Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade - Stav napredovania programu GALILEO /* KOM/2006/0272 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 7.6.2006 KOM(2006) 272 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stav napredovania programu GALILEO OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Stav napredovania programu GALILEO GALILEO je najväčší priemyselný projekt, aký bol kedy na úrovni Európy vytvorený, prvé európske verejno-súkromné partnerstvo a prvá verejná infraštruktúra patriaca európskym inštitúciám. Všetkých tridsať družíc v konštelácii umiestnených v troch rôznych rovinách obežnej dráhy bolo navrhnutých tak, aby optimálnym spôsobom zabezpečovali pokrytie celej Zeme, čo neumožňujú konštelácie súčasných systémov GPS a GLONASS. GALILEO teda poskytuje novú celosvetovú verejnú službu s neprekonanou presnosťou priestorového a časového určovania polohy na celej planéte. V porovnaní s verejne prístupnou službou systému GPS, ktorá v súčasnosti ponúka presnosť päť až desať metrov, bude GALILEO poskytovať služby s presnosťou do dvoch metrov, pričom presnosť komerčnej služby bude dokonca do jedného metra. Sortiment piatich služieb GALILEO[1] vie uspokojiť potreby všetkých potenciálnych užívateľov kdekoľvek na svete. GALILEO dokonale zapadá do rámca Lisabonskej stratégie hospodárskeho rastu. Na ilustráciu veľkosti cieľov projektu stačí niekoľko čísel. V roku 2005 dosiahla hodnota predaja na svetovom trhu výrobkov a služieb spojených s rádionavigáciou 60 miliárd eur. Miera jeho medziročného rastu dosiahla v posledných piatich rokoch 25 %. Odhaduje sa, že do roku 2020 sa svetový ročný obrat z uvedeného predaja dostane na úroveň 300 miliárd eur a v prevádzke budú 3 miliardy prijímačov. Iba v rámci Európskej únie sa počíta s vytvorením 150 000 pracovných miest, predovšetkým v sektoroch špičkových technológií spojených s výskumom, aplikáciami a službami. 1. VYTVORENIE VESMÍRNEJ A POZEMNEJ INFRAŠTRUKTÚRY Prvá experimentálna družica GIOVE A bola vypustená z kozmodrómu Bajkonur 28. decembra 2005. Táto družica úspešne vyslala sústavu signálov potrebných na zabezpečenie používania frekvenčných pásem pridelených európskemu systému satelitnej rádionavigácie na Svetových rádiokomunikačných konferenciách, ktoré sa uskutočnili v roku 2000 a v roku 2003. Druhá experimentálna družica GIOVE B by mohla byť vypustená koncom roka 2006. Táto družica vynesie ďalšie zariadenia špičkovej technológie ako atómové hodiny, ktorých základom je pasívny vodíkový maser a ktoré budú najpresnejšími hodinami, aké kedy boli vypustené do vesmíru. Toto zariadenie špičkovej technológie umožní systému GALILEO zabezpečovať určovanie polohy s presnosťou oveľa vyššou ako presnosť, akú poskytujú súčasné systémy. V rovnakom čase v decembri 2004 sa rozbehli priemyselné aktivity v rámci fázy overovania na obežnej dráhe, ktorých riadením bola poverená Európska vesmírna agentúra. Zmluva týkajúca sa tejto fázy v hodnote 1 038 miliónov eur bola podpísaná v Berlíne 19. januára 2006. Tieto nové práce sa pripájajú k tým, ktoré sa už uskutočnili alebo sa majú uskutočniť s cieľom dokončiť vývojovú fázu. Polovicu celkových nákladov na túto fázu, ktoré predstavujú okolo 1 500 miliónov eur, uhradí Európska únia a polovicu uhradí Európska vesmírna agentúra. Fáza overovania na obežnej dráhe, ktorej náklady bude rovnakým dielom znášať Európska únia a Európska vesmírna agentúra, vyústi v roku 2008 do vybudovania prvých kontrolných staníc a vypustenia prvých štyroch družíc konštelácie. 