Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu ako príspevok k participatívnejšej demokracii v EÚ

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2022/C 486/11)

Spravodajca: Krzysztof BALON Spoluspravodajca: Thomas KATTNIG

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 20. 1. 2022 Právny základ článok 52 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť Prijaté v sekcii 7. 9. 2022 Prijaté v pléne 21. 9. 2022 Plenárne zasadnutie č. 572 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 226/0/2

1. Závery a odporúčania

1.1 Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti a priamo občanmi je jedným z najúčinnejších nástrojov na stimuláciu participatívnej demokracie, a tým aj na posilnenie európskej integrácie. Z tohto dôvodu Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) v tomto stanovisku navrhuje konkrétne opatrenia na zlepšenie rámcových podmienok v Európskej únii v tejto oblasti, aby sa ďalej zlepšila ochrana občianskych práv a prínosov pre obyvateľstvo.

1.2 Najmä krízové situácie, ako je nedávna ruská agresia proti Ukrajine a následný útek miliónov ľudí, väčšinou žien a detí, zdôrazňujú kľúčovú úlohu občianskej spoločnosti vzhľadom na jej schopnosť okamžite konať, a tiež spontánne, ale pritom úspešne kombinovať modely a postupy spoluvytvárania služieb všeobecného záujmu, najmä v sociálnej oblasti a oblasti vzdelávania, kde už existujú skúsenosti so spoluvytváraním.

1.3 Aktéri občianskej spoločnosti historicky vždy poskytovali sociálne a iné služby všeobecného záujmu, keď verejný sektor ešte neidentifikoval potreby alebo komerčné spoločnosti nepovažovali ich poskytovanie za ziskové. Štát neskôr prišiel na scénu väčšinou ako poskytovateľ či klient a aj ako regulátor a tiež ako garant kvality služieb. V tejto súvislosti sa zásada subsidiarity medzi členskými štátmi a Európskou úniou stanovená v článku 5 ods. 3 ZEÚ musí uplatňovať aj na služby všeobecného záujmu. Okrem toho, pokiaľ ide o služby všeobecného záujmu, zásada subsidiarity by mala byť aj hlavnou zásadou vo vzťahu medzi všetkými úrovňami verejnej správy členských štátov, ako aj medzi verejnými orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti.

1.4 Zatiaľ čo právna a politická zodpovednosť za poskytovanie služieb všeobecného záujmu stále leží na volených zástupcoch zodpovedných zastupiteľských orgánov a je pravidelne predmetom hodnotenia občanov vo voľbách, orgány vykonávajú kontrolu nad primeraným poskytovaním služieb všeobecného záujmu. EHSV sa zasadzuje za cielené uplatňovanie prístupu spoluvytvárania: služby všeobecného záujmu by sa mali navrhovať spolu s používateľmi, komunitami a organizáciami občianskej spoločnosti, pretože sa tým môže zabezpečiť, že na jednej strane budú spĺňať skutočné potreby a na druhej strane sa tým umožní demokratická účasť. Platí to najmä vtedy, keď platení zamestnanci spolupracujú s dobrovoľníkmi alebo so svojpomocnými štruktúrami.

1.5 Posilnenie neziskových sociálnych podnikov ako základného piliera sociálnej Európy Preto sa členské štáty vyzývajú, aby vyvinuli a/alebo zlepšili nástroje, ktoré zabezpečia účasť občanov a organizácií občianskej spoločnosti na procese poskytovania služieb všeobecného záujmu. Zahŕňa to aj primerané rámcové podmienky pre neziskové sociálno-hospodárske aktivity vymedzené v stanovisku EHSV na tému ( 1 ) z 18. septembra 2020, ako aj vykonávanie článku 77 smernice 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní ( 2 ) v tom zmysle, že sa pre neziskové organizácie vyhradia verejné zákazky na špecifické zdravotnícke, sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby, ako sa to uvádza v spomenutom článku smernice.

