2009
„SIETE DOKONALOSTI “ 
A „INTEGROVANÉ PROJEKTY “ 
V POLITIKE SPOLOČENSTVA V OBLASTI VÝSKUMU: DOSIAHLI SVOJE CIELE?EURÓPSKY 
DVOR AUDÍTOROV
Osobitná správa  č. 8
SK
ISSN 1831-0931

„SIETE DOKONALOSTI“ 
A „INTEGROVANÉ PROJEKTY“ V POLITIKE SPOLOČENSTVA V OBLASTI VÝSKUMU: DOSIAHLI SVOJE CIELE? Osobitná správa č. 8   2009
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV(podľa článku 248 ods. 4 druhého pododseku Zmluvy o ES)
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?2
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV
12, rue Alcide De Gasperi
L–1615 Luxembourg
Tel. +352 4398-45410
Fax +352 4398-46410
E-mail: euraud@eca.europa.eu
Internet: http://www.eca.europa.eu
Osobitná správa č. 8  2009
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete. 
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Katalogizačné údaje nájdete na konci tejto publikácie.Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2009.ISBN 978-92-9207-419-7doi:10.2865/67064
© Európske spoločenstvá, 2009
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora. 
Printed in Belgium
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?3
OBSAH
Bod
 GLOSÁR
I – V  ZHRNUTIE
1 – 16  ÚVOD
1 – 5  CIELE A HROZBY, KTORÝM ČELÍ VÝSKUM A TECHNOLOGICKÝ ROZVOJ SPOLOČENSTVA (VTR)
1 – 3 CIELE POLITIKY
4 – 5 ŠTRUKTURÁLNE NEDOSTATKY A AMBÍCIE EURÓPSKEHO VÝSKUMU
6 – 16  ŠIESTY RÁMCOVÝ PROGRAM
9 – 11 NOVÉ NÁSTROJE A ICH CIELE
12 – 16 VÝBER A RIADENIE PROJEKTOV
17 – 18  ROZSAH AUDITU A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
17 ROZSAH AUDITU
18 AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
19 – 56  PRIPOMIENKY
19 – 27  PRÍNOS K CIEĽOM SPOLOČENSTVA V OBLASTI VTR VO VŠEOBECNOSTI
22 – 24 ÚČINNÁ SPOLUPRÁCA V OBLASTI VÝSKUMU
25 – 27 PLÁNY PROJEKTOV V NIEKTORÝCH PRÍPADOCH LEPŠIE NEŽ ZREALIZOVANÉ PROJEKTY
28 – 43  DOSIAHNUTIE KONKRÉTNYCH CIEĽOV NOVÝCH NÁSTROJOV
29 – 35 INTEGRÁCIA SD ČASTO NAHRADENÁ TRADIČNOU FORMOU SPOLUPRÁCE36 – 38 IP: VEĽKÉ PROJEKTY A POMERNE NÍZKE FINANČNÉ ZAPOJENIE ÚČASTNÍKOV
39 – 43 CIEĽ ÚČASTI MSP SA ÚPLNE NEDOSIAHOL
44 – 53  RIADENIE NOVÝCH NÁSTROJOV KOMISIOU
45 – 56 NEISTOTA OHĽADOM KONKRÉTNEJ ÚLOHY NÁSTROJOV
47 – 49 VIACERÉ PRÁVNE USTANOVENIA A NIE VŽDY DOSTATOČNÉ USMERNENIA
50 PROCES ZMLUVNÝCH ROKOVANÍ: ZDĹHAVEJŠÍ A ČASTO NETRANSPARENTNÝ51 MENEJ PROJEKTOV A VÄČŠIE PROJEKTY, AVŠAK STÁLE VYSOKÝ POČET ÚČASTNÍKOV
52 – 53 NEDOSTATKY V MONITOROVANÍ PROJEKTOV
54 – 56  PODPORA INVESTÍCIÍ DO VTR
55 – 56 VIAC FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV EÚ NA POMERNE MENŠIE INVESTÍCIE ÚČASTNÍKOV DO VTR
57 – 65  ZÁVERY A ODPORÚČANIA
 ODPOVEDE KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?4
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?5
GLOSÁR
Ciele SMART : Špecifické, merateľné, dosiahnuteľné, súvisiace a časovo ohraničené ciele 
definované v nariadení o rozpočtových pravidlách.
Európsky výskumný priestor (EVP) : Bezhraničná zóna pre výskum, v ktorej sa vedecké 
zdroje lepšie využijú s cieľom vytvoriť viac pracovných miest a zlepšiť konkurencieschop-nosť Európy.
Hrubý domáci produkt (HDP) : Celková trhová hodnota všetkých konečných tovarov a slu-
žieb vyprodukovaných v danej krajine v príslušnom roku.
Integrované projekty (IP) : Nástroj, ktorého cieľom je dosiahnuť ambiciózne, jasne stanovené 
vedecké a technologické ciele európskeho rozmeru.
Malé a stredné podniky (MSP) : Podniky s menej než 250 zamestnancami s ročným obratom 
pod 50 mil. EUR a/alebo celkovou ročnou súvahou pod 43 mil. EUR.
Nástroje VTR : Rôzne typy projektov definované v RP. Každý nástroj má konkrétne ciele 
a osobitné pravidlá účasti.
Rámcové programy (RP) v oblasti výskumu a technologického rozvoja (VTR) : Viac-
ročné programy, v ktorých sa na dané obdobie stanovujú vedecké a technologické činnosti financované Spoločenstvom, ich rozpočet a podrobné pravidlá ich technickej a finančnej 
realizácie.
Siete dokonalosti (SD) : Nástroj, ktorého cieľom je vytvoriť výraznú a trvalú integráciu 
výskumných činností sieťových partnerov, a tak priamo riešiť fragmentáciu výskumných činností v Európe v danej oblasti.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?6
ZHRNUTIE
I.
Vo všeobecnosti prevláda názor, že európsky 
výskum trpí nedostatočnými a rozptýlenými 
investíciami. V rámci reakcie EÚ na túto sku-
točnosť sa v šiestom rámcovom programe  
(6. RP) zaviedli dva nové nástroje: siete  
dokonalosti a integrované projekty. Cie-ľom bolo na jednej strane vytvoriť výraznú 
a trvalú integráciu výskumných činností a na 
strane druhej dosiahnuť ambiciózne, jasne 
stanovené vedecké a technologické ciele  európskeho rozmeru.
II.
Dvor audítorov preveril, do akej miery  prispeli siete dokonalosti a integrované pro-jekty k dosiahnutiu cieľov výskumnej poli-tiky stanovených v Zmluve, či dosiahli ich  
vlastné konkrétne ciele, či Komisia účinne  riadila tieto nové nástroje a či 6. RP podporil 
investície do VTR.
III.
Dvor audítorov dospel k záveru, že:
kontrolované nástroje 6. RP úspešne  i) 
podporili spoluprácu v oblasti výskumu 
a projekty primeranej kvality. Týmto  
nástrojom však chýbala jasná inter-
venčná logika, ciele SMART a ukazova-
tele výkonnosti;
konkrétne ciele nových nástrojov sa  ii) 
dosiahli len čiastočne. Siete dokona-
losti podporili dobrú úroveň spolupráce 
v oblasti výskumu, ale často nedosiahli postupnú a samostatne udržateľnú  
integráciu výskumných činností sieťo-vých partnerov. Integrované projekty  podporili spoluprácu v oblasti výskumu na vysokej úrovni, nepritiahli však viac zdrojov od jednotlivých partnerov ani  
ďalšie verejné či súkromné finančné  zdroje;
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?7
V.
Dvor audítorov taktiež odporúča, aby:
Komisia zvážila, či majú SD a IP ako  i) 
projekty spolupráce realistické ciele  
a poskytujú výrazné výhody v porov-
naní s tradičnými nástrojmi spolupráce v oblasti výskumu. Pri SD financova-
ných v 6. RP by Komisia mala v jednot-
livých prípadoch zvážiť, či je na základe 
výsledkov z predchádzajúceho obdobia, potenciálnej pridanej hodnoty pre EÚ  a predpokladov samostatnej udržateľ-
nosti opodstatnené ďalšie financovanie v rámci 7. RP.
Komisia preskúmala rôzne príčiny  ii) 
pomerne nízkej hladiny investícií účast-
níkov do VTR v porovnaní so stanovenými cieľmi a navrhla konkrétne opatrenia.  
Mali by sa sprístupniť príslušné údaje  
na monitorovanie účinku urýchlenia  
financovaním VTR zo strany EÚ. Malo by 
sa prehodnotiť, či sú očakávané ciele,  
najmä pri MSP a súkromnom sektore,  
realistické.
Komisia zabezpečila jasné a včasné  iii) 
usmernenia, rýchlejší priebeh verejných 
súťaží a lepšie monitorovanie projek-
tov s cieľom zlepšiť riadenie projek-tov, ich primeranú realizáciu a náležité 
hodnotenie.ZHRNUTIE
najmä na začiatku implementácie 6. RP iii) 
sa v riadení Komisie vyskytli viaceré  
nedostatky, ktoré ovplyvnili účinnosť  
opatrení. Išlo najmä o neistotu ohľa-
dom konkrétnej úlohy nových nástrojov, 
nedostatočné usmernenia a nedostatky v monitorovaní projektov;
v porovnaní s 5. RP sa 6. RP nepodarilo iv) 
výrazne zvýšiť investície účastníkov  do VTR. Účasť súkromného sektora sa  dokonca pomerne znížila. Cieľ vynaložiť 
15 % celkového rozpočtu tematických  priorít 6. RP na MSP nebol dosiahnutý.
IV.
Dvor audítorov opakuje svoje predchá-dzajúce odporúčanie, aby boli výdavkové  programy založené na jasnej intervenč-
nej logike a nástroje mali realistické ciele.  
V tejto súvislosti by sa mala zvážiť možnosť 
stanoviť pre každý nástroj len jeden cieľ, aby 
sa zabezpečila zreteľná, konkrétna úloha  
daného nástroja. Pre každý program by mali 
byť stanovené primerané ukazovatele výkon-nosti, aby sa dali monitorovať očakávané  
výstupy, účinky a dosahy.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?8
ÚVOD
CIELE A HROZBY, KTORÝM ČELÍ VÝSKUM 
A TECHNOLOGICKÝ ROZVOJ SPOLOČENSTVA (VTR)
CIELE POLITIKY
 1.  Výskum a technologický rozvoj (VTR) má najvýznamnejší vplyv na vedecký 
a technologický pokrok a inovácie. Výskum je významnou prioritou Európskej únie a jej členských štátov, aby bolo možné udržať a zlepšiť 
vysoký životný štandard jej občanov.
 2.  Všeobecné ciele politiky Európskeho spoločenstva v oblasti VTR1 sú 
posilniť vedecké a technologické základne priemyslu Spoločenstva a zabezpečiť tým vysokú úroveň konkurencieschopnosti na medziná-
rodnej úrovni. Podporuje sa vzájomná spolupráca medzi podnikmi, 
výskumnými strediskami a univerzitami v oblasti činností VTR na vyso-
kej úrovni, aby sa naplno využil potenciál vnútorného trhu.1 Zmluva o založení Európskeho 
spoločenstva, hlava XVIII (Výskum 
a technologický rozvoj), články 163 až 
173. Vymedzenie činností:
a) plní programy rozvoja výskumu, 
technologického rozvoja 
a demonštračných programov 
podporou spolupráce s podnikmi, 
výskumnými strediskami 
a univerzitami;
b) podporuje spoluprácu s tretími 
krajinami a medzinárodnými organizáciami v oblasti 
výskumu, technologického 
rozvoja a pilotných projektov 
Spoločenstva;
c) šíri a využíva výsledky činnosti 
výskumu, technologického 
rozvoja a pilotných projektov Spoločenstva;
d) stimuluje prípravu a mobilitu 
výskumných pracovníkov 
v Spoločenstve.
PRIEMERNÉ ROČNÉ VÝDAVKY NA VTR Z ROZPOČTU SPOLOČENSTVA
(4. RP AŽ 7. RP)SCHÉMA 1
mil. EUR ročne
4. RP – EÚ 12
(1995 – 1998)5. RP – EÚ 15
(1999 až 2002)6. RP – EÚ 15
(2003 až 2006)6. RP – EÚ 25
(2004 až 2006)7. RP – EÚ 27
(2007 až 2013)2 7613 4254 0614 4477 217
1 0002 0003 0004 0005 0006 0007 0008 000
0
Zdroj : Legislatívne rozhodnutia pre 4. RP až 7. RP (bez Euratomu).