2. VÝVOJ ROKOVANÍ O KONCESNEJ ZMLUVE Už od začiatku programu GALILEO si Rada želala, aby tento projekt bol predmetom verejno-súkromného partnerstva. Riešenie formou koncesie sa preto javilo ako najlepšie vyhovujúce špecifickým vlastnostiam programu. Podstatou tohto riešenia je udeliť súkromnej organizácii právo na výlučné užívanie infraštruktúry na obdobie dvadsiatich rokov, pričom táto organizácia uhradí najmenej dve tretiny nákladov na výstavbu infraštruktúry. Úlohou spoločného podniku Galileo zriadeného nariadením Rady z 21. mája 2002[2] je riadiť vývojovú fázu programu a doviesť do úspešného konca výberové konanie budúceho koncesionára. Vlastníctvo k infraštruktúre zostane verejné, pretože systém bude patriť Európskemu úradu pre dohľad nad GNSS (ďalej len „Úrad pre dohľad“), ktorý je agentúrou Spoločenstva zriadenou nariadením Rady z 12. júla 2004[3]. Úrad pre dohľad podpíše koncesnú zmluvu a stane sa orgánom prideľujúcim koncesné zmluvy. Rokovania s konzorciom 8 partnerov (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales a TeleOp) sa začali po predložení konsolidovanej ponuky 20. júna 2005 a 21. októbra 2005. Prvá séria rokovaní vyústila 17. februára 2006 do uzavretia dohody o zásadách, ktoré treba dodržiavať v ďalšej etape postupu. Proces vychádza z prístupu, že otázky rozdelenia rizík a ostatné podstatné otázky sa preskúmajú skôr, než sa stanú aktuálnymi a pred prijatím finančných záväzkov. V súlade so zásadami verejno-súkromného partnerstva (PPP) rokovania napredujú po etapách, pričom sa hodnotí, ktorá strana – súkromný sektor alebo verejný sektor – je lepšie disponovaná, aby prevzala každé zo zistených rizík. Bolo určených deväť blokov rizík: prekročenie nákladov, realizácia, výkonové charakteristiky, návrh, príjmy a trhy, rozvoj, krytie rizík projektu, kompenzácia v prípade odstúpenia, prefinancovanie. V siedmich z deviatich vymedzených oblastí rokovania už značne pokročili. Rozdielne stanoviská pretrvávajú hlavne v oblasti rozdelenia rizík spojených s projektovaním systému a rizík spojených s príjmami z obchodnej činnosti a vývojovými zmenami na trhu. Do konca roka 2006 sa pripravia odhady príjmov a nákladov, ako aj príspevok verejného sektora. Okrem toho sa bude konsolidovať finančná schéma a hlavné zmluvné ustanovenia sa budú revidovať. Potom sa potvrdí stav napredovania („due diligence“), a dokončí sa zmluva a finančná schéma. V období jún - december 2007 sa nakoniec uskutoční finančná závierka a podpíše sa koncesná zmluva. Koncom roku 2006 budú známe hlavné výsledky rokovaní. Komisia predloží Rade a Európskemu parlamentu súhrnnú správu, v ktorej spresní rozdelenie rizík medzi súkromný a verejný sektor, ako aj rozdelenie hlavných práv a povinností medzi oba sektory. Neskôr pred podpisom koncesnej zmluvy Úradom pre dohľad sa Rade a Európskemu parlamentu predložia závery vypracované Komisiou. 3. ZRIADENIE ÚRADU PRE DOHĽAD Úlohou Úradu pre dohľad je zabezpečovať riadenie verejných záujmov týkajúcich sa európskych programov GNSS a byť ich regulačným orgánom. Predovšetkým je orgánom udeľujúcim koncesné zmluvy vo vzťahu k držiteľovi koncesie, ktorý je poverený uskutočnením fázy rozvoja a fázy prevádzky programu a z tohto dôvodu uzatvára koncesnú zmluvu. V priebehu roka 2005 Správna rada Úradu pre dohľad vymenovala riaditeľa a prijala rozhodnutia týkajúce sa plánu prác, organizačnej štruktúry a finančných aspektov úradu. Vnútorná organizačná štruktúra úradu odráža jeho hlavné úlohy. Tvorí ju päť oddelení: udeľovania koncesií, technické, bezpečnosti, rozvoja trhu a administratívy. Úrad začne skutočne vykonávať svoju činnosť v polovici roku 2006, keď nastúpi do úradu dvadsať osôb, ktorých nábor práve prebieha, a keď sa vytvorí základná administratívna infraštruktúra. Dočasné sídlo úradu do prijatia rozhodnutia o mieste sídla bude v Bruseli. Viaceré členské štáty už deklarovali svoju ochotu byť prijímajúcim štátom. Keďže Úrad pre dohľad má podpísať koncesnú zmluvu, prvoradým cieľom je, aby sa v budúcich mesiacoch zúčastňoval na prácach spoločného podniku Galileo, predovšetkým na rokovaniach o koncesnej zmluve. Program činnosti úradu na rok 2006 zahrnuje aj technický rozvoj systému vrátane rozvoja v oblasti frekvencií a overovania, začlenenie programu EGNOS do GALILEO (pozri bod 6.), bezpečnosť, rozvoj trhu, činnosti šiesteho Rámcového programu pre výskum. 4. PRESUN ČINNOSTÍ SPOLOČNÉHO PODNIKU GALILEO NA ÚRAD PRE DOHĽAD Pred zriadením Úradu pre dohľad sa výkon činností spoločného podniku Galileo po roku 2006 javil ako zbytočne nákladný, a preto všetky činnosti v súčasnosti vykonávané spoločným podnikom bude v priebehu roka 2006 postupne preberať Úrad pre dohľad s cieľom ich neskoršieho úspešného dokončenia. Úrad pre dohľad však musí v maximálnej miere využiť skúsenosti spoločného podniku Galileo, predpokladom čoho je súčinnosť oboch subjektov dostatočne dlhý čas. Za týchto okolností sa zdá, že je rozumné, aby spoločný podnik pôsobil do 31. decembra 2006. Komisia preto začala uplatňovať postupy potrebné na ukončenie existencie spoločného podniku Galileo k 31. decembru 2006 a prevedenia celej činnosti spoločného podniku Galileo na Úrad pre dohľad k uvedenému dátumu. Návrh rozpočtu spoločného podniku Galileo na rok 2006 pokryje celý rok bez toho, aby si to vyžadovalo dodatočné vklady, pretože spoločný podnik Galileo už má potrebné finančné prostriedky na to, aby mohol pokračovať vo svojich aktivitách. Rozpočet navrhnutý pre spoločný podnik Galileo odráža postupné znižovanie stavu jeho zamestnancov v roku 2006, v ktorom bude jeho hlavnou úlohou dotiahnuť do úspešného konca rokovania o koncesnej zmluve, pričom jeho ostatné aktivity musí v čo najkratšom čase prevziať Úrad pre dohľad. Úrad pre dohľad by zasa mohol prostredníctvom úpravy svojho rozpočtu uskutočniť počínajúc rokom 2006 nábor ďalších pracovníkov, aby mohol úspešne dokončiť všetky stanovené úlohy vrátane tých, ktoré sú spojené s prevzatím činností spoločného podniku Galileo. 5. PRÍPRAVA VYUŽITIA GALILEO GALILEO je úžasný vektor know-how a európskeho výskumu. Na tomto projekte, ktorý Európskej únii zabezpečí nezávislosť v jednom z kľúčových sektorov, pracujú európski výskumní pracovníci a priemyselníci už takmer desať rokov. Snahy vyvíjané v oblasti výskumu sa netýkajú len techník, ktoré treba zaviesť na zabezpečenie chodu systému. Zameriavajú sa aj na „výstupný sektor“, t. j. na aplikácie GALILEO v každodennom živote, aby sa splnili očakávania širokej verejnosti a požiadavky najrôznejších užívateľov. Práce sa týkajú najmä využívania satelitnej rádionavigácie v doprave a telekomunikáciách, nastavenia prijímačov, prác, ktoré treba uskutočniť v rámci medzinárodnej spolupráce. Ich cieľom je aj doplniť analýzu úloh systému pre aktivity spojené s geodéziou, časovým manažmentom, pátracou a záchrannou službou atď. Posledná výzva na podanie návrhov v celkovej sume 10 miliónov eur umožní pokryť niektoré oblasti veľmi sľubných aplikácií ako šírenie výstražných správ, preprava zvierat, preprava nebezpečných látok atď. Úrad pre dohľad v súčasnosti pripravuje spoločne s útvarmi Komisie vymedzenie prác, ktoré sa budú realizovať počas siedmeho rámcového programu pre výskum a vývoj. Tieto práce sa budú zameriavať najmä na vývoj nových technológií satelitnej rádionavigácie a na vývoj podľa požiadaviek užívateľov. 6. ZAVEDENIE EGNOS EGNOS („Európska prekryvná služba geostacionárnej navigácie“) využíva a vylepšuje, vďaka trom družiciam umiestneným na geostacionárnej obežnej dráhe, údaje získavané na základe signálov z družicových konštelácií amerického systému GPS a ruského systému GLONASS. S presnosťou rádovo 1 až 2 metre poskytuje všetkým užívateľom satelitnej rádionavigácie veľmi výkonnú službu navigácie a určovania polohy, ktorá je lepšia než služba, ktorá bola v Európe doteraz dostupná iba v rámci systému GPS a blízka tým, ktoré bude v blízkej budúcnosti poskytovať GALILEO najmä vysielaním informácie o integrite. Táto služba je však závislá od systému GPS. Vývoj EGNOS je založený na tripartitnej dohode medzi Európskym spoločenstvom, Európskou vesmírnou agentúrou a Eurocontrolom. EGNOS je súčasťou projektov schválených v rámci transeurópskych sietí (TES). Európske spoločenstvo v tejto súvislosti vložilo do rozpočtovej položky transeurópskych sietí 143 miliónov eur. Európska vesmírna agentúra a orgány verejnej správy a podniky pôsobiace v sektore civilného letectva takisto finančne prispeli na program. Systém EGNOS, ktorý je predchodcom systému GALILEO, umožnil Európskej únii rozvinúť technickú kapacitu a know-how v oblasti špičkových technológií, akou je satelitná rádionavigácia. Samotnému systému GPS poskytuje pridanú hodnotu tým, že zvyšuje presnosť určovania polohy, v určitých miestach umožňuje lepší príjem a svojmu užívateľovi poskytuje informácie o spoľahlivosti systému. Výstavba infraštruktúry bola dokončená v roku 2005 a EGNOS a úspešne absolvoval svoju prvú prehliadku prevádzkovej spôsobilosti „verejne prístupnej služby“. Prijímače systému EGNOS sú už dostupné na trhu a stretávame sa s rastúcou intenzitou využívania „verejne prístupných“ signálov poskytovaných týmto systémom v sektoroch ako stavebníctvo, presné poľnohospodárstvo, kataster alebo riadenia súpravy vozidiel hromadnej prepravy. Presné poľnohospodárstvo spočíva napríklad v automatickom nastavení rozstrekovačov hnojiva v poli podľa presne vymedzeného miesta, v ktorom sa nachádza traktor. Väčšina prijímačov GPS, ktoré sa v súčasnosti predávajú vo svete, sú vybavené funkciou EGNOS a jej americkou obdobou WAAS. Okrem toho sa v roku 2006 uskutočnia práce, ktorých účelom bude overiť systém vo vzťahu k aplikáciám, ktoré sa priamo dotýkajú ľudského života, ako civilné letectvo. Jednou z konkrétnych výhod EGNOS je, že poskytuje služby vyhovujúce tomuto druhu aplikácií, na čo nestačí samotný GPS, ktorý nie je vybavený funkciou integrity, vďaka ktorej môže byť každý užívateľ veľmi rýchlo upozornený na poruchu niektorého prvku systému. Požiadavky, ktoré vyslovila Medzinárodná organizácia pre civilné letectvo, by týmto mali byť splnené. Viacerí regionálni prevádzkovatelia leteckej dopravy a niektorí výrobcovia zo sektora letectva už plánujú nainštalovať do svojich lietadiel prijímače EGNOS. Nasledovať budú práce overovania pre námorné a železničné aplikácie. Treba pripomenúť, že operácie overovania európskych systémov satelitnej rádionavigácie patria do pôsobnosti Úradu pre dohľad. Článok 3 nariadenia Rady (ES) č. 1321/2004 ustanovuje, že Úrad pre dohľad „je vlastníkom všetkého hmotného aj nehmotného majetku EGNOS, na ktorý sa vzťahuje dohoda s investormi EGNOS o podmienkach prevodu vlastníckych práv k všetkým zariadeniam a prostriedkom EGNOS alebo k ich častiam z ESA“. Táto dohoda je predmetom diskusií medzi zúčastnenými stranami v rámci pracovnej skupiny, ktorej sekretariát je zabezpečovaný spoločným podnikom Galileo. Vypracoval sa návrh dohody. Hneď po podpise dohody zúčastnenými stranami bude môcť Úrad pre dohľad začleniť EGNOS do koncesnej zmluvy GALILEO, čo umožní plnú integráciu oboch systémov. Komisia má v úmysle začleniť v rámci rozpočtu Spoločenstva obidva programy GALILEO a EGNOS do rovnakej rozpočtovej položky tak pre súčasné fázy programov, ako aj pre neskoršie fázy. Treba však pripomenúť, že programy EGNOS a GALILEO sa z technického hľadiska úplne líšia, pretože družice oboch konštelácií sú napríklad v rôznych rovinách obežných dráh a vôbec sa nemôžu vzájomne nahrádzať. 7. VYPRACOVANIE POLITIKY PRÍSTUPU K VEREJNEJ REGULOVANEJ SLUŽBE (PRS) Z piatich služieb poskytovaných v rámci GALILEO je verejná regulovaná služba (tzv. „Public Regulated Service“ - PRS) určená na plnenie potrieb verejných inštitúcií. Šifrovaná a odolná proti hmle a rušeniam, mimoriadne dobre vyhovuje úlohám, ktoré si vyžadujú kontinuálne pokrývanie v dlhších časových úsekoch, napr. v oblasti civilného letectva alebo národnej bezpečnosti, policajného alebo colného dohľadu, dohľadu nad námornými a pozemnými hranicami, boja proti pašovaniu a nelegálnej imigrácii. Prístup k službe PRS sa pre bezpečnosť kontroluje. Kontrola užívateľov sa uskutočňuje pomocou technických prostriedkov ako napríklad používaním šifrovacích kľúčov, procedurálnych prostriedkov na báze bezpečnostných potvrdení, alebo aj rozhodovacích prostriedkov v rámci pokynov prijatých na základe Jednotnej akcie[4] Rady. Okrem toho majú skupiny užívateľov PRS, ktoré sú potenciálne početné, odlišné možnosti, pracovné metódy a stupeň utajenia. Politika prístupu k službe PRS musí zohľadniť všetky tieto faktory. Prvý prístup k tejto politike bol vypracovaný na základe prác, ktoré sa uskutočnili v rámci Rady pre bezpečnosť GALILEO (GSB). Umožnil špecifikovať ciele politiky prístupu k PRS a vymedziť etapy pre jej uskutočňovanie. Budú pokračovať prípravné práce technického charakteru, aby členské štáty, ktoré majú záujem o prístup k PRS, mohli jednak vymedziť národné potreby, pokiaľ ide o používanie tejto služby, a jednak určiť organizáciu, ktorá bude poverená riadením ich národných užívateľov. Táto organizácia bude pre Úrad pre dohľad kontaktným subjektom. Úrad pre dohľad vypracuje „Usmernenia pre uplatňovanie pravidiel riadenia služby PRS v členských štátoch“ , „Spoločné minimálne normy pre používanie a riadenie služby PRS“ a „Špecifikácie a pokyny pre výrobu prijímačov PRS“ . Tieto dokumenty sa v budúcnosti budú musieť revidovať podľa potrieb jednotlivých členských štátov. Po skončení tejto prvej etapy do konca roku 2006 Komisia navrhne Rade plán uskutočňovania politiky prístupu k PRS, v ktorom uvedie technické a rozhodovacie mechanizmy, ktoré treba vo vhodnom okamihu zaviesť, aby sa PRS mohla používať od konca roku 2010. 8. PODPORA SATELITNEJ RÁDIONAVIGÁCIE PRÁVNYMI PREDPISMI SPOLOČENSTVA Viaceré právne predpisy Spoločenstva už zakotvili používanie satelitnej rádionavigácie v rôznych sektoroch, aby prispeli k zabezpečeniu hospodárskej životaschopnosti tejto novej technológie. - Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/59/ES z 27. júna 2002, ktorou sa zriaďuje monitorovací a informačný systém Spoločenstva pre lodnú dopravu[5]. - Nariadenie Komisie (ES) č. 2244/2003 z 18. decembra 2003, ktorým sa ustanovujú podrobné ustanovenia týkajúce sa systémov monitorovania plavidiel umiestnených na družici[6]. - Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/52/ES z 29. apríla 2004 o interoperabilite elektronických cestných mýtnych systémov v Spoločenstve[7]. - Nariadenie Rady ( ES) č. 1/2005 z 22. decembra 2004 o ochrane zvierat počas prepravy a s ňou súvisiacich činností[8]. - Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/44/ES zo 7. septembra 2005 o harmonizovaných riečnych informačných službách (RIS) na vnútrozemských vodných cestách v Spoločenstve[9]. - Odporúčanie Komisie z 25. júla 2003 o spracovávaní informácií o umiestnení volajúceho v elektronických komunikačných sieťach na účely posilnenia umiestnenia pohotovostných telefonických služieb (E112)[10]. Satelitnú rádionavigáciu možno považovať za základný nástroj. V budúcnosti sa môže uplatniť v boji proti podvodom, v oblasti civilnej ochrany, súdnej kontroly a cestnej bezpečnosti. Okrem toho odporúčania pre používanie tejto technológie budú určené úradom a agentúram pôsobiacim v sektore železničnej, námornej a leteckej dopravy. Predmetom osobitných analýz bude aj nukleárne odvetvie, od prepravy štiepnych látok po nakladanie s odpadmi. V rámci Komisie sa onedlho zriadi skupina, ktorá bude zhromažďovať údaje o potrebách súvisiacich so satelitnou rádionavigáciou pre politiky Spoločenstva a uľahčovať výmenu informácií o technickom vývoji systému. Do konca roka 2006 Komisia predloží zelenú knihu o aplikáciách GALILEO. 9. FINANCOVANIE PROGRAMU Komisia navrhla 14. júla 2004 nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o financovaní fáz rozvoja a prevádzky programu GALILEO počas obdobia, ktoré je pokryté finančným rámcom 2007 - 2013. V tomto návrh sa program opiera o špecifický právny nástroj, ktorý je súdržný s budúcim európskym vesmírnym programom a čo najlepšie zodpovedá snahe o správne finančné hospodárenie. Rada v rámci čiastočného všeobecného usmernenia 21. apríla 2005 odsúhlasila príslušný legislatívny návrh okrem rozpočtovej časti. Hlavná zmena, ktorú vykonala Rada, sa týka začlenenia EGNOS do nariadenia a Komisia s ňou môže súhlasiť. Parlament takisto potvrdil svoju podporu návrhu na plenárnom zasadnutí z 5. septembra 2005. Návrhy Rady a Parlamentu sú veľmi podobné a Komisia s nimi môže súhlasiť. Právny predpis sa bude môcť definitívne schváliť, až keď bude známe presné znenie hlavných ustanovení koncesnej zmluvy. V návrhu Komisie zo 14. júla 2004 sa uvádzala finančná pomoc Európskeho spoločenstva vo výške jednej miliardy eur. Tento návrh bol v máji 2006 zmenený a doplnený. Presné sumy, ktoré treba nakoniec odsúhlasiť pre celé trvanie koncesie, budú závisieť od rozdelenia rizík a finančného zaťaženia, ktoré sú predmetom koncesnej zmluvy, a od nástrojov, ktoré sa určia s cieľom prevziať tieto riziká. Komisia práve vypracúva návrhy v tomto smere s pomocou Európskej investičnej banky. 10. MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA Medzinárodná spolupráca je hlavným prvkom programu GALILEO, ktorého konštelácia tridsiatich satelitov má celosvetové určenie. Boli podpísané dohody o spolupráci s Čínou 30. októbra 2003 a s Izraelom 13. júla 2004. Podobná dohoda bola podpísaná s Ukrajinou 3. júna 2005, s Indiou 7. septembra 2005, s Marokom 8. novembra 2005 a s Južnou Kóreou 12. januára 2006. Pripravujú sa ďalšie dohody s Nórskom a Argentínou na základe poverení, ktoré Rada schválila 18. júla 2005. V súčasnosti prebiehajú rokovania so Švajčiarskom, Kanadou, Austráliou, Saudskou Arábiou a Brazíliou. Rusko nedávno opätovne potvrdilo svoj záujem na pokračovaní rokovaní s Európskou úniou. Úplnú interoperabilitu európskeho a amerického systému zabezpečuje dohoda podpísaná so Spojenými štátmi 26. júna 2004. Práce vedené v rámci tejto dohody sa v súčasnosti zameriavajú na optimalizáciu signálov. Ich účelom je zvýšiť výkonové parametre, ktoré užívateľom zabezpečujú oba systémy GALILEO a GPS. Ešte treba vymedziť rozsah a podrobné pravidlá spolupráce s tretími štátmi počas budúcich etáp programu GALILEO, a to aj na úrovni inštitúcií a so zreteľom na povinnosti spojené s duševným vlastníctvom a ochranou technológií s dvojakým využitím. Koncom roku 2006 Komisia predloží Rade oprávnenia, aby mohla začať rokovania s príslušnými tretími štátmi. PRÍLOHA 1 JEDNOTLIVÉ FÁZY PROGRAMU Program GALILEO obsahuje tri postupné fázy. 1. Fáza vývoja a skúšobnej prevádzky 2. Táto fáza je fázou výskumu, ktorá zahrnuje vývoj družíc a pozemných komponentov systému, ako aj skúšobnú prevádzku na obežnej dráhe. Bude trvať do začiatku roku 2009. Náklady na túto fázu, ktoré spolovice znáša Európska únia a spolovice Európska vesmírna agentúra, bude celkovo predstavovať 1 500 miliónov eur. Fázu riadi do 31. decembra 2006 spoločný podnik Galileo. Po 1. januári 2007 prevezme aktivity spoločného podniku Galileo Európsky úrad pre dohľad nad GNSS, ktorý fázu postupne ukončí. 3. Fáza rozvoja. 4. Táto fáza zahrnuje výrobu a vypustenie družíc konštelácie, ako aj kompletné vybudovanie pozemného komponentu systému. Bude pokrývať obdobie rokov 2009 a 2010. 5. Fáza prevádzky. 6. Táto fáza sa vzťahuje na obdobie prevádzky systému, najmä na komerčnej úrovni. V skutočnosti sa začne koncom roku 2010. Fáza rozvoja a fáza prevádzky budú predmetom koncesie trvajúcej okolo dvadsať rokov. Úrad pre dohľad bude orgánom udeľujúcim koncesnú zmluvu. PRÍLOHA 2 KONSOLIDOVANÝ PLÁN PROGRAMU - November - december 2006: skončenie rokovaní o koncesnej zmluve. - December 2006: informovanie Európskeho parlamentu a Rady o výsledkoch rokovaní o koncesnej zmluve. - Počas roku 2007: uzavretie a podpis koncesnej zmluvy. - Polovica roku 2006: oficiálny oznam Úradu pre dohľad o celkovej použiteľnosti verejne prístupnej služby, ktorú poskytuje EGNOS. - V priebehu roku 2006: postupný prevod aktivít spoločného podniku Galileo na Úrad pre dohľad. - Jeseň 2006: vypustenie druhej experimentálnej družice. - Jeseň 2006: predloženie poverení Rade, ktoré Komisii umožnia začať rokovania s tretími štátmi s cieľom stanoviť podrobné pravidlá ich účasti na ďalších fázach programu. - Koniec roku 2006 – začiatok roku 2007: predloženie zelenej knihy o aplikáciách GALILEO Európskemu parlamentu a Rade. - 2008 - 2010: vypustenie tridsiatich družíc tvoriacich celú konšteláciu, dokončenie výstavby pozemných staníc a začatie prevádzky systému s jeho aplikáciami. [1] Verejne prístupná služba, komerčná služby, služba „safety of life“, pátracia a záchranná služba a verejná regulovaná služba (PRS). [2] Ú. v. ES L 138, 21.5.2002, s. 1. Zakladajúcimi členmi spoločného podniku Galileo sú Európske spoločenstvo a Európska vesmírna agentúra. Orgány spoločného podniku sú: správna rada, výkonný výbor a riaditeľ. Okrem toho dozorný orgán, ktorý je zložený z jedného zástupcu za každý členský štát a jedného zástupcu Komisie, vykonáva politickú kontrolu spoločného podniku. [3] Ú. v. EÚ L 246, 20.7.2004, s. 1. Orgány Úradu pre dohľad sú: správna rada a výkonný riaditeľ. Správnu radu tvoria zástupcovia vymenovaní jednotlivými členskými štátmi a jeden zástupca vymenovaný Komisiou. [4] Jednotá akcia Rady 2004/552/SZBP z 12. júla 2004 o aspektoch prevádzkovania európskeho satelitného rádionavigačného systému, ktorými je dotknutá bezpečnosť Európskej únie. [5] Ú. v. ES L 208, 5.8.2002, s. 10. [6] Ú. v. EÚ L 333, 20.12.2003, s. 17. [7] Ú. v. EÚ L 166, 30.4.2004, s. 124. [8] Ú. v. EÚ L 3, 5.1.2005, s. 1. [9] Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 152. [10] Ú. v. EÚ L 189, 29.7.2003, s. 49.