1.6 EHSV poukazuje na to, že kvalitné poskytovanie služieb všeobecného záujmu v záujme občanov a hospodárstva závisí od primeraných finančných aj personálnych zdrojov, ktoré sa musia zabezpečiť.

1.7 Hoci za rámcové podmienky poskytovania, a teda aj spoluvytvárania služieb všeobecného záujmu sú primárne zodpovedné členské štáty, regióny, mestá a obce, je naliehavo potrebné nabádať členské štáty, aby vypracovali koncepcie spoločného navrhovania vytvorením súboru nástrojov, ktorý uľahčí používanie modelov spoluvytvárania. Cieľom takýchto iniciatív je povzbudiť všetky príslušné zainteresované strany v členských štátoch, aby podporovali spoluvytváranie a poskytovanie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti.

1.8 EHSV navrhuje, aby Komisia zverejnila pracovný dokument na túto tému ako základ pre ďalšiu prácu zameranú na vytvorenie súboru nástrojov, ktorý by mal podporovať a usmerňovať národné, regionálne a miestne orgány v záujme lepšieho využívania modelov spoluvytvárania. Takýto dokument by mal obsahovať okrem iného úvahy týkajúce sa spoluvytvárania podľa článku 14 a protokolu č. 26 k ZEÚ a ZFEÚ so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, osobitnú úlohu neziskového sociálneho hospodárstva pri spoluvytváraní a súvisiace rámcové podmienky. Okrem toho by mal obsahovať aj návrhy európskeho a národného financovania inovatívnych projektov spoluvytvárania s ohľadom na zložky výskumu a súbor osvedčených postupov. Na základe uvedeného súboru nástrojov by sa po širšej konzultácii na úrovni EÚ mohla vypracovať zelená kniha a potom aj biela kniha.

1.9 Samotný EHSV vytvorí fórum na výmenu myšlienok a osvedčených postupov v tejto oblasti, do ktorého budú zapojené organizácie občianskej spoločnosti, sociálni partneri, akademická obec a výskumné projekty, aby sa zachoval a ďalej rozvíjal proces diskusie na európskej úrovni.

2. Základné informácie

2.1 Ďalší rozvoj participatívnej demokracie v Európskej únii je jednou z hlavných výziev na posilnenie európskej integrácie proti populizmu a nacionalizmu. Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti a priamo občanmi je tak jedným z najúčinnejších nástrojov na stimuláciu participatívnej demokracie.

2.2 EHSV sa už niekoľko rokov zapája do spolupráce s rôznymi aktérmi z občianskej spoločnosti a z oblasti vedy/výskumu v prospech modernizácie a ďalšieho rozvoja služieb všeobecného záujmu. Vo výbore je za túto prácu zodpovedná predovšetkým stála skupina Služby všeobecného záujmu.

2.3 V roku 2019 začala spolupráca s konzorciom projektu Spoluvytváranie inovácií služieb v Európe (CoSIE) ( 3 ) , ktoré tvoria univerzity, samosprávy a organizácie občianskej spoločnosti z 9 členských štátov (Estónsko, Fínsko, Grécko, Taliansko, Holandsko, Poľsko, Švédsko, Španielsko, Maďarsko) a zo Spojeného kráľovstva. Stála skupina Služby všeobecného záujmu sa inovatívnym skúsenostiam a záverom z projektu CoSIE venovala na dvoch seminároch: „Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu: úloha organizácií občianskej spoločnosti“15. apríla 2021 v Bruseli a „Občania slúžia občanom: spoluvytváranie a poskytovanie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti“1. – 2. decembra 2021 v Lubline (Poľsko) v spolupráci s mestom Lublin a s účasťou partnerov z Ukrajiny.

