Návrh nariadenie Rady - Európsky fond rybného hospodárstva {SEK(2004) 965} /* KOM/2004/0497 v konečnom znení - CNS 2004/0169 */





Brusel, 14.7.2004 KOM(2004) 497 v konečnom znení 2004/0169 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY Európsky fond rybného hospodárstva (predložená Komisiou){SEK(2004) 965} ODÔVODNENIE Právnym základom rozhodnutia Spoločenstva podľa spoločnej politiky rybného hospodárstva je hlava II Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, najmä článok 37. Spoločná politika rybného hospodárstva má preto od svojho začiatku významný štrukturálny komponent. Štrukturálna politika rybného hospodárstva vniesla za viac ako posledných 20 rokov do sektora rybného hospodárstva modernizáciu. V tomto úsilí treba pokračovať, platí to najmä pre nové členské štáty, pričom treba dbať najmä na dodržiavanie kvality zamestnanosti a uspokojivú úroveň hospodárskej životaschopnosti v tomto sektore, meniacu sa kapacitu dostupných zdrojov rybného hospodárstva, hľadanie vysokokvalitných produktov, zavedenie techník ohľaduplných voči životnému prostrediu a zdrojom, nezabúdajúc na pokračujúce zlepšovanie životných a pracovných podmienok. Hospodárske a sociálne podmienky, podmienky životného prostredia a politické podmienky sa stále menia. Nástroje Spoločenstva poskytujúce pomoc sa budú musieť prispôsobovať v línii s úlohami im pridelenými, aby udržali krok s požiadavkami vyplývajúcimi zo zmien v rybnom hospodárstve a v sektore akvakultúry, na svetovom trhu, vo využití nových technológií, zmenšujúcich sa zdrojov rybného hospodárstva, v potrebe udržateľného rybolovu priateľského k životnému prostrediu, zhoršovaní sa kvality akvakultúrnych vôd, v politike regionálneho rozvoja a v požiadavkách spotrebiteľa. Pri sledovaní konkrétnych cieľov spoločnej politiky rybného hospodárstva musí Spoločenstvo zabezpečiť dlhodobú budúcnosť aktivít rybolovu a udržateľné využívanie zdrojov a urobiť základné štrukturálne zmeny, aby našlo rovnováhu medzi zdrojmi a kapacitou rybolovu. Spoločenstvo musí dostať prostriedky na rýchlejšie odstránenie prebytočnej kapacity a prioritou číslo jeden je, že musí dohliadnuť na obnovu zásob alebo riadiace plány a iné pohotovostné opatrenia ekonomicky účinným a spoločensky spravodlivým spôsobom. Spoločenstvo musí rezolútnejšie podporovať vývoj a šírenie techník rybolovu, ktoré sú kompatibilnejšie s morským prostredím a zdrojmi rybolovu, podporovať investície do selektívneho rybolovného zariadenia, zriadiť postupy alebo akékoľvek iné súkromné alebo spoločné iniciatívy na povzbudenie selektívneho rybolovu, zachádzajúce za povinnosti stanovené v pravidlách Spoločenstva. Aj vývoj sektora akvakultúry predstavuje skutočný potenciál na vytvorenie výnosných pracovných miest a nových ekonomických aktivít. Sektor akvakultúry by mal byť zaradený do perspektívy udržateľného vývoja kvalitných produktov, pričom v tom istom čase by mal zabezpečovať zníženie vplyvu na životné prostredie. Vzhľadom na ochranu rybolovných zdrojov treba udeliť čo najväčšiu možnú hodnotu na výlov a produkty, obmedziac všetky straty a znehodnotenie prostredníctvom modernej marketingovej politiky a vývoja miestnych spracovávateľských zariadení pre rybolovné a akvakultúrne produkty. Podpora Spoločenstva takéhoto posunu zameraného najmä na to, aby čo najväčšie množstvo produktov vyhovovalo ľudskej spotrebe, bude zacielená na mikropodniky a malé podniky. V tomto období veľkých zmien v rybolovnom sektore treba podniknúť kroky nielen na zachovanie ľudského kapitálu v rybnom hospodárstve, ale aj k získaniu všetkého nového know-how nevyhnutného k podpore udržateľného vývoja rybolovných zdrojov a vývoja akvakultúry, najmä tým, že sa budú poskytovať ľuďom pracujúcim v rybnom sektore vhodné školenia počas ich pracovného života, nasadzovaním mladších ľudí a podporou rovnakých príležitostí pre mužov a ženy. Ovplyvní sa sociálno-ekonomická štruktúra pobrežných oblastí zaoberajúcich sa rybolovom a bude sa musieť vyrovnať s obmedzeniami vyplývajúcimi zo zmien, medzi iným, v rybnom sektore a v sektore akvakultúry, vo vývoji na svetových trhoch, v zmenšovaní rybolovných zdrojov a v potrebe využívať prírodné zdroje a životné prostredie udržateľným spôsobom, kladúc najmä dôraz na kvalitu rybolovných a akvakultúrnych vôd. Spoločenstvo musí byť schopné poskytnúť sprievodné opatrenia spolu so zmenami oblastí postihnutých reštrukturalizáciou sektora rybolovu. Bude však nevyhnutné obmedziť oblasti vhodné pre túto pomoc: fond nie je určený na pokrytie všetkých pobrežných a jazerných oblastí Spoločenstva. Na to, aby Európsky fond na podporu rybolovu viac počítal so špeciálnymi charakteristikami rybolovnej aktivity spojenej so sociálnou štruktúrou rybolovného sektora a so štrukturálnymi a prírodnými rozdielmi medzi rôznymi oblasťami zaoberajúcimi sa rybolovom, mal by byť schopný poskytnúť priamejšiu pomoc, kde je to potrebné, na základe politiky udržateľného ekonomického rozvoja pobrežných oblastí úplne v línii s nástrojmi Spoločenstva a ako doplnok iných nástrojov Spoločenstva, najmä fondov zameraným na štrukturálnu zmenu a