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?9
 3.  Od roku 1984 sa činnosti Európskeho spoločenstva v oblasti VTR realizujú 
prostredníctvom viacročných rámcových programov (RP), v ktorých 
sa na dané obdobie stanovujú vedecké a technologické ciele, široké spektrum činností, celkový rozpočet, špecifikácia rozpočtu podľa čin-
ností a podrobné pravidlá finančnej účasti Spoločenstva. Financo-
vanie po sebe nasledujúcich rámcových programov EÚ sa postupne 
zvyšovalo. RP sú najväčším verejným zdrojom financovania výskumu 
v Európskej únii. Ich celkový podiel na celkovom verejnom financovaní 
oblasti výskumu a technologického rozvoja predstavuje 4 % až 5 %.
ŠTRUKTURÁLNE NEDOSTATKY 
A AMBÍCIE EURÓPSKEHO VÝSKUMU
 4.  Vo všeobecnosti prevláda názor, že európsky výskum trpí štrukturálnymi 
nedostatkami. Komisia zdôraznila, že2:
investície do VTR sú nedostatočné a rozptýlené; a) 
na výskum sú pridelené nedostatočné ľudské zdroje; b) 
kapacity na transformovanie vedeckých objavov do inovatívnych c) 
a konkurencieschopných výrobkov sú obmedzené;
politiky výskumu v Európe sú roztrieštené. d) 
 5.  Komisia a Európska rada dospeli k záveru, že vytvorenie „Európskeho 
výskumného priestoru” (EVP) je kľúčovým krokom k prekonaniu týchto 
štrukturálnych nedostatkov3. EVP mal vytvoriť vnútorný trh pre výskum 
a technológie, ako aj priestor na lepšiu koordináciu národných a regi-
onálnych činností a politík v oblasti výskumu. Európska rada stanovila únii ambiciózny cieľ „stať sa najkonkurencieschopnejšou a najdyna-
mickejšou znalostnou ekonomikou na svete, schopnou zabezpečiť  
trvalo udržateľný hospodársky rast a zvyšovať počet a kvalitu pra-
covných miest, ako aj sociálnu súdržnosť”
4. V tomto zmysle sa malo 
zvýšiť európske výskumné úsilie s cieľom priblížiť sa k 3 % hrubého domáceho produktu do roku 2010 (z 1,9 % v roku 2000). Dve tretiny 
nových investícií mali prísť zo súkromného sektora
5.2 Pozri návrh Komisie na 
rozhodnutia Rady o špecifických 
programoch na implementáciu 
šiesteho rámcového programu, KOM(2002) 43 v konečnom znení 
z 30.1.2002, časť 5.1 Potreba 
zásahu Spoločenstva, s. 71.
3 Vytvorenie Európskeho 
výskumného priestoru (EVP) 
navrhla Európska komisia vo 
svojom oznámení „Smerom 
k Európskemu výskumnému 
priestoru” v januári 2000. Cieľ 
vytvoriť EVP krátko na to schválila 
EÚ na zasadaní Európskej rady v Lisabone v marci 2000.
4 Pozri závery zo zasadnutia 
Európskej rady v Lisabone, marec 
2000, bod 5.
5 Pozri závery zo zasadnutia 
Európskej rady v Barcelone, marec 
2002, bod 47.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?10
ŠIESTY RÁMCOVÝ PROGRAM
 6.  Šiesty rámcový program Európskeho spoločenstva (6. RP)6 bol nástroj, 
ktorý mal pomôcť dosiahnuť ambiciózne ciele uvedené vyššie. Jeho 
cieľom bolo financovať činnosti prispievajúce k inováciám a vytvore-
niu EVP podporovaním integrácie a koordinácie roztriešteného sektora 
výskumu v Európe. 6. RP pokrýval na obdobie rokov 2002 až 2006 celé 
spektrum od základného až po aplikovaný výskum, rozvoj vedeckej 
a technickej kvality a koordináciu európskeho výskumu. Program bol 
štruktúrovaný do troch hlavných zložiek:
integrovanie a posilnenie Európskeho výskumného priestoru; –
štruktúrovanie Európskeho výskumného priestoru; –
posilnenie základov Európskeho výskumného priestoru. –
HLAVNÉ ZLOŽKY A ZÁKLADNÉ PRINCÍPY 6. RPSCHÉMA 2
Hlavné zložky 6. RP
Integrovanie
európskeho výskumuŠtruktúrovanie
Európskeho výskumného 
priestoruPosilnenie
základov Európskeho 
výskumného priestoru
Základné princípy 6. RP
Zameranie
na vybrané prioritné oblasti 
výskumuŠtrukturalizujúci účinok
prostredníctvom silnejšieho 
prepojenia s národnými, 
regionálnymi a inými 
európskymi iniciatívamiKoordinácia
Zjednodušenie6 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady č. 1513/2002/
ES z 27. júna 2002, ktoré sa týka 
šiesteho rámcového programu 
Európskeho spoločenstva v oblasti 
výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností 
prispievajúcich k vytvoreniu 
Európskeho výskumného priestoru 
a inovácií (2002 až 2006) 
(Ú. v. ES L 232, 29.8.2002, s. 1).
Zdroj : Príručka Komisie: Účasť na európskom výskume, 2. vydanie, február 2004
(http://ec.europa.eu/research/fp6/pdf/how-to-participate_en.pdf)
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?11
 7.  S rozpočtom približne 17 mld. EUR na roky 2002 – 2006 sa v 6. RP  
financovali do konca roka 2008 „nepriame” činnosti VTR v hodnote 
25 mld. EUR v odhadovaných investíciách7. Väčšina výdavkov (pri-
bližne 75 %) sa vynaložila na zložku „Integrovanie a posilnenie Európ-skeho výskumného priestoru” v rámci siedmich tematických priorít
8, 
t. j. programov týkajúcich sa konkrétnych výskumných tém.
 8.  6. RP kládol osobitný dôraz na malé a stredné podniky (MSP) s cieľom roz-
víjať ich technologické kapacity a uľahčovať im prístup k výskumu naj-vyššej kvality. Na tento účel sa vyčlenila suma 1,8 mld. EUR, t. j. 15 % celkového rozpočtu tematických priorít (o jednu tretinu viac než  
v predošlom rámcovom programe).
NOVÉ NÁSTROJE A ICH CIELE
 9.  K tradičným nástrojom9 pribudli v 6. RP dva nové nástroje. Ich cieľom 
bolo najmä „integrovanie a posilnenie Európskeho výskumného  
priestoru”:
siete dokonalosti (SD) bol nástroj, ktorého cieľom bolo vytvo- –
riť výraznú a trvalú integráciu výskumných činností sieťových  
partnerov, a tak priamo riešiť fragmentáciu výskumných činností 
v Európe v danej tematickej oblastin,
integrované projekty (IP) mali poskytnúť poznatky požadované   –
na realizáciu tematických priorít dosiahnutím ambicióznych, jasne 
stanovených vedeckých a technologických cieľov európskeho roz-
meru.
 10.  SD a IP sa mohli realizovať v ktorejkoľvek zo siedmich tematických priorít 
(pozri poznámku pod čiarou 8). Zákonodarný orgán považoval tieto nástroje za hlavné prostriedky vytvorenia pridanej hodnoty k hod-
note, ktorú bolo možné dosiahnuť úsilím na národnej úrovni (európska pridaná hodnota), prostredníctvom integrácie výskumných kapacít na európskej úrovni. Týmto sa malo dosiahnuť kritické množstvo pokiaľ ide o odborné znalosti, činnosti a zdroje (zamestnanci, zručnosti,  kompetencie, financie, infraštruktúra, zariadenia). Nové nástroje mali taktiež hrať dôležitú úlohu pri dosiahnutí cieľa vynaložiť 15 % roz-
počtu tematických priorít na MSP (pozri bod 8).7 „Nepriame” činnosti VTR 
označujú činnosti, ktoré majú 
realizovať zmluvní dodávatelia. 
Naproti tomu stoja „priame” činnosti, ktoré vykonáva Komisia 
prostredníctvom Spoločného 
výskumného strediska.
8 Sedem tematických priorít: živé 
vedy, genomika a biotechnológia 
pre zdravie; informačné 
technológie pre spoločnosť; 
nanotechnológie a nanovedy, 
na vedomostiach založené 
multifunkčné materiály a nové 
výrobné procesy a nástroje; aeronautika a vesmír; kvalita 
a bezpečnosť potravín; trvalo 
udržateľný rozvoj, globálne zmeny 
a ekosystémy; občania a správa 
vedomostnej spoločnosti.
9 Osobitné cieľové projekty, 
koordinačné činnosti, špecifické 
podporné projekty, akcie „Marie 
Curie”, integrované infraštruktúrne 
iniciatívy a akcie na základe 
článku 169.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?12
 11.  V rámčeku 1 a 2 sú uvedené príklady typov činností vykonávaných v rámci 
SD a IP.
VÝBER A RIADENIE PROJEKTOV
 12.  V Komisii za 6. RP spoločne zodpovedá niekoľko generálnych riaditeľstiev 
(GR)10. Podobne ako v predošlých rámcových programoch Komisia pra-
videlne uverejňovala výzvy na predloženie návrhov s opisom širokých oblastí činnosti. Žiadosti o financovanie predložené potenciálnymi prijímateľmi sa hodnotili za pomoci nezávislých odborníkov („hod-
notiteľov”). Návrhy sa hodnotili na základe vedeckých a technických 
kritérií stanovených vo výzve na predloženie návrhov, vrátane kritérií 
riadenia týkajúcich sa potenciálnej schopnosti navrhovateľa reali-zovať projekty. Komisia vybrala projekty, ktoré si podľa nej najviac 
vyžadovali financovanie zo strany EÚ, a udelila im granty.
 13.  Komisia monitorovala a pravidelne hodnotila priebeh projektov, a to aj 
s odkazom na ciele konkrétne stanovené pre daný nástroj. Pri moni-
torovaní pomáhali nezávislí odborníci (kontrolóri)11.10 Okrem GR pre výskum, ktoré je 
hlavným generálnym riaditeľstvom 
riadiacim a koordinujúcim 
činnosti 6. RP, ďalšie štyri GR riadia niektoré časti konkrétnych 
programov: GR pre informačnú 
spoločnosť a médiá, GR pre 
energetiku a dopravu, GR pre 
podnikanie a priemysel, GR pre rybné hospodárstvo a námorné 
záležitosti. Okrem toho GR 
„Spoločné výskumné stredisko“ 
zodpovedá za činnosti, ktoré 
realizuje priamo Komisia.
11 Pozri bod 25 a poznámku pod 
čiarou 19.
AKÉ ČINNOSTI SA VYKONÁVALI V RÁMCI SD?
Každá SD je iná. Príklady konkrétnych činností:
Integrácia činností v rámci kontrolovaných SD sa realizovala výmenou doktorandov a výskumných pra-
covníkov, organizovaním spoločných seminárov, vytvorením virtuálnych výskumných pracovných skupín na internete, zriadením virtuálnych laboratórií a inštitútov, organizovaním návštev, ktorých cieľom bolo poskytnúť prístup k externým zariadeniam.
Medzi spoločné výskumné činnosti realizované v rámci kontrolovaných SD patrili napríklad financovanie 
jednotlivých výskumných projektov často na základe interných výziev na predloženie návrhov realizo-
vaných na zodpovednosť vedúcich vedeckej úlohy.
Medzi šírenie činností dokonalosti patrili návštevy priemyselných podnikov, účasť na medzinárodných 
konferenciách, organizovanie letných škôl a iných školení, šírenie informácií o projekte prostredníctvom 
osobitnej internetovej stránky, bulletinov, tlačových správ a uverejňovaním článkov.RÁMČEK 1
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?13
 14.  Na projekty realizované v rámci SD a IP sa vynaložilo takmer 50 %  
prostriedkov 6. RP. Podľa údajov Komisie sa v 7. rámcovom programe 
(2007 – 2013) na SD a projekty spolupráce, ktoré majú charakteris-tiky IP, vynaložilo 16 % celkového rozpočtu 7. RP prideleného do  
februára 2009
12.
 15.  V 6. RP sa financovalo 167 projektov ako SD s približne 5 000 účastníkmi 
a celkovým príspevkom EÚ 1,2 mld. EUR (pri oprávnených investič-
ných nákladoch vo výške 1,9 mld. EUR). V priemere pozostávala každá SD z približne 30 partnerov a príspevok EÚ bol vo výške 7 mil. EUR na zmluvu. Takmer 700 projektov sa financovalo ako IP. Zapojilo sa 
do nich asi 17 000 účastníkov a celkový príspevok EÚ bol vo výške  
6,5 mld. EUR (pri oprávnených investičných nákladoch vo výške  
10,7 mld. EUR). V priemere pozostával každý IP z približne 25 part-nerov a príspevok EÚ bol vo výške 9,5 mil. EUR na zmluvu.
 16.  Z dostupných zdrojov 6. RP sa mohol financovať len každý piaty predlo-
žený návrh. Tento pomer je podobný financovaniu zo strany Národ-
nej vedeckej nadácie v USA, je však nižší ako v predchádzajúcom  rámcovom programe (26 %). Financoval sa väčší podiel návrhov SD 
než IP.12 Rozhodnutie Európskeho 
parlamentu a Rady č. 1982/2006/
ES z 18. decembra 2006 
o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti 
výskumu, technického rozvoja 
a demonštračných činností (2007až 
2013) (Ú. v. EÚ L 412, 30.12.2006, 
s. 1). V 7. RP projekty spolupráce môžu zahŕňať činnosti, ktoré 
sa predtým vykonávali v rámci 
integrovaných projektov.
AKÉ ČINNOSTI SA VYKONÁVALI V RÁMCI IP?
Projektové činnosti vykonávané v rámci IP patria do niektorej z týchto kategórií:
výskum a činnosti technologického rozvoja zamerané priamo na získanie nových poznatkov, vrátane • 
inovačných činností a činností spojených so šírením poznatkov;demonštračné činnosti na preukázanie životaschopnosti nových technológií ponúkajúcich poten-
• 
ciálnu ekonomickú výhodu, ktoré však nie je možné priamo komercializovať (napr. testovanie 
prototypov).
školenia zamerané na odborný rast výskumníkov a ostatných kľúčových zamestnancov, riadiacich • 
výskumných pracovníkov, vedúcich pracovníkov v priemysle (najmä v MSP) a potenciálnych užíva-
teľov poznatkov získaných na základe projektu.RÁMČEK 2
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?14
ROZSAH AUDITU
 17.  Cieľom auditu bolo posúdiť, do akej miery:
siete dokonalosti a integrované projekty prispeli k dosiahnutiu  –
cieľov výskumnej politiky stanovených v Zmluve a či dosiahli ich 
vlastné konkrétne ciele,
Komisia účinne podporovala realizáciu projektov poskytovaním  –
potrebných usmernení prijímateľom, riadením zmlúv a monitoro-vaním dosiahnutého pokroku,
6. RP podporil investície do VTR. –
AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
 18.  Audítorské dôkazy sa zbierali týmito spôsobmi:
preskúmanie dokumentácie k 6. RP (podklady, právne predpisy   –
a usmernenia Komisie, údaje o realizácii projektov),
kontrola 36 koordinátorov projektov a partnerov zapojených do  –
14 projektov v 15 rôznych členských štátoch13,
niekoľko rokovaní „za okrúhlym stolom” so 60 výskumníkmi zo 44  –
rôznych organizácií, ktoré sa zúčastnili 6. RP14,
dotazník pre 387 organizácií v oblasti VTR (274 účastníkov progra- –
mov, 104 navrhovateľov a deväť nezúčastnených strán),
analýza vybraných oblastí riadenia, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu  –
pre výkonnosť nástrojov (vrátane priebehu ôsmich výziev na pred-
loženie návrhov a analýzy záverov 399 nezávislých kontrol pro-
jektov vykonaných pred 31. decembrom 2007),
preskúmanie druhotných dôkazov o účinnosti nástrojov, –
zváženie názorov, ktoré vyslovili niektoré asociácie činné vo   –
výskume Spoločenstva.13 Rakúsko, Belgicko, Dánsko, 
Estónsko, Fínsko, Francúzsko, 
Nemecko, Taliansko, Holandsko, 
Poľsko, Portugalsko, Slovenská 
republika, Španielsko, Švédsko 
a Spojené kráľovstvo.
14 Rokovania sa zorganizovali za 
pomoci koordinátorov národných 
kontaktných miest pre 6. RP vo 
Fínsku, Francúzsku, v Poľsku, 
Španielsku a Spojenom kráľovstve.ROZSAH AUDITU
A AUDÍTORSKÝ PRÍSTUP
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?15
PRÍNOS K CIEĽOM SPOLOČENSTVA 
V OBLASTI VTR VO VŠEOBECNOSTI
 19.  Podľa Zmluvy o ES všeobecné ciele politiky Spoločenstva v oblasti VTR 
sú posilniť vedecké a technologické základne priemyslu Spoločenstva 
a zabezpečiť tým vysokú úroveň konkurencieschopnosti na medziná-
rodnej úrovni.
 20.  Pri predchádzajúcom audite v oblasti výskumu Dvor audítorov pouká-
zal na chýbajúcu jasnú intervenčnú logiku, ako majú rôzne nástroje a programy prispieť k cieľom Spoločenstva v oblasti VTR
15. Pre jednot-
livé výskumné programy sa nestanovili ciele SMART16 ani ukazovatele 
výkonnosti, čo sťažilo náležité monitorovanie a hodnotenie17.
 21.  S ohľadom na chýbajúcu jasnú intervenčnú logiku18 Dvor audítorov pre-
skúmal prínos nových nástrojov pre politiku Spoločenstva v oblasti 
VTR vo všeobecnosti, a to z týchto aspektov:
účinnosť zavedenej spolupráce v oblasti výskumu, –
vedecká kvalita jednotlivých projektov tak, ako ju hodnotia odbor- –
níci.15 Osobitná správa č. 9/2007 
o hodnotení rámcových 
programov EÚ v oblasti výskumu 
a technologického rozvoja – Je 
možné zlepšiť prístup Komisie? (pozri body 22 až 37) (Ú. v. EÚ C 26, 
30.1.2008). Komisia definuje 
intervenčnú logiku ako „koncepčné 
spojenie medzi vstupmi opatrení 
pomoci a vytváraním jej výstupov, 
a následne dosahom na spoločnosť 
z hľadiska výsledkov a účinkov” (Európska komisia, „Hodnotenie 
činností EÚ: praktický návod pre 
oddelenia Komisie“, júl 2004, s. 87 
a 106).
16 SMART je skratka pre špecifické, 
merateľné, dosiahnuteľné, 
súvisiace a časovo ohraničené 
ciele. Definovanie cieľov SMART je 
všeobecnou zásadou nariadenia 
o rozpočtových pravidlách EÚ 
a má sa ním zabezpečiť riadne finančné hospodárenie (pozri 
článok 27 ods. 3 nariadenia Rady 
(ES, Euratom) č. 1605/2002 
(Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1)).PRIPOMIENKY
17 Pozri body 28 a 30 osobitnej správy č. 9/2007.
18 Na dosah chýbajúcej jasnej intervenčnej logiky poukázal napríklad už v roku 2004 výbor poverený hodnotením päťročného 
obdobia1999 – 2003. Výbor uviedol, že „…výbory ako ten náš sú poverené, aby vyplnili medzery medzi dôkazmi zhromaždenými 
najmä na úrovni projektov na jednej strane a všeobecnými spoločensko-ekonomickými cieľmi politiky výskumu na strane druhej. 
V súčasnosti je však náročné prepojiť ich kvôli spôsobu, akým sa RP plánuje. Chýba mu jasná logika spájajúca najvšeobecnejšie 
ciele s konkrétnym výskumom a cieľmi poznatkov.“ „Päťročné posúdenie rámcových programov Európskej únie v oblasti výskumu, 1999 – 2003“, Správa pracovnej skupiny nezávislých expertov pod vedením Erkkiho Ormalu (15. decembra 2004): časť 6 – Hodnotenie  
rámcového programu, s. 19.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?16
HODNOTENIE DOSIAHNUTEJ SPOLUPRÁCE V OBLASTI VÝSKUMU KONTROLÓRMI
HODNOTENIE ÚČINNOSTI SPOLUPRÁCE KONTROLÓRMI
Bola spolupráca medzi účastníkmi účinná?SCHÉMA 3
Zdroj : Dvor audítorov – Horizontálna analýza hodnotiacich správ projektov k 31. decembru 2007ÚČINNÁ SPOLUPRÁCA V OBLASTI VÝSKUMU
 22.  Účinnosť spolupráce v oblasti výskumu sa hodnotila oproti skutoč-
ným výstupom projektov, prenosu existujúcich a nových vedeckých 
poznatkov, ako aj uplatneniu osvedčených postupov pri realizácii  
výskumu.
 23.  Dvor audítorov dospel k záveru, že nástroje 6. RP, ktoré boli predmetom 
auditu, podporili dobrú úroveň spolupráce v oblasti výskumu medzi účastníkmi projektov. V skutočnosti:
podľa názoru Dvora audítorov, všetky kontrolované projekty   –
úspešne podporili medzinárodnú spoluprácu v oblasti výskumu medzi organizáciami z rôznych sektorov a odborov,
z hodnotenia nezávislých odborníkov vyplýva, že spolupráca   –
účastníkov projektov bola vo väčšine prípadov účinná (pozri  
schému 3 ).
Áno
ČiastočneNie1 %
32 %
67 %1 %
23 %
76 %SD
101 projektovIP
298 projektov
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?17
 24.  Z prieskumu medzi účastníkmi navyše vyplynula všeobecná spokojnosť 
s týmito dvoma kontrolovanými nástrojmi (pozri schému 4 ). Verejné 
výskumné strediská a univerzity považovali SD za obzvlášť úspešné, zatiaľ čo partneri zo súkromného sektora (vrátane MSP) považovali 
spoluprácu za menej prínosnú. Pri IP považovali spoluprácu za účinnú 
partneri z verejného aj súkromného sektora.
VNÍMANIE ÚČINNOSTI PROJEKTU JEHO ÚČASTNÍKMISCHÉMA 4
Do akej miery považujete projekt za uspokojivý z hľadiska…
SD IP
Koordinátori Uspokojivý Neuspokojivý Uspokojivý Neuspokojivý
...podpory spolupráce v oblasti výskumu na vysokej úrovni 
medzi účastníkmi projektu100 % 0 % 98 % 2 %
...vytvárania sietí medzi účastníkmi 100 % 0 % 97 % 3 %
...koordinácie strategického plánovania výskumných 
činností účastníkov86 % 14 % 89 % 11 %
...prenosu poznatkov medzi účastníkmi 100 % 0 % 97 % 3 %
...propagovania mobility výskumníkov medzi účastníkmi 89 % 11 % 80 % 20 %
Účastníci projektu Uspokojivý Neuspokojivý Uspokojivý Neuspokojivý
...podpory spolupráce v oblasti výskumu na vysokej úrovni 
medzi účastníkmi projektu92 % 8 % 92 % 8 %
...vytvárania sietí medzi účastníkmi 94 % 6 % 98 % 2 %
...koordinácie strategického plánovania výskumných 
činností účastníkov83 % 17 % 80 % 20 %
...prenosu poznatkov medzi účastníkmi 97 % 3 % 88 % 12 %
...propagovania mobility výskumníkov medzi účastníkmi 89 % 11 % 64 % 36 %
Zdroj : Prieskum vykonaný Európskym dvorom audítorov
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?18
PLÁNY PROJEKTOV V NIEKTORÝCH PRÍPADOCH 
LEPŠIE NEŽ ZREALIZOVANÉ PROJEKTY
 25.  Kvalita projektu sa spája s konceptom vedeckej a technologickej doko-
nalosti a stupňom inovácie. Pri projektoch v oblasti výskumu je bež-nou praxou, že ich kvalitu hodnotia rovnocenní partneri. Pri 6. RP sa nezávislí odborníci zapojili do fázy počiatočného výberu návrhov,  
ako aj do monitorovania a hodnotenia zrealizovaných projektov
19.
 26.  Následné hodnotenie projektu sa zakladá na:
pokroku smerom k dosiahnutiu jeho cieľov, –
primeranom využití zdrojov, –
stupni účinnosti spolupráce v oblasti výskumu, –
správnosti riadenia projektu, –
využití a šírení poznatkov získaných pri projekte. –19 Hodnotitelia sa zúčastňujú na 
procese hodnotenia, hodnotia 
prínos jednotlivých predložených 
návrhov oproti kritériám, ktoré 
Komisia stanovila v príslušnej 
výzve na predloženie návrhov. Na základe ich hodnotenia Komisia 
rozhodne, ktoré návrhy sa budú 
financovať. Kontrolóri zasahujú 
až po začatí projektu. Pravidelne 
hodnotia dosiahnutý pokrok 
daného projektu v príslušnom 
období na základe hodnotiaceho formulára, ktorý vypracovala 
Komisia. Na základe tohto 
hodnotenia Komisia rozhodne, 
či môže projekt pokračovať 
alebo naopak, či by mal byť ukončený ešte pred plánovaným 
dátumom ukončenia. Hodnotitelia 
a kontrolóri sa vyberajú z rovnakej 
databázy, ktorú Komisia vytvorila 
na začiatku programu.
HODNOTENIE KVALITY PROJEKTOV KONTROLÓRMI
CELKOVÉ HODNOTENIE KVALITY PROJEKTOVSCHÉMA 5
Dobrý až výborný projekt
Prijateľný projektNeuspokojivý projektBez odpovede19 %
0 %39 %18 %
44 %36 %
42 %2 %SD
101 projektovIP
298 projektov
Zdroj : Dvor audítorov – Horizontálna analýza hodnotiacich správ projektov k 31. decembru 2007
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?19
 27.  Z analýzy hodnotiacich správ odborníkov, ktorú vykonal Dvor audítorov, 
vyplýva, že viac než tretina projektov bola považovaná za „dobré až 
výborné” (pozri schému 5 ). Len šesť z 399 projektov realizovaných ako 
SD a IP bolo považovaných za neuspokojivé. Mnoho projektov (174 
projektov resp. 44 % zo všetkých kontrolovaných projektov) však bolo 
hodnotených nanajvýš ako „prijateľné”. Pri predpoklade, že odborníci považovali všetky projekty za „výborné” v čase ich výberu Komisiou, výsledky hodnotenia naznačujú, že kvalita projektov klesá vo fáze ich 
realizácie.
DOSIAHNUTIE KONKRÉTNYCH CIEĽOV 
NOVÝCH NÁSTROJOV
 28.  Ako je uvedené vyššie (pozri body 9 a 10), SD bol nástroj, ktorého cieľom 
bolo vytvoriť výraznú a trvalú integráciu výskumných činností sieťo-
vých partnerov. IP mali poskytnúť poznatky požadované na realizáciu 
tematických priorít dosiahnutím ambicióznych, jasne stanovených  
vedeckých a technologických cieľov európskeho rozmeru. Pri oboch 
nástrojoch sa kládol dôraz na integrovanie „kritického množstva”  odborných znalostí, činností a zdrojov ako podmienky dlhodobých 
výskumných činností a partnerstiev, ako aj dosiahnutia skutočného 
vplyvu z vedeckého, priemyselného a hospodárskeho hľadiska. Kon-
krétny cieľ pre MSP sa musí posúdiť z hľadiska ich kľúčovej úlohy pre 
ekonomiku Európy.
INTEGRÁCIA SD ČASTO NAHRADENÁ 
TRADIČNOU FORMOU SPOLUPRÁCE
 29.  Pri hodnotení, do akej miery dosiahli SD svoj konkrétny cieľ podporovať 
integráciu výskumných činností sieťových partnerov, Dvor audítorov 
analyzoval, či:
zdroje vložené do siete možno považovať za významné vzhľadom  –
na celkový rozpočet každého účastníka,
mali SD výraznú kontrolu nad nasadením zdrojov sprístupnených  –
pre projekt,
sa pôvodne predpokladaní vysoko kvalitní výskumníci skutočne  –
zúčastnili projektu,
SD smerovali k dlhodobým výskumným činnostiam a partnerstvám  –
aj po ukončení financovania Spoločenstvom.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?20
 30.  Dvor audítorov zastáva názor, že napriek úspechu v podporovaní spolu-
práce v oblasti výskumu a projektov primeranej kvality, kontrolované 
SD nedosiahli svoj konkrétny cieľ. Konkrétne:
väčšina účastníkov vyčlenila na siete pomerne malú časť svojich a) 
výskumných kapacít;
SD sa nepodarilo dosiahnuť kontrolu nad sprístupnenými zdrojmi b) 
a zabezpečiť primeranú koordináciu projektových činností. Zúčast-
nené organizácie neakceptovali, že riadiace štruktúry SD rozho-dujú o použití zdrojov siete;
vo väčšine prípadov sa zapojenie kľúčových, vysoko kvalitných  c) 
vedcov nezrealizovalo;
samostatne udržateľné dlhodobé výskumné činnosti a partnerstvá d) 
sa nedosiahli ani v jednej z kontrolovaných SD, a tak je budúca 
spolupráca podmienená verejnou podporou.
 31.  Z výsledkov hodnotení projektov nezávislými odborníkmi vyplýva,  
že k úplnej reštrukturalizácii činností a integrácii partnerov došlo  
v menej než dvoch tretinách hodnotených SD (59 zo 101). Už v pred-
chádzajúcej správe z roku 200420 sa uvádzali problémy SD dosiah-
nuť požadovanú „trvalú integráciu”. V nedávnej štúdii zrealizovanej 
v mene Komisie21 sa potvrdilo, že len menšia časť SD presvedčivo  
smerovala k samostatne udržateľnej integrácii s predpokladom dlho-
dobého prežitia aj po ukončení financovania zo strany EÚ.
 32.  SD často použili pri jednotlivých činnostiach len tradičné formy spolu-
práce v oblasti výskumu namiesto jednotných a dlhodobých spoloč-ných činností a partnerstiev.
 33.  Dva hlavné faktory môžu vysvetliť, prečo mali SD ťažkosti dosiahnuť 
trvalú integráciu. Po prvé, cieľ zriadiť nový druh vnútroeurópskej  siete integrovaním inštitúcií, ktoré si predtým konkurovali, si vyža-duje nový prístup k spolupráci v oblasti výskumu. Odmietavý postoj mnohých organizácií vstúpiť do dlhodobých záväzkov tomuto cieľu neprispelo. Verejné výskumné strediská, ktoré sú stredobodom cieľa SD, mali ťažkosti integrovať sa navzájom z dôvodu ich inštitucionál-
nej štruktúry a rozpočtových limitov. Pre priemyselné odvetvie malo osobitný význam zaobchádzanie s duševným vlastníctvom.20 Pozri hodnotenie účinnosti 
nových nástrojov 6. rámcového 
programu. Správa pracovnej skupiny expertov na vysokej 
úrovni pod vedením predsedu 
profesora R. Marimona, 21. júna 
2004) (http://cordis.europa.eu/fp6/
instruments_review/).
21 Pozri konečnú správu skupiny 
odborníkov o budúcnosti sietí 
dokonalosti, september 2008, 
s. 16 a 47.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?21
 34.  Po druhé, existujú oblasti, v ktorých je možné dosiahnuť výraznú integ-
ráciu len postupne. V skutočnosti sa maximálne trvanie piatich rokov 
ukázalo ako nereálne. V niekoľkých prípadoch (v piatich z ôsmich  kontrolovaných SD) sa trvanie projektu dokonca znížilo v priebehu 
rokovaní.
 35.  Skutočnosť, že sa väčšine SD financovaných zo 6. RP nepodarilo dosiahnuť 
trvalú integráciu, nastoluje otázku ohľadom podmienok, za akých je opodstatnené pokračovať v ich financovaní aj po ich pôvodne pláno-
vanom trvaní v rámci prebiehajúceho 7. RP.
KLADY A ZÁPORY VÝKONNOSTI SD
Jedna SD, ktorú hodnotil Dvor audítorov, sa týkala projektu v oblasti technológií informačnej spoloč-nosti, do ktorého sa zapojilo konzorcium zložené z partnerov zo súkromného (MSP a veľké priemyselné 
podniky) aj verejného sektora (univerzity). Konzorcium bolo zvolané s cieľom spojiť fragmentovaný európsky výskum v tejto konkrétnej vedeckej oblasti, znížiť duplicitnú prácu, podporiť dokonalosť a šíriť 
vedecké poznatky.
Dvor audítorov hodnotil výsledky projektu na základe projektovej dokumentácie a rozhovorov so zástup-
cami troch kontrolovaných účastníkov. Dvor audítorov zohľadnil aj názor nezávislých odborníkov, ktorí hodnotili tento projekt, a dospel k záveru, že projekt prispel k zdieľaniu nových a prenosu existujúcich poznatkov. Podporila sa spolupráca v oblasti výskumu, získanie nových poznatkov a ich šírenie prostred-níctvom internetových stránok, účasťou a organizovaním konferencií atď. Získané poznatky mali potenciál byť komerčne využité. Bolo zriadené „virtuálne špičkové centrum” (internetový portál vytvorený účast-níkmi projektu s aktualizovanými informáciami o verejnom a súkromnom výskume v tejto konkrétnej vedeckej oblasti). Niekoľkí účastníci zriadili školu v konkrétnej oblasti tohto projektu.
Na konci projektu konzorcium požiadalo o ďalšie financie na druhú fázu projektu, ktoré aj získalo. 
Kontrolovaní účastníci vyhlásili, že ich zapojenie sa do uskutočnených integračných činností záviselo 
od dostupnosti ďalších finančných zdrojov zo strany EÚ. Po ukončení financovania by nebolo možné 
tieto činnosti udržať.RÁMČEK 3
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?22
IP: VEĽKÉ PROJEKTY A POMERNE 
NÍZKE FINANČNÉ ZAPOJENIE ÚČASTNÍKOV
 36.  Integrované projekty mali poskytnúť poznatky požadované na realizáciu 
tematických priorít dosiahnutím ambicióznych cieľov európskeho  rozmeru.
 37.  Dvor audítorov hodnotil účinnosť IP na vzorke projektov podľa týchto 
kritérií:
vertikálna integrácia celej „hodnotovej siete“ zúčastnených strán  –
od tých, ktorí sú zapojení do vytvárania poznatkov až po rozvoj technológií a ich prenos,
horizontálna integrácia radu multidisciplinárnych činností, –
integrácia činností: integrácia rôznych výskumných činností od  –
základného po aplikovaný výskum s inými typmi činností, vrátane 
činností týkajúcich sa aplikovania, ochrany a šírenia poznatkov, školení,
odvetvová integrácia účastníkov zo súkromných a verejných   –
výskumných organizácií, a najmä integrácia akademickej obce  
s priemyselným odvetvím, vrátane MSP,
finančná integrácia verejných a súkromných zdrojov financova- –
nia.
KLADY A ZÁPORY VÝKONNOSTI IP
Integrovaný projekt bol vytvorený s cieľom vyvinúť inovatívne balenie rešpektujúce životné prostredie 
založené na obnoviteľných materiáloch a s cieľom priniesť kladnú hodnotu výrobcom aj spotrebiteľom. 
IP zhromaždil hlavných výrobcov surovín a konečných výrobkov na účely efektívneho spolupôsobenia. 
Odhadované náklady na činnosti, ktoré sa mali v rámci projektu vykonať, presiahli 25 mil. EUR (z toho 
56,5 % bolo financovaných Spoločenstvom).
Projektu sa podarilo integrovať partnerov z niekoľkých oblastí podnikania (vertikálna integrácia), z verej-
ného a súkromného sektora (odvetvová integrácia), z rôznych odborov (horizontálna integrácia), zo 
základného aj aplikovaného výskumu (integrácia činností). Projektu sa však nepodarilo prilákať ďalšie 
zdroje financovania, ktoré by prispeli k dosiahnutiu jeho cieľov. To zabránilo dosiahnutiu finančnej 
integrácie, ktorá sa spája s týmto konkrétnym nástrojom 6. RP.RÁMČEK 4
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?23
 38.  Z dôkazov vyplýva, že kontrolované IP vo všeobecnosti dosiahli stano-
vené ciele v danej oblasti výskumu a zmobilizovali významný objem 
zdrojov (ľudských, finančných, technických). Je to najmä z dôvodu  dlhšieho trvania a vyššieho počtu účastníkov v porovnaní s predchá-
dzajúcimi nástrojmi
22. Kontrolovaným IP sa však nepodarilo prilákať 
ďalšie verejné a súkromné zdroje financovania.
CIEĽ ÚČASTI MSP SA ÚPLNE NEDOSIAHOL
 39.  MSP hrajú v európskej ekonomike kľúčovú úlohu vzhľadom na ich váhu 
v podnikateľskom sektore a význam pri zamestnávaní ľudí. Ako je  
uvedené v bode 8, 6. RP sa snažil zohľadniť ich osobitné potreby  a na tento účel sa stanovil cieľ vynaložiť minimálne 15 % celkového rozpočtu tematických priorít 6. RP v porovnaní s 10 % pri 5. RP
23.
 40.  Zo schémy 6  vyplýva, že do projektov v oblasti VTR sa síce zapojilo viac 
MSP než v 5. RP, príspevok ES vyčlenený na MSP v 6. RP však klesol v relatívnom i absolútnom vyjadrení. Z najlepšieho odhadu Komisie 
vyplýva, že na MSP sa nevyčlenilo viac než 10 % celkového rozpočtu 
tematických priorít 6. RP, t. j. približne 1,2 mld. EUR. Je to menší  
podiel ako pri tematických programoch 5. RP (12 %, t. j. približne  
1,4 mld. EUR). 6. RP sa nepodarilo výrazne zvýšiť investície MSP do 
VTR v tematických prioritách. Podľa prvých údajov účasť MSP v 7. RP 
naďalej klesá
24.
 41.  Pri získavaní účasti MSP existujú objektívne ťažkosti. MSP sú zamerané 
skôr miestne/regionálne a pri vstupe prirodzene čelia väčším pre-kážkam, ktoré sú spôsobené najmä zložitými postupmi podávania  
žiadostí a nákladmi na predloženie návrhov. Spolupráca s veľkými  
výskumnými organizáciami môže byť skomplikovaná vysokým finanč-
ným a technickým rizikom. Podobne ako účastníci zo súkromného  sektora vo všeobecnosti, MSP nie sú vždy pripravené vstúpiť do dlho-dobých zmluvných záväzkov zo strachu, že stratia pružnosť reagovať na meniace sa potreby.22 Osobitné cieľové projekty.
23 Okrem financovania 
plánovaného v rámci tematických 
priorít bola súčasťou 6. RP aj 
špecifická programová oblasť, 
ktorej cieľom bolo podporovať 
horizontálne výskumne činnosti 
zahŕňajúce MSP (475 mil. EUR).
24 Aj v 7. RP bol pre MSP podobný 
cieľ (minimálne 15 % finančných 
prostriedkov, ktoré sú k dispozícii 
v rámci programu „Spolupráca”). 
Z údajov Komisie (október 2008) 
vyplýva, že účasť MSP predstavuje 
8,2 % účasti na projektoch a 8,5 % prideleného príspevku ES.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?24
53 %57 %
37 %
28 %
8 %13 %
2 % 1 %
5. RP 6. RP 5. RP 6. RP 5. RP 6. RP 5. RP 6. RP
Verejný sektor Súkromný sektor 
(nie MSP)Súkromný sektor
(MSP)NedefinovanéVÝVOJ ÚČASTI NA RP (TEMATICKÉ PRIORITY)
ROZDELENIE ÚČASTNÍKOV 6. RP PODĽA ZAPOJENIA DO PROJEKTOV 
(POČET INDIVIDUÁLNYCH ÚČASTÍ)SCHÉMA 6
ROZDELENIE ÚČASTNÍKOV 6. RP PODĽA PRIJATÉHO PRÍSPEVKU ES
49 %58 %
37 %
31 %
12 %10 %
1 % 1 %
5. RP 6. RP 5. RP 6. RP 5. RP 6. RP 5. RP 6. RP
Verejný sektor Súkromný sektor 
(nie MSP)Súkromný sektor
(MSP)Nedefinované
Zdroj : Európsky dvor audítorov na základe údajov Komisie
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?25
 42.  Niektoré ustanovenia 6. RP okrem toho odradili súkromné spoločnosti 
od účasti. Bolo tomu tak aj v prípade pravidla, že konzorcium má spo-
ločnú technickú a finančnú zodpovednosť voči Komisii za realizáciu projektu. Toto ustanovenie platilo pre súkromné organizácie, avšak 
nie pre verejné, čo de facto  vytvorilo ďalšiu prekážku pre túto cieľovú 
skupinu. V 7. RP bola spoločná finančná zodpovednosť odstránená  a nahradená záručným fondom financovaným z časti preddavkov,  ktoré boli vyplatené účastníkom programu.
 43.  V 6. RP sa taktiež vyžadoval automatický prístup k predchádzajúcim 
poznatkom účastníka, ktoré sú potrebné na realizáciu projektu, pokiaľ 
sa vyslovene nedohodlo inak. Toto ustanovenie bolo prekážkou pre 
súkromný sektor, a najmä MSP, ktoré nemohli konkurovať väčším  organizáciám. V 7. RP sa konzorciám poskytuje väčšia sloboda pri  definovaní prístupu k existujúcim poznatkom z hľadiska práv dušev-ného vlastníctva.
RIADENIE NOVÝCH NÁSTROJOV KOMISIOU
 44.  Riadenie zo strany Komisie hrá rozhodujúcu úlohu pre zabezpečenie 
úspechu činností 6. RP najmä tým, že ho zatraktívni pre potenciálnych 
účastníkov a riadi priebeh projektov. Zvládnuteľné štruktúry, jasné 
ciele, rýchle a priame postupy a náležité monitorovanie projektov  
podmieňujú účinnosť nástrojov. V tejto súvislosti Dvor audítorov  analyzoval priebeh ôsmich výziev na predloženie návrhov a preskú-
mal vybrané procesy riadenia, ktoré majú hlavný vplyv na výkonnosť nástrojov (konkrétne proces zmluvných rokovaní a monitorovanie pro-jektov). Auditom Dvora audítorov sa zistilo niekoľko nedostatkov.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?26
NEISTOTA OHĽADOM KONKRÉTNEJ ÚLOHY NÁSTROJOV
 45.  Zo schémy 7  vyplýva, že veľa aktérov (najmä účastníkov a v menšej miere 
aj koordinátorov) nechápalo alebo nedostatočne chápalo konkrétne 
ciele, ktoré mali nástroje dosiahnuť, a spôsob, akým mali nástroje fun-govať. Najmä pri SD výsledky prieskumu naznačujú, že boli vnímané najmä ako nástroj vytvárania sietí, pričom ich cieľom bolo podporovať 
trvalú integráciu sieťových partnerov. Začiatok 6. RP charakterizoval 
istý zmätok medzi potenciálnymi žiadateľmi, najmä pokiaľ ide o SD. Ďalšie problémy boli spôsobené nedôslednou komunikáciou oddelení 
Komisie
25.
 46.  Pochopenie cieľov politiky je kľúčovým faktorom účinnosti. Komisia musí 
zabezpečiť, aby jednotliví aktéri jasne rozumeli sledovaným cieľom. V tomto ohľade by sa mala zdôrazniť úloha koordinátorov, pretože rozumejú cieľom oveľa lepšie než účastníci. To naznačuje komuni-kačné problémy v konzorciách, pravdepodobne skomplikované vyso-kým počtom účastníkov (pozri bod 51).
CHÁPANIE ÚLOHY KONTROLOVANÝCH NÁSTROJOV AKTÉRMISCHÉMA 7
Myslíte si, že ste náležite rozumeli rozdielom medzi hlavnými nástrojmi spolupráce (SD a IP), 
keď ste si vybrali jeden z nich pre svoj návrh?
SD IP
Úspešní uchádzači Koordinátori Účastníci Koordinátori Účastníci
Rozhodne áno 86 % 53 % 84 % 62 %
Skôr áno 11 % 33 % 13 % 25 %Skôr nie 0 % 8 % 3 % 12 %Rozhodne nie 3 % 6 % 0 % 2 %
Neúspešní uchádzači Koordinátori Účastníci Koordinátori Účastníci
Rozhodne áno 75 % 67 % 60 % 58 %
Skôr áno 0 % 33 % 20 % 27 %
Skôr nie 25 % 0 % 20 % 13 %Rozhodne nie 0 % 0 % 0 % 2 %
Zdroj : Prieskum vykonaný Európskym dvorom audítorov25 Pozri tiež konečnú správu 
skupiny odborníkov o budúcnosti 
sietí dokonalosti, citované vyššie, 
časť 3.3 (s. 18) a prílohu 3 (s. 45).
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?27
VIACERÉ PRÁVNE USTANOVENIA A NIE VŽDY 
DOSTATOČNÉ USMERNENIA
 47.  Právne ustanovenia týkajúce sa daných nástrojov boli rozptýlené v celom 
rade právnych textov26. V rôznych fázach prijímali Rada a Európsky 
parlament rozhodnutia o zriadení nástrojov a ich konkrétnych cieľoch (s uvedením, v ktorých programových oblastiach ich možno uplat-niť), alebo Komisia o ustanoveniach na vykonávanie týchto nástrojov 
(najmä s uvedením mechanizmov príspevkov Spoločenstva, ktoré sa mali pre tieto nástroje použiť) a napokon o vzorovej zmluve pre 6. RP 
(s ustanoveniami pre účastníkov programov, ktorí realizovali nepriame 
činnosti VTR formou konkrétnych nástrojov). Príslušné ustanovenia 
neboli vždy jednotné.
 48.  Keď sa v decembri 2002 zverejnili prvé výzvy na predloženie návrhov 
v 6. RP, usmernenia neboli ešte dokončené. Oneskorenia ovplyvňujúce 
vypracovanie a uverejnenie usmernení boli podľa všetkého spôsobené 
neskorým schválením vzorových zmlúv.
 49.  V reakcii na uverejnenie hodnotenia z roku 200427 Komisia prijala nápravné 
opatrenie zamerané na rozlíšenie nástrojov. To viedlo k lepšiemu  
chápaniu povahy nástrojov, nedorozumenia v určitých oblastiach  
však pretrvávali. Preto boli poskytnuté ďalšie usmernenia k niektorým 
aspektom riadenia projektov 6. RP, ktoré neboli riešené v prvotných usmerneniach k programu
28.
PROCES ZMLUVNÝCH ROKOVANÍ: 
ZDĹHAVEJŠÍ A ČASTO NETRANSPARENTNÝ
 50.  Priemerný čas na uzavretie zmluvy29 bol 13 mesiacov v porovnaní  
s 9 mesiacmi pri výzvach v 5. RP30. Konzorciá preto nemali inú možnosť 
ako začať projekty ešte pred podpísaním zmluvy. To predstavovalo pre príjemcov právne a finančné riziká, čo nie je v súlade s cieľom  podporovať výskumné činnosti. Na druhej strane, rozsah projektov (zloženie konzorcií, trvanie, pracovný program) bol v niekoľkých  prípadoch zmenený (11 zo 14 kontrolovaných projektov) na podnet Komisie v procese zmluvného rokovania bez zreteľného odkazu na  
ciele programu.26 Pozri napríklad prílohu III
k rozhodnutiu č. 1513/2002/ES. 
Príloha III k rozhodnutiu Rady 
2002/834/ES (Ú. v. ES L 294, 
29.10.2002, s. 1). Nariadenie 
Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2321/2002 (Ú. v. ES L 355, 
30.12.2002, s. 23).
27 Pozri hodnotenie účinnosti 
nových nástrojov 6. rámcového 
programu, citované vyššie.
28 Napríklad usmernenie 
k súťažným výzvam na SD a IP 
sa zverejnilo v novembri 2004 
a usmernenie k právam duševného 
vlastníctva v marci 2004.
29 Čas na uzavretie zmluvy sa 
definuje ako čas, ktorý uplynie 
medzi koncom lehoty na 
predloženie ponúk a podpísaním 
zmluvy.
30 Pozri s. 60 osobitnej správy 
č. 1/2004 o riadení nepriamych 
opatrení VTR 5. rámcového 
programu (Ú. v. EÚ C 99, 
23.4.2004).
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?28
MENEJ PROJEKTOV A VÄČŠIE PROJEKTY, 
AVŠAK STÁLE VYSOKÝ POČET ÚČASTNÍKOV
 51.  Hoci neexistuje ideálny počet účastníkov, je zrejmé, že čím je ich počet 
vyšší, tým náročnejšie je projekt riadiť (organizačné prekážky, náklady). 
V porovnaní s 5. RP bolo v 6. RP podpísaných menej zmlúv a s väčšími konzorciami. Priemerný počet účastníkov na zmluvu je však v 6. RP vyšší (v SD priemerne 30 účastníkov a v IP približne 25 partnerov). V 7. RP sa počet účastníkov znížil (v SD aj IP ako projektoch spolupráce 
v priemere niečo pod 20 partnerov).
NEDOSTATKY V MONITOROVANÍ PROJEKTOV
 52.  Všetky nepriame opatrenia VTR realizované v 6. RP boli predmetom pra-
videlného technického monitorovania Komisiou. Pri SD a IP by malo 
byť technické monitorovanie podložené hodnotením projektov, ktoré 
vykonávajú nezávislí odborníci (pozri poznámku pod čiarou č. 11).  
Dvor audítorov konkrétne zistil, že dve oddelenia Komisie plne nedo-držali zákonnú povinnosť nechať vykonať ročné hodnotenie projektov 
nezávislými odborníkmi.
 53.  V prípadoch, keď oddelenia Komisie dodržali svoju povinnosť, hodno-
tenia projektov neboli dostatočne zharmonizované na to, aby sa ich výsledky dali efektívne použiť ako ukazovateľ výkonnosti na úrovni projektu a programu.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?29
PODPORA INVESTÍCIÍ DO VTR
 54.  Celková hodnota investícií do VTR zrealizovaných v rámci tematických 
priorít 6. RP dosiala výšku 19 mld. EUR. Z rozpočtu EÚ sa financovalo 
63 % týchto investícií. Súkromný sektor (vrátane MSP) prispel 22 %. 
Zvyšných 15 % sa financovalo z národných verejných zdrojov31.
VIAC FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV EÚ NA POMERNE 
MENŠIE INVESTÍCIE ÚČASTNÍKOV DO VTR
 55.  Z porovnania 6. RP (tematické priority) s jeho predchodcom (tematické 
programy32 5. RP) vyplýva, že celkové investície a príspevok EÚ vzrástli 
v absolútnom vyjadrení (o 8 % a 15 % v uvedenom poradí). Pomer  
celkových investícií k príspevku EÚ však klesol z 1,69 EUR (5. RP) na 
1,59 EUR (6. RP). Hlavnou príčinou je pokles účasti súkromného sektora 
v porovnaní s 5. RP (pozri schému 6 ).
 56.  Dvor audítorov pri svojom audite poukázal na riziko „nízkych” záväzkov 
verejných orgánov zúčastňujúcich sa programu. Zistili sa prípady  
(12 zo 14 hodnotených projektov), kedy bol objem vlastných zdro-
jov oveľa menší (o 30 % až 80 % menej) než náklady, ktoré Komisia skutočne preplatila
33. V takýchto prípadoch sa stimulácia investícií 
znižuje s možnosťou, že finančné zdroje EÚ jednoducho nahradia  vlastné zdroje účastníkov.31 Jediné údaje, ktoré sú 
k dispozícii na analýzu, sú 
zmluvne dohodnuté odhadované 
oprávnené náklady a príslušný 
príspevok Spoločenstva. 
Nedostatok podrobných 
informácií, najmä o skutočne zrealizovaných celkových 
investíciách v dôsledku účasti 
na programe, znemožňuje ďalšiu 
analýzu.
32 Tematické programy 5. RP 
sú predchodcom tematických 
priorít 6. RP. Boli štyri: kvalita 
života a riadenie živých zdrojov, 
užívateľsky príťažlivá informačná 
spoločnosť, konkurencieschopnosť 
a udržateľný rast, energetika, životné prostredie a udržateľný 
rozvoj.
33 Podľa modelu, ktorý uplatňuje 
značný počet verejných orgánov (najmä univerzity), by 
mali účastníci vyčleniť objem 
vlastných zdrojov, ktorý sa rovná 
financovaniu Spoločenstvom. 
V tomto prípade by bola dodržaná 
zásada spolufinancovania. Komisia 
však túto podmienku náležite nemonitorovala.
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?30
 57.  Dvor audítorov opätovne poukazuje na chýbajúcu jasnú intervenčnú 
logiku 6. RP, ako mali rôzne nástroje a programy posilniť vedecké  
a technologické základne priemyslu Spoločenstva a zabezpečiť tým vysokú úroveň konkurencieschopnosti na medzinárodnej úrovni 
34. 
Keďže sa nestanovili ciele SMART ani ukazovatele výkonnosti, hod-
notenie prínosu jednotlivých nástrojov a činností pre ciele v oblasti 
VTR je značne skomplikované a sťažuje náležité monitorovanie a hod-notenie (pozri body 19 a 20).
ODPORÚČANIE Č. 1
VYPRACOVAŤ JASNÚ INTERVENČNÚ LOGIKU
Dvor audítorov opakuje svoje predchádzajúce odporúčanie, aby  
boli výdavkové programy založené na jasnej intervenčnej logike 
a nástroje mali realistické ciele. V tejto súvislosti by sa mala zvážiť 
možnosť stanoviť pre každý nástroj len jeden cieľ, aby sa zabezpe-
čila zreteľná, konkrétna úloha daného nástroja. Pre každý program 
by mali byť stanovené primerané ukazovatele výkonnosti, aby sa 
dali monitorovať očakávané výstupy, účinky a dosahy.
 58.  Dvor audítorov zistil, že nástroje 6. RP, ktoré boli predmetom auditu, 
podporili účinnú spoluprácu v oblasti výskumu medzi účastníkmi pro-jektov. Avšak napriek tomu, že boli všetky projekty považované za  „výborné” v čase ich výberu Komisiou, nie viac než tretina z nich si udržala hodnotenie „dobrý až výborný” po ich realizácii (pozri body 
22 až 27).
 59.  Výsledkom hodnotenia konkrétnych cieľov SD a IP je rozporuplný obraz. 
Napriek úspechu v podporovaní spolupráce v oblasti výskumu a pro-
jektov primeranej kvality, ani jedna z kontrolovaných SD nedosiahla 
svoj konkrétny cieľ trvalej integrácie sieťových partnerov, a tak je  
budúca spolupráca podmienená verejnou podporou. Medzi ťažkosti, 
ktoré sa vyskytli, patril odmietavý postoj mnohých organizácií vstúpiť 
do dlhodobých záväzkov, ale aj skutočnosť, že sa maximálne trvanie piatich rokov ukázalo ako nereálne, a to najmä v oblastiach, v kto-
rých je možné dosiahnuť trvalú integráciu len postupne. To nastoluje 
otázku ohľadom podmienok, za akých je opodstatnené pokračovať  
v ich financovaní aj po ich pôvodne plánovanom trvaní v rámci pre-
biehajúceho 7. RP (pozri body 29 až 35).34 Pozri body 22 až 37 osobitnej 
správy č. 9/2007.ZÁVERY
A ODPORÚČANIA
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?31
 60.  IP vo všeobecnosti dosiahli ciele stanovené v ich oblasti výskumu.  
Vďaka dlhšiemu trvaniu a vyššiemu počtu účastníkov zmobilizovali 
významný objem zdrojov. IP sa však nepodarilo prilákať ďalšie verejné a sú kromné zdroje financovania (pozri body 36 až 38).
ODPORÚČANIE Č. 2
ZHODNOTIŤ VÝKONNOSŤ NOVÝCH NÁSTROJOV V POROVNANÍ  
S TRADIČNÝMI FORMAMI SPOLUPRÁCE V OBLASTI VÝSKUMU
Komisia by mala zvážila, či majú SD a IP ako projekty spolupráce, na 
ktoré sa naďalej vyčleňujú finančné prostriedky v súčasnom 7. rám-
covom programe, realistické ciele a či poskytujú výrazné výhody 
v porovnaní s tradičnými nástrojmi spolupráce v oblasti výskumu. 
Pri SD financovaných v 6. RP by Komisia mala v jednotlivých prípa-
doch zvážiť, či je na základe výsledkov z predchádzajúceho obdobia, potenciálnej pridanej hodnoty pre EÚ a predpokladov samostatnej 
udržateľnosti opodstatnené ďalšie financovanie v rámci 7. RP.
 61.  V porovnaní s 5. RP sa finančný príspevok EÚ v 6. RP zvýšil, avšak zre-
alizované investície sú pomerne menej dôležité. Hlavnou príčinou  
je pokles účasti súkromného sektora (pozri bod 55). Auditom Dvora 
audítorov sa zistili prípady, kedy bol finančný príspevok EÚ oveľa  vyšší než vlastné zdroje vyčlenené verejnými orgánmi zúčastnenými na programe s možnosťou, že finančné zdroje EÚ jednoducho nahrá-dzajú vlastné zdroje účastníkov (pozri bod 56).
 62.  6. RP sa snažil zohľadniť osobitné potreby MSP a na tento účel sa stanovil 
cieľ vyčleniť minimálne 15 % z celkového rozpočtu tematických priorít 
(ako v súčasnom 7. RP). Do projektov v oblasti VTR sa síce zapojilo viac 
MSP než v 5. RP, na MSP sa však v tematických prioritách nevyčlenilo 
viac než 10 % príspevku Spoločenstva (oproti 12 % v 5. RP). Z prvých 
údajov za 7. RP vidieť ďalší pokles (pozri body 39 až 40).
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?32
 63.  Dvor audítorov pripomína, že 6. RP sa nepodarilo podporiť výrazný nárast 
investícií účastníkov do VTR, ak zohľadníme, že Európska rada stano-
vila cieľ dosiahnuť investície do VTR v EÚ vo výške 3 % hrubého domá-ceho produktu, pričom dve tretiny by mali pochádzať zo sú kromného 
sektora.
ODPORÚČANIE Č. 3
PRESKÚMAŤ PRÍČINY NÍZKEJ HLADINY INVESTÍCIÍ
Komisia by mala preskúmať rôzne príčiny (špecifické pre tento rám-
cový program alebo nezávislé od neho) pomerne nízkej hladiny  
investícií účastníkov do VTR v porovnaní so stanovenými cieľmi  
a navrhnúť konkrétne opatrenia. Mali by sa sprístupniť príslušné údaje na monitorovanie účinku urýchlenia zrealizovaných investícií 
financovaním VTR zo strany EÚ. Malo by sa prehodnotiť, či sú oča-
kávané ciele, najmä pri MSP a súkromnom sektore, realistické.
 64.  Riadenie zo strany Komisie hrá rozhodujúcu úlohu pre zabezpečenie úspe-
chu a zatraktívnenie schém pre potenciálnych účastníkov. Zvládnu-
teľné štruktúry, jasné ciele, rýchle a priame postupy a monitorovanie 
projektov podmieňujú účinnosť rámcového programu.
 65.  Auditom Dvora audítorov sa poukázalo na niekoľko záležitostí, ktoré 
ovplyvnili účinnosť opatrení financovaných v 6. RP. Ide najmä o neis-
totu ohľadom konkrétnej úlohy nástrojov, viaceré právne ustanovenia, 
pričom usmernenia nie sú vždy dostatočné, čoraz zdĺhavejší a často 
netransparentný proces zmluvných rokovaní, pomerne vysoký počet účastníkov/grantov a nedostatky v monitorovaní projektov (pozri  
body 44 až 53).
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?33
ODPORÚČANIE Č. 4
ZLEPŠIŤ PODMIENKY RIADENIA
Komisia by mala zabezpečiť jasné a včasné usmernenia, rýchlejší 
priebeh udeľovania grantov a lepšie monitorovanie projektov s cie-
ľom zlepšiť riadenie projektov, ich primeranú realizáciu a náležité 
hodnotenie.
  Túto správu prijal Dvor audítorov v Luxemburgu na svojom zasadnutí 
dňa 4. júna 2009.
Za Dvor audítorov
a D o aud to o
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predseda
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?34
ODPOVEDE
KOMISIE
ZHRNUTIE
III.
Komisia víta záver Dvora audítorov o úspe-
chu, ktorý sa dosiahol v rámci kontrolo-
vaných nástrojov 6. rámcového programu  (ďalej „RP“).
i)
Rámcové programy boli vždy založené na jas-nej intervenčnej logike (v 7. RP je intervenčná 
logika jednoznačnejšia). Najmä vzhľadom na 
prirodzenú neurčitosť výsledkov výskumu je 
náročné zabezpečiť, aby všetky ciele doko-
nale vyhovovali presným vymedzeniam kri-térií „SMART“. A predsa, základné aspekty  odôvodnenia „SMART“ boli prispôsobené  vo všetkých právnych a implementačných  
aktoch týkajúcich sa výskumu, čoho dôka-
zom je, napríklad, existencia „cieľov“ v tema-
tických prioritách 6. RP, napriek tomu, že  
tento prístup nebol jednoznačný v nariadení o rozpočtových pravidlách uplatňovanom  
v čase prípravy a schválenia 6. RP. Všetky  
pracovné programy v rámci 7. RP obsahujú 
určenia očakávaných vplyvov, ktoré zodpo-
vedajú cieľom, odôvodneniam a činnostiam 
stanoveným v špecifických programoch.
ii)
Komisia sa domnieva, že niektoré „siete  excelentnosti“ (ďalej „SE“) boli menej  úspešné ako iné, ale niekoľko SE dosiahlo  
trvalú integráciu. To je normálne vzhľadom na široké spektrum dotknutých oblastí, rôz-
nych účastníkov v mnohých rôznych projek-
toch a realitu spolupráce v konzorciách.
Na druhej strane boli integrované projekty 
(ďalej „IP“) prostredníctvom spoločného pri-jatia celkom úspešné, napríklad, v oblastiach energetických a dopravných priemyselne  riadených demonštračných IP. Po úspešnom ukončení zmlúv 6. RP mnohé projekty viedli k zavedeniu a uplatneniu na trhu.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?35
iii)
Komisia je toho názoru, že jej riadenie  
nástrojov 6. RP zohralo významnú úlohu  
v zabezpečení úspechu, ktorý dosiahli tieto nástroje. Komisia sa aktívne snažila rie-šiť akékoľvek problémy, na ktoré narazila,  
v rámci obmedzení zavedených existujúcim 
právnym rámcom. Návrhy usmerňujúcich  dokumentov boli v skutočnosti k dispozícii 
ešte pred začatím 6. RP.
iv)
Samotný 6. RP (so svojimi dvoma novými  nástrojmi, IP a SE) nie je všeliekom na prob-lémy, ktorým čelí európsky výskumný  priestor, najmä preto, že tvoril iba 5  % cel-
kových európskych finančných prostriedkov 
určených na výskum. Okrem toho v čase, keď 
tisíce projektov financovaných zo 6. RP naďa-
lej pokračujú, je príliš skoro urobiť konečné porovnania s 5. RP. Komisia sa okrem toho 
domnieva, že 6. RP značne stimuloval úsilie 
v oblasti výskumu a že úspechy 6. RP boli  
značné. Komisia potvrdzuje zistenia Dvora  
audítorov, pokiaľ ide o účasť súkromného  
sektora, a chcela by dodať, že ak sa zohľadní 
počet verejných a súkromných organizácií  zapojených do obchodných činností (pod-
nikateľský sektor), miera účasti je podobná ako v prípade 5. RP.
Komisia súhlasí s tým, že existujú ťažkosti  
týkajúce sa účasti MSP v rámci 6. RP. Týmto 
problémom sa venovala pozornosť v 7. RP.IV.
Rámcové programy boli vždy založené na  jasnej intervenčnej logike, ktorá umožnila  
účinné hodnotenie a monitorovanie. V 7. RP je intervenčná logika jednoznačnejšia, spolu s cieľmi a výkonnostnými opatreniami, ktoré 
pomôžu ďalej posilňovať systém hodnote-
nia a monitorovania. Ciele v oblasti výskumu a ciele politiky v oblasti výskumu sú v 7. RP 
jasne a jednoznačne stanovené v pracovných 
programoch. Pre každú tému sú vymedzené 
vedecké ciele, rozsah činností a údaje o oča-
kávaných výsledkoch.
V.
i)
Komisia hodnotila IP a SE prostredníctvom 
rôznych štúdií a správ. Pokiaľ ide o nepre-
tržité financovanie SE 6. RP v rámci 7. RP,  
Komisia dospela k rovnakému záveru ako  Dvor audítorov.
ii)
Komisia neustále skúma výskumný priestor, 
monitoruje vnútroštátne politiky v oblasti  
výskumu a vývoja a je aktívne zapojená  
do snáh o ďalšie investície do výskumu,  najmä prostredníctvom otvorenej metódy  
koordinácie.
iii)
Komisia súhlasí s tým, že jasné a včasné  usmernenia, rýchlejší proces verejných  
súťaží a lepšie monitorovanie projektov sú 
veľmi dôležité. Komisia si plní svoje povin-
nosti, pričom musí neustále hľadať rovno-váhu medzi dvoma cieľmi, ktoré je ťažké  zladiť, konkrétne rýchlosť vyplácania finanč-ných prostriedkov a potreba zabezpečiť  
ich zodpovedné rozdelenie medzi dodáva-
teľmi, to všetko v rámci daného právneho  
prostredia.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?36
ÚVOD
10.
6. RP bol určený na podporu účasti MSP vo 
všetkých oblastiach a všetkých nástrojoch, 
najmä v rámci činností vykonávaných v pri-oritných tematických oblastiach.
16.
Menšia úspešnosť návrhov v rámci 6. RP ako v rámci 5. RP sa pripisuje vyššej miere schvá-
lenia v rámci 6. RP. Miery schválenia závisia 
od mnohých komplexných faktorov, medzi  
ktoré patrí miera podrobnosti výziev na pred-
loženie ponúk, finančné prostriedky, ktoré sú k dispozícii, a prístup k hodnoteniu.
PRIPOMIENKY K AUDITU
20. – 21.Komisia vo svojej odpovedi na predchádza-júci audit Dvora audítorov
1 trvala na tom, že 
rámcové programy boli vždy založené na jas-
nej intervenčnej logike, ktorá bola vyjadrená 
podľa ustanovení Zmluvy v rôznych právnych 
a implementačných aktoch. V 7. RP je vyjad-rená jednoznačnejšie, čím sa ďalej posilňuje 
monitorovanie a hodnotenie Komisiou.  Najmä vzhľadom na prirodzenú neurčitosť  výsledkov výskumu je náročné zabezpečiť,  aby všetky ciele dokonale vyhovovali pres-ným vymedzeniam kritérií „SMART“. Napriek 
tomu, že tento prístup nebol jednoznačný  v nariadení o rozpočtových pravidlách uplat-
ňovanom v čase prípravy a schválenia 6. RP, 
základné prvky prístupu „SMART“ však boli 
zavedené do pracovných programov Komisie v rámci 6. RP. V rámci 7. RP, ktorý bol vypra-covaný na základe podrobného posúdenia  vplyvu ex ante, všetky pracovné programy  obsahujú určenia očakávaných vplyvov,  
ktoré zodpovedajú cieľom, odôvodneniam  a činnostiam stanoveným v špecifických  
programoch.
1 Pozri odpovede Komisie na osobitnú správu č. 9/2007.24.
Komisia je toho názoru, že značná celková  
spokojnosť s týmito dvoma nástrojmi (SE  
a IP), ktorú vyjadrili účastníci prieskumu  Dvora audítorov, je veľmi pozitívna. Vzhľa-dom na rôzny rozsah a profil týchto dvoch 
nástrojov je normálne, že súkromní partneri 
považovali za vhodnejšie najmä IP, pretože odpovedali ich potrebám.
27.
Keďže návrhy zodpovedajú „očakávaniam“  
a projekty zodpovedajú realite a keďže reali-zácia projektov môže viesť k nečakaným ťaž-
kostiam, nie je prekvapujúce, že hodnotenie 
niektorých projektov by mohlo byť menej  
pozitívne, ako hodnotenie návrhov, z kto-
rých projekty pochádzajú.
30.
Komisia pripomína, že podľa schémy 5 cel-
kové hodnotenie kvality projektov uká-
zalo, že projekty sú „prijateľné“ a „dobré  
až výborné“ s percentuálnym podielom nad 
80  %, čo svedčí o tom, že účastníci prime-rane vymedzili svoje výskumné kapacity pre 
sieť. Jedným z najdôležitejších aspektov  týchto nových nástrojov, ktorý bol opako-vane predložený v rôznych usmerňujúcich  dokumentoch, bola posilnená úloha samot-ných konzorcií (a najmä koordinátorov),  
pokiaľ ide o vnútorné riadenie projektu.  Mohlo by byť predčasné vysloviť konečný  
záver o tom, ako a/alebo či sa dosiahol cieľ 
„trvalých dlhodobých výskumných činností 
a partnerstiev“.
Komisia berie na vedomie, že fungovanie jed-
notlivých SE je v celom rámcovom programe variabilné. V niektorých tematických priori-tách, napríklad, IST a NMP, má SE tendenciu dosahovať väčšiu mieru trvalo udržateľného rozvoja, ako v iných
2.
2 IST a NMP sa týkajú tematických priorít 6. RP „Technológie 
informačnej spoločnosti“ (IST) a „Nanotechnológie a nano-
vedy, multifunkčné materiály založené na znalostiach a nové 
výrobné postupy a zariadenia“ (NMP).
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?37
31.
Komisia berie na vedomie vlastné stanovisko 
Dvora audítorov, že takmer dve tretiny SE  
dosiahli úplnú reštrukturalizáciu činností  a integráciu medzi partnermi, čo je značný podiel.
33.
Určité okolnosti mohli zabrániť účastníkom účinnejšie spolupracovať. To je bežný znak, ktorý je nerozlučiteľne spojený s pova-hou spolupráce medzi rôznymi účastníkmi  s doplňujúcimi, predsa však odlišnými jed-notlivými výskumnými cieľmi.
35.
Možnosť pokračovať vo financovaní urči-
tých sľubných SE v rámci 7. RP sa posudzuje 
od prípadu k prípadu. Trvanie SE v 6. RP  
sa v skutočnosti môže v rámci 7. RP predĺ-žiť, aby sa dosiahli jeho ciele bez potreby  
nových finančných prostriedkov (takéto prí-
pady v súčasnosti existujú).
38.
Je nevyhnutné rozlišovať medzi možným roz-merom finančnej integrácie, v zmysle usmer-není vydaných Komisiou pre IP, a zásadou  spolufinancovania, ktorou sa riadi akýkoľvek projekt 6. RP. Na účastníkov IP nebola kla-
dená žiadna požiadavka, aby pritiahli ďalšie 
zdroje financovania presahujúce ich vlastný podiel spolufinancovania. Komisia berie na 
vedomie variabilné fungovanie rámcového 
programu v tematických oblastiach v zmysle 
prilákania ďalších súkromných a verejných  finančných prostriedkov.40.
Pokiaľ ide o 7. RP, v priebehu tohto sedem-
ročného RP je ešte veľmi predčasné vyniesť 
akýkoľvek konečný záver o účasti MSP.
41. – 43.
Komisia súhlasí s tým, že existujú ťažkosti  
týkajúce sa účasti MSP v rámci 6. RP. Tieto problémy sa riešili v 7. RP. Okrem toho, 7. RP 
podporuje, naviac k finančným prostriedkom 
poskytnutým po výzvach na predloženie  
ponúk, spoločný program Eurostars pre MSP 
na základe článku 169 zmluvy do výšky až  100 miliónov EUR. Tento program realizujú 
spoločne krajiny EUREKA a je určený na pod-
poru nadnárodných projektov iniciovaných 
a riadených MSP, ktoré vykonávajú výskum 
a vývoj. Očakáva sa, že Eurostars prispeje  
k vybudovaniu Európskeho výskumného  
priestoru prostredníctvom začlenenia  vnútroštátnych programov do spoločného  
programu na európskej úrovni.
44.
Komisia je toho názoru, že záver Dvora audí-torov v tom zmysle, že kontrolované nástroje 
6. RP podporili účinnú spoluprácu v oblasti výskumu medzi účastníkmi projektu (pozri  odsek 58), vrhá dobré svetlo na celkové ria-denie týchto nástrojov Komisiou. Komisia sa aktívne snažila riešiť akékoľvek problémy, na 
ktoré narazila, v rámci obmedzení stanove-ných v existujúcom právnom rámci, a v tejto 
činnosti naďalej pokračuje v rámci 7. RP.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?38
45.
Komisia poskytla príslušným aktérom usmer-
ňujúci dokument, aby lepšie porozumeli  novým nástrojom. Veľmi vysoký podiel  koordinátorov a účastníkov prieskumu oči-
vidne porozumel rozdielu medzi týmito  
dvoma nástrojmi (pozri schému 7 Dvora  audítorov). Dá sa očakávať aj to, že koordi-
nátori by im porozumeli lepšie, ako ostatní 
účastníci. Európske výskumné spoločenstvo 
vo všeobecnosti porozumelo novým nástro-
jom a dobre ich využíva, čoho dôkazom je  samotná schéma 7.
46.
Jedným z najdôležitejších aspektov týchto  
nových nástrojov, ktorý bol opakovane  
predložený v rôznych usmerňujúcich doku-
mentoch, bola posilnená úloha samotných  konzorcií (a najmä koordinátorov), pokiaľ ide 
o vnútorné riadenie projektu.
47.
Komisia realizovala RP najlepším možným  spôsobom, aby zabezpečila súlad s rôznymi 
platnými ustanoveniami.
48.
Komisia konala tak rýchlo, ako to bolo  možné, vzhľadom na neskoré prijatie práv-nych aktov 6. RP zákonodarcami. Podrobné brožúry a „Ustanovenia pre vykonávanie“ pre všetky nástroje boli k dispozícii už v novem-bri 2002, dostatočne dlho pred vypracovaním vzorových zmlúv. Veľký počet usmerňujúcich dokumentov sa vypracoval a uverejnil na  internete. Okrem toho sa na cielených akci-ách určených pre koordinátorov, na ktoré  boli vyžiadané všetky projekty, riešili najmä otázky, ktoré mohli mať koordinátori k oso-bitostiam nástrojov.49.
Komisia je potešená, že Dvor audítorov oce-
ňuje jej nepretržitú snahu podporovať lepšie porozumenie novým nástrojom v rámci 6. RP, vrátane jej rýchlej reakcie na vonkajšie hod-
notenia. Európske výskumné spoločenstvo  
vo všeobecnosti dobre porozumelo novým  nástrojom a využilo ich.
50.
Zavedenie nových nástrojov nevyhnutne  
vyvolalo potrebu, aby sa navrhovatelia  oboznámili s novými predstavami, pokiaľ  
ide o rokovania, ktoré sa majú uskutočniť,  
a údaje, ktoré sa majú predložiť, prvkami,  
ktoré si veľmi často vyžadujú ďalšie kontakty 
a výmeny medzi samotnými účastníkmi, čo 
je vždy časovo náročný proces. Okrem toho 
povinnosť, ktorú Komisii uložil zákonodarca (v tomto prípade Rada), prijímať (pozitívne) 
stanovisko ku všetkým IP a SE, ktoré sa  
majú financovať (bez ohľadu na výšku prí-
spevku Spoločenstva), prispela k predĺženiu 
času na uzatvorenie zmluvy. Okrem toho je čas porovnateľný s časom iných hlavných  
financujúcich agentúr na svete. Pokiaľ ide  o rokovací proces, úpravy rozsahu projektu sa uskutočnili vždy v kontexte právneho  rámca RP.
51.
Komisia uznáva pripomienky Dvora audí-
torov. Komisia však pripomína, že jedným  
z najdôležitejších aspektov týchto nových  
nástrojov, ktorý sa opakovane predkladal  v rôznych usmerňujúcich dokumentoch,  bola posilnená úloha samotných konzorcií  (a najmä koordinátorov), pokiaľ ide o vnú-torné riadenie projektu.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?39
52.
Komisia dôrazne podporuje význam moni-
torovania projektov, ktoré sa vykonáva  rôznymi prostriedkami, vrátane podrobnej  pozornosti projektových úradníkov. Uznáva 
však, že sa vyskytli určité prípady, často  
z individuálnych a osobitných dôvodov, keď sa neuskutočnilo nezávislé preskúmanie.
53.
Pre všetky GR pre výskum sa vypracoval spo-
ločný vzor správy kontrolórov. Vypracoval sa aj základný spoločný usmerňujúci dokument, 
ktorý sa poskytol rôznym útvarom, aby ho  
prispôsobili svojim potrebám.
55.
Komisia uznáva zistenia Dvora audítorov.  
Komisia by však chcela zdôrazniť, že prí-spevok EÚ do súkromného sektora v rámci  
6. RP sa výrazne zvýšil – o viac ako 1 miliardu 
EUR – v porovnaní s 5. RP. Je tiež pravda, že 
situácia sa medzi jednotlivými sektormi líši. 
Komisia je toho názoru, že 6. RP mal pozi-tívny vplyv na konkurencieschopnosť prie-
myslu. Okrem toho by chcela dodať, že keď sa zohľadnia verejné a súkromné organizácie zapojené do obchodných činností (podnika-teľský sektor), miera účasti je podobná, ako v prípade 5. RP.ZÁVERY 
A ODPORÚČANIA
57.
Komisia je toho názoru, že RP boli vždy  
založené na jasnej intervenčnej logike.  Právne akty, pracovné programy a infor-mačné materiály Komisie rôznych druhov  
poskytli v rámci 6. RP súvislý tok a množ-
stvo informácií o intervenčnej logike, cie-ľoch, odôvodneniach úsilia a ich európskej 
pridanej hodnote, očakávaných opatreniach, 
odôvodneniach a operačnom rámci žiadostí 
o všetky nástroje, ktoré sa majú používať,  
a ďalšie užitočné informácie pre navrhova-teľov a účastníkov projektov. Najmä vzhľa-
dom na prirodzenú neurčitosť výsledkov  
výskumu je náročné zabezpečiť, aby všetky 
ciele dokonale vyhovovali presným vyme-
dzeniam kritérií „SMART“. Napriek tomu, že 
tento prístup nebol jednoznačný v nariadení 
o rozpočtových pravidlách uplatňovanom  v čase prípravy a schválenia 6. RP, základné 
prvky prístupu „SMART“ však boli zavedené 
do pracovných programov Komisie v rámci 
6. RP. Všetky pracovné programy v rámci  
7. RP obsahujú určenia očakávaných vplyvov, ktoré zodpovedajú cieľom, odôvodneniam  
a činnostiam stanoveným v špecifických  programoch. Komisia je toho názoru, že 6. RP bol riadne monitorovaný a hodnotený.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?40
Odporúčanie č. 1
Komisia je toho názoru, že RP boli vždy zalo-
žené na jasnej intervenčnej logike, ktorá  umožnila účinné hodnotenie a monitorova-
nie. V rámci 7. RP, ktorý bol vypracovaný  
na základe podrobného posúdenia vplyvu  ex ante, všetky pracovné programy obsahujú určenia očakávaných vplyvov, ktoré zodpo-
vedajú cieľom, odôvodneniam a činnostiam 
stanoveným v špecifických programoch.  To prispeje k ďalšiemu posilneniu systému 
hodnotenia a monitorovania. Namiesto  
toho, aby výskumné ciele a ciele politiky  
v oblasti výskumu, vrátane cieľov zamera-
ných na vytvorenie štruktúry snáh v oblasti výskumu, boli uzavreté do „nástrojov“, sú  
tieto ciele v rámci 7. RP jasne a jednoznačne 
stanovené v pracovných programoch. Pre  
každú tému, na ktorú sa vydáva výzva na  
predloženie návrhov, sú vymedzené vedecké 
ciele, rozsah činností a údaje o očakávaných 
výsledkoch.
58.
Komisia víta záver Dvora audítorov, že skon-
trolované nástroje 6. RP podporili dobrú  
úroveň spolupráce v oblasti výskumu medzi účastníkmi projektov. Keďže návrhy zodpo-
vedajú „očakávaniam“ a projekty zodpo-vedajú realite a keďže realizácia projektov  môže viesť k neočakávaným ťažkostiam, nie je prekvapujúce, že hodnotenie niektorých projektov by mohlo byť menej pozitívne,  
ako hodnotenie návrhov, z ktorých projekty pochádzajú.59.
Zaznamenal sa veľký počet SE, v ktorých sa 
dosiahla trvalá integrácia medzi partnermi a v ktorých sa celková kvalita projektov  
považovala za vysokú (celkové hodnotenie 
v schéme 5 ukazuje, že kvalita SE je „pri-jateľná“ a „dobrá až výborná“ s celkovým  percentuálnym podielom nad 80 %). Takmer 
dve tretiny SE dosiahli úplnú reštrukturali-
záciu činností a integráciu medzi partnermi. Možnosť pokračovať vo financovaní určitých 
sľubných SE 6. RP v rámci 7. RP sa posudzuje 
od prípadu k prípadu. Trvanie SE financova-
ných zo 6. RP sa v skutočnosti môže predĺžiť 
bez potreby nových finančných prostried-kov (takéto prípady v súčasnosti existujú).  
Okrem toho by sa v riadne odôvodnených  
prípadoch mohlo počítať s novými SE.
60.
Je nevyhnutné rozlišovať medzi možným  
rozmerom finančnej integrácie a zásadou  spolufinancovania, ktorou sa riadi akýkoľvek 
projekt 6. RP. Na účastníkov IP nebola kla-
dená žiadna požiadavka, aby pritiahli ďalšie 
zdroje financovania presahujúce ich vlastný 
podiel spolufinancovania. Komisia berie na vedomie nestále fungovanie rámcového  
programu v tematických oblastiach v zmysle prilákania ďalších súkromných a verejných  finančných prostriedkov.
Odporúčanie č. 2
Komisia hodnotila tieto nástroje 6. RP  prostredníctvom rôznych prostriedkov.  Vzhľadom na nepretržité financovanie SE  
zo 6. RP, Komisia dospela po správe skupiny 
odborníkov o budúcnosti sietí excelentnosti k rovnakému záveru.
ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?41
61.
Komisia uznáva zistenia Komisie. Ešte však 
zdôrazňuje, že tieto nezmenšili úlohu RP ako prispievateľa k podpore konkurencieschop-
nosti priemyslu.
Okrem toho by chcela dodať, že keď sa  
zohľadnia verejné a súkromné organizácie  zapojené do obchodných činností (podni-kateľský sektor), miera účasti je rovnaká ako miera účasti v 5. RP.
62.
Pokiaľ ide o 7. RP, v priebehu tohto sedem-
ročného RP je ešte veľmi predčasné vyniesť akýkoľvek konečný záver o účasti MSP.
63.
6. RP tvorí veľmi malú časť (takmer 5  %)  
celkových finančných prostriedkov poskyt-
nutých na výskum v Európe a jeho rozsah,  
pokiaľ ide o vplyv v oblasti, v ktorej členské štáty zohrávajú významnú úlohu, je teda  
podľa vymedzenia obmedzený. Komisia  
napriek tomu verí, že 6. RP značne stimulo-
val úsilie v oblasti výskumu.
Odporúčanie č. 3
Komisia neprestajne skúma výskumný  
priestor, monitoruje vnútroštátne politiky  v oblasti výskumu a vývoja a je aktívne zapo-jená do snáh o ďalšie investície do výskumu 
najmä prostredníctvom otvorenej metódy  
koordinácie.65.
Komisia sa aktívne snažila riešiť akékoľvek  
problémy, na ktoré narazila, v rámci obme-dzení zavedených existujúcim právnym  
rámcom. Komisia pripomína, že veľký počet 
projektov v rámci nových nástrojov, ktorý  poukazuje na zapojenie tisícok účastníkov  do týchto projektov, ako aj na celkové dobré 
výsledky, ktoré sa v ich prípade zazname-
nali, svedčí o tom, že akékoľvek nedostatky neboli významné pre celkové využívanie IP 
a SE.
Odporúčanie č. 4
Komisia súhlasí s tým, že jasné a včasné  
usmernenia, rýchlejší proces verejných  
súťaží a lepšie monitorovanie projektov sú 
veľmi dôležité prvky pre vykonávanie európ-
skeho RP v oblasti výskumu. Komisia si plní 
svoje povinnosti, pričom musí neustále hľa-
dať rovnováhu medzi dvoma cieľmi, ktoré je 
ťažké zladiť, konkrétne rýchlosť vyplácania finančných prostriedkov a potreba zabez-
pečiť ich zodpovedné rozdelenie medzi  
dodávateľmi, to všetko v rámci súčasného  
právneho prostredia.

ODPOVEDE 
KOMISIE
Osobitná správa č. 8/2009 — „Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli sv oje ciele?43
Európsky dvor audítorov 
Osobitná správa č. 8/2009
„Siete dokonalosti“ a „integrované projekty“ v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli svoje ciele? 
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie2009 – 41 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-419-7doi:10.2865/67064

Ako je možné získať publikácie EÚ?
Publikácie na predaj:
• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);• u vášho kníhkupca s uvedením názvu, vydavateľstva a/alebo čísla ISBN;•  priamo prostredníctvom jedného z našich obchodných zástupcov. Kontaktné 
údaje na týchto obchodných zástupcov je možné získať na webovej stránke http://bookshop.europa.eu alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
Bezplatné publikácie:• prostredníctvom EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);•  na zastúpeniach alebo delegáciách Európskej komisie. Kontaktné údaje na tieto 
zastúpenia alebo delegácie EK je možné získať na webovej stránke http://ec.europa.eu/ alebo zaslaním faxu na +352 2929-42758.
EÚ ZAVIEDLA ŠIESTY RÁMCOVÝ PROGRAM NA PODPORU EURÓPSKEHO 
VÝSKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJA V OBDOBÍ 2002 AŽ 2006. 
DVOR AUDÍTOROV ANALYZOVAL, DO AKEJ MIERY DVA HLAVNÉ 
NÁSTROJE: „SIETE DOKONALOSTI“ A „INTEGROVANÉ PROJEKTY“ , 
ÚČINNE PRISPELI K DOSIAHNUTIU CIEĽOV TOHTO PROGRAMU. DVOR AUDÍTOROV DOSPEL K ZÁVERU, ŽE TIETO NÁSTROJE PODPORILI ÚČINNÚ SPOLUPRÁCU V OBLASTI VÝSKUMU, AVŠAK ICH KONKRÉTNE CIELE SA DOSIAHLI LEN ČIASTOČNE.
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROVQJ-AB-09-010-SK-C