2.4 Spoluvytváranie je neoddeliteľne spojené so širšími diskusiami o reforme verejnej správy. Nová paradigma verejnej správy sa zameriavala na zvyšovanie účinnosti, uplatňovanie modelov riadenia zo súkromného sektora a budovanie vzťahov medzi poskytovateľmi a spotrebiteľmi vo verejných službách, v ktorých slúžili potreby, požiadavky a výber používateľov služieb ako východiskový bod. Tento model bol dominantným modelom v 90. rokoch minulého i na začiatku 21. storočia, ale bol kritizovaný za to, že nie je taký účinný a efektívny, ako sa očakávalo, ako aj za svoj obmedzený inovačný potenciál ( 4 ) . Zameranie trendov nadväzujúcich na novú paradigmu verejnej správy (tzv. malé paradigmy ( 5 ) ) je založené na aktívnom, spoločne produkujúcom občanovi namiesto pasívneho individuálneho spotrebiteľa motivovaného ohraničeným vlastným záujmom, ktoré sa zameriavajú aj na posilnenú integráciu a koordináciu medzi sieťami skupín používateľov a zainteresovaných strán namiesto dezintegrácie. Spoluvytváranie sa v modeloch nadväzujúcich na novú paradigmu verejnej správy považuje za kľúčovú koncepciu ( 6 )

2.5 Výsledky predchádzajúcej práce EHSV v tejto oblasti ukazujú, že spoluvytváranie a poskytovanie služieb všeobecného záujmu občanmi a ich organizáciami vedie k posilneniu participatívnej demokracie a tiež k rozvoju sociálneho hospodárstva v Európskej únii popri ďalších kľúčových úlohách, ktoré služby všeobecného záujmu zohrávajú ako nevyhnutný prvok umožňujúci všetky ostatné činnosti v spoločnosti.

3. Služby všeobecného záujmu

3.1 V priebehu európskej integrácie sa v charakteristickom napätí medzi „jednotou“ a „rozmanitosťou“ vyvinul nový koncept služieb regulovaných špecifickými predpismi a normami. Cieľom je zabezpečiť, aby všetci občania a všetci aktéri mali prístup k tým základným službám, ktoré tvoria základ dôstojného života teraz aj v budúcnosti a sú nevyhnutné pre účasť na spoločenskom živote – služby všeobecného záujmu. Služby všeobecného záujmu sa môžu poskytovať v rôznych kontextoch, buď na konkurenčných trhoch ako hospodárske služby všeobecného záujmu alebo ako nehospodárske služby všeobecného záujmu vylúčené z týchto trhov. Komisia pritom rozlišuje ( 7 ) medzi službami všeobecného hospodárskeho záujmu, nehospodárskymi službami a sociálnymi službami všeobecného záujmu (hospodárskeho alebo nehospodárskeho charakteru). Článok 106 ZFEÚ sa vzťahuje na služby všeobecného hospodárskeho záujmu ( 8 ) alebo služby hospodárskej povahy.

3.2 Koncepcia sa postupne posilňovala a zdokonaľovala.

3.2.1 služby všeobecného záujmu sú súčasťou spoločných európskych hodnôt a zohrávajú úlohu pri podpore sociálnej a územnej súdržnosti v EÚ ( 9 ) . EHSV sa v tejto súvislosti odvoláva na spoločné hodnoty Únie so zreteľom na služby všeobecného hospodárskeho záujmu v zmysle článku 14 ZFEÚ, ako sa uvádza v protokole č. 26 o službách všeobecného záujmu pripojenom k ZEÚ a k ZFEÚ. Ďalší rozvoj tu stanovených zásad môže viesť k väčšej efektívnosti a eliminácii nežiaduceho vývoja.