konvergenciu. Vzhľadom na rozdiely situácií a oblastí v rámci Spoločenstva a na princíp podriadenosti bude musieť pomoc z tohto Fondu na vývoj pobrežných oblastí tvoriť súčasť integrovaného miestneho prístupu zameraného na relevantnú územnú stratégiu a adaptovanú na miestnu situáciu. Jej schéma a realizácia bude čo najviac decentralizovaná, uprednostní sa zapojenie súkromných subjektov na základe prístupu zdola nahor. Európsky fond na podporu rybolovu, podobne ako FIFG, musí hrať duálnu úlohu pri pridávaní hodnoty Spoločenstvu. Po prvé, ako finančný nástroj tvoriacu integrálnu súčasť spoločnej politiky rybného hospodárstva, musí sprevádzať opatrenia riadenia zdrojov a pomáhať zmeniť štruktúry výrobného sektora a monitorovacích nástrojov CFP. Po druhé, musí podporovať záujem o súdržnosť vis-à-vis populácii a oblastiam zaangažovaným do rybolovných aktivít. Ako sa tu navrhuje, Európsky fond na podporu rybolovu bude schopný hrať väčšiu úlohu vo vývoji a údržbe ekonomickej a sociálnej štruktúry spoločenstiev zainteresovaných v rybolove, pre ktoré ostávajú ekonomické alternatívy obmedzené, pričom súčasne sledujú ciele, pre ktoré je Zmluva nastavená pre CFP. Fond bude dodržiavať tie isté základy a princípy viacročného programu a sledovania, partnerstva, čiastočného financovania, podradenosti a koncentrácie na najmenej zvýhodnené regióny a regióny, ktoré sú pod najväčšou hrozbou vplyvu opatrení obnovy nasadzovania rýb podobne ako ostatné štrukturálne fondy. Každý členský štát navrhne národný strategický plán uvádzajúc špecifické ciele a priority aktivity Fondu z hľadiska strategických smerníc Spoločenstva pre spoločnú politiku rybného hospodárstva. Tento strategický plán, ktorý naznačuje intervencie a finančný príspevok z Fondu a iných potrebných zdrojov, bude slúžiť ako referenčný rámec pre návrh operačných programov. Na to, aby boli aktivity fondu účinnejšie, navrhovaný prístup je založený na zjednodušených nástrojoch, s jedným nariadením a jednou pomocou Spoločenstva pod krytím fondu. Tieto operačné programy sa tiež sústredia na obmedzený počet priorít, vynechajúc všetky technické podrobnosti, ktoré môžu skomplikovať ich sledovanie a realizáciu. Päť prioritných osí sú “opatrenia vo veci zmeny rybárskych flotíl Spoločenstva,”, “akvakultúra, spracovanie a obchod s produktmi rybolovu a akvakultúry”, “opatrenia kolektívneho záujmu”, “udržateľný rozvoj rybolovných pobrežných zón” a “technická pomoc ”. Realizácia fondu sa bude vykonávať využitím spoločného riadenia definovaného vo finančnom nariadení a je založená na princípoch proporcionality a podradenosti. Hlavné komponenty zjednodušenia a decentralizácie sú zahrnuté v tomto návrhu, najmä: Súčasný trojstupňový programovací proces je nahradený dvosjtupňovým prístupom, prvý je vo svojej podstate strategický, druhý prevádzkový. Okrem toho prevádzkové programy už viac nebudú zálohované programovacími doplnkami, ktoré uvádzajú podrobné opatrenia, ale budú iba stanovovať hlavné priority pomoci. Pri finančnom riadení sa zjednodušil platobný systém a platby sa budú uskutočňovať iba na rovine priority a nie na rovine opatrení. Spolufinancovanie sa bude tiež určovať na rovine priority. Komisia bude požadovať od členských štátov iba to, aby uviedli, čo je nevyhnutné pre primerané zabezpečenie zdravého finančného riadenia, ktoré umožňuje prevzatie zodpovednosti za realizovanie rozpočtu Spoločenstva. Na účely hodnotenia, kontroly, podávania správ a členstva výboru sa tiež berie do úvahy pojem proporcionality. Pravidlá spôsobilosti budú definované na štátnej úrovni, okrem krátkeho negatívneho zoznamu. Tento návrh tiež uvádza možnosti čiastočného uzavretia. Na záver, tento regulačný rámec je výrazne zjednodušený, nakoľko tento návrh nariadenia nahradí alebo bude modifikovať ustanovenia súčasných nariadení (ES) č. 1260/1999, (ES) č. 1263/1999, (ES) č. 2792/1999, (ES) č. 366/2001. Finančné rozdelenie fondu podľa finančných perspektív navrhnutých Komisiou na obdobie 2007 - 2013[1] je 4 963 milióna EUR pre rozšírenú Európu 27, a je to zhruba v línii so sumou pridelenou pre Európu s 15 členmi na obdobie 2000-2006 (3 700 milióna EUR). Komisia zamýšľa pre distribúciu finančných zdrojov medzi členské štáty uplatniť metódu založenú na objektívnych kritériách použitých na Berlínskej rade v roku 1999 pre “konvergenčný” cieľ, vezmúc do úvahy potrebu ukázať nestrannosť regiónom postihnutým “štatistickým účinkom” rozšírenia. Zdroje pridelené regiónom, ktoré nie sú kvalifikované pre konvergenčný cieľ, budú rozdelené Komisiou medzi členské štáty na základe nasledujúceho kritéria cieľa: veľkosť rybolovného sektora v príslušnom členskom štáte, škála potrebných úprav pre program rybolovu, úroveň zamestnanosti v rybolovnom sektore a pokračovanie prebiehajúcich aktivít. Konzultácie verejnosti a zainteresovaných strán o budúcom nástroji pre nástroj rybolovu na roky 2007-2013 sa uskutočnili na európskej konferencii, ktorá sa konala od 27. do 29. mája 2004 v Bundorane, kraj Donegal, Írsko. Táto konferencia umožnila asi 300 účastníkom vyjadriť svoj názor. Zastupovali nielen celý sektor a príslušné vládne ministerstvá, ale aj spotrebiteľské a nevládne organizácie. Závery konferencie boli zahrnuté podľa možnosti zahrnuté do tohto návrhu nariadenia. Hodnotenie vplyvu tohto návrhu uvádza, že sa očakáva niekoľko dôsledkov pomoci ERF, najmä podpora úsilia dosiahnuť rovnováhu medzi dostupnými zdrojmi a úrovňou rybolovu, stupeň kompenzácie pre sociálno-ekonomické ťažkosti, ktoré sa vynorili z trendov v aktivite v tomto sektore a reštrukturalizácia, ktorej musí čeliť, podpora ochrany morského prostredia a zlepšenie selektívnosti rybolovného zariadenia, zlepšenie bezpečnosti na palube lodí, pracovné podmienky, kvalita zdravia a produktov. 