EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli29. 6. 2022 COM(2022) 317 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2019 – 2022











Obsah 1. ÚVOD 2. SÚVISLOSTI 3. POSÚDENIE PRACOVNÉHO PLÁNU: Prioritné oblasti 3.1. Priorita A: Udržateľnosť v oblasti kultúrneho dedičstva 3.2. Priorita B: Súdržnosť a kvalita života 3.3. Priorita C: Ekosystém, ktorý bude podporovať umelcov, profesionálov z kultúrnych a kreatívnych odvetví a európsky obsah 3.4. Priorita D: Rodová rovnosť 3.5. Priorita E: Medzinárodné vzťahy v oblasti kultúry 3.6. Priorita F: Kultúra ako hnacia sila udržateľného rozvoja 3.7. Štatistika v oblasti kultúry 3.8. Digitalizácia 4. POSÚDENIE PRACOVNÉHO PLÁNU: Pracovné metódy 4.1. Otvorená metóda koordinácie (OMK) 4.2. Šírenie výstupov pracovného plánu a informovanie o nich 4.3. Zainteresované strany v oblasti kultúry 5. POSÚDENIE PRACOVNÉHO PLÁNU: Politické výsledky 6. ZÁVERY: Úvahy o vylepšenom rámci a nových prioritách

SPRÁVA KOMISIE O PRACOVNOM PLÁNE PRE KULTÚRU NA ROKY 2019 – 2022 1.ÚVOD V záveroch Rady o pracovnom pláne pre kultúru na roky 2019 – 2022 je Komisii adresovaná výzva, aby na základe dobrovoľných písomných príspevkov členských štátov do júna 2022 „prijala (…) záverečnú správu o jeho vykonávaní. Predsedníctvo Rady môže po zohľadnení uvedenej správy zvážiť navrhnutie nového pracovného plánu pre kultúru na nasledujúce obdobie“. V tejto správe sa uvádzajú výsledky dosiahnuté pri vykonávaní pracovného plánu od januára 2019, pokiaľ ide o priority, pracovné metódy a opatrenia vymedzené v kontexte pandémie koronavírusu a procesu obnovy. Správa takisto obsahuje informácie o tom, ako posilniť tvorbu politík a spoluprácu v oblasti kultúry na úrovni EÚ a návrhy priorít, ktoré by sa mali riešiť v novom pracovnom pláne po roku 2022. V rámci prípravy tejto správy uskutočnila Komisia prieskum názorov členských štátov na relevantnosť a vykonávanie pracovného plánu pre kultúru na roky 2019 – 2022 (pozri prílohu). Vo svojom posúdení vychádza takisto zo spolupráce a pravidelnej komunikačnej výmeny s inými inštitúciami EÚ a z dialógu s kultúrnymi a kreatívnymi odvetviami vedeného na rôznych fórach. Tento dokument sa zameriava na činnosti vykonané v rámci pracovného plánu na roky 2019 – 2022. Nepredstavuje úplnú analýzu všetkých opatrení kultúrnej politiky vypracovaných na európskej úrovni počas týchto rokov. 2.SÚVISLOSTI Politické opatrenia EÚ v oblasti kultúry v posledných rokoch usmerňuje európska stratégia pre kultúru Komisie , európsky akčný rámec pre kultúrne dedičstvo , ktorý nadviazal na Európsky rok kultúrneho dedičstva 2018, spoločné oznámenie s názvom Stratégia EÚ pre medzinárodné kultúrne vzťahy a viacročný pracovný plán Rady v oblasti kultúry . Ničivé následky pandémie koronavírusu na kultúru od začiatku roka 2020 prehlbujú výzvy, ktorým čelia kultúrne a kreatívne odvetvia, najmä životné a pracovné podmienky umelcov a profesionálov v oblasti kultúry a generovanie príjmov z umenia a kultúry. Verejné úrady sa zameriavajú najmä na zmiernenie vplyvu krízy a na pomoc týmto odvetviam pri obnove. Na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ boli prijaté cielené opatrenia . Členské štáty a Komisia v rámci svojej spolupráce v oblasti kultúry poskytovanú podporu pravidelne monitorujú – ide o užitočný proces, na ktorého čele je krajina predsedajúca EÚ. Komisia v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19 spustila aj platformu Creatives Unite , ktorej cieľom je získavanie informácií o kultúrnych a kreatívnych odvetviach v EÚ. Po výzvach kultúrnych a kreatívnych odvetví na prijatie väčšieho množstva opatrení koordinovaných EÚ vydala Komisia v júni 2021 usmernenia EÚ pre bezpečné obnovenie činností v rámci kultúrnych a kreatívnych odvetví . V priemyselnej stratégii EÚ a jej aktualizácii sa okrem iného identifikoval ekosystém kultúrneho a kreatívneho priemyslu. Tento prístup je pre inkluzívnu a udržateľnú obnovu týchto odvetví kľúčový a pomáha podnecovať dvojakú transformáciu hospodárstva EÚ ako celku vzhľadom na jeho význam pre iné ekosystémy (napr. pre ekosystém cestovného ruchu). Na prekonanie krízy bol vo februári 2021 zavedený a účinnosť nadobudol Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti . Kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel podporu z tohto nástroja v značnej miere využívajú, najmä prostredníctvom priamych opatrení vo vnútroštátnych plánoch obnovy a odolnosti a nepriamo prostredníctvom prierezových opatrení. Komisia tieto plánované investície a reformy zmapovala a uverejnila tematický prehľad o kultúrnom a kreatívnom priemysle v rámci hodnotiacej tabuľky Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Okrem toho sa viaceré programy a finančné prostriedky EÚ z viacročného finančného rámca na roky 2021 – 2027 prispôsobili tak, aby sa z nich v kontexte obnovy poskytovala cielenejšia podpora kultúrnym a kreatívnym odvetviam, vrátane navýšeného rozpočtu pre program Kreatívna Európa a klaster „Kultúra, kreativita a