 2007 bolo ochranné opatrenie. I keď sa v roku 2007 otvorilo menej nových konaní v oblasti ochranných opatrení (9 v porovnaní s 18 v roku 2006), tieto konania ešte stále predstavujú polovicu nových začatých konaní. Rôzne krajiny považujú tento nástroj za jednoduchý a rýchly spôsob prijímania opatrení proti dovozu, pretože na rozdiel od antidumpingových alebo antisubvenčných opatrení nie je potrebné preukázať žiadny nespravodlivý prvok v obchodných tokoch, ale „iba“ nárast dovozu spôsobujúci ujmu alebo jeho potenciál ju spôsobiť. Zákonné podmienky na uloženie ochranných opatrení sú však zámerne veľmi prísne a v skutočnosti sú oveľa prísnejšie ako podmienky, ktoré sa vyžadujú v prípade iných nástrojov na ochranu obchodu, pretože tieto opatrenia sa skôr zameriavajú na voľný obchod ako na nepoctivý obchod. Tieto podmienky sa, žiaľ, často neplnia. Okrem toho, a čo je ešte dôležitejšie, vzhľadom na multilaterálnu povahu nástroja sa ochranné opatrenia ukladajú na celý dovoz bez ohľadu na jeho pôvod, nehľadiac na to, či je príčinou problémov, alebo nie. V dôsledku toho bol vývoz EÚ v rôznych prípadoch nenáležite ovplyvnený ochrannými opatreniami napriek tomu, že jednoznačne nespôsobil žiadnu ujmu domácemu výrobnému odvetviu vyžadujúcemu ochranu. Títo vývozcovia sú preto niekedy nenáležite penalizovaní a bráni sa im v prístupe na trh bez akéhokoľvek právoplatného odôvodnenia. V prípade, že sa problémy týkajú dovozu za nízke ceny, často je vhodnejšie, ak sa riešia prostredníctvom antidumpingového nástroja. Dokonca aj keď niektoré krajiny zavedú formy opatrení, ktorými sa konkrétne rieši charakter a pôvod problémov, t. j. dovoz za nízke ceny, iné krajiny sa týmto prístupom neriadia systematicky. Úlohou Komisie je preto pokúsiť sa v čo najväčšej možnej miere minimalizovať vplyv každého takého opatrenia na vývoz EÚ. Nie je to však ľahká úloha, pretože určité krajiny sú menej ochotné ako iné zavádzať opatrenia, ktoré by sa zameriavali len na skutočný pôvod problémov. 4.2. Štatút trhového hospodárstva v prípade nových členských štátov Počas roku 2007 sa zistilo, že Brazília a Argentína naďalej zaobchádzajú s novšími členskými štátmi EÚ ako s krajinami, ktoré nedosiahli úplný a bezvýhradný štatút trhového hospodárstva (ŠTH) v rámci antidumpingových prešetrovaní. Z praktického hľadiska to znamená, že prešetrujúci orgán používa na dumpingové výpočty náhradnú normálnu hodnotu. Napriek tomu, že v týchto dvoch krajinách prebieha len jedno prešetrovanie, ktoré sa konkrétne zameriava na nové členské štáty, Komisia to berie veľmi vážne, pretože je nepredstaviteľné, aby sa členské štáty EÚ nepovažovali za úplne vyvinuté trhové hospodárstva. Okrem toho, je neprijateľné, aby sa s niektorými členskými štátmi EÚ zaobchádzalo odlišne ako s inými členskými štátmi, keď všetky členské štáty prijali acquis Spoločenstva. Komisia preto dôrazne zasiahla s cieľom dosiahnuť rýchle riešenie tohto problému. V odpovedi na otázky Brazílie a Argentíny o ŠTH „nových“ členských štátov Komisia poskytla relevantné informácie. Na základe toho by už argentínske a brazílske orgány nemali mať možnosť odvolávať sa na „technické dôvody“ ako príčinu neudelenia ŠTH Bulharsku, Českej republike, Estónsku, Maďarsku, Lotyšsku, Litve, Poľsku, Rumunsku, Slovenskej republike a Slovinsku. So všetkými členskými štátmi EÚ by sa malo zo zásady zaobchádzať ako s trhovými hospodárstvami bez ohľadu na dátum ich pristúpenia. Nevyhnutnou podmienkou (ako súčasť prístupových kritérií) nie je len to, že kandidátske krajiny musia byť predtým, ako môžu vstúpiť do EÚ, plnoprávnymi trhovými hospodárstvami, ale musia tiež prijať a v plnom rozsahu implementovať acquis communautaire, ktorým sa regulovala hospodárska činnosť v pôvodných členských štátoch. Preto nemôže existovať žiadny právny alebo ekonomický dôvod zaobchádzať s ktorýmkoľvek z členských štátov EÚ ako s transformujúcim sa hospodárstvom alebo dokonca s iným ako trhovým hospodárstvom. Komisia sa aktívne venuje tomuto problému vo svojich dvojstranných vzťahoch s Brazíliou a Argentínou s cieľom dosiahnuť rýchly a kladný výsledok. 5. HLAVNÉ VÝSLEDKY Ako sa už naznačilo v správe z predchádzajúceho roku, konštatuje sa, že činnosť Komisie pri monitorovaní konaní tretích krajín určite mala nejaký vplyv na počet začatých konaní a opatrení uplatňovaných voči ES alebo členským štátom, ktorých počet sa celkovo postupne znížil. Okrem konkrétnych výsledkov, ktoré sa podrobne uvádzajú ďalej, treba poznamenať, že Komisia znásobila svoje styky s výrobnými odvetviami dotknutými akýmkoľvek prešetrovaním opatrení na ochranu obchodu s cieľom poskytnúť pomoc, poradenstvo a vysvetlenia, pokiaľ ide o opatrenia tretích krajín. Tieto styky viedli v určitých prípadoch k spolupráci s výrobným odvetvím EÚ, zatiaľ čo v iných prípadoch sa výrobné odvetvie mohlo rozhodnúť, že sa nezúčastní na prešetrovaní. V týchto prípadoch, dokonca aj keď sa nedosiahol žiadny konkrétny pozitívny výsledok (spolupráca je skutočne dôležitým nevyhnutným predpokladom), Komisia aspoň zabezpečila, aby výrobné odvetvie bolo informované o prebiehajúcich prešetrovaniach a možných negatívnych dôsledkoch nespolupráce. Účasť na prešetrovaniach opatrení na ochranu obchodu skutočne zostáva ekonomickým rozhodnutím, ktoré musia príslušné podniky urobiť na základe všeobecnejších úvah. K najdôležitejším úspechom v roku 2007 patrili tieto: 1. Nulovanie – zrušenie opatrení I keď sa na to už upozornilo v predchádzajúcej správe, treba pripomenúť, že v dôsledku intenzívnej práce Komisie v spolupráci s vývozcami a príslušnými členskými štátmi Spojené štáty v apríli 2007 implementovali rozhodnutia odbornej komisie WTO (DS294) o metodike nulovania, o ktoré požiadala Európska komisia, aj keď iba čiastočne. Pre mnohých európskych vývozcov sa sporné antidumpingové clá buď úplne zrušili, alebo podstatne znížili. Nepodarilo sa, žiaľ, vyriešiť všetky problémy a Komisia musela požiadať o takzvanú implementačnú odbornú skupinu, pretože usúdila, že USA dostatočne neimplementovalo rozhodnutia odbornej komisie WTO. Druhá odborná komisia voči USA (DS350) zameraná na nulovanie, o zriadenie ktorej požiadalo ES, v súčasnosti tento prípad skúma. 2. Nepredĺženie opatrení USA v rámci preskúmaní pred ukončením platnosti, pokiaľ ide o výrobky z ocele Ako sa už vysvetlilo, pre najväčších vývozcov nerezových oceľových tyčí v EÚ sa zrušili opatrenia po implementácii rozhodnutia WTO o nulovaní zo strany USA. Komisia spoločne s príslušným výrobným odvetvím následne prehlásila v rámci preskúmaní pred uplynutím platnosti, že v dôsledku týchto zrušení boli trhové podiely zostávajúcich vývozcov ešte vždy podliehajúcich clám oveľa nižšie, ako v celkových počiatočných objemoch, a preto nebolo pravdepodobné, že by domáce výrobné odvetvie utrpelo značnú ujmu. Toto tvrdenie bolo uznané a USA zrušili antidumpingové opatrenia a/alebo vyrovnávacie nariadenia na nerezové oceľové tyče z Francúzska, Nemecka, Spojeného kráľovstva a Talianska vzhľadom na nepravdepodobnosť opätovného výskytu značnej ujmy pre výrobné odvetvie USA. Výsledok tohto konania znovu dokazuje hodnotu úzkej spolupráce medzi Komisiou, členskými štátmi a výrobným odvetvím ES. Zrušenie týchto ciel je popri zrušeniach antidumpingových opatrení na iné výrobky z ocele (napr. oceľové plechy rezané na dĺžku, nehrdzavejúce ploché výrobky, vrtné rúry) v rokoch 2006/2007 veľmi vítaným vývojom. 3. Klesajúci počet opatrení zo strany Indie Počet opatrení uplatňovaných Indiou za posledné roky klesal v dôsledku úspešných preskúmaní na základe konzultácií v rámci WTO, o ktoré požiadala EÚ. V niekoľkých prípadoch, v ktorých sa nevyžadovalo preskúmanie, sa predpokladalo, že opatrenia by mali skončiť po uplynutí obvyklého obdobia 5 rokov, na ktoré boli zavedené. India, žiaľ, začala dve preskúmania pred ukončením platnosti (jedno v roku 2006 a jedno v roku 2007), ktoré sa týkali týchto opatrení. Komisia dôrazne namietala voči týmto novým prešetrovaniam na základe toho, že by bolo úplne neprijateľné, aby sa také opatrenia, ktoré sa pôvodne považovali z právneho hľadiska za sporné, mohli predĺžiť na ďalších päť rokov. Náš zásah bol úspešný aspoň v jednom prípade. Napriek tomu, že výrobné odvetvie EÚ nespolupracovalo, India v roku 2007 skutočne dospela k záveru, že opatrenie by sa malo zachovať pre všetky krajiny, ktorých sa prešetrovanie týkalo, s výnimkou opatrení, ktoré sa týkali EÚ. 4. Zlepšenie práv na obhajobu v rámci prešetrovaní v Číne V správe z posledných rokov sa uvádzalo, že v Číne pretrvávajú problémy týkajúce sa nedostatočnej transparentnosti a neochoty poskytovať informácie v jej konaniach. Transparentnosť je rozhodujúcim faktorom v správe nástrojov na ochranu obchodu, pretože je to nevyhnutný prvok na zabezpečenie práva zúčastnených strán na obhajobu. I keď sa táto otázka stále predkladala čínskym orgánom v kontexte jednotlivých konaní, žiaľ, nezaznamenalo sa žiadne výrazné zlepšenie. Preto bol tento problém nastolený znovu v kontexte bilaterálneho zasadnutia „skupiny pre najlepšiu prax“, počas ktorého sa čínskej správe poskytli podrobné príklady toho, ako ES rieši tento aspekt prešetrovaní. Čínska strana uvítala naše odporúčania v tejto záležitosti a sú náznaky, že v budúcnosti zlepší tento aspekt konaní. I keď neprebiehajú žiadne konania zo strany Číny, budeme pokračovať v dôslednom monitorovaní tohto aspektu v budúcich konaniach a naďalej dúfame, že naše dvojstranné styky prinesú ovocie. Je to však podnet na pokračovanie dvojstranných stykov s tretími krajinami s cieľom presadzovať vysokú úroveň uplatňovania pravidiel ES a nabádať tretie krajiny, aby takisto uplatňovali takúto úroveň. 5. Odstránenie a obmedzenie vplyvu opatrení prijatých Mexikom na minimum V rámci dvoch prešetrovaní, ktoré Mexiko uzavrelo v roku 2007, sa dosiahli kladné výsledky. Prvý prípad sa týkal antidumpingového prešetrovania dovozu určitých pesticídov z Dánska. v tomto konaní Komisia aktívne podporovala dánskeho výrobcu a pomáhala mu. Prohibitívne predbežné opatrenia v rozsahu viac ako 90 % boli spochybnené na základe chybného výpočtu dumpingového rozpätia a po rôznych zásahoch nakoniec Mexiko uznalo cenový záväzok, ktorý poskytol dánsky vývozca. Napriek tomu, že výhodnejším výsledkom v tomto konaní by bolo ukončenie prešetrovania bez akýchkoľvek opatrení, aspoň sa obmedzil negatívny ekonomický vplyv a zabezpečil sa prístup na trh. Komisia naďalej podrobne monitoruje toto konanie, pretože sú náznaky, že jediný výrobca v Mexiku sa môže v blízkej budúcnosti dostať do konkurzu, čím by sa akékoľvek opatrenia stali zbytočnými. Druhé konanie sa týka antidumpingového prešetrovania proti dovozu zváraných rúr z Nemecka. Napriek tomu, že aj v tomto konaní bolo prijaté predbežné opatrenie, Komisia intenzívne zasahovala na rôznych úrovniach, najmä na základe nedostatku dôkazov, že domáce výrobné odvetvie je ohrozené značnou ujmou, ako v predbežnej fáze tvrdili mexické orgány. Toto úsilie bolo úspešné a Mexiko sa nakoniec rozhodlo ukončiť konanie bez prijatia akéhokoľvek opatrenia. Pre úplnosť by sa tiež malo uviesť, že konanie vo veci urovnania sporu v rámci WTO týkajúce sa vyrovnávacích ciel uložených na dovoz olivového oleja ešte nie je uzavreté. Predbežná správa, o ktorej sa predpokladalo, že bude zverejnená do polovice mája 2008, ešte nie je ukončená. 6. Vplyv ochranných opatrení Z dôvodov, ktoré sa už vysvetlili, Komisia zdôrazňuje, že ochranný nástroj by sa mal používať len za výnimočných okolností, pretože sa používa voči korektnému obchodu, na rozdiel od antidumpingových a vyrovnávacích ciel a taktiež preto, že akékoľvek výsledné opatrenia majú negatívny vplyv aj na tých vývozcov, ktorí nespôsobujú žiadnu ujmu. V prípade, že sa týmto opatreniam nie je možné vyhnúť, Komisia presadzuje druhy opatrení, ktoré majú minimálny negatívny vplyv na vývozcov EÚ. V tejto súvislosti bola Komisia úspešná v prípade troch ochranných opatrení, ktoré Ukrajina prijala v roku 2007. Tieto opatrenia sa uplatňujú len na dovoz, ktorého cena je nižšia ako určitá cena, čo sa v skutočnosti netýka vývozu EÚ, ktorý je nad touto cenovou úrovňou. Rovnaký úspech sa dosiahol v prípade opatrení, ktoré prijalo Turecko na dovoz určitých motocyklov. Napriek tomu, že predbežné opatrenia vo forme špecifického cla za kus boli prijaté súčasne so začatím tohto konania, konečné opatrenia zavedené v roku 2007 boli po rôznych zásahoch uplatňované len na dovoz, ktorého cena je nižšia ako špecifická dovozná cena. V dôsledku toho nebol ovplyvnený vývoz z EÚ, pretože jeho ceny sú v priemere vyššie ako prahová hodnota. Komisia, žiaľ, nebola úspešná vo všetkých konaniach. Napriek rôznym zásahom a rokovaniam s tureckými orgánmi nebolo možné dosiahnuť kladný výsledok v konaniach týkajúcich sa dvoch ochranných opatrení, v súvislosti s ktorými boli začiatkom roku 2008 uložené clá. Tieto opatrenia mali formu špecifického cla za kus, ktoré takisto ovplyvňuje vývoz EÚ. Tieto konania sa však jednoznačne zameriavali na dovoz za nízke ceny z konkrétnych krajín, iných ako EÚ. Turecko je aj naďalej jedným z hlavných používateľov ochranných opatrení a Komisia bude pokračovať vo svojom úsilí s cieľom presvedčiť Turecko, aby používalo nástroje, ktoré sa vzťahujú na konkrétnu krajinu, ak problémy spôsobujú len presne určené krajiny. 7. Bravčové mäso v Austrálii Koncom roku 2007 Austrália začala prešetrovanie v súvislosti s ochrannými opatreniami na dovoz bravčového mäsa. Austrálski chovatelia ošípaných požiadali o začatie prešetrovania v súvislosti s ochrannými opatreniami na dovoz mrazených dielov bravčového mäsa v októbri 2007, pretože sa stretávali s problémami, napriek skutočnosti, že konkurujú dovozu len v časti trhu s bravčovým mäsom. V súčasnosti len USA, Kanada a Dánsko spĺňajú sanitárne a fytosanitárne požiadavky na vývoz do Austrálie. Dňa 14. decembra 2007 a opakovane 4. apríla 2008 navrhol austrálsky prešetrujúci orgán, aby sa neprijali opatrenia, pretože sa nezistila príčinná súvislosť medzi dovozom a ťažkým postavením austrálskych chovateľov ošípaných a hlavnou príčinou ujmy boli vyššie domáce ceny krmív (chovatelia ošípaných na celom svete, vrátane EÚ, čelia podobnej situácii). Toto konanie je príkladom dobrej koordinácie medzi EÚ, členským štátom a výrobným odvetvím EÚ, ako sa vyhnúť prijatiu opatrení, ktoré sú z právneho hľadiska sporné. 6. ZÁVER Po poklese v predchádzajúcich rokoch zostal počet opatrení voči ES v roku 2007 na pomerne stabilnej úrovni. Vzhľadom na súčasnú celosvetovú hospodársku situáciu je odôvodnené predpokladať, že počet opatrení sa v blízkej budúcnosti môže opäť zvyšovať. Ak budú výrobné odvetvia čeliť ťažkým ekonomickým podmienkam, môžu väčšmi inklinovať k tomu, aby požiadali o ochranné opatrenia. „Staré“ a známe problémy ešte stále pretrvávajú a vznikajú nové obavy. Preto je potreba podrobne monitorovať konania tretích krajín ešte naliehavejšia ako kedykoľvek predtým. Neopodstatnené opatrenia zbavujú vývozcov Spoločenstva podnikateľských príležitostí v zahraničí a predstavujú bariéru konkurencieschopnosti Európy. Preto by sa tieto prekážky v prístupe na trh mali systematicky riešiť. Komisia na základe toho podrobne sleduje činnosť tretích krajín, pokračuje v poskytovaní pomoci príslušnému výrobnému odvetviu EÚ a v prípade potreby zasahuje. V tomto roku sa znovu ukázalo, že spoločné úsilie Komisie, výrobných odvetví a príslušných členských štátov výrazne zvyšuje príležitosť na úspešné zasahovanie do konaní tretích krajín. V tomto roku sa dosiahli pozoruhodné výsledky: opatreniam sa v niektorých konaniach zabránilo alebo sa ich negatívny ekonomický vplyv na hospodárske subjekty Spoločenstva v iných prípadoch obmedzil. Komisia bude naďalej zintenzívňovať svoje styky s výrobným odvetvím a zasahovať čo najviac a v čo najvhodnejšej forme. Komisia taktiež pokračuje v posilňovaní dvojstranných stykov s tretími krajinami s cieľom zlepšiť disciplínu a presadzovať vysokú úroveň uplatňovania pravidiel v jej vlastných prešetrovaniach.