2004/0169 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY Európsky fond na podporu rybolovu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä na článok 37, so zreteľom na návrh komisie[2], so zreteľom na názor Európskeho parlamentu[3], so zreteľom na názor Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[4], so zreteľom na názor komisie výboru pre regióny[5], keďže: Vývoj rybárskej flotily Spoločenstva musí byť regulovaný najmä podľa rozhodnutí, na prijatie ktorých sú Rada a Komisia vyzvané na základe kapitoly II nariadenia Rady (ES) č. 2371/2002 z 20. decembra 2002 o udržaní a udržateľnom využití rybolovných zdrojov podľa spoločnej politiky rybného hospodárstva[6]; Cieľ spoločnej politiky rybného hospodárstva by mal byť poskytnúť udržateľné využitie živých vodných zdrojov a akvakultúry v kontexte udržateľného vývoja, berúc do úvahy aspekty životného prostredia, ekonomické a sociálne aspekty vyváženým spôsobom; Rozsah spoločnej politiky rybného hospodárstva sa rozširuje na ochranu, riadenie a využitie živých vodných zdrojov a akvakultúry, ako aj na spracovanie a marketing produktov rybolovu a akvakultúry, pokiaľ sa tieto aktivity realizujú na území členských štátov, vo vodách Spoločenstva alebo rybárskymi loďami Spoločenstva alebo príslušníkmi členských štátov; Podľa článku 33(2) Zmluvy treba brať do úvahy konkrétnu podstatu aktivity, ktorá vyplýva so sociálnej štruktúry tohto sektora a zo štrukturálnych a prírodných rozdielov rôznych zainteresovaných regiónov podieľajúcich sa na rybných aktivitách; Komponent udržateľného vývoja spoločnej politiky rybného hospodárstva bol integrovaný do pravidiel riadiacich štrukturálne fondy od roku 1993. Jeho realizácia by sa mala sledovať v kontexte udržateľného vývoja prostredníctvom Európskeho rybolovného fondu; Cieľ udržateľného vývoja CFP nemôžu členské štáty adekvátne splniť pri štrukturálnych problémoch, na ktoré sa naráža vo vývoji rybolovného sektora a obmedzenia finančných zdrojov dostupných členským štátom v rozšírenej Únii. Lepšie sa môže dosiahnuť na úrovni Spoločenstva poskytnutím multifinančného financovania na úrovni Spoločenstva zameraného na príslušné priority. V súlade s princípom podradenosti uvedeného v článku 4 Zmluvy môže Spoločenstvo nariadiť opatrenia; Spoločná politika rybného hospodárstva musí zahrnúť priority Spoločenstva pre udržateľný vývoj, ako bola definovaná na Európskej rade v Lisabone a Göteborgu; Programovanie by malo zabezpečiť koordináciu fondu s inými fondmi pre udržateľný vývoj a so štrukturálnymi fondmi a EIB, táto koordinácia sa tiež rozširuje na kombinované granty a pôžičky; Aktivity fondu a operácie, ktoré pomáha financovať, by mali kompatibilné s inými stratégiami Spoločenstva a mali by sa zhodovať s celou legislatívou Spoločenstva; Akcie Spoločenstva by mali byť doplnkové k aktivitám, ktoré vykonávajú členské štáty alebo by mali byť ich doplnkom a aby sa zabezpečila významná pridaná hodnota, malo by sa toto partnerstvo posilniť. Toto sa týka regionálnych a miestnych úradov, iných príslušných orgánov vrátane tých, ktoré sú zodpovedné za životné prostredie a za podporu rovnosti medzi mužmi a ženami, ekonomických a sociálnych partnerov a iných príslušných orgánov. Príslušní partneri by sa mali zapojiť do prípravy, monitoringu a hodnotenia pomoci; Spoločenstvo môže prijímať opatrenia v súlade s princípom podradenosti uvedeným v článku 5 Zmluvy a v súlade s princípom podradenosti uvedeným v tomto článku. Toto nariadenie nežiada o nič viac, než to, čo je potrebné k dosiahnutiu cieľa; Môže byť rozdiel v zdrojoch, ktoré využíva Komisia a členské štáty, aby sa zjednodušila implementácia fondov a objasnila zodpovednosť členských štátov a Komisie; Podľa článku 274 Zmluvy členské štáty musia spolupracovať s Komisiou, aby zabezpečili súlad s princípmi zdravého finančného manažmentu. Za týmto účelom nariadenie špecifikuje podmienky umožňujúce Komisii vykonávať svoje povinnosti pri výkone rozpočtu Európskych spoločenstiev; Ak majú byť aktivity fondu účinné a transparentné, zodpovednosti členských štátov a Spoločenstva by sa mali presne definovať. Tieto zodpovednosti by mali byť špecifikované pre každé štádium programovania, monitoringu, hodnotenia a kontroly. V súlade s princípom podriadenosti a bez vplyvu na právomoci zaručené v Komisii by mala byť realizácia a kontrola pomoci primárnou zodpovednosťou členských štátov; Články 2 a 3 Zmluvy zaručujú elimináciu nerovnosti a podporu rovnosti