inkluzívna spoločnosť“ v rámci programu Horizont Európa . V novembri 2021 Komisia takisto predstavila CultureEU, prvú interaktívnu príručku EÚ o financovaní pre kultúru . Pokiaľ ide o inštitucionálny vývoj EÚ, súčasný pracovný plán v oblasti kultúry sa začal takmer súbežne s dohodou Európskej rady o novom strategickom pláne na roky 2019 – 2024 a novým mandátom Komisie v decembri 2019, v rámci ktorého sa stanovilo šesť hlavných politických cieľov. Tvorba politiky a opatrenia v oblasti kultúry všeobecne sa naďalej zameriavajú na ciele zelenej a digitálnej transformácie a prispievajú k nim a pomáhajú podporovať európsky spôsob života. Kríza spôsobená ochorením COVID-19 opätovne potvrdila relevantnosť týchto všeobecných priorít a urýchlila existujúce trendy v kultúre, napríklad digitálnu transformáciu, ako aj pozornosť venovanú zmene klímy a degradácii životného prostredia. Zviditeľnila neoceniteľnú hodnotu úlohy kultúry pre kvalitu života ľudí a zlepšovanie sociálnej súdržnosti a transformácie . V tomto novom kontexte sa spustili ďalšie významné iniciatívy EÚ. Buď v prevažnej miere vychádzajú z kultúry, alebo formujú kultúrnu politiku, ako napríklad Nový európsky Bauhaus , Európsky rok mládeže 2022 alebo Európsky program v oblasti zručností. V globálnom kontexte oblasť kultúry ako politiky získala viditeľnosť aj uznanie napriek kríze spôsobenej ochorením COVID-19, ba dokonca vďaka nej. V Rímskom vyhlásení (október 2021) vedúci predstavitelia G20 prvýkrát pripomenuli vnútornú hodnotu kultúry a úlohu kultúry v udržateľnom rozvoji a v posilňovaní odolnosti a regenerácii hospodárstiev a spoločností. Okrem tohto sa v decembri 2021 v rezolúcii OSN o kultúre a udržateľnom rozvoji opätovne potvrdila úloha kultúry ako predpokladu na dosiahnutie cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja a ako hnacia sila ich vykonávania. Dynamiku v tejto oblasti pomáha udržiavať proces predchádzajúci svetovej konferencii UNESCO o kultúre a udržateľnom rozvoji Mondiacult 2022, ktorá sa má konať v septembri 2022 v Mexiku. Od februára 2022 sa predmetom vážnych obáv pre politickú spoluprácu v budúcnosti stala aj ruská vojenská agresia proti Ukrajine a jej ľudu. Ruská invázia nielenže ohrozuje životy umelcov a profesionálov v oblasti kultúry na Ukrajine, ale spôsobuje aj vážne škody na rozsiahlom bohatom a rozmanitom dedičstve a kultúrnych prejavoch tejto krajiny, čo si vyžaduje jednotnú a koordinovanú reakciu EÚ. Na stretnutí v Angers 7. a 8. marca 2022 európski ministri zodpovední za kultúru a médiá vydali vyhlásenie , v ktorom vyjadrili solidaritu a veľké odhodlanie pomôcť Ukrajine prekonať tieto výzvy. Komisia mobilizuje svoje nástroje na podporu ukrajinských umelcov a profesionálov v oblasti kultúry utekajúcich z krajiny, ako aj kultúrne organizácie krajín prijímajúcich ukrajinských utečencov, a nástroje na podporu ochrany kultúrneho dedičstva, napr. z programu Kreatívna Európa alebo mechanizmu EÚ v oblasti civilnej ochrany (pozri platformu Creatives Unite). 3.POSÚDENIE PRACOVNÉHO PLÁNU: Prioritné oblasti Od roku 2002 členské štáty EÚ vymedzujú svoje priority spolupráce v oblasti kultúrnej politiky vo viacročných pracovných plánoch prijatých na základe záverov Rady. Pracovný plán pre kultúru na roky 2019 – 2022 (v znení zmien z mája 2020) je kľúčový strategický nástroj usmerňujúci politickú spoluprácu na úrovni EÚ. Vymedzuje sa v ňom 6 prioritných oblastí činnosti a 18 tém s príslušnými opatreniami pre členské štáty, Komisiu a predsedníctvo EÚ od roku 2019. Zo zistení prieskumu uskutočneného Komisiou vyplýva, že za priority najrelevantnejšie pre tvorbu politík na úrovni EÚ považujú členské štáty „udržateľnosť v oblasti kultúrneho dedičstva“, „kultúru ako hnaciu silu udržateľného rozvoja“ a „ekosystém, ktorý bude podporovať umelcov, profesionálov z kultúrnych a kreatívnych odvetví a európsky obsah“. Na vnútroštátnej úrovni sa takisto zdôrazňovala „súdržnosť a kvalita života“. Členské štáty sa zhodujú, že štatistika v oblasti kultúry je kľúčová prierezová priorita. Celkovo sa všetky opatrenia vykonali podľa plánu. Dosiahnutie tohto vysokého počtu plánovaných výsledkov v krátkom období a počas pandémie COVID-19 je obdivuhodným úspechom. V niekoľkých prípadoch si situácia vyžadovala prispôsobenie pracovných formátov alebo harmonogramov s cieľom minimalizovať vplyv na výsledky. Zachovanie prepojenia medzi rôznymi výsledkami podľa priebežne upravovaného programu [v rámci ktorého napr. po štúdii EÚ nasleduje skupina otvorenej metódy koordinácie (OMK) a následné závery Rady] si vyžadovalo viac koordinačného úsilia, no ukázalo sa ako prospešné pre súdržnosť tvorby politík na úrovni EÚ. Témy dohodnuté v rámci rakúskeho predsedníctva v roku 2019 sa preukázali ako mimoriadne vhodné a boli relevantné počas celého trvania pracovného plánu – zhodli sa na tom všetky členské štáty. V nasledujúcich oddieloch sa opisuje vykonávanie pracovného plánu podľa jednotlivých priorít na základe posúdenia práce a výstupov vo vzťahu ku každej z 18 tém.