3.2.2 Tieto spoločné hodnoty zahŕňajú tri rozmery: voľnosť, ktorú majú národné, regionálne a miestne orgány pri plnení potrieb používateľov; rešpektovanie rozmanitosti a rozdielov v potrebách, preferenciách a demokratických možnostiach používateľov, ako aj rozdielnej geografickej, sociálnej a kultúrnej realite; vysoká úroveň kvality, bezpečnosti, cenovej dostupnosti, rovnosti a podpory univerzálneho prístupu a používateľských práv ( 10 )

3.2.3 Tieto služby sú neoddeliteľnou súčasťou hospodárskych a sociálnych systémov členských štátov EÚ a celkovo podstatnou súčasťou európskeho sociálneho modelu. Občania a podniky v Európe právom očakávajú, že široký rozsah spoľahlivých, stabilných a efektívnych služieb všeobecného (hospodárskeho) záujmu bude dostupný vo vysokej kvalite a za dostupné ceny. Tieto služby zabezpečujú, že sa môžu plniť kolektívne potreby a záujmy ako úlohy spoločného blaha. EHSV výslovne poukazuje na to, že kvalitné poskytovanie týchto služieb, ktoré sú nevyhnutné pre občanov a hospodárstvo, závisí od primeraných finančných a personálnych zdrojov, ktoré sa musia zabezpečiť.

3.2.4 Prístup k službám všeobecného hospodárskeho záujmu ( 11 ) je súčasťou základných práv a Európskeho piliera sociálnych práv ( 12 ) . Zatiaľ čo v zásade 20 Európskeho piliera sociálnych práv sa výslovne spomínajú „základné“ služby všeobecného záujmu, ďalšie zásady Európskeho piliera sociálnych práv načrtávajú dôležité oblasti všeobecného záujmu, ako je okrem iného vzdelávanie, bývanie a pomoc bezdomovcom, dlhodobá starostlivosť, začlenenie osôb so zdravotným postihnutím, zdravotná starostlivosť.

3.2.5 Nehospodárske služby všeobecného záujmu sú vyňaté z pravidiel vnútorného trhu a hospodárskej súťaže; vzťahujú sa na ne iba všeobecné zásady EÚ (transparentnosť, nediskriminácia, rovnaké zaobchádzanie, proporcionalita) ( 13 )

3.2.6 Únia a členské štáty zabezpečia, aby dbali „o to, aby takéto služby fungovali na základe zásad a podmienok, najmä hospodárskych a finančných, ktoré im umožňujú plniť ich poslanie“ ( 14 )

3.2.7 Služby všeobecného hospodárskeho záujmu podliehajú pravidlám zmlúv, najmä pravidlám hospodárskej súťaže, za predpokladu, že uplatňovanie týchto pravidiel neznemožňuje právne alebo v skutočnosti plniť určité úlohy, ktoré im boli zverené ( 15 )

3.3 Cieľom služieb všeobecného záujmu je uspokojiť potreby všetkých občanov a všetkých zainteresovaných strán s ohľadom na ich vývoj v čase a priestore. Majú pritom dynamickú povahu. Môžu sa napríklad týkať oblastí, ako je bezpečnosť, zdravotníctvo, sociálne služby vrátane začlenenia osôb so zdravotným postihnutím, dlhodobá starostlivosť, sociálne bývanie ( 16 ) , vzdelávanie, ako aj oblasti základných služieb, ktoré sú výslovne uvedené v zásade 20 Európskeho piliera sociálnych práv ( 17 )

3.4 Pokiaľ ide o služby všeobecného záujmu, zásada subsidiarity medzi členskými štátmi a Európskou úniou je stanovená v článku 5 ods. 3 ZEÚ. EÚ vytvára všeobecný rámec zásad, ktoré riešia potreby všetkých občanov a všetkých hospodárskych a sociálnych aktérov. Za vymedzenie a vykonávanie služieb všeobecného záujmu zodpovedajú členské štáty a regionálne a miestne samosprávy. Okrem toho, pokiaľ ide o služby všeobecného záujmu, zásada subsidiarity by mala byť aj hlavnou zásadou vo vzťahu medzi všetkými úrovňami verejnej správy členských štátov, ako aj medzi verejnými orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti.