mužov a žien; Komisia by mala zriadiť usmerňujúci rozpis dostupných záväzkov dotácií použitím objektívnej a transparentnej metódy s významnou koncentráciou na regióny zahrnuté do cieľa konvergencie; Dotácie dostupné podľa fondu by mali byť indexované na paušálnej báze pre programovanie a takáto indexácia by mala byť, ak to bude nevyhnutné, predmetom technickej úpravy najneskôr do 31. decembra 2010; Na to, aby sa posilnil účinok vplyvu zdrojov Spoločenstva podporou, pokiaľ je to možné, pomoci privátnym zdrojom financovania a aby sa lepšie využila ziskovosť týchto operácií, formy pomoci dostupnej z fondov by mali byť rôznorodé a druhy pomoci by sa mali odlišovať s ohľadom na záujem Spoločenstva, povzbudzujúc využitie širokého rámca finančných zdrojov a limitovaním príspevku fondov povzbudením využitia vhodných foriem pomoci; Posilniť strategický obsah spoločnej politiky rybného hospodárstva v línii s prioritami Spoločenstva pre udržateľný rozvoj rybolovu a akvakultúry, Rada by mala, konajúc na návrh Komisie, prijať strategické smernice definujúce priority pomoci podľa spoločnej politiky rybného hospodárstva; Na to, aby sa zjednodušili programové postupy, zodpovednosť Komisie sa musí odlíšiť od zodpovednosti členských štátov. Mala by sa preto dať podmienka Komisii, konajúc na návrh členských štátov, aby prijala stratégie a priority vývoja, ktoré majú riadiť programovanie, ako aj veľkosť finančných príspevkov Spoločenstva a opatrenia na ich realizáciu s nimi prepojené, pričom členské štáty by sa mali dohodnúť o ich aplikácii; Potreba zjednodušenia a decentralizácie, programovania a finančného riadenia by sa mala dodržiavať na úrovni samotných priorít, s tým, že by sa prerušili doplnky programu a podporné rámce Spoločenstva; Systém programovania by sa mal zjednodušiť aplikovaním jedného programovacieho obdobia v dĺžke siedmych rokov. Za týmto účelom by sa mali formy pomoci a počet schém pomoci limitovať a malo by existovať všeobecné pravidlo, že jeden operačný program je na jeden členský štát; Mali by sa stanoviť kritériá na definovanie vhodných oblastí. Za týmto účelom by mala byť identifikácia prioritných regiónov a oblastí na úrovni Spoločenstva založená na spoločnom systéme klasifikácie regiónov stanovenej nariadením (ES) č. 1059/2003 Európskeho parlamentu a Rady z 26. mája 2003 o zriadení spoločnej klasifikácie teritoriálnych jednotiek pre štatistiku (NUTS) [7]; Potreba poskytnúť sprievodné opatrenia pre CFP, najmä zníženie sociálno-ekonomického vplyvu implementáciou politiky rozvoja pobrežnej zóny; S ohľadom na rôznorodosť situácií a oblastí v rámci Spoločenstva a princípu podriadenosti, stratégia vývoja pobrežných rybárskych oblastí by mala tvoriť časť integrovaného prístupu zamiereného na vhodnú teritoriálnu stratégiu a mala by byť prispôsobená miestnemu kontextu, mala by byť čo najviac decentralizovaná, mala by sa uprednostňovať účasť subjektov na pevnine, mala by byť založená na prístupe zdola nahor, mala by umožniť zváženie operácií na skromnej škále a zabezpečiť podstatnú účasť subjektov súkromnej sféry; Prijatie v Rade viacročných plánov obnovy je absolútnou prioritou a tieto by mali byť sprevádzané plánmi prispôsobenia rybolovného úsilia; Neobnovenie rybolovnej dohody medzi Spoločenstvom a tretími krajinami alebo podstatné zníženie rybolovných príležitostí podľa medzinárodnej dohody by tiež dalo podnet k vzniku mnohoročných plánov riadenia rybolovného úsilia zacielených na prispôsobenie sa flotily novej situácii; Mali by sa stanoviť ustanovenia pre prispôsobenie sa rybolovného úsilia v súvislosti s prijatím mimoriadnych opatrení členskými štátmi alebo Komisiou, ako je uvedené v článkoch 7 a 8 nariadenia (ES) č. 2371/2002; Flotila Spoločenstva by sa mala zredukovať, aby sa prispôsobila vhodným a dostupným zdrojom; Sociálno-ekonomické sprievodné opatrenia budú potrebné k implementácii reštrukturalizácie rybolovných flotíl; Podrobné pravidlá by sa mali stanoviť pre udeľovanie príspevkov a finančnej kompenzácie rybárom a majiteľom plavidiel v prípadoch dočasného zastavenia aktivity alebo technických obmedzení aplikovaných na určité zariadenia na palubách lodí alebo určitých rybolovných metód; Pre rybolovný sektor je životne dôležité, aby sa dosiahla udržateľná rovnováha medzi vodnými zdrojmi a ich využitím, s ohľadom na environmentálny vplyv. Vhodné opatrenia by sa preto mali stanoviť nielen na zabezpečenie potravinového reťazca, ale aj na akvakultúru a spracovateľský priemysel; Podrobné pravidlá by sa mali stanoviť pre udelenie pomoci akvakultúre, spracovaniu a marketingu rybolovu a produktov akvakultúry pri zabezpečení toho, že tieto sektory si zachovajú ekonomickú životaschopnosť; pre tento účel je nevyhnutné identifikovať limitované množstvo cieľov priorít pomoci a zamerať štrukturálnu pomoc na mikropodniky a malé podniky; Kolektívna aktivita v tomto priemysle by sa mala zaradiť aj do opatrení fondu; Prostredníctvom technickej pomoci by mal fond poskytnúť podporu hodnoteniam, štúdiám, pilotným projektom a výmene skúseností, aby sa podporili inovačné prístupy a praktiky jednoduchej a