3.1.Priorita A: Udržateľnosť v oblasti kultúrneho dedičstva Participatívna správa kultúrneho dedičstva V roku 2019 sa začal projekt partnerského učenia s názvom Kultúrne dedičstvo v akcii. Tento projekt vypracovaný Komisiou a financovaný z programu Kreatívna Európa riadi konzorcium (Eurocities, KEA European Affairs, Výskumno-inovačná sieť európskych regiónov, Europa Nostra a Rada architektov Európy). Je jedným z odkazov Európskeho roka kultúrneho dedičstva 2018 a súčasťou európskeho akčného rámca pre kultúrne dedičstvo. Projekt umožňuje viac ako 100 miestnym a regionálnym tvorcom politík výmenu vedomostí o kultúrnom dedičstve. Zameriava sa najmä na participatívnu správu, adaptívne opätovné využitie a zásady kvality zásahov do kultúrneho dedičstva. Konzorcium v novembri 2020 vydalo 32 inovačných postupov . V rámci projektu sa budú vedomosti a skúsenosti vymieňať ďalej v druhej fáze do januára 2023, pričom sa zameria na tri prepojené témy: 1. obnova a odolnosť prostredníctvom kultúrneho dedičstva vo svete po pandémii; 2. udržateľnejšie kultúrne dedičstvo prispievajúce k riešeniu klimatickej krízy; 3. nové úlohy pre miestne a regionálne orgány. Miestni a regionálni tvorcovia politík, ktorí sa na projekte zúčastňujú, ho veľmi oceňujú. Chorvátske predsedníctvo usporiadalo vo februári 2020 v Dubrovníku na túto tému konferenciu predsedníctva s názvom Podpora európskej spolupráce v oblasti ohrozeného kultúrneho dedičstva . Príslušné závery o riadení rizík v oblasti kultúrneho dedičstva prijala Rada v máji 2020. Adaptácia kultúrneho dedičstva na zmenu klímy Skupine OMK pre posilňovanie odolnosti kultúrneho dedičstva voči zmene klímy predsedalo Nemecko. Správa spolu s odporúčaniami bude hotová do júla 2022. Hlavnými cieľmi bolo identifikovať a vymieňať si osvedčené postupy a inovačné opatrenia na ochranu hmotného aj nehmotného kultúrneho dedičstva pred zmenou klímy. Súčasťou bolo preskúmanie možností, ako môže kultúrne dedičstvo prispieť k zmierňovaniu zmeny klímy a k boju proti nej v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody. Skupina sa vo svojej práci zameriavala na skúmanie súčasných a vznikajúcich hrozieb a dosahov, diskusiu o vhodnej adaptácii a na dostupné zmierňujúce opatrenia, ako aj rozvíjanie odolnosti kultúrneho dedičstva voči meniacemu sa prostrediu za súčasného predchádzania nesprávnej adaptácii. Napriek naliehavosti je táto téma ešte len vo svojich počiatkoch. Záverečná správa a odporúčania tejto skupiny predstavujú hodnotný príspevok k veľmi potrebnej diskusii o tejto téme a k plánovaniu opatrení súvisiacich so zmenou klímy v oblasti kultúrneho dedičstva na európskej i vnútroštátnej úrovni. Zásady kvality pre zásahy financované EÚ s potenciálnym dosahom na kultúrne dedičstvo Medzinárodná rada pre pamiatky a sídla (ICOMOS) v roku 2019, v nadväznosti na Európsky rok kultúrneho dedičstva, vydala dokument o európskych zásadách kvality. Rumunské predsedníctvo usporiadalo v apríli 2019 v meste Sighişoara konferenciu predsedníctva s názvom Zásady kvality pre kultúrne dedičstvo. Európske zásady kvality boli znova revidované v novembri 2020. Zásadami kvality sa zaoberal aj projekt partnerského učenia s názvom Kultúrne dedičstvo v akcii. V rámci projektu sa identifikovali osvedčené postupy v oblasti kvality činností v oblasti kultúrneho dedičstva, ktoré boli zahrnuté do zoznamu osvedčených postupov. Doplnkové financovanie kultúrneho dedičstva Komisia 25. a 26. januára 2021 usporiadala online seminár o doplnkovom financovaní kultúrneho dedičstva. Zúčastnilo sa na ňom viac ako 100 osôb vrátane zástupcov z 22 členských štátov. Prezentácie sa zaoberali príkladmi verejno-súkromných partnerstiev, hromadného financovania a získavania finančných prostriedkov, lotérií, darov a zmiešaných zdrojov. Pokiaľ ide o príspevky najvýznamnejších rečníkov, Európska investičná banka, sa zamerala na to, ako zatraktívniť kultúrne dedičstvo pre súkromných investorov, zatiaľ čo Európska kultúrna nadácia sa zaoberala úlohou filantropie a nadácií. O výsledky svojho výskumu a niektoré prípadové štúdie sa podelili aj zástupcovia dva projekty financované zo zdrojov EÚ Správa z tohto seminára, ktorá obsahuje viac ako 100 osvedčených postupov, bola distribuovaná širokej verejnosti. Rada pre kultúru usporiadala o tejto téme politickú diskusiu 18. mája 2021. 3.2.Priorita B: Súdržnosť a kvalita života Sociálna súdržnosť Komisia 26. a 27. novembra 2020 zorganizovala online seminár o využití kultúry na zlepšenie sociálnej súdržnosti. Tento seminár nahradil skupinu OMK, ktorá sa mala touto témou zaoberať pôvodne. Skupinu nebolo možné zriadiť podľa plánu z dôvodu omeškania práce na predchádzajúcej OMK pre sociálne začlenenie na roky 2017 – 2018 (na ktorú by táto nová skupina nadväzovala) a z dôvodu obmedzení vyplývajúcich z pandémie COVID-19. Na tomto podujatí viac ako 50 účastníkov z 22 členských štátov diskutovalo o tom, ako podporovať sociálnu súdržnosť prostredníctvom kultúry na miestnej a regionálnej úrovni, a zaoberalo sa udržateľnými, replikovateľnými a inkluzívnymi modelmi spolupráce medzi verejnými orgánmi a odborníkmi z praxe v kultúrnom priemysle. Experti si takisto vymieňali názory na vzájomné pôsobenie medzi kultúrou a starnutím, kultúrou a kvalitou života a rovnako tak aj na úlohu kultúry pri predchádzaní vysídľovania vidieka, ako aj pri posilňovaní postavenia ľudí pri opätovnom vstupe na trh práce. Podkladové štúdie a správa k semináru boli zverejnené . Výmena názorov na túto tému pokračovala počas konferencie portugalského predsedníctva s názvom Kultúra, súdržnosť a sociálny vplyv, ktorá sa uskutočnila 5. a 6. mája 2021 v Porte. Vysokokvalitná architektúra a zastavané prostredie Skupina OMK venovaná tejto téme, ktorej predsedalo Estónsko, zverejnila 6. októbra 2021 správu s názvom Towards a shared culture of architecture – Investing in a high-quality living environment for everyone (Smerom k spoločnej architektonickej kultúre – Investovanie do vysokokvalitného prostredia na život pre každého) . Táto správa vychádza zo súboru prípadových štúdií, ktoré sa zozbierali z viacerých úrovní riadenia v celej Európe a ktorými sa skupina OMK zaoberala v rokoch 2020 a 2021. Obsahuje príklady najlepších postupov a politické odporúčania k tomu, ako v praxi zavádzať kritériá kvality pre architektúru a zastavané prostredie. Jedným zo záverov bolo, že „vysokokvalitným dizajnom a dobre uváženými zásahmi možno zachovať životnosť a autentickosť kultúrneho bohatstva a predchádzať nežiaducej strate ich kultúrneho významu“.