3.5 Služby všeobecného záujmu sú vystavené viacnásobnému napätiu, pokiaľ ide o to, aby sa zaručili základné práva, miestne ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, ciele udržateľného rozvoja, ochrana životného prostredia a boj proti zmene klímy a implementácia sociálneho trhového hospodárstva, jednotný trh a pravidlá hospodárskej súťaže. Pokiaľ ide o rovnováhu vo vývoji, treba sa o ňu usilovať na individuálnom základe, pragmatickým spôsobom a so zapojením všetkých zainteresovaných strán, aby sa uspokojili potreby každého jednotlivca a spoločenstva.

4. Spoluvytváranie služieb všeobecného záujmu

4.1 Aktéri občianskej spoločnosti vždy poskytovali sociálne a iné služby všeobecného záujmu, pretože verejný sektor ešte neidentifikoval potreby alebo komerčné spoločnosti nepovažovali ich poskytovanie za ziskové. Štát neskôr prišiel na scénu väčšinou ako poskytovateľ a aj ako regulátor a tiež ako garant kvality služieb.

4.2 Služby všeobecného záujmu poskytujú alebo objednávajú samotné územné celky. Zatiaľ čo politická zodpovednosť leží na volených zástupcoch týchto regionálnych samospráv a je pravidelne predmetom hodnotenia občanov vo voľbách, orgány vykonávajú kontrolu nad primeraným poskytovaním služieb všeobecného záujmu. Možno použiť dva rôzne prístupy, a to zhora nadol: iniciatívy národných, regionálnych alebo miestnych orgánov alebo zdola nahor: spoluvytváranie zahŕňajúce občanov a/alebo organizácie občianskej spoločnosti. Toto stanovisko sa týka druhého uvedeného prístupu. EHSV sa zasadzuje za rozšírené uplatňovanie prístupu spoluvytvárania: služby všeobecného záujmu by sa mali navrhovať v spolupráci s používateľmi, komunitami a organizáciami občianskej spoločnosti, pretože sa tým zabezpečí uspokojenie skutočných potrieb, aj sa umožní demokratická účasť.

4.3 Oblasti aj úroveň uplatňovania spoluvytvárania však závisia od kontextu. Nie všetky služby, spoločenstvá a poskytovatelia služieb – najmä v prípade oblastí kritickej infraštruktúry, ako sú dodávky energie a vody – sú vhodní na uplatňovanie úplne nového spôsobu, pokiaľ ide o to, ako pristupovať k službám a deliť sa o zodpovednosť, no každý krok smerom k posilneniu spoločného rozhodovania a podpore účinných riešení prostredníctvom spolupráce sa ukazuje ako prínosný. S cieľom maximalizovať zapojenie používateľov by sa mohol odporučiť „rebríček spoluvytvárania ( 18 ) “ s rôznymi úrovňami systematického zapojenia príslušných verejných a súkromných aktérov, počnúc nižšou úrovňou zapojenia (keď sa verejné agentúry zameriavajú na posilnenie postavenia občanov s úmyslom zlepšiť ich schopnosť zvládať svoj vlastný život a nabádať ich, aby spoluvytvárali služby, ktoré im ponúka verejný sektor), až po najvyššiu úroveň (keď sa zjednoduší kolaboratívna inovácia založená na spoločnom stanovovaní programu a vymedzení problémov, spoločnom navrhovaní a testovaní nových a nepreskúmaných riešení, ako aj koordinovanom vykonávaní vychádzajúcom z verejných a súkromných riešení).

4.4 Spoluvytváranie znamená prijať spôsoby práce založené na silných stránkach alebo na aktívach. Prístupom založeným na aktívach sa mobilizujú zdroje (materiálne a nehmotné), schopnosti a ambície používateľov služieb namiesto toho, aby sa iba zaznamenávali a uspokojovali ich potreby. Tento prístup vychádza z predpokladu, že všetci občania majú cenné, často neuznané aktíva (kultúra, čas, životom a učením nadobudnuté skúsenosti, praktické znalosti, kontakty, zručnosti, nápady), ktoré môžu prispieť k rozvoju a poskytovaniu služieb. Metodický súbor nástrojov spoluvytvárania zahŕňa niekoľko metód, od prieskumov spokojnosti, napríklad v elektronickom obchode, iných prieskumov, rôznych spôsobov vyjadrenia názorov pomocou digitálnych nástrojov, cieľových skupín a panelov až po participatívne metódy (napr. sociálne programovacie maratóny, technológie otvoreného priestoru, živé laboratóriá, svetové kaviarne, plány v oblasti služieb, dizajnové myslenie, cesty používateľov a rôzne online participatívne nástroje).

4.5 Spoluvytváranie však nie je technickým riešením a nemožno ho dosiahnuť jediným cvičením. Ide o prístup, ktorý preniká do postupov navrhovania a poskytovania služieb v rôznych fázach. Vo svojej radikálnejšej podobe sa súbor nástrojov vzťahuje na formy spoločnej správy vecí verejných, ktoré podporujú presun moci a niekedy prevod vlastníctva služieb na ľudí a komunity. Zahŕňa to formálne zapojenie ľudí so životnými skúsenosťami v oblasti dohôd o riadení, dohôd o reciprocite, družstiev a komunitných organizácií.

4.6 Predpokladom úspešného spoluvytvárania je prizvanie všetkých potenciálnych skupín používateľov, aby mohli zastupovať svoje záujmy. Predpojatá účasť uprednostňujúca tých občanov, ktorí majú viac zdrojov a sú ochotnejší participovať, môže viesť k nedemokratickým postupom.

4.7 Ďalšou nevyhnutnou podmienkou spoluvytvárania je dôvera medzi účastníkmi procesu, ktorú možno vybudovať medzi poskytovateľmi služieb a zainteresovanými stranami len vtedy, ak existuje transparentnosť, pokiaľ ide o to, čo by mala služba dosiahnuť prostredníctvom svojich procesov spolutvorby a do akej miery sa otvorene podieľa na rozsahu a dosahu služby so spolutvorcami ( 19 )

4.8 Spoluvytváranie by malo vždy prebiehať v kontexte národného, regionálneho a miestneho plánovania dopytu. Vždy treba brať do úvahy rozpory medzi rôznymi potrebami. Ak sa zaznamenajú, návrhy na ich hierarchiu sa môžu prediskutovať vo verejných konzultáciách a zodpovedným sprostredkovateľským a rozhodovacím orgánom sa môžu poskytnúť podklady na rozhodovanie, aby sa zaručila vysoká kvalita, bezpečnosť dodávky a dostupnosť, ako aj rovnaké zaobchádzanie a rešpektovanie práv používateľov. Prospech pre spoločnosť ako celok musí skutočne zostať konečným cieľom služby všeobecného záujmu. Proces spoluvytvárania nesmie v žiadnom prípade neúmyselne viesť k zníženiu kvality služieb, k neodôvodnenému zvyšovaniu cien alebo k obmedzeniu prístupu k službám.

4.9 Spoluvytváranie je dynamická interakcia medzi poskytovateľmi služieb, používateľmi služieb a inými zainteresovanými stranami, ktorá zahŕňa rôzne potenciálne fázy:

4.9.1 spoločné podnety: spoločné určenie cieľov a účelov jednotlivých služieb od samého začiatku procesu;

4.9.2 zapojenie zainteresovaných strán: zapojenie nových aktérov (používateľov, klientov, poskytovateľov služieb) a ich zapojenie do procesu;

4.9.3 spoločné navrhovanie: spoločné navrhovanie služby;

4.9.4 spoločné vykonávanie: spoločné poskytovanie služieb;

4.9.5 spoločný manažment: spoločná organizácia a riadenie služieb;

4.9.6 spoločné riadenie: spoločné navrhovanie politík;

4.9.7 spoločné hodnotenie: spoločné posúdenie účinnosti a efektívnosti služieb a rozhodnutí prijatých na základe súboru kritérií.