transparentnej implementácie; Takáto decentralizovaní implementácia operácií fondu zo strany členských štátov by mala poskytovať dostatočné záruky, pokiaľ ide o podrobnosti a kvalitu implementácie, výsledky operácií a ich hodnotenie a zdravý finančný manažment a jeho dohľad; Účinnosť a vplyv operácií štrukturálnych fondov tiež závisí na zlepšenom a dôkladnejšom hodnotení. V tomto ohľade by sa mala stanoviť zodpovednosť členských štátov a Komisie a opatrenia na zabezpečenie spoľahlivosti hodnotenia; Je vhodné hodnotiť pomoc na účely prípravy, analyzovať a hodnotiť jej vplyv a zahrnúť hodnotiaci proces do sledovania pomoci; za týmto účelom sa musia definovať ciele a obsah každého štádia hodnotenia; V záujme dobrého pracovného partnerstva a správnej podpory pomoci Spoločenstva by sa mali poskytnúť čo najširšie možné informácie a malo by sa zabezpečiť ich zverejnenie. Orgány zodpovedné za riadenie pomoci by mali byť zodpovedné za tento aspekt a za informovanie Komisie o podniknutých opatreniach; S cieľom zaručiť účinnú a správnu implementáciu, mali by sa povinnosti členských štátov stanoviť s ohľadom na systémy riadenia a dohľadu, potvrdenie výdavkov a prevenciu, detekciu a nápravu nezrovnalostí a porušení zákona Spoločenstva; Pre každý balík pomoci by sa mal určiť riadiaci orgán, potvrdzujúci orgán a kontrolný orgán a mali by sa špecifikovať ich povinnosti. Príslušné povinnosti by sa mali týkať najmä zdravej finančnej implementácie, organizácie hodnotenia, potvrdenia skutočne vynaložených výdavkov zo strany prijímateľov, kontrola a zhoda s povinnosťami s ohľadom na publicitu a zákony Spoločenstva. Ustanovenia by sa mali stanoviť pre pravidelné stretnutia medzi Komisiou a národnými orgánmi, ktoré sledujú pomoc; Malo by sa dohodnúť, že riadiaci výbor je orgán menovaný členským štátom dohliadajúcim na pomoc, ktorý kontroluje ako riadiaci orgán pomoc spravuje, ktorý zabezpečuje zhodu s vlastnými smernicami a ktorý realizuje pravidlá a analyzujúce hodnotenia; Ukazovatele a výročné správy o implementácii sú podstatné pre sledovanie a mali by byť lepšie definované, aby odrážali spoľahlivo postup schém pomoci a kvalitu programovania; Bez vplyvu na existujúce právomoci Komisie vo veci finančnej kontroly by sa mala v tejto oblasti sa posilniť spolupráca medzi členskými štátmi a Komisiou; Pravidlá a postupy riadiace záväzky a platby by sa mali zjednodušiť, aby sa rozpočtové záväzky robili raz do roka v súlade s viacročnou finančnou perspektívou a s finančným plánom pomoci, zatiaľ čo platby by sa mali robiť vo forme zálohy, po ktorej by nasledovalo preplatenie skutočne vynaložených výdavkov. V súlade so stanoveným precedentným právom by sa mali akékoľvek úroky získané pri zálohovej platbe považovať za zdroj príslušného členského štátu a aby sa posilnil vplyv fondov, mali by sa pričleniť k tomu istému účelu ako samotná zálohová platba; Zdravý finančný manažment by sa mal zabezpečiť stanovením toho, že výdavky by mali byť riadne odôvodnené a potvrdené a prepojením platieb v súlade so základnými povinnosťami sledovania programovania, finančných kontrol a uplatnenia zákonov Spoločenstva; K zabezpečeniu zdravého riadenia zdrojov Spoločenstva by sa mali urobiť zlepšenia v predpovedaní a realizácii výdavkov. Za týmto účelom by mali členské štáty posielať Komisii svoje plány využívania zdrojov Spoločenstva a akékoľvek zdržanie finančnej implementácie by malo podnietiť splatenie zálohových platieb a automatické zastavenie záväzku; Jeden zo spôsobov zabezpečenia toho, že operácie štrukturálnych fondov sú účinné, je ich efektívne sledovanie. Sledovanie by sa malo zlepšiť a príslušné zodpovednosti lepšie definovať. Najmä by sa mali odlíšiť riadiace funkcie a funkcie sledovania; Kvôli účinnosti opatrení spolufinancovaných fondom by sa mala záloha vo výške 7% prideliť v priebehu dvoch rokov podľa dostupnosti; V záujme zdravého finančného riadenia a efektívnosti by sa malo uplatniť pravidlo zastavenia záväzku (N+2); Podľa článku 2 rozhodnutia Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktoré stanovuje postupy vykonávania funkcií udelených Komisiou[8], opatrenia požadované k realizácii tohto nariadenia by sa mali prijať buď postupom odporúčaní podľa článku 3 tohto rozhodnutia alebo v prípade riadiacich opatrení podľa postupov riadenia v článku 4; Mali by sa stanoviť podrobné prechodné ustanovenia, ktoré by umožnili prípravu nového programovania ihneď po vstupe tohto nariadenia do platnosti a ktoré by zabezpečili, aby pomoc členským štátom nebola prerušená počas prípravy plánov a schém pomoci v súlade s novým systémom; Malo by sa zrušiť nariadenie Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999 a (ES) č. 2792/1999 zo 17. decembra 1999 stanovujúce kritériá a dohody o štrukturálnej pomoci Spoločenstva v sektore rybolovu a akvakultúry a spracovávaní a marketingu jeho produktov ako aj iné ustanovenia. Pre správny výkon pomoci, operácií a projektov schválených do 31. decembra 2006 by však mali zostať odvolané ustanovenia na tento účel uplatniteľné, PRIJALA TOTO NARIADENIE: HLAVA I CIELE A VŠEOBECNÉ PRAVIDLÁ POMOCI KAPITOLA