Okrem tejto správy bol vypracovaný aj súbor nástrojov (dostupný vo všetkých úradných jazykoch EÚ), ktorý má prijímateľom rozhodnutí na miestnej a regionálnej úrovni pomôcť posúdiť kvalitu miest a stavebných projektov. V Grazi a Maribore sa 6. až 8. októbra 2021 konala záverečná konferencia, na ktorej sa prezentovala táto práca a diskutovalo sa o nej. Z tejto správy vychádzali aj závery Rady o kultúre, vysokokvalitnej architektúre a zastavanom prostredí ako kľúčových prvkoch iniciatívy Nový európsky Bauhaus, ktoré boli prijaté v decembri 2021. Pochopenie digitálneho publika Komisia koncom roka 2021 začala expertnú prácu na túto tému prostredníctvom platformy Voices of Culture (Hlasy kultúry) . Jej cieľom je preskúmať možnosť dobrovoľných usmernení pre zber a správu údajov o digitálnom publiku, s osobitným zameraním na scénické umenie (divadlo, tanec, živá hudba) a kultúrne dedičstvo (múzeá, galérie, historické budovy, historické lokality, nehmotné dedičstvo v podobe udalostí a činností). Experti využili poznatky získané z postupov súvisiacich s pandémiou COVID-19 a príležitosti a výzvy zberu a správy údajov o digitálnom publiku rozobrali v správe , ktorá bude predložená v polovici roka 2022. Mladé kreatívne generácie V nadväznosti na konferenciu predsedníctva s názvom Mladé kreatívne generácie, ktorú usporiadalo Rumunsko v marci 2019 v Bukurešti, prijala Rada v máji 2019 svoje závery. Občianstvo, hodnoty a demokracia Fínske predsedníctvo zorganizovalo v júli 2019 v Helsinkách konferenciu predsedníctva s názvom Občianstvo, hodnoty a demokracia. Komisia v decembri 2021 spustila nezávislú štúdiu s názvom Význam účasti občanov na kultúre pre občiansku angažovanosť a demokraciu – politické lekcie z medzinárodného výskumu. Zhrnú sa v nej existujúce vedomosti a podklady na túto tému, vyvodia sa hlavné politické lekcie a zdôraznia sa v nej príklady úspešných opatrení z viacerých členských štátov EÚ. Závery štúdie sa očakávajú v novembri 2022. 3.3.Priorita C: Ekosystém, ktorý bude podporovať umelcov, profesionálov z kultúrnych a kreatívnych odvetví a európsky obsah Postavenie a pracovné podmienky umelcov Komisia v decembri 2020 zverejnila štúdiu o postavení a pracovných podmienkach umelcov a profesionálov z kultúrnych a kreatívnych odvetví . Túto štúdiu vypracovala Európska expertná sieť pre kultúru a audiovíziu v úzkej spolupráci s organizáciami zainteresovaných strán z daného odvetvia. Štúdia bola distribuovaná širokej verejnosti, napríklad aj formou prezentácie v Medzivládnom výbore dohovoru UNESCO 2005 vo februári 2021. Komisia na tento proces nadviazala spustením dialógu Voices of Culture na túto tému. V júni 2021 bola zverejnená brainstormingová správa s názvom Postavenie a pracovné podmienky umelcov a profesionálov z kultúrnych a kreatívnych odvetví . Skupina OMK pre postavenie a pracovné podmienky umelcov a profesionálov z kultúrnych a kreatívnych odvetví začala svoju činnosť v septembri 2021 a predsedalo jej Rakúsko a Írsko. Do jej činnosti sa zapájajú experti z ministerstiev kultúry aj ministerstiev práce/sociálnych vecí zo všetkých 27 členských štátov EÚ. Cieľom tejto skupiny je zaoberať sa pracovnými podmienkami umelcov a kreatívnych profesionálov a vymieňať si osvedčené postupy, a to aj so zohľadnením širšieho ekosystému, ktorý podporuje umelcov, profesionálov z kultúrnych a kreatívnych odvetví a európsky obsah. Na zostávajúcich stretnutiach skupiny sa vypracujú odporúčania k uvedeným témam. Správa skupiny by mala byť predložená do polovice roka 2023. Sloboda umeleckého prejavu Komisia 21. októbra 2021 usporiadala online seminár o slobode umeleckého prejavu, na ktorom sa zúčastnilo približne 60 účastníkov z 20 členských štátov. Vystúpili na ňom rečníci z medzinárodných organizácií (OSN, UNESCO, Rada Európy), členských štátov (Švédsko, Španielsko), občianskej spoločnosti (Culture Action Europe, FreeMuse) a poľskej Univerzity v Lodži. Tri stretnutia boli zamerané na a) súčasný stav slobody umeleckého prejavu v EÚ; b) najlepšie postupy v rámci realizácie, podpory a ochrany slobody umeleckého prejavu a c) právny rámec na ochranu, podporu a dosiahnutie slobody umeleckého prejavu. Správa zo seminára bola zverejnená a z jej výsledkov bude takisto vychádzať štúdia o občianstve, hodnotách a demokracii uvedená vyššie. Audiovizuálne koprodukcie V marci 2019 sa v Bukurešti konala konferencia rumunského predsedníctva s názvom Konsolidácia európskej spolupráce prostredníctvom koprodukcií . Po nej boli v máji 2019 prijaté závery Rady o zlepšení cezhraničného šírenia európskych audiovizuálnych diel s dôrazom na koprodukcie . Skupine OMK predsedalo Holandsko a Rumunsko plnilo úlohu podpredsedu. Jej správa s názvom Co-productions that shine (Koprodukcie, ktoré vynikajú) bola zverejnená 10. marca 2022. V úlohe pozorovateľov sa zúčastnili organizácie, ako napríklad Európska asociácia riaditeľov filmových agentúr, Cine-Regio, Európske audiovizuálne observatórium a Eurimages. Skupina dospela k záveru, že hoci cieľom všetkých koprodukcií je spojiť sily a spolupracovať, pre získanie verejnej podpory má zásadný význam postavenie „oficiálnej“ koprodukcie. Koprodukcie sa šíria lepšie a majú dosah na širšie publikum ako čisto národné filmy, a zároveň pomáhajú talentom napredovať v medzinárodnej kariére. Pandémia COVID-19 zmenila povahu audiovizuálneho ekosystému a koprodukcií, pričom zapôsobila ako katalyzátor vývoja a zdôraznila význam vyvážených vzťahov medzi rôznymi aktérmi. Koprodukcie sú príležitosťou na prehodnotenie spôsobu, akým spolupracujeme zoči-voči najnaliehavejším výzvam nášho obdobia, a to vrátane nevyhnutnej ekologizácie audiovizuálneho sektora. Hudba Rumunsko v júni 2019 v Bukurešti usporiadalo konferenciu predsedníctva s názvom Hudba hýbe Európou – príležitosti a výzvy hudobného sektora v digitálnej ére. Pracovný plán na roky 2019 – 2022 obsahoval dva semináre o hudbe v roku 2020. Tieto semináre sa zlúčili do jednej veľkej online konferencie, ktorú Komisia zorganizovala v dňoch 4. a 5. marca 2021, s názvom Hudba hýbe Európou: rozmanitosť a konkurencieschopnosť európskeho hudobného sektora, ktorú Komisia zorganizovala 4. a 5. marca 2021. Na konferencií sa stretlo takmer 100 účastníkov, najmä expertov z členských štátov EÚ a zástupcov hudobného odvetvia. Plenárne diskusie s externými prednášajúcimi zahŕňali stretnutia zamerané na vplyv COVID-19, úlohu hudby v sociálnej súdržnosti a kvalite života, streaming hudby a kultúrnu rozmanitosť a o iniciatívu Hudba hýbe Európou. Po týchto štyroch stretnutiach nasledovala politická debata určená len expertom z členských štátov. Výsledky boli zhrnuté v správe, ktorá sa okrem iného stala podkladom pre špeciálne zasadnutie počas konferencie portugalského predsedníctva o spustení programu Kreatívna Európa v júni 2021.

Viacjazyčnosť a preklad Táto skupina OMK sa skladala z prekladateľov umeleckej literatúry, vydavateľov, zo zástupcov financujúcich inštitúcií alebo ministerstiev kultúry a predsedalo jej Francúzsko. Skupina zverejnila svoju správu 3. februára 2022 . Jej činnosť bola zameraná na hlavné výzvy, ktorým čelia prekladatelia, napríklad slabá atraktívnosť tejto profesie (najmä pre zlé platové a pracovné podmienky) a hospodárska nestabilnosť trhu s preloženými dielami, najmä v prípade menej používaných jazykov. V správe skupiny sa odporúčajú opatrenia na zatraktívnenie prekladateľskej profesie, zabezpečenie väčšieho množstva príležitostí odbornej prípravy a možnosti dohodnúť si lepšie platové a pracovné podmienky pre túto profesiu. V správe sa odporúča viac verejných finančných prostriedkov na podporu prekladových projektov a spravodlivé odmeňovanie na základe všeobecného prístupu, ktorý bude zahŕňať celý hodnotový reťazec od autorov po predajcov kníh. Opatrenia na propagáciu čítania by takisto mali mať výrazný európsky nádych. Francúzske predsedníctvo usporiadalo vo februári 2022 v Lille fórum s názvom Inovácie, technológie a viacjazyčnosť. V apríli 2022 prijala Rada závery o posilnení medzikultúrnych výmen prostredníctvom mobility umelcov a kultúrnych a kreatívnych pracovníkov a prostredníctvom viacjazyčnosti v digitálnom veku, ktoré takisto vychádzali z odporúčaní skupiny OMK. Financovanie a inovácia v kultúrnych a kreatívnych odvetviach Rumunsko počas svojho predsedníctva usporiadalo neformálne zasadnutie ministrov kultúry v Bukurešti. Výsledkom bolo prijatie Bukureštského vyhlásenia ministrov kultúry a ich zástupcov o úlohe kultúry pri budovaní budúcnosti Európy 16. apríla 2019. Dva pôvodne navrhnuté hodnotiace semináre, ktoré mali nadviazať na prácu vykonanú podľa predchádzajúceho pracovného plánu na túto tému, sa zlúčili do jedného podujatia s názvom Ekosystémy kultúrnych a kreatívnych odvetví: preklopenie šancí (Flipping the Odds). Podujatie spoločne zorganizovala Komisia a projekt Creative FLIP v Bruseli 28. a 29. januára 2020 . Na podujatí sa stretlo takmer 250 zainteresovaných strán z kultúrnych a kreatívnych odvetví z celej Európy. Boli medzi nimi napríklad tvorcovia politík EÚ, zástupcovia Voices of Culture a Siete európskych kreatívnych centier. Vznikli tak synergie medzi projektmi a tvorbou politík a prácou medzi izolovanými prístupmi a disciplínami. Účastníci diskutovali aj o tom, ako sa vykonali odporúčania predchádzajúcich skupín OMK pre prístup k financovaniu a pre verejné politiky pre inovácie a podnikanie v kultúrnych a kreatívnych odvetviach a prierezové závery Rady, a tom, čo ešte treba urobiť. Výsledné odporúčania sa zhrnuli v brožúre, ktorá bola distribuovaná širokej verejnosti . 3.4.Priorita D: Rodová rovnosť Rodová rovnosť Komisia spustila nezávislú štúdiu o rodových rozdieloch v kultúrnych a kreatívnych odvetviach, ktorá bola uverejnená v auguste 2019. V septembri 2020 bola vydaná aktualizovaná verzia . Túto štúdiu vypracovala Európska expertná sieť pre kultúru a audiovíziu v úzkej spolupráci so zainteresovanými stranami z odvetvia. Táto správa bola v októbri 2020 predložená výboru Rady pre kultúrne záležitosti a v septembri 2019 skupine OMK pre rodovú rovnosť v kultúrnych a kreatívnych odvetviach. Táto správa bola distribuovaná širokej verejnosti. Okrem toho z nej vychádzali podujatia zamerané na rodovú rovnosť organizované v rámci nemeckého predsedníctva. S podporou Komisie sa 4. a 5. septembra 2019 uskutočnilo stretnutie dialógu Voices of Culture o rodovej rovnosti, na ktorom bola predložená správa Voices of Culture . Náplňou stretnutia skupiny OMK pre rodovú rovnosť v kultúrnych a kreatívnych odvetviach, ktorej predsedalo Rakúsko, bola výmena skúsenosti s cieľom poskytnúť odporúčania, ako odstrániť rodové rozdiely v kultúrnych a kreatívnych odvetviach. Jej správa vydaná v júni 2021 sa zameriava na kľúčové výzvy, ako sú rodové stereotypy, sexuálne obťažovanie, prístup na trh práce a rozdiel v odmeňovaní žien a mužov, prístup k dávkam sociálneho zabezpečenia, prístup k zdrojom, prístup k vedúcim pozíciám a podnikanie žien, zber údajov, rodová rovnosť na pracovisku, metodiky rodového rozpočtovania a uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti, ako aj jazyk zohľadňujúci rodové hľadisko. Výsledky tejto skupiny OMK boli prvýkrát predstavené na konferencii portugalského predsedníctva o sociálnej súdržnosti 5. a 6. mája 2021. Konferencia sa konala súbežne s tým, ako Komisia prijala stratégiu EÚ pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025. Nemecko v decembri 2020 prijalo závery predsedníctva o rodovej rovnosti v kultúre, ktoré vo všeobecnosti odzrkadľujú odporúčania expertov. V apríli 2022 sa uskutočnilo hodnotenie, ktorého cieľom bolo zmapovať dosiahnutý pokrok a určiť oblasti, v ktorých je potrebné zlepšenie. Z poznatkov získaných počas procesu OMK vychádzalo fórum o rodovej rovnosti, ktoré usporiadalo francúzske predsedníctvo 8. až 10. marca 2022 v Angers a ktoré sa uskutočnilo v rámci francúzsko-portugalského obdobia 2022. 3.5.Priorita E: Medzinárodné vzťahy v oblasti kultúry Strategický prístup Rada pre zahraničné veci prijala 8. apríla 2019 závery Rady o strategickom prístupe EÚ k medzinárodným kultúrnym vzťahom a rámci pre činnosť . V záveroch sa uznáva potreba prierezového prístupu ku kultúre so súbežným posilnením účinnosti a dosahu zahraničnej politiky EÚ, a to začlenením medzinárodných kultúrnych vzťahov do škály jej nástrojov zahraničnej politiky. Vyžaduje sa v nich lepšia politická koordinácia medzi generálnymi riaditeľstvami Komisie, členskými štátmi a kultúrnymi organizáciami, napríklad vo forme spoločného vypracúvania stratégií na miestnej úrovni zo strany delegácií EÚ, členských štátov EÚ a Komisie. V rámci kultúrnej spolupráce sa naďalej podporujú spoločné hodnoty a jedinečná kultúrna rozmanitosť Európy ako hnacia sila globálneho vplyvu EÚ vo svete, pokiaľ ide o spravodlivé, rovnocenné a dlhodobé partnerstvá. Na podujatí slovinského predsedníctva s názvom Future Unlocked! (Budúcnosť odomknutá!) sa diskutovalo o kultúrnych a kreatívnych odvetviach ako o katalyzátoroch zmeny. Toto podujatie usporiadalo ministerstvo zahraničných vecí 12. až 15. septembra 2021 a zlúčila sa v ňom Konferencia o kultúre v zahraničných vzťahoch na vysokej úrovni, podujatie Creative Forum Ljubljana, samit európskych kreatívnych odvetví a stretnutie riadiacich pracovníkov o medzinárodných vzťahoch v oblasti kultúry. Do jeho zemepisného rozsahu patril aj západný Balkán, južné Stredozemie a Afrika. 3.6.Priorita F: Kultúra ako hnacia sila udržateľného rozvoja Kultúrny rozmer udržateľného rozvoja Do tejto skupiny OMK, ktorej spoločne predsedali Fínsko a Nemecko, sa zapájali experti z vnútroštátnych správ, vedeckí experti, zástupcovia UNESCO a ďalší externí experti. Jej správa sa očakáva v septembri 2022. Tejto práci predchádzal dialóg Voices of Culture na tému kultúry a cieľov udržateľného rozvoja, ktorý sa s podporou Komisie uskutočnil vo februári 2021. Výsledkom bola správa Voices of Culture . Skupina OMK sa zamerala na tri témy: 1. podpora a zlepšovanie integrácie kultúry do vnútroštátnych stratégií udržateľného rozvoja prostredníctvom dobrovoľných vnútroštátnych preskúmaní; 2. nástroje UNESCO na podávanie správ, v rámci ktorých je kultúra významnou hnacou silou cieľov udržateľného rozvoja a 3. projekty iniciované zdola vedené zainteresovanými stranami a sieťami, v rámci ktorých kľúčoví aktéri v oblasti kultúry spolupracujú na cieľoch udržateľnosti a prinášajú pozitívne výsledky. Ďalšou dôležitou úlohou skupiny je poskytovať vstupy pre plánovanú správu Komisie o kultúre a udržateľnom rozvoji, ktorá sa má vydať v druhom polroku 2022, ako aj podklady pre pozície a odporúčania, ktoré budú súčasťou záverečného vyhlásenia podujatia UNESCO Mondiacult v Mexiku v septembri 2022. Práca tejto skupiny OMK je takisto prepojená s vyvíjajúcou sa potrebou lepšie integrovať kultúru do strategického verejného politického plánovania vzhľadom na to, že životné systémy spoločností sú vážne zasiahnuté pandémiou, klimatickou krízou a degradáciou životného prostredia.

3.7.Štatistika v oblasti kultúry Pravidelné zostavovanie spoľahlivých údajov o kultúre je nevyhnutné pre tvorbu politiky založenej na faktoch. V pracovnom pláne sa zdôrazňuje štatistika v oblasti kultúry ako prierezová priorita, ktorú treba náležite zohľadňovať. Eurostat poskytuje harmonizované údaje na úrovni EÚ, a keď získa nové údaje po príslušných európskych prieskumoch, aktualizuje špeciálnu časť svojho webového sídla venovaného štatistike v oblasti kultúry. V rokoch 2020 a 2021 vydal Eurostat tri dotazníky pre národné štatistické úrady, ktoré sa týkali odvetvia hudby, kultúrneho dedičstva a kníh. Cieľom bolo získať alternatívne zdroje údajov na vnútroštátnej úrovni. Pracovná skupina Eurostatu pre štatistiku v oblasti kultúry pravidelne dostáva informácie a poskytuje konzultácie s cieľom prispieť k zlepšovaniu kvality štatistiky v oblasti kultúry a ďalej ju rozvíjať. V polovici roka 2020 zverejnila Komisia výzvu na predkladanie návrhov s názvom Meranie kultúrnych a kreatívnych odvetví v EÚ s cieľom realizovať pilotný projekt, ktorý v roku 2019 navrhol Európsky parlament. Cieľom je vytvoriť rámec pre meranie týchto odvetví a doplniť chýbajúce údaje na úrovni Eurostatu. Dokončenie projektu sa očakáva v decembri 2022. V nadväznosti na štúdiu uskutočniteľnosti zriadenia Európskeho hudobného observatória v rámci iniciatívy Hudba hýbe Európou boli niektoré činnosti súvisiace s údajmi začlenené do Európskeho strediska pre sledovanie porušovania práv duševného vlastníctva. Ďalšia štatistická práca opísaná v štúdii bola zahrnutá v špecifickej sektorovej výzve týkajúcej sa hudby v rámci programu Horizont Európa z roku 2022 (s názvom Smerom ku konkurencieschopnému, k spravodlivému a udržateľnému európskemu hudobnému ekosystému). 3.8.Digitalizácia Spôsob, akým kultúrne a kreatívne odvetvia a priemysel tvoria, produkujú, spravujú a šíria obsah, je čoraz viac digitálny, čo tomuto odvetviu ponúka obrovské príležitosti na rast, experimentovanie, prehodnotenie možností, ako lepšie komunikovať s tradičným a ťažšie dosiahnuteľným publikom, a zvýšenie účasti na kultúrnom živote. Pandémia COVID-19 túto digitálnu transformáciu zrýchlila. Kríza navyše ešte viac zviditeľnila existujúce výzvy týkajúce sa spravodlivého prenikania digitálnych technológií. Medzi otázky, ktoré treba riešiť, aby mala digitálna transformácia priniesla pre európskych aktérov v oblasti kultúry a občanom prínos, patria: i) náklady na prístup k technológiám; ii) nedostatok zručností (digitálnych a zručností v oblasti správy údajov); iii) nespravodlivá deľba príjmov za digitálne používanie; iv) závislosť od externých platforiem; v) prevaha prevládajúcich poskytovateľov; vi) podpora a ochrana kultúrnej rozmanitosti; vii) nedostatok infraštruktúry/služieb pre určité odvetvia a viii) digitálna priepasť. Niektoré z týchto otázok základným východiskom pracovného plánu pre kultúru, ako aj súčasťou práce Komisie a členských štátov v oblasti digitálnej politiky v rámci ich príslušných právomocí. 4.POSÚDENIE PRACOVNÉHO PLÁNU: Pracovné metódy V pracovnom pláne sa ku všetkým plánovaným opatreniam uvádzajú aj pracovné metódy, ktoré sa majú použiť. Patria medzi ne: skupiny OMK, konferencie, projekty partnerského učenia, štúdie, semináre, hodnotiace semináre, expertné skupiny, závery Rady a neformálne stretnutia ministrov kultúry . V pracovnom pláne sa uvádza celkom osem skupín OMK. Skupina OMK pre sociálnu súdržnosť sa však zmenila na online seminár. Z dôvodu krízy spôsobenej ochorením COVID-19 boli potrebné menšie úpravy, napríklad preloženie niektorých z desiatich plánovaných konferencií, seminárov (dva semináre boli zlúčené, štyri odložené) a činností partnerského učenia (dve boli zlúčené). Vo svojich odpovediach na prieskum Komisie sa prevažná väčšina členských štátov vyjadrila, že súčasné pracovné metódy sú vhodné na dosiahnutie cieľov pracovného plánu. Za najvhodnejšiu pracovnú metódu považujú skupiny OMK a za druhú najvhodnejšiu semináre. Konferencie, štúdie, hodnotiace semináre a partnerské učenie boli ohodnotené ako menej populárne. Vzhľadom na výhody a obmedzenia každej pracovnej metódy bolo navrhnutých niekoľko ďalších pracovných formátov, ktoré by sa v budúcnosti mohli doplniť (pozri oddiel 6 tejto správy). 4.1.Otvorená metóda koordinácie (OMK) OMK, flexibilný a nezáväzný rámec, bola naďalej kľúčovou pracovnou metódou vykonávania pracovného plánu a uľahčovala štruktúrovanú spoluprácu medzi členskými štátmi. Práca každej skupiny OMK sa zosúladila s určitou prioritou pracovného plánu. Novinkou v rámci tohto pracovného plánu bolo, že mandáty skupín vypracovala Komisia a následne ich schválil výbor Rady pre kultúrne záležitosti. Skupiny tak mali jasný rámec a zameranie. Členské štáty tento prístup vnímajú pozitívne. Skupiny OMK sa stretli v priemere na šiestich formálnych zasadnutiach (väčšinou online), ktoré všetky usporiadala Komisia. Niektoré zo skupín sa stretli na dodatočných neformálnych zasadnutiach a stretnutiach zameraných na vypracúvanie návrhov. Niektoré sa takisto rozdelili na podskupiny, ktoré pracovali na čiastkových témach. V rámci tejto pracovnej metódy je do každej skupiny zapojených v priemere 25 až 50 expertov zo zhruba 23 členských štátov. Práca skupín trvá jeden až dva roky vrátane času potrebného na dokončenie správy. Jedna správa OMK obsahovala novinku, ktorou bola webová stránka s prípadovými štúdiami, materiálom na stiahnutie a podcastmi; zvýšila sa tým však pracovná záťaž expertov a Komisie. Do troch zo siedmich OMK boli zapojené partnerské krajiny ako Švajčiarsko, Nórsko a Island. Členské štáty považujú túto spoluprácu s krajinami mimo EÚ v skupinách OMK za užitočnú a takisto vyjadrili ochotu zapojiť do príslušných tém aj krajiny západného Balkánu. Podľa prieskumu si členské štáty OMK ako pracovnú metódu veľmi cenia, zároveň však vnímajú záťaž vyplývajúcu z požiadaviek na podávanie správ kladených na tieto skupiny. Členské štáty hodnotia správy OMK a samotné zasadnutia ako dôležité. Zdá sa však, že tieto správy majú len obmedzený priamy vplyv na tvorbu politík a postupy zainteresovaných strán. Z prieskumu takisto vyplýva, že prevažná väčšina členských štátov nepoužila viac než päť z desiatich (uvedených) správ OMK na tvorbu politík na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni. Členské štáty však uviedli aj to, že viaceré konkrétne príklady správ OMK mali vplyv na tvorbu politík na vnútroštátnej úrovni, napríklad pri vypracúvaní stratégií a reforiem alebo vytváraní nových organizácií. 4.2.Šírenie výstupov pracovného plánu a informovanie o nich Podľa prieskumu väčšina členských štátov nepovažuje za potrebné, aby sa v pracovnom pláne uvádzali konkrétne činnosti zamerané na šírenie, ktoré by boli záväzné. Vypracovala sa už celá škála aktivít, ako napríklad preklad správ, zverejňovanie informácií o webových sídlach a platformách štátnej správy, konferencie, diskusie a semináre, z ktorých vychádza verejná diskusia o témach súvisiacich s cieľmi pracovného plánu. Zo skúseností vyplýva, že do vykonávania ostatných opatrení pracovného plánu sa investuje veľa úsilia a odborných znalostí. Ak sa má zvýšiť dosah tohto úsilia na tvorbu politík a postupy zainteresovaných strán, najvhodnejšie by bolo cielene a inteligentne zintenzívniť šírenie výstupov OMK a iných výstupov pracovného plánu v členských štátoch a informovanie o nich. Do tohto procesu by mali byť zahrnuté všetky úrovne správy, organizácie zainteresovaných strán, profesijné komory, tlač atď. Výstupy OMK a ďalšie výstupy pracovného plánu by preto mali mať vysokú úroveň a mali by byť vhodné pre tvorcov politík. Hoci je obsah správ bohatý, môžu byť zložité, dlhé a ťažko ich možno zaviesť do praxe. Aby sa maximalizoval ich potenciál, musia obsahovať jasné a konkrétne politické odporúčania, ktoré sa opierajú o príslušné fakty. Musia byť výstižné a napísané v neakademickom jazyku bez žargónu, ktorému budú rozumieť a budú môcť podľa neho konať aj laici. Treba podporovať tvorbu kratších, cielenejších správ obsahujúcich zhrnutia s kľúčovými zisteniami. Tým sa takisto urýchlia procesy prekladu a komunikácie. 4.3.Zainteresované strany v oblasti kultúry Organizácie a zainteresované strany v oblasti kultúry sa do vykonávania pracovného plánu pre kultúru zapájajú viac než v minulosti, a to najmä vzhľadom na pandémiu. Výsledkom bolo, že viac podujatí a diskusií sa uskutočnilo online a kultúrne a kreatívne odvetvia konali spoločne na úrovni EÚ a jednohlasne sa vyjadrovali k riešeniu potrieb (napr. spoločné verejné vyhlásenia). Viac podrobností o zapojení zainteresovaných strán sa nachádza v ďalších častiach tohto dokumentu.

V súlade s Novou európskou stratégiou pre kultúru Komisia zintenzívnila svoj štruktúrovaný dialóg o kultúre s občianskou spoločnosťou. Spustila nový súbor dialógov Voices of Culture na roky 2019 – 2022 na tematické námety, ktoré sú zároveň zosúladené s prioritami pracovného plánu. Dialógy boli venované týmto témam: úloha kultúry v mimomestských oblastiach EÚ ; rodová rovnosť v kultúrnych a kreatívnych odvetviach (prepojené s OMK); kultúra a ciele udržateľného rozvoja (prepojené s OMK); postavenie a pracovné podmienky umelcov a profesionálov z kultúrnych a kreatívnych odvetví (prepojené s OMK); medzinárodné vzťahy v oblasti kultúry (príspevky k diskusii v rámci stretnutia riadiacich pracovníkov počas francúzskeho predsedníctva) . Zlepšili sa synergie, a to aj v rámci stretnutí, ktoré spájajú účastníkov z OMK a dialógu Voices of Culture, aby si mohli vymieňať výsledky a správy. Komisia okrem toho ďalej rozvíjala cielené odvetvové dialógy o kultúre, najmä o kultúrnom dedičstve (expertná skupina pre kultúrne dedičstvo) a hudbe (Hudba hýbe Európou). Komisia ďalej v rámci Paktu pre zručnosti a v súlade s priemyselnou stratégiou EÚ zmobilizovala zainteresované strany na vytvorenie rozsiahleho partnerstvo v oblasti zručností v ekosystéme kultúrnych a kreatívnych odvetví. Stále existuje priestor na intenzívnejšiu spoluprácu zainteresovaných strán a občianskej spoločnosti a na zlepšovanie plnenia pracovného plánu, ako sa v prieskume vyjadrili aj členské štáty. 5.POSÚDENIE PRACOVNÉHO PLÁNU: Politické výsledky Okrem priorít, ktoré pre kultúru stanovuje každé predsedníctvo EÚ, sa už od začiatku v rámci pracovného plánu pre kultúru plánovalo prijatie viacerých (možných) záverov Rady, ktorým by predchádzala technická práca – skupiny OMK, štúdie a semináre (dynamický, priebežne upravovaný program). Členské štáty v odpovediach na prieskum považovali toto prepojenie výsledkov pracovného plánu s prácou rotujúcich predsedníctiev za užitočné. Prepojenie odbornej a akademickej práce s hmatateľnými politickými výsledkami sa preukázalo ako užitočné pre riešenie kľúčových priorít a v budúcnosti by sa malo posilniť. Výsledkom boli tieto závery Rady: –o mladých tvorivých generáciách, prijaté v máji 2019 počas rumunského predsedníctva, –o zlepšení cezhraničného šírenia európskych audiovizuálnych diel s dôrazom na koprodukcie, prijaté v máji 2019 počas rumunského predsedníctva, –o riadení rizík v oblasti kultúrneho dedičstva, prijaté v máji 2020 počas chorvátskeho predsedníctva, –o rodovej rovnosti v kultúrnych a kreatívnych odvetviach, prijaté v decembri 2020 počas nemeckého predsedníctva, (závery predsedníctva) , –o kultúre, vysokokvalitnej architektúre a zastavanom prostredí ako kľúčových prvkoch iniciatívy Nový európsky Bauhaus, prijaté v decembri 2021 počas slovinského predsedníctva, –o posilnení medzikultúrnych výmen prostredníctvom mobility umelcov a kultúrnych a kreatívnych pracovníkov a prostredníctvom viacjazyčnosti v digitálnom veku, prijaté v apríli 2022 počas francúzskeho predsedníctva. Príslušné predsedníctva okrem toho v dôsledku nových otázok mimoriadneho významu pre tvorbu politík v oblasti kultúry, ktoré ovplyvňujú kultúrne a kreatívne odvetvia v Európe (napr. ničivé zemetrasenie v Záhrebe v marci 2020, rastúca dynamika Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj, pandémia COVID-19 a proces obnovy), pracovali na politických reakciách a výstupoch v týchto oblastiach: –kultúrny rozmer udržateľného rozvoja, prijaté v novembri 2019 počas fínskeho predsedníctva (uznesenie Rady) , –zmena pracovného plánu pre kultúru (2019 – 2022), prijatá v máji 2020 počas chorvátskeho predsedníctva, –oživenie, odolnosť a udržateľnosť kultúrnych a kreatívnych sektorov, prijaté v máji 2021 počas portugalského predsedníctva . Predsedníctva usporiadali súbor podujatí na vysokej úrovni súvisiacich s prioritami pracovného plánu, ktoré boli hnacím motorom politického programu, v pracovnom pláne však nie sú uvedené. Patria medzi ne: –neformálne stretnutia ministrov kultúry zamerané na ochranu spoločného kultúrneho dedičstva Európy, riešenie dôsledkov COVID-19 a vplyvu ruskej invázie na Ukrajinu, –stretnutia riadiacich pracovníkov v oblasti medzinárodných vzťahov v oblasti kultúry usporiadané ministerstvami zahraničných vecí alebo v spolupráci s nimi v septembri 2020, septembri 2021 a apríli 2022, –konferencie a podujatia predsedníctva, napr. o ochrane kultúrneho dedičstva a multilateralizme v novembri 2020, o kultúrnej demokracii v apríli 2021 a v marci 2022 o rizikách, ktorým čelí dedičstvo, múzeá, archívy a architektúra. Množstvo rôznych politických výstupov, ktoré vznikli v rámci tohto pracovného plánu, ako aj v rámci predchádzajúcich pracovných plánov pre kultúru, poukazuje na potrebu vyhodnotiť a posúdiť dosiahnutý pokrok, pokiaľ ide o opatrenia prijaté v nadväznosti na zistenia, odporúčania a výzvy v tvorbe politík na európskej a vnútroštátnej úrovni.