4.10 V tejto súvislosti treba poznamenať, že v praxi už existujú inovatívne modely, v rámci ktorých poskytovanie verejnej služby nie je vôbec možné bez aktívnej účasti používateľov ( 20 )

4.11 Je nevyhnutné, aby sa služby všeobecného záujmu rozvíjali v spolupráci s používateľmi, komunitami a organizáciami občianskej spoločnosti s cieľom zabezpečiť, aby vytvárali a obohacovali hodnotu ponúk služieb verejného záujmu, ako je zvyšovanie blahobytu alebo spoločné chápanie všeobecného blaha, ktoré môže byť základom rozvoja politík, stratégií a služieb. V procese spoluvytvárania služieb ľudia, ktorí využívajú služby, pracujú s odborníkmi na navrhovaní, vytváraní a poskytovaní služieb ( 21 ) . Úlohy inovátora, poskytovateľa a používateľa služieb preto v tomto procese konvergujú.

4.12 Pridaná hodnota spoluvytvárania vždy spočíva v aktívnej spolupráci medzi orgánmi verejnej moci, ktoré nesú právnu alebo politickú zodpovednosť za poskytovanie služieb verejného záujmu, poskytovateľmi služieb a príjemcami, ktorí by mali byť zapojení do demokraticky koncipovaného procesu spoluvytvárania. Spoluvytváranie tak zlepšuje demokratickú legitimitu rozhodnutí, ktoré sa prijímajú prostredníctvom politiky.

4.13 Táto pridaná hodnota prispieva osobitným spôsobom k posilňovaniu demokratickej účasti, ak poskytovatelia služieb pochádzajú z okruhu organizácií občianskej spoločnosti alebo neziskového sociálneho hospodárstva, v ktorých zamestnanci na plný úväzok spolupracujú s dobrovoľníkmi alebo so svojpomocnými štruktúrami, prípadne ak organizácie občianskej spoločnosti, ktoré zastupujú záujmy príjemcov alebo adresátov, môžu mať skutočný vplyv na verejných alebo súkromných poskytovateľov služieb. Okrem toho má spoluvytváranie aj morálny rozmer; posilňuje komunity, súdržnosť a dôveru medzi aktérmi ( 22 )

4.14 Je to viditeľné aj v krízových situáciách. Aktuálnym príkladom je poskytovanie služieb (najmä v oblasti sociálnych vecí a vzdelávania) pre vojnových utečencov z Ukrajiny a s ich účasťou organizáciami občianskej spoločnosti. Schopnosť občianskej spoločnosti okamžite konať a spontánne, ale pritom úspešne kombinovať modely a postupy spoluvytvárania sa ukázala ako kľúčová a možná v oblastiach, kde už existujú pozitívne skúsenosti so spoluvytváraním.

5. Politické iniciatívy na európskej úrovni

5.1 Hoci za rámcové podmienky poskytovania, a teda aj spoluvytvárania služieb všeobecného záujmu sú primárne zodpovedné členské štáty, regióny, mestá a obce, je potrebné podnietiť národné, regionálne a miestne orgány, aby primerane podporili poskytovanie kvalitných služieb všeobecného záujmu. Na tento účel je naliehavo potrebné nabádať členské štáty, aby vypracovali koncepcie spoločného navrhovania vytvorením súboru nástrojov, ktorý uľahčí používanie modelov spoločného navrhovania. Cieľom takýchto iniciatív by malo byť povzbudiť všetky príslušné zainteresované strany v členských štátoch, aby podporovali spoluvytváranie a poskytovanie služieb všeobecného záujmu organizáciami občianskej spoločnosti, a to aj preto, že prístup založený na spoluvytváraní vo veľkej miere pomáha prispôsobovať služby meniacim sa potrebám, modernizovať ich a nasmerovať ich do budúcnosti.

5.2 Na tento účel EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby prijala prierezový prístup zohľadňujúci rôzne oblasti kompetencií a všetky zainteresované strany s cieľom vyvinúť súbor nástrojov, ktorý bude zahŕňať rôzne formy spoluvytvárania, uskutočnené pilotné projekty a súvisiace skúsenosti.

5.3 Posilnenie neziskových sociálnych podnikov ako základného piliera sociálnej Európy EHSV konkrétne navrhuje, aby Komisia zverejnila pracovný dokument na túto tému ako základ pre ďalšiu prácu zameranú na vytvorenie súboru nástrojov, ktorý by mal podporovať a usmerňovať národné, regionálne a miestne orgány v záujme lepšieho využívania modelov spoluvytvárania. Takýto dokument by mal obsahovať okrem iného úvahy týkajúce sa spoluvytvárania podľa článku 14 a protokolu č. 26 k ZEÚ a ZFEÚ so zreteľom na Európsky pilier sociálnych práv, osobitnú úlohu neziskového sociálneho hospodárstva pri spoluvytváraní a súvisiace rámcové podmienky, ako sa uvádza v stanovisku EHSV z 18. septembra 2020 na tému ( 23 ) . Okrem toho by sa v dokumente malo odkazovať na vykonávanie článku 77 smernice 2014/24/EÚ o verejnom obstarávaní ( 24 ) v tom zmysle, že sa pre neziskové organizácie vyhradia verejné zákazky na špecifické zdravotnícke, sociálne, kultúrne a vzdelávacie služby, ako sa to uvádza v spomenutom článku smernice. Okrem toho by mal obsahovať aj návrhy európskeho a národného financovania inovatívnych projektov spoluvytvárania s ohľadom na zložky výskumu a súbor osvedčených postupov. Na základe uvedeného súboru nástrojov by sa po širšej konzultácii na úrovni EÚ mohla vypracovať zelená kniha a potom aj biela kniha.

5.4 Samotný EHSV výbor vytvorí fórum na výmenu myšlienok a osvedčených postupov v tejto oblasti, do ktorého budú zapojené organizácie občianskej spoločnosti, akademická obec a výskumné projekty, aby sa zachoval a ďalej rozvíjal proces diskusie na európskej úrovni.

V Bruseli 21. septembra 2022 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 131.

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=SK.

(3) https://cosie.turkuamk.fi.

(4) Drechsler, W. (2009) Towards a Neo-Weberian European Union? Lisbon agenda and public administration, Halduskultuur—Administrative Culture 2009, 10(1), 6-21.

(5) Çolak, Ç. D. (2019) Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends, Croatian and Comparative Public 2019, 19(4), 517-536, https://doi.org/10.31297/hkju.19.4.1.

(6) Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

(7) https://ec.europa.eu/info/topics/single-market/services-general-interest_sk.

(8) Už zakotvené v Rímskej zmluve, v súčasnosti v článku 106 ZFEÚ.

(9) ZFEÚ – Všeobecné ustanovenia, článok 14.

(10) Protokol č. 26 k Zmluve o EÚ a ZFEÚ.

(11) Článok 36 Charty základných práv.

(12) Bod 20 piliera.

(13) Protokol č. 26 k Zmluve o EÚ a ZFEÚ.

(14) Článok 14 ZFEÚ.

(15) Článok 106 ZFEÚ.

(16) Vzhľadom na zhoršujúcu sa realitnú krízu v mnohých členských štátoch má cenovo dostupné bývanie čoraz väčší význam ako základná služba.

(17) „Voda, hygiena, energia, doprava, finančné služby a digitálne komunikácie“.

(18) Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

(19) https://cosie.turkuamk.fi/arkisto/index.html.

(20) Napríklad vo Francúzsku: „Services Publics Partagés“ („Zdieľané verejné služby“): https://service-public-partage.fr/.

(21) Social Care Institute of Excellence: Co-production in social care: what it is and how to do it?, 2015, Usmernenia 51, SCIE.

(22) C. Fox et al. (2021) A New Agenda for Co-Creating Public Services, Turku University of Applied Sciences, https://julkaisut.turkuamk.fi/isbn9789522167842.pdf.

(23) Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s. 131.

(24) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=SK.