IRozsah a definície Článok 1 Rozsah Toto nariadenie zriaďuje Európsky fond na podporu rybolovu (v ďalšom zvaný „fond“) a definuje rámec pomoci Spoločenstva pre udržateľný vývoj v sektore rybolovu a pobrežných rybolovných zón. Článok 2 Geografický rozsah Opatrenia tohto nariadenia platia na celom území Európske únie. Odvodením od odseku 1, pre pomoc poskytovanú podľa kapitoly IV hlavy IV, o udržateľnom vývoji pobrežných rybolovných zón, vyberú členské štáty vhodné oblasti na základe kritérií stanovených v článku 42(3) a (4). Článok 3 Definície Na účely tohto nariadenia “rybolovný sektor” znamená sektor hospodárstva, zahŕňajúci všetky činnosti spojené s produkciou, spracovaním a marketingom rybárskych produktov; “rybár” znamená akúkoľvek osobu zamestnanú vo svojom hlavnom povolaní, ako ho chápe členský štát, na palube funkčného rybárskeho plavidla; “osoba zamestnaná v rybolovnom sektore” znamená každú osobu zamestnanú v rybolovnom sektore, ako je definovaná v článku 1; “rybárske plavidlo” znamená rybárske plavidlo v zmysle článku 3 nariadenia (ES) č. 2371/2002; “akvakultúra” znamená chov alebo kultiváciu vodných organizmov s využitím techniky orientovanej na zvýšenie produkcie predmetných organizmov mimo ich prirodzeného životného prostredia; organizmy ostávajú v majetku fyzickej alebo právnickej osoby po celý čas chovu alebo kultivácie, až do zberu vrátane; “mikro podnik a malý podnik” znamená mikro alebo malý podnik, ako sú tieto definované v odporúčaní Komisie 2003/361/ES zo 6. mája 2003, ktoré sa týka definície mikro podnikov, malých a stredných podnikov[9]; “operačný program” (OP) znamená jednotlivý dokument zostavený členským štátom, schválený Komisiou a obsahujúci homogénny súbor priorít; “programovanie” znamená proces organizovania, prijímania rozhodnutí a financovania v niekoľkých štádiách s cieľom zaviesť na mnohoročnej báze spoločnú akciu Spoločenstva a členských štátov za účelom dosiahnutia prioritných cieľov fondu; “os priorít” znamená jednu z priorít stratégie v rámci nejakého operačného programu, ktorá zahŕňa skupinu opatrení, ktoré sú vo vzájomnom vzťahu a ktoré sú definované v strategických smerniciach Spoločenstva; “opatrenie” znamená súbor akcií zameraných na uskutočnenie osi priorít; “operácia” znamená projekt uskutočnený jedným alebo viacerými prijímateľom; “prijímateľ” znamená operátora, inštitúciu alebo firmu, verejnú či súkromnú, zodpovednú za iniciovanie a/alebo uskutočnenie operácií. V kontexte schém pomoci podľa článku 87 Zmluvy sú prijímatelia verejné alebo súkromné firmy, vykonávajúce individuálnu akciu a dostávajúce pomoc z verejných zdrojov; “verejný výdavok” znamená akýkoľvek verejný výdavok národných orgánov, alebo teritoriálnych orgánov, alebo z všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev, alebo akýkoľvek podobný výdavok vrátane výdavkov inštitúcií spravovaných podľa verejného práva v zmysle smernice 2004/18/ES Európskeho parlamentu a Rady[10]; “Konvergenčný cieľ” znamená cieľ definovaný v článku 3(2) (ES) nariadenia č. …./2004 Rady, ktoré vytyčuje všeobecné ustanovenia o štrukturálnom fonde a o kohéznom fonde[11]. KAPITOLA II Ciele a poslania Článok 4 Ciele Pomoc z fondu je určená: na podporu spoločnej rybárskej politiky tak, aby sa zabezpečilo využívanie biologických vodných zdrojov spôsobom, ktorý vytvára potrebné podmienky udržateľnosti v zmysle ekonomických, environmentálnych a sociálnych pojmov; na podporu udržateľnej rovnováhy medzi zdrojmi a kapacitami flotily Spoločenstva; na posilnenie konkurencieschopnosti prevádzkových štruktúr a na rozvoj ekonomicky životaschopných podnikov v rybolovnom sektore; na podporu ochrany životného prostredia a prírodných zdrojov; na podporu udržateľného vývoja a na zlepšenie kvality života v moriach, jazerách a v pobrežných oblastiach ovplyvnených rybolovom a akvakultúrnymi aktivitami; na podporu rovnosti medzi ženami a mužmi pri rozvoji rybolovného sektoru a pobrežných rybolovných oblastí. Článok 5 Poslania Podporu pre rybolovný sektor bude poskytovať Európsky fond na podporu rybolovu (ďalej ako EFF). Opatrenia realizované podľa tohto nariadenia budú prispievať k dosiahnutiu všeobecných cieľov vytýčených v článku 33 Zmluvy a cieľov definovaných ako súčasť spoločnej rybolovnej politiky (CFP). Tie budú sprevádzať a doplňovať, kde bude treba, ostatné nástroje Spoločenstva a jeho politiku. KAPITOLA III Zásady pomoci Článok 6 Komplementarita, zhodnosť a súlad Fond poskytne pomoc, ktorá doplňuje národné, regionálne a miestne opatrenia, integrujúc do nich priority Spoločenstva. Komisia a členské štáty zabezpečia, aby pomoc z fondu bola v súlade s aktivitami, politikou a prioritami Spoločenstva. Členské štáty zabezpečia, aby operácie financované z fondu boli v súlade s ustanoveniami Zmluvy a s aktami prijatými na jej základe, ako aj s politikou a akciami Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o pravidlá týkajúce sa hospodárskej súťaže a ochrany a zlepšovania životného prostredia. Operácie financované z fondu nebudú priamo ani nepriamo prispievať ku zvyšovaniu rybolovného úsilia. Budú platiť ustanovenia článku 