Posilnený mechanizmus Únie by Únii a členským štátom umožnil, aby boli na budúce krízy lepšie pripravené a mohli na ne rýchlo a účinne reagovať, a to najmä pokiaľ ide o krízy, ktoré môžu výrazne narušiť naše hospodárstva a spoločnosti, ako sa jasne ukázalo v núdzovej situácii súvisiacej s ochorením COVID-19. Z dlhodobého hľadiska sú prevencia a minimalizácia vplyvu katastrof pomocou lepšej pripravenosti nákladovo efektívnejšie ako reakcia na katastrofy, najmä vzhľadom na to, ako zmena klímy a zhoršovanie stavu životného prostredia zvyšujú riziko katastrof na celom svete a v Únii.

V tejto súvislosti Komisia navrhuje, aby sa uskutočnila cielená revízia súčasnej právnej úpravy mechanizmu Únie, ktorou by sa riešili hlavné výzvy, ktorým mechanizmus Únie v súčasnosti čelí. Tieto zmeny umožnia mechanizmu Únie konať efektívnejšie a účinnejšie, odstrániť existujúce nedostatky a zachraňovať životy. Konkrétne to znamená, že zmeny obsiahnuté v tomto návrhu sú zamerané na dosiahnutie týchto cieľov:

Ako vyplynulo z pandémie COVID-19, v prípade závažných núdzových situácií, pri ktorých sa rozsah a dosah núdzovej situácie dotýka Európskej únie ako celku, je potrebná kolektívna, koordinovaná a okamžitá reakcia, aby sa zabránilo roztrieštenému prístupu, ktorý by obmedzil účinnosť reakcie Únie. Vzhľadom na naliehavé požiadavky na mobilizáciu zdrojov v dostatočnom rozsahu a ich poskytnutie členským štátom v závislosti od ich potrieb je nevyhnutné, aby Únia konala v súčinnosti s členskými štátmi. Globálny rozmer a účinky týchto núdzových situácií si skutočne vyžadujú koordinovaný postup, ktorý by zabezpečoval rýchle a účinné zmiernenie katastrof spolu s predchádzaním ich opätovnému výskytu.

Týmto návrhom sa aj poskytujú potrebné rozpočtové zdroje na podporu opatrení Únie v oblasti civilnej ochrany, a to najmä prostredníctvom posilneného mechanizmu Únie. Tento mechanizmus prispieva k všeobecnému cieľu vytvoriť „Európu, ktorá chráni“ v zmysle oznámenia Komisie Európskemu parlamentu, Európskej rade a Rade o „novom, modernom viacročnom finančnom rámci, ktorý Európskej únii umožní efektívne napĺňať priority po roku 2020“. V rámci návrhu nového viacročného finančného rámca sa financovanie týkajúce sa civilnej ochrany zahrnulo do jedného okruhu, a to okruhu 5 „Odolnosť, bezpečnosť a obrana“. Osobitná skupina „Odolnosť a reakcia na krízy“ bude zahŕňať vnútorný aj vonkajší rozmer civilnej ochrany.

Európa má povinnosť preukazovať solidaritu a podporovať tých, ktorí to potrebujú. Solidarita, ktorá je základom rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ, bude týmto návrhom posilnená spolu so zásadou spoločnej zodpovednosti.

Z hľadiska zjednodušenia je dôležité vziať do úvahy, že priame obstarávanie kapacít rescEU Komisiou by popri umožnení autonómnej činnosti na úrovni Únie znížilo finančné a administratívne zaťaženie členských štátov, ktoré by nemuseli priamo nadobúdať, prenajímať si alebo zabezpečiť formou lízingu príslušné kapacity, ako je to aj v prípade pandémie COVID-19. Nový navrhovaný spôsob by Komisii pomohol ušetriť kritický čas a rýchlejšie zasiahnuť, čo by prinieslo jasnú pridanú hodnotu pre úsilie v oblasti reakcie na núdzovú situáciu, ktoré je základom udržateľnej obnovy.

Zo všeobecnejšieho hľadiska je zámerom tohto návrhu zaviesť flexibilnejší systém, ktorým sa zabezpečí, aby reakcie na katastrofy boli pružné a jednoducho uplatniteľné, čím sa členským štátom umožní a uľahčí v prípade potreby prístup k podpore z mechanizmu Únie. Nedávne katastrofy napríklad ukázali, že Únia nie je dostatočne vybavená pre prípad núdzových situácií s ďalekosiahlym vplyvom postihujúcim niekoľko členských štátov súčasne. V takýchto prípadoch členské štáty napriek svojmu úmyslu pomôcť nie sú vždy schopné pomoc poskytnúť. V reakcii na globálne šírenie ochorenia COVID-19 požiadalo o pomoc prostredníctvom mechanizmu Únie viac ako 30 krajín (10 členských štátov a zúčastnených štátov mechanizmu Únie, ako aj viac ako 20 tretích krajín). Mechanizmus Únie nebol schopný v plnej miere reagovať na väčšinu žiadostí o pomoc, ktoré dostal počas pandémie COVID-19. Týmto návrhom chce Komisia zabezpečiť lepšie a efektívnejšie výsledky v budúcich núdzových situáciách podobného rozsahu. V takýchto prípadoch rozsiahlych núdzových situácií s veľkým dosahom Únia nie je schopná zasiahnuť a odstrániť tieto kritické nedostatky, keďže si to vyžaduje príslušnú kapacitu a právne a finančné nástroje na to, aby mohla plniť aj svoju podpornú právomoc v oblasti civilnej ochrany, keď sa členské štáty nachádzajú pod tlakom súčasne a nemôžu si navzájom poskytovať pomoc. Napriek tomu, že Komisia okamžite reagovala na vypuknutie nákazy vytvorením zdravotníckej zásoby Únie, prvé verejné obstarávanie sa začalo až po približne štyroch týždňoch od prvého potvrdeného výskytu ochorenia COVID-19 v Európe, keďže členské štáty boli zaneprázdnené riešením núdzovej situácie a neboli schopné zabezpečiť rýchle obstarávanie a skladovanie kapacít rescEU v zariadeniach členského štátu.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

V tomto návrhu sa počíta s vypustením prílohy I, v ktorej sa v súčasnosti stanovujú relatívne percentuálne podiely, ktoré by mal každý pilier mechanizmu Únie (prevencia, pripravenosť a reakcia) získať, pokiaľ ide o financovanie z celkového finančného krytia. Ako ukázala pandémia COVID-19, percentuálne podiely uvedené v prílohe I zrejme nezaisťujú dostatočnú flexibilitu, aby Únia mohla dosiahnuť stanovené ciele. Percentuálne podiely v prílohe I vedú v stave núdze k neprimeranému administratívnemu zaťaženiu a môžu obmedzovať flexibilitu potrebnú na prispôsobenie sa potrebám v súvislosti s katastrofami v ktoromkoľvek danom roku. Potreba investovať do všetkých fáz cyklu riadenia rizika katastrof, prevencie, pripravenosti a reakcie je pevne začlenená do mechanizmu Únie a posilňuje sa týmto návrhom.

V súlade so závermi Európskej rady z marca 2020 by sa mala posilniť operačná úloha Koordinačného centra pre reakcie na núdzové situácie ako ústredného článku siete národných krízových centier podporujúcich rýchlu a účinnú reakciu Únie na rôzne krízy doma a na celom svete. To sa má dosiahnuť posilnením prepojení s inými príslušnými subjektmi na úrovni EÚ zapojenými do krízového riadenia a posilnením ich funkcií monitorovania a včasného varovania, bez toho, aby boli dotknuté existujúce sektorové systémy včasného varovania a mechanizmy reakcie na krízy.

Potreba flexibilnejšieho systému reakcie na núdzové situácie veľkého rozsahu vyplynula ako jednoznačné ponaučenie z pandémie COVID-19. Účinnosť celého mechanizmu reakcie by bolo možné maximalizovať prostredníctvom dostupnosti ďalších kapacít a väčšej flexibility, pokiaľ ide o nasaditeľnosť zdrojov rescEU – bez ohľadu na to, kde potreba takýchto aktív nastane.

Tieto strategické kapacity budú dopĺňať kapacity členských štátov a poskytovať dodatočnú podporu v prípadoch preťaženia členských štátov v dôsledku veľkého rozsahu núdzovej situácie. Mali by byť strategicky predbežne umiestnené s cieľom zabezpečiť čo najúčinnejšie geografické pokrytie pri reakcii na núdzovú situáciu a mali by ich dopĺňať potrebné logistické, skladovacie a dopravné kapacity.

Pandémia COVID-19 jasne preukázala vzájomnú závislosť členských štátov, pokiaľ ide o ich schopnosť včas a rýchlo reagovať na vyvíjajúcu sa núdzovú situáciu s cezhraničným vplyvom. Takáto vzájomná závislosť nie je obmedzená len na pandémie, ale existovala by aj pri celom rade katastrof veľkého rozsahu, ktoré by mohli mať vplyv na viaceré členské štáty súčasne. V záujme riešenia tejto vzájomnej závislosti a zabezpečenia lepšej pripravenosti na úrovni Únie treba posilniť kolektívnu spoluprácu v oblasti odolnosti voči katastrofám a plánovania postupu v prípade ich výskytu. Na tento účel Komisia navrhuje v koordinácii s členskými štátmi pracovať na rozvoji cieľov Únie v oblasti odolnosti voči katastrofám a plánovania scenárov vrátane riešenia dôsledkov zmeny klímy na riziko katastrof.

Uplatňuje sa článok 34 rozhodnutia č. 1313/2013/EÚ o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany. Uvádza sa v ňom, že opatrenia, na ktoré sa poskytuje finančná pomoc, sa pravidelne monitorujú s cieľom sledovať ich vykonávanie. Ďalej sa v ňom uvádzajú aj všeobecnejšie požiadavky na Komisiu, aby vyhodnotila uplatňovanie rozhodnutia a predložila správu o priebežnom hodnotení a správu o hodnotení ex post, ako aj oznámenie o vykonávaní rozhodnutia. Tieto hodnotenia by mali byť založené na ukazovateľoch stanovených v článku 3 uvedeného rozhodnutia.

(Text s významom pre EHP)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 196 a článok 322 ods. 1 písm. a),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Mechanizmom Únie v oblasti civilnej ochrany (ďalej len „mechanizmus Únie“) upraveným rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 1313/2013/EÚ sa posilňuje spolupráca medzi Úniou a členskými štátmi a uľahčuje koordinácia v oblasti civilnej ochrany v záujme zlepšenia reakcie Únie na prírodné katastrofy a katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou.

(2)Zatiaľ čo mechanizmus Únie uznáva primárnu zodpovednosť členských štátov za predchádzanie prírodným katastrofám a katastrofám spôsobeným ľudskou činnosťou a za prípravu a reakciu na ne, zároveň podporuje solidaritu medzi členskými štátmi v súlade s článkom 3 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii.

(3)Bezprecedentná skúsenosť s pandémiou COVID-19 ukázala, že efektívnosť Únie pri riadení krízy je obmedzená rozsahom riadiaceho rámca Únie, ale aj stupňom jej pripravenosti v prípade katastrof postihujúcich väčšinu členských štátov.

(4)Európska rada vo svojom spoločnom vyhlásení z 26. marca 2020 a Európsky parlament vo svojom uznesení zo 17. apríla 2020 vyzvali Komisiu, aby predložila návrhy na ambicióznejší a rozsiahlejší systém krízového riadenia v rámci Únie.

(5)Je potrebné urýchlene prijať opatrenia na posilnenie mechanizmu Únie, aby bol lepšie pripravený, keď bude treba v budúcnosti čeliť takýmto udalostiam.

(6)S cieľom zlepšiť plánovanie v oblasti prevencie a pripravenosti by Únia mala naďalej presadzovať investície do predchádzania katastrofám naprieč odvetviami a komplexné prístupy k riadeniu rizík, ktoré sú základom prevencie a pripravenosti, s prihliadnutím na prístup zameraný na viacnásobné nebezpečenstvo, ekosystémový prístup a pravdepodobné vplyvy zmeny klímy, a to v úzkej spolupráci s príslušnými vedeckými kruhmi a kľúčovými hospodárskymi subjektmi. Na tento účel by sa mali vysunúť do popredia medzisektorové prístupy a prístupy zohľadňujúce všetky riziká, ktoré by mali vychádzať z celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti, z ktorých vyplýva základné vymedzenie kapacít a pripravenosti. Pri stanovovaní celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti bude Komisia spolupracovať s členskými štátmi.

(7)Mechanizmus Únie by mal aj naďalej využívať synergie s Európskym programom na ochranu kritickej infraštruktúry a s rámcom Únie pre ochranu kritickej infraštruktúry, pričom odolnosť by mala byť hlavným dôvodom pre stanovenie takýchto celoúnijných cieľov týkajúcich sa odolnosti.

(8)Koordinačné centrum pre reakcie na núdzové situácie (ďalej len „ERCC“), ktoré pôsobí ako non-stop operačné centrum na úrovni Únie a dokáže v reálnom čase sledovať a podporovať operácie vykonávané v núdzových situáciách rôznych druhov v rámci Únie aj mimo nej, by sa malo ďalej posilniť. Malo by to zahŕňať kvalitnejšiu koordináciu ERCC s vnútroštátnymi krízovými systémami a orgánmi civilnej ochrany v členských štátoch, ako aj s inými príslušnými orgánmi Únie. Práca ERCC sa opiera o vedecké odborné znalosti, napríklad aj Spoločného výskumného centra Európskej komisie.

(9)Mechanizmus Únie by mal využívať únijné vesmírne infraštruktúry, ako sú napríklad európsky program pozorovania Zeme (Copernicus), Galileo, získavanie informácií o situácii v kozmickom priestore a GOVSATCOM, ktoré poskytujú dôležité nástroje na úrovni Únie umožňujúce reagovať na vnútorné a vonkajšie núdzové situácie. Systémy riadenia núdzovej situácie Copernicus poskytujú podporu centru ERCC v rôznych obdobiach núdze, počínajúc včasným varovaním a prevenciou až po katastrofu a obnovu. GOVSATCOM má poskytovať možnosť zabezpečenej satelitnej komunikácie, osobitne prispôsobenej potrebám vládnych používateľov v rámci riadenia núdzových situácií. Galileo je prvá globálna infraštruktúra satelitnej navigácie a určovania polohy osobitne zameraná na civilné účely v Európe a na celom svete a môže sa využívať v iných oblastiach, ako je napríklad riadenie núdzových situácií vrátane systémov včasného varovania. Príslušné služby systému Galileo budú zahŕňať núdzovú službu, ktorá prostredníctvom vysielania signálov šíri varovania týkajúce sa prírodných katastrof alebo iných núdzových situácií v konkrétnych oblastiach. Členské štáty by mali mať možnosť využívať túto službu. Ak sa rozhodnú využívať ju, mali by na validáciu systému určiť a Komisii oznámiť vnútroštátne orgány, ktoré sú spôsobilé využívať túto núdzovú službu.

(10)S cieľom získať operačnú kapacitu potrebnú na rýchlu reakciu na núdzovú situáciu veľkého rozsahu alebo na nízko pravdepodobnú udalosť s veľkým dosahom, akou je napríklad pandémia COVID-19, by Únia mala mať možnosť nadobúdať, prenajímať, zabezpečovať formou lízingu alebo inak zmluvne zabezpečovať kapacity rescEU, aby bola schopná pomôcť členským štátom, na ktoré doľahla núdzová situácia veľkého rozsahu, v súlade s podpornými právomocami v oblasti civilnej ochrany a s osobitným dôrazom na zraniteľné osoby. Tieto kapacity majú byť predbežne umiestnené v logistických centrách v rámci Únie alebo zo strategických dôvodov prostredníctvom dôveryhodných sietí centier, ako sú napríklad sklady humanitárnej reakcie OSN.