EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 15.12.2011 
SEK(2011) 1566 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU  
Sprievodný dokument 
COMMUNICATION FROM THE COMMISSION TO THE EUROPEAN 
PARLIAMENT, THE COUNCIL, THE EUROPEAN ECONOMIC AND SOCIAL 
COMMITTEE AND THE COMMITTEE OF THE REGIONS 
Plán postupu v energetike do roku 2050 
{KOM(2011) 885 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1565 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1569 v kone čnom znení}  
 
SK 2   SK 1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Blahobyt našich ľudí, priemyslu a hospodárstva závisí od bezpe čnej, zabezpe čenej, 
udržateľnej a cenovo dostupnej energie. Energia je  v modernom svete každodennou potrebou 
a v Európe sa považuje vä čšinou za samozrejmos ť. Energetický systém a jeho organizácia sa 
vyvíjala v priebehu storo čí, ak nie tisícro čí s používaním rôznych palív a distribu čných sústav. 
Zdá sa, že náš sú časný energetický systém a spôs oby výroby, transformácie a spotreby 
energie nie sú v budúcnosti udržate ľné z dôvodu: vysokých emisií skleníkových plynov; rizík 
zabezpečenia dodávok a rizík konkurencieschopnosti súvisiacich s vysokými energetickými 
nákladmi a nedostato čnými investíciami.  
Bude trva ť desaťročia, aby sa naše energetické systémy dostali na bezpe čnejšiu 
a udržateľnejšiu cestu. Neexistuje žiadna čarodejná sklenená gu ľa, ako to zmeni ť. Nie je 
žiadny zdroj energie, ktorý by ma l bohaté zásoby bez nedostatkov z h ľadiska jeho 
udržateľnosti, zabezpe čenia dodávok a konkurencieschopnosti (cena). Riešenie si preto 
vyžiada kompromisy a samotný trh by ich na základe sú časného regula čného prostredia 
nemusel zaisti ť. V blízkej budúcnosti však budú potrebné zna čné investície, aby sa nahradili 
energetické aktíva s cie ľom zaručiť podobnú úrove ň pohodlia pre ob čanov za prijate ľné ceny; 
zaistiť zabezpe čené a konkurencieschopné dodávky energetických vstupov pre podniky 
so zohľadnením životného prostredia.  
Spoliehanie sa na nízkouhlíkové domáce (t. j. v rámci EÚ) alebo viacej di verzifikované zdroje 
energie vyrábanej a spotrebovávanej efektívnym spôsobom môže predstavova ť značné 
prínosy nielen pre životn é prostredie, konkurencieschopnos ť a zabezpe čenie dodávok energie, 
ale aj z hľadiska hospodárskeho rastu, zamestnanosti, regionálneho rozvoja a inovácie. Aké sú 
prekážky? Pre čo sa neuskuto čňuje prechod na nízkouh líkový, konkurencieschopnejší 
energetický systém využívajúci viac diverzifikované zdroje, alebo pre čo k nemu dochádza 
pomaly? 
Existuje nieko ľko faktorov, ktoré brzdia prechod:  
1) V trhových cenách energie sa neodr ážajú úplne všetky náklady pre spolo čnosť, pokiaľ ide 
o znečisťovanie, emisie skleníkových plynov, s potrebúvanie zdrojov, odpad, využívanie 
pôdy, kvalitu ovzdušia a geopolitickú závislos ť.  
2) Zotrvačnosť fyzického systému   
Väčšina investícií do energetického systém u sú dlhodobé aktíva, ktoré vedú k zna čným 
efektom zablokovania a akáko ľvek zmena systému sa uskuto čňuje iba postupne.  
3) Vnímanie verejnosti a postoj užívate ľov 
Vnímanie rizík spojených s výstavbou nových elek trární a infraštruktúr y zo strany verejnosti 
môže byť negatívnejšie než odborn é posudky. Môže tiež zabra ť veľa času a vyžiada ť si 
zodpovedajúce stimuly alebo reguláciu s cie ľom presved čiť ľudí, aby zmenili spôsob, ako 
vykurujú svoje domy; akú dopravu využívajú at ď.  
4) Neistota týkajúca sa technického ro zvoja, vývoja dopytu, cien a štruktúry trhu   
 
SK 3   SK Energetický systém sa vyzna čuje veľkým podielom dlhodobých fixnýc h nákladov, ktoré sa 
musia pokrýva ť počas niekoľkých desa ťročí. Neistota môže zna čne zvýšiť riziká a náklady 
investorov a spôsobuje, že spotrebitelia  a podniky sa zdráhajú investova ť.  
5) Nedokonalé trhy  
V niektorých členských štátoch, kde trhy ešte stále ovlá dajú orgány verejnej moci, je slabá 
hospodárska sú ťaž. Ďalším faktorom je zaslepenos ť trhu, t. j. skuto čnosť, že dlhodobé 
investície nevynakladajú subjekty pôsobiace na trhu, ktoré majú všeobecne bližšie 
ku krátkodobým ziskom. Rozvoj tr hov pre služby energetickej ú činnosti a decentralizované 
obnoviteľné zdroje energie naráža na malý po čet subjektov na trhu a absenciu umož ňujúceho 
regulačného rámca. 
2. ANALÝZA SUBSIDIARITY A PRIDANEJ HODNOTY EÚ  
Právomoc EÚ v oblasti energetiky je stanovená v článku 194 Zmluvy o fungovaní Európskej 
únie1. Právomoci EÚ týkajúce sa boja proti zmen e klímy vrátane zníženia emisií skleníkových 
plynov v energetike a iných odvetviach sú obsiahnuté v článkoch 191–193. Z hospodárskeho 
hľadiska možno rozvoj mnohých energetických systémov v rámci celej EÚ najlepšie 
dosiahnuť, keď zahŕňajú tak opatrenia EÚ , ako aj opatrenia členských štátov, pri úplnom 
rešpektovaní ich príslušnej pôsobnosti.  
3. CIELE INICIATÍVY EÚ 
Všeobecným cie ľom je vytvori ť víziu a stratégiu, ako by bolo možné v energetickom systéme 
EÚ dosiahnu ť do roku 2050 elimináciu emisií uhlíka s prihliadnutím na zabezpe čenie 
dodávok a ciele v oblasti konkurencieschopnosti. 
Aby sa tento všeobecný cie ľ dosiahol, navrhujú sa  konkrétnejšie ciele: 
i) Poskytnú ť investorom vä čšiu istotu, pokia ľ ide o možné budúce zameranie politík na úrovni 
EÚ predložením rôznych spôsobov eliminácie emisií uhlíka do roku 2050, ako aj ich hlavné hospodárske a sociálne vplyvy, ako aj vplyvy na životné prostredie. 
ii) Predloži ť kompromisy medzi politickými cie ľmi, ako aj medzi rôznymi spôsobmi 
eliminácie emisií uhlíka a ur čiť spoločné prvky vo všetkých spôsoboch eliminácie emisií 
uhlíka. 
iii) Stanovi ť míľniky po roku 2020 s cie ľom mobilizova ť zainteresované strany a poskytnú ť 
viac istoty na obdobie po roku 2020. 
                                                
 
1 Článok 194: 
1. V rámci vytvorenia a fungovania vnútorného trhu a so zrete ľom na potrebu zachováva ť 
a zlepšova ť životné prostredie sleduje politika Únie v oblasti energetiky v duchu solidarity medzi 
členskými štátmi tieto ciele: 
a) zabezpe čovať fungovanie trhu v oblasti energetiky; 
b) zabezpe čovať bezpečnosť dodávok energie v Únii; 
c) presadzova ť energetickú efektívnos ť, úsporu a vývoj nových a obnovite ľných zdrojov energie. 
d) podporova ť prepojenie energetických sietí. 
 
SK 4   SK Plán postupu do roku 2050 by mal vychádza ť zo súčasných cie ľov energetickej politiky EÚ – 
udržateľnosť, zabezpečenie dodávok a konkurencieschopnos ť.  
4. MOŽNOSTI POLITIKY  
Toto posúdenie vplyvu nie je klasické, v ktorom  sa uvádzajú možnosti politiky, aby sa splnili 
určité politické ciele a potom sa posudz uje vplyv týchto možností politiky na ur čenie 
uprednost ňovanej možnosti. Skúma sa v ňom skôr sústava možného budúceho rozvoja, aby sa 
získali dôkladnejšie informácie o tom, a ko by energetický systém mohol do roku 1990 
dosiahnuť 85 % zníženie emisií CO 2 súvisiacich s energiou ( čo zodpovedá 80 % zníženiu 
emisií skleníkových plynov do roku 2050), zlepši ť zabezpe čenie dodávok a zvýši ť 
konkurencieschopnos ť bez toho, že by sa vybrala jedna z možností.  
Na analýzu eliminácie emisií uhlíka v energetickom systéme by bolo možné navrhnú ť 
niekoľko užitočných scenárov. Návrh scenárov bol v širokej miere posúdený s rôznymi 
zainteresovanými stranami . Zainteresované strany a Európska komisia ur čili štyri hlavné cesty 
eliminácie emisií uhlíka v odvetví energetiky – ovplyv ňovanie energetickej ú činnosti 
väčšinou na strane dopytu a obnovite ľné zdroje energie, jadrová energia a zachytávanie 
a ukladanie oxidu uhli čitého prevažne na strane ponuky  (zníženie uhlíkovej náro čnosti 
dodávok). Navrhnuté možnosti politiky (scenáre) využívajú 5 rôznych kombinácií zo štyroch 
možností eliminácie emisií uhlíka. Možnosti el iminácie emisií uhlíka sa nikdy nepoužívajú 
izolovane, lebo vzájomná sú činnosť rôznych prvkov bude nevyhnutne  zaradená do každého 
scenára, ktorý hodnotí celý energetický systém . Vo všetkých scenároch eliminácie emisií 
uhlíka sa do roku 2050 dosiahne 85 % zníženie emisií CO 2 a dôkladne sa posúdi, či sa v 
prípade každej možnosti politiky zlepší aj zabezpe čenie dodávok a konkurencieschopnos ť 
odvetvia energetiky a či bude vies ť k prijateľným cenám energie. 
 Možnosti politiky 
1 Postup bez zmeny (spolo čný referen čný scenár2) 
1bis Sú časné politické iniciatívy – scenár CPI (C urrent Policy Initiatives) (aktualizovaný 
referenčný scenár) 
2 Scenár vysokej energetickej ú činnosti 
3 Scenár technológií diverzifikovaných dodávok3 
4 Scenár vysokých obnovite ľných zdrojov energie 
5 Scenár oneskoreného zachytávania a ukladania oxidu uhli čitého 
6 Scenár nízkeho podielu jadrovej energie 
5. POSÚDENIE VPLYVOV A POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Vplyvy na životné prostredie Čo sa týka vplyvu na životné prostredie, v prípade všetkých možnosti politiky sa zna čne 
znižuje spotreba energie, pri čom k najvä čšiemu zníženiu dôjde v scenári vysokej energetickej 
účinnosti. Zloženie kombinácie energetických zdrojov by sa takist o podstatne odlišovalo 
v bezuhlíkovom systéme s výrazným zvýšením obnovite ľných zdrojov energie vo všetkých 
scenároch. Vývoj jadrovej energie závisí od pr ijatých politických pr edpokladov a pohybuje sa 
                                                
 
2 Použitý aj v Pláne prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a v Bielej knihe o doprave.  
3 V scenári 3 sa opakuje scenár „Efektívne a v širokej miere prijaté tech nológie“ použitý v Pláne 
prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a v Biel ej knihe o doprave na základe scenára 1bis.  
 
SK 5   SK od 2 do 18 % podielu v primárnej spotrebe energie.  Podiel plynu je najvy šší v scenári nízkej 
jadrovej energie so zna čným podielom zachytávania a ukladania oxidu uhli čitého. Podiel ropy 
a pevných palív sa znižuje. Podiel elektrickej energie na kone čnej spotrebe energie sa 
v porovnaní so sú časnými úrov ňami zdvojnásobuje a elektrická energia sa stáva 
najdôležitejším kone čným zdrojom energie. Všetky scenáre eliminácie emisií uhlíka v roku 
2050 dosahujú 80 % zníženie emisií skleníkových plynov a 85 % zníženie CO 2 súvisiace 
s energiou v porovnaní s rokom 1990, a ko aj rovnaké celkové emisie po čas plánovaného 
obdobia. V roku 2030 sú emisie CO 2 súvisiace s energiou o 38 – 41 % nižšie a celkové emisie 
skleníkových plynov sú nižšie o 40 – 41 %.  
Hospodárske vplyvy 
Z rôznych analýz vplyvu politík v oblasti uhl íka a energie na HDP vyplýva, že tento vplyv je 
pomerne obmedzený. V závislosti od scenára elimin ácie emisií uhlíka nie sú žiadne priemerné 
ročné dodato čné náklady energetického systému, pret ože táto eliminácia emisií uhlíka sa 
vykonáva ako sú časť celkového úsilia v porovnaní s referen čným scenárom a scenárom CPI, 
alebo sú tieto náklady malé. Pokia ľ ide o ceny elektrickej energie, z niektorých možností 
politiky vyplýva malé zníženie cien el ektrickej energie v porovnaní s referen čným scenárom 
a scenárom CPI (energetická efektívnos ť a technológie diverzifikovaných dodávok), zatia ľ čo 
niektoré iné vykazujú zvýš enie (scenár vysokých obnovite ľných zdrojov energie a v menšej 
miere scenár nízkej jadrovej energie). Ce ny uhlíka v systéme obchodovania s emisnými 
kvótami (ETS) sú podstatne vyššie ako v referen čnom scenári a v scenári CPI, zatia ľ čo ceny 
palív sú nižšie. Všetky možnosti politiky si vyžadujú čím ďalej tým náro čnejšie energetické 
infraštruktúry (elektrické vede nia, inteligentné rozvodné siet e a skladovanie) so scenárom 
vysokých obnovite ľných zdrojov energie, ktor ý má najvyššie požiadavky.  
Sociálne vplyvy 
Sociálny rozmer plánov postupu v eliminácii emisií uhlíka je rozhodujúci, lebo prechod na 
nízkouhlíkové hospodárstvo si bude vyžadova ť v niekoľkých odvetviach hlbokú zmenu, ktorá 
ovplyvní podniky, zamestnanos ť a pracovné podmienky. Vzdeláva nie a odborná príprava sa 
musia rieši ť v počiatočnej etape, aby sa zamedzilo nezamestnanosti v niektorých odvetviach 
a nedostatku pracovných síl v iných.  
Vplyv politík eliminácie emisií uhlíka na zamestnanos ť nie je do roku 2020 podstatný, ako 
vyplýva z niektorých štúdií, ale investície do nových technológií by mohli vyvola ť dopyt po 
kvalifikovanejších pracovných miestach. Zabezpe čenie dodávok energie merané ako závislos ť 
od dovozu sa vo všetkých možnostiach pol itiky do roku 2050 zlepšuje, pritom najvä čšie 
zlepšenie je v scenári vysokých obnovite ľných zdrojov energie. Pokia ľ ide o prijate ľnosť cien 
energie pre domácnosti, zo všetkýc h možností politiky vyplývajú zna čné úspory palív, ale aj 
vyššie kapitálové náklady a investi čné náklady na energetickú efektívnos ť. Celkové výdavky 
domácností na energiu sú vyššie vo všetkých možnostiach politiky, pri čom najväčšie zvýšenie 
je v možnostiach, ktoré predstavujú politiky v oblasti vysokej energetickej efektívnosti 
a podielu obnovite ľných zdrojov energie.  
Možnosti sa porovnávali na základe ich efektívnosti ; účinnosti a súdržnosti.   
Pokiaľ ide o efektívnos ť, boli vybrané 3 ciele energetickej politiky – udržate ľnosť, 
zabezpečenie dodávok a konkurencieschopnos ť. Všetky možnosti politiky boli navrhnuté tak, 
aby sa v roku 2050 dosiahlo 85 % zníženie emisií CO 2 súvisiacich s energiou, takže všetky sú 
efektívne. Treba poznamena ť, že niektoré možnosti sú ve ľmi závislé od úspechu nových 
 
SK 6   SK technológií, ktoré komer čne ešte neboli overené. Čo sa týka zabezpe čenia dodávok, v prípade 
všetkých možností politiky sa znižuje závislos ť od dovozu. V elektrifikovanejšom prostredí 
však môže stabilita rozvodnej siete predstavova ť oveľa väčší problém. Pokia ľ ide 
o konkurencieschopnos ť, z niektorých možností politiky vyplýva malé zníženie cien 
elektrickej energie v porovnaní s referen čným scenárom a scenárom CPI, zatia ľ čo z 
niektorých iných vyplývajú zvýšenia. Ce ny v systéme obchodovania s emisnými kvótami 
(ETS) sú podstatne vyššie ako v referen čnom scenári a v scenári CPI, zatia ľ čo ceny palív sú 
nižšie. Tento model vyvoláva zodpovedajúce inve stície, ktorých hybnou silou sú špecifické 
politiky alebo ceny uhlíka, a investi čné rozhodnutia vychádzajú z predpokladu dokonalej 
predvídavosti. 
Pokiaľ ide o efektívnos ť, z analýzy vyplýva, že náklady na elimináciu emisií uhlíka 
v energetickom systéme sú vo všetkých scenároch podobné a že z vä čšiny scenárov 
eliminácie emisií uhlíka vyplývajú dokonca úspory v porovnaní s referen čným scenárom. K 
najmenej nákladným scenárom patrí oneskor ený scenár zachytávania a ukladania oxidu 
uhličitého a scenár technológií diverzifikova ných dodávok s podstatným podielom jadrovej 
energie.  
Všetky politické scenáre sú v súlade s ostatnými dlhodobými cie ľmi EÚ (týkajúcimi sa klímy, 
dopravy at ď.). Medzi možnos ťami politiky nie je žiadny jasný ví ťaz, keď sa hodnotí to 
najlepšie vo všetkých kritéri ách a do úvahy bude treba vzia ť rôzne kompromisy.  
6. ZÁVERY  
V súčasných prognózach trendov sa uvádza iba polovica potrebného zn íženia emisií 
skleníkových plynov; zvýšená závislos ť od dovozu, najmä v prípade plynu a zvýšenie cien 
elektrickej energie a nákladov na  energie. Modelová analýza ukázala, že eliminácia emisií 
uhlíka v odvetví energetiky je uskuto čniteľná; môže sa dosiahnu ť rôznymi kombináciami 
energetickej efektívnosti, obnovite ľných zdrojov energie, príspevkov jadrovej energie 
a zachytávania a ukladania oxidu uhli čitého a že náklady sa dajú pokry ť.  
Spoločné prvky analýzy scenárov  
– Je potrebný integrovaný prístup.  
– Elektrická energia zasahuje hlboko do scen árov eliminácie emisií uhlíka a v roku 
2050 dosahuje 36 – 39 % podiel. 
– K značnému zvýšeniu energetickej efektí vnosti dochádza vo vš etkých scenároch 
eliminácie emisií uhlíka.  
– Podiel obnovite ľných zdrojov energie sa podstatne zvyšuje vo všetkých scenároch 
a v roku 2050 dosiahne najmenej 55 % v hrubej kone čnej spotrebe energie. 
– Zvýšené využívanie energie z obnovite ľných zdrojov, ako aj zvýšenie energetickej 
efektívnosti si vyžaduje modernú, spo ľahlivú a inteligentnú infraštruktúru vrátane 
skladovania elektrickej energie.  
– Jadrová energia má významnú úlohu v elim inácii emisií uhlíka s najvyšším podielom 
v prípade, že sa zachytávanie a ukladanie oxidu uhli čitého oneskorí.  
– Zachytávanie a ukladanie oxidu uhli čitého významne prispieva k eliminácii emisií 
uhlíka vo vä čšine scenárov s najvyšším podielom  v prípade obmedzenia jadrovej 
energie.  
– Všetky scenáre ukazujú prechod od vysokýc h nákladov na palivá/prevádzkových 
nákladov k vysokým kapitálovým nákladom.  
 
SK 7   SK – Zásadné zmeny v období do roku 2030 budú k ľúčové pre nákladovo efektívny 
dlhodobý prechod na prostredie s eliminova nými emisiami uhlíka; ekonomické 
náklady sú zvládnute ľné, ak sa opatrenia za čnú včas, takže reštrukturalizácia 
energetického systému prebieha paralelne s investi čnými cyklami. 
– Náklady na takú rozsiahlu elimináciu emisií uhlíka sú nízke vo všetkých scenároch 
vzhľadom na obstarávacie náklady a úspor a nákladov vyplýva hlavne zo scenárov, 
ktoré sa opierajú o všetky štyri hlavné možnosti eliminácie emisií uhlíka. 
– Náklady nie sú rovnomerne ro zdelené medzi odvetvia, pri čom domácnosti znášajú 
najväčšie zvýšenie nákladov spôsobené vyššími nákladmi na priame výdavky 
súvisiace s energetickou efektívnos ťou prístrojov, vozidiel a izoláciou budov.  
– Vonkajšie náklady EÚ na energiu v s úvislosti s dovozom ropy, zemného plynu a 
uhlia budú na základe eliminácie emisií uhlíka podstatne nižšie z dôvodu výrazného 
zníženia objemov a cien dovozov. 
Niektoré závery týkajúce  sa politiky možno odvodi ť na základe výsledkov analýzy scenárov, 
ako aj na základe porovnania idealizova ných trhových a technologických podmienok 
potrebných na ú čely modelovania a na základe toho, čo sa zistilo v ove ľa zložitejších 
skutočných podmienkach.  
Dôsledky pre budúcu tvorbu politiky  
– Úspešná eliminácia emisií uhlíka so sú časným zachovaním konkurencieschopnosti 
hospodárstva EÚ je možná. Ak by neboli žiadne celosvetové opatrenia v oblasti 
klímy, únik uhlíka by mohol predstavova ť problém a mohli by by ť potrebné 
príslušné nástroje na zachovani e konkurencieschopnosti odvetví náro čných na 
energiu.  
– Predvídate ľnosť a stabilita politiky a regula čného rámca vytvára priaznivé prostredie 
pre investície do znižovania emisií oxidu uhli čitého. Zatia ľ čo rámec do roku 2020 je 
väčšinou daný, rokovania o politikách na  obdobie rokov 2020 – 2030 by sa mali 
začať už teraz. Mí ľniky a ciele môžu pomôc ť zamedzi ť neuhradeným nákladom. 
Neistota môže vies ť k situácii, ktorá nie je optimálna, ke ď sa realizujú len investície 
s nízkymi po čiatočnými nákladmi.  
– Fungovanie vnútorného trhu je nevyhnut nou podmienkou pre podporu investícií, 
ktoré sú nákladovo najefektívnejšie.  
– Energetická efektívnos ť má tendenciu vykazova ť lepšie výsledky v modelovom 
prostredí než v skuto čnosti. Zvýšenie energetickej efektívnosti často brzdia tzv. 
delené stimuly a problémy s pe ňažnou hotovos ťou v niektorých skupinách 
spotrebite ľov; nedostato čné znalosti a nedostato čná predvídavos ť, ktoré vedú k 
zablokovaniu niektorých zastaraných technológií at ď. Preto sú ve ľmi potrebné 
cielené podporné politické opatrenia týkajú ce sa napríklad energeticky efektívnejších 
možností výberu pre spotrebite ľov.  
– Silná podpora by sa mala poskytnú ť výskumu a vývoju, ako aj demonštrácii, aby sa 
náklady na nízkouhlíkové technológie stla čili dolu.  
– Náležitá pozornos ť by sa mala venova ť prijímaniu všetkých nízkouhlíkových 
technológií a infraštruktúry zo strany verejnosti, ako aj ochote spotrebite ľov vykona ť 
predpokladané zmeny a znáša ť väčšie náklady.  
– Možno že v po čiatočnom štádiu procesu bude treba zváži ť sprievodné sociálne 
politiky vzh ľadom na to, že domácnosti nesú ve ľkú časť nákladov. Aj ke ď tieto 
náklady by pre priemernú domácnos ť mohli by ť prijateľné, zranite ľní spotrebitelia 
by mohli potrebova ť osobitnú podporu, aby zvládli zvýšené výdavky.  
 
SK 8   SK – Flexibilita. Budúcnos ť je neistá a nikto nie je schopný predpoveda ť, aká. Preto je 
zachovanie flexibility dôležité pre nákl adovo efektívny príst up, ale niektoré 
rozhodnutia sú potrebné už v tejto etape, aby sa za čal proces, ktorý si vyžaduje 
inováciu a investície a pre ktorý inve stori požadujú primer anú mieru istoty 
vyplývajúcej zo zníženého politického a regula čného rizika.  
– Vonkajší rozmer, najmä vz ťahy s dodávate ľmi energie, by sa mal rieši ť aktívne 
a v počiatočnej etape vzh ľadom na dôsledky, ktoré má celosvetová eliminácia emisií 
uhlíka na príjmy z vývozu fosílnych palív a potrebné investície do výroby a dopravy 
energie po čas fázy prechodu na elimináciu emisií uhlíka. 
7. MONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Plán postupu nie je jednorazové cvi čenie a bude sa pravidelne aktualizova ť s prihliadnutím 
na posledný vývoj. Komisia bude okrem toho stále monitorova ť súbor k ľúčových 
ukazovate ľov, ktoré sú už k dispozícii a ktoré sa v sú časnom období používajú.