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002. Článok 7 Štátna pomoc Bez vplyvu na odsek 2, budú články 87, 88 a 89 Zmluvy platiť na pomoc poskytovanú členskými štátmi v prospech podnikov v rybolovnom sektore. Články 87, 88 a 89 Zmluvy nebudú platiť pre povinné finančné príspevky členských štátov na opatrenia čiastočne financované Spoločenstvom a považované za súčasť operačného programu, ako sa to uvádza v kapitole 1 hlavy III. Opatrenia zahŕňajúce financovanie z verejných prostriedkov prekračujúce ustanovenia tohto nariadenia, ako sú opísané v odseku 2, sa budú chápať ako kompletný balík v súlade s odsekom 1. Článok 8 Partnerstvo O pomoci z fondu rozhodne Komisia v úzkej spolupráci nazývanej ďalej “partnerstvo” medzi Komisiou a členským štátom. Členský štát zorganizuje v súlade s bežnou národnou praxou a pravidlami partnerstvo s orgánmi a inštitúciami, ktoré poveruje, a síce: príslušné regionálne, miestne a iné verejné orgány; ekonomickí a sociálni partneri; akákoľvek iná vhodná inštitúcia zastupujúca občiansku spoločnosť, environmentálni partneri, nevládne organizácie a orgány zodpovedné za podporu rovnosti medzi mužmi a ženami. Členský štát stanoví najreprezentatívnejších partnerov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a v ekonomickej a sociálnej sfére a iných sférach (ďalej len “partneri”). Členský štát široko a účinne zainteresuje všetky príslušné orgány v súlade s národnými pravidlami a praxou, berúc do úvahy potrebu podporiť rovnosť medzi ženami a mužmi a udržateľný rozvoj prostredníctvom integrácie ochrany životného prostredia a požiadaviek na jeho zlepšovanie. Partnerstvo sa bude vykonávať v plnom súlade s príslušnou inštitucionálnou, zákonnou a finančnou jurisdikciou každej kategórie partnerov. Partnerstvo sa bude týkať prípravy a sledovania národného strategického plánu citovaného v článku 15, ako aj prípravy, realizácie a sledovania operačných programov. Členské štáty zaangažujú každého z príslušných partnerov v rámci časového limitu stanoveného pre každé štádium. Článok 9 Pridruženie a proporcionalita Realizácia operačných programov bude v kompetencii členských štátov. Táto kompetencia sa bude vykonávať v súlade s požiadavkami na riadenie a kontrolu, vytýčenými týmto nariadením, na príslušnej teritoriálnej úrovni. Prostriedky, ktoré použije Komisia a členské štáty sa môžu líšiť v závislosti od príspevku zo Spoločenstva. K takému kolísaniu bude dochádzať osobitne, pokiaľ ide o prostriedky používané na hodnotenie, inšpekciu a účasť Komisie v monitorovacích výboroch citovaných v článku 61, ako aj v prípade výročných správ o operačných programoch. Článok 10 Podielové riadenie Rozpočet Spoločenstva pridelený do fondu sa bude realizovať v rámci podielového riadenia medzi členskými štátmi a Komisiou, v súlade s článkom 53 nariadenia Rady (ES) č. 1605/2002. Avšak rozpočet na technickú pomoc citovanú v článku 45(1) realizuje Komisia v rámci priameho riadenia. Členské štáty a Komisia sa postarajú o to, aby boli dodržané zásady zdravého finančného hospodárenia v súlade s článkom 274 Zmluvy. Komisia bude vykonávať svoje kompetencie pri realizácii všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev nasledovnými spôsobmi: Komisia bude kontrolovať existenciu a správne fungovanie systémov riadenia kontroly v členských štátoch, v súlade s kapitolou 1 hlavy VII. Komisia preruší, zadrží alebo zastaví všetky platby podľa článkov 84, 85 a 86, alebo ich časť, ak národné systémy riadenia a kontroly zlyhajú, a uplatní akýkoľvek iný finančný postih, v súlade s postupmi opísanými v článkoch 97 a 98. Komisia bude kontrolovať úhradu v rámci predbežného financovania, a automaticky zruší záväzky príspevkov z rozpočtu v súlade s článkami 78(2), 87 a 91. Uplatnenie týchto opatrení umožní Komisii uistiť sa, či členské štáty využívajú fond zákonným a korektným spôsobom a v súlade so zásadou zdravého finančného hospodárenia v zmysle článkov 27 a 28 nariadenia Rady (ES) č. 1605/2002. Ustanovenia hlavy II druhej časti nariadenia (ES) č. 1605/2002 sa budú týkať pomoci v rámci fondu. Článok 11 Rovnosť medzi mužmi a ženami Členské štáty a Komisia zabezpečia, aby sa v rôznych štádiách realizácie fondu vrátane štádia navrhovania, zavádzania, sledovania a vyhodnocovania podporovala rovnosť medzi mužmi a ženami a perspektívna integrácia pohlaví. Členské štáty zabezpečia, aby boli podporované operácie zveľaďujúce úlohu žien v rybolovnom sektore. KAPITOLA IV Finančný rámec Článok 12 Zdroje a ich sústredenie Zdroje, ktoré sú k dispozícii na prideľovanie z fondu na obdobie 2007 až 2013 budú mať rozsah 4 963 miliónov EUR v cenách roku 2004 v súlade s ročným rozpisom uvedeným v prílohe I. 0,8 % zdrojov uvedených v odseku vyššie bude venovaných na technickú pomoc Komisii uvedenú v článku 45. Na účely ich programovania a nasledovného zahrnutia do celkového rozpočtu Európskych spoločenstiev treba sumy uvedené v odseku 1 indexovať od [….] do [….] na rok. Jednotlivé položky rozpočtových zdrojov uvedených v odseku 1 a neprideľovaných v súlade s odsekom 2 budú také, aby sa dosiahlo významné zameranie na regióny, ktorých sa týka konvergenčný cieľ. Komisia zabezpečí, aby celkové ročné prídely z fondu pre ktorýkoľvek členský štát podľa tohto nariadenia, a z ERDF a ESF podľa nariadenia (ES) č. (….) vrátane príspevku z ERDF na financovanie línie nástrojov Európskeho susedstva a partnerstva podľa nariadenia (ES) č. (….) cez hranice a predvstupových nástrojov podľa nariadenia (ES) č. (….) a z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) podľa nariadenia (ES) č. (…) pochádzajúce zo sekcie smernice EAGGF a prispievajúce k dosiahnutiu konvergenčného cieľa, neprekročili 4 % HDP tohto členského štátu, ako bol, odhadnutý v čase prijatia medziinštitucionálnej dohody. Nariadenia o spomínaných finančných nástrojoch z iných zdrojov než z Európskeho rybolovného fondu obsahujú podobné ustanovenie. Článok 13 Distribúcia financií Komisia dá orientačné rozpisy prídelov na členské štáty k dispozícii na plánovacie obdobie 2007 až 2013, zatiaľ čo vyčlenenie príspevku na konvergenčný cieľ bude založené na nasledovných objektívnych kritériách: veľkosť rybolovného sektoru v členskom štáte, rozsah úprav potrebných pre rybolovné úsilie, úroveň zamestnanosti v rybolovnom sektore a kontinuita opatrení, ktoré sú k dispozícii. HLAVA II STRATEGICKÉ SMERNICE KAPITOLA I STRATEGICKÉ SMERNICE Článok 14 Strategické smernice Spoločenstva Strategické smernice Spoločenstva pre rozvoj spoločnej rybolovnej politiky tvoria rámec pre prípravu a realizáciu fondu. Poskytnú referenčný rámec pre prispievanie fondu do národného strategického plánu citovaného v článku 15. Rada prijme na úrovni Spoločenstva strategické smernice pre udržateľný rozvoj rybolovného a akvakultúrneho sektoru a pobrežných rybolovných oblastí Spoločenstva v období medzi rokmi 2007 a 2013. Tieto smernice budú definovať priority pomoci v rámci tejto osi, ako je definovaná v hlave IV tohto nariadenia. Strategické smernice Spoločenstva sa prijmú procedúrou uvedenou v článku 37 Zmluvy najneskôr tri mesiace po vstupe tohto nariadenia do platnosti. Smernice budú predmetom, ak treba, strednodobej revízie na základe strategického hodnotenia v súlade s článkom 48(4). KAPITOLA II Národný strategický plán Článok 15 Národný strategický plán Do troch mesiacov po prijatí strategických smerníc, pred predložením operačného programu, prijme každý členský štát národný strategický plán týkajúci sa rybolovného sektoru. Národný strategický plán bude po dôkladnej konzultácii s partnermi predložený Komisii, berúc do úvahy zistenia pri hodnotení citovanom v článku 47. Národný strategický plán bude predmetom dialógu medzi členským štátom a Komisiou. Národný strategický plán sa bude týkať všetkých aspektov spoločnej rybolovnej politiky, a stanoví priority, ciele a termíny pre jeho realizáciu, s osobitným ohľadom na: zníženie rybolovného úsilia a kapacity, a identifikovanie zdrojov a termínov pre dodržanie cieľov týkajúcich sa rybolovu a rybolovnej flotily; rozvoj sektoru akvakultúry, spracovateľského priemyslu a marketingu; realizáciu stratégie plnenia požiadaviek inšpekcie a kontroly rybolovných aktivít a zber údajov a informácií v CFP; stratégiu dodávky rybárskych produktov a rozvoj rybolovných aktivít mimo vôd Spoločenstva; stratégiu rozvoja pobrežného pásma a kritériá pre definovanie týchto pásiem. Článok 16 Obsah národného strategického plánu Národný strategický plán obsahuje sumárny popis: stavu rybolovného sektoru ako celku; hodnotenie vplyvu na životné prostredie; orientačný prídel z verejných finančných zdrojov, ktorý je k dispozícii na realizáciu CFP, rozpísaný pre každú národnú prioritu pre pomoc, kde je nevyhnutný podiel čiastočne financovaný z fondu a podiel financovaný z národných verejných zdrojov. KAPITOLA III Strategické sledovanie Článok 17 Strategické hlásenie z Komisie a členských štátov Členské štáty predložia Komisii do 30. apríla 2011 hlásenie o realizácii národného strategického plánu, v ktorom sa zhrnie hlavný vývoj, trendy a problémy vrátane tých, ktoré sa týkajú realizácie strategických smerníc. Komisia do 31. októbra 2011 predloží Európskemu parlamentu, Rade, Ekonomickému výboru a Sociálnemu výboru a Výboru pre regióny správu o realizácii národných strategických plánov a strategické smernice Spoločenstva. Komisia bude informovať výbor fondu citovaný v článku 100. HLAVA III PROGRAMOVANIE KAPITOLA I VšEOBECNÉ USTANOVENIA FONDU Článok 18 Obsah operačného programu Operačné programy budú obsahovať stratégiu, priority a špecifické ciele s ohľadom na spoločnú rybolovnú politiku a ostatné spoločné politiky. Pomoc bude mať výhradne formu operačných programov. Členské štáty zostavia operačný program na národnej úrovni v tesnej spolupráci s regionálnymi a miestnymi ekonomickými a sociálnymi partnermi v rybolovnom sektore a so všetkými ostatnými príslušnými orgánmi v súlade s ich inštitucionálnou štruktúrou. Každý operačný program bude obsahovať: priority, ako sú definované v strategických smerniciach, ich špecifické ciele, ak sa dajú kvantifikovať – kvantifikované, očakávané vplyvy a ich súlad s národným strategickým plánom; súhrnný popis hlavných opatrení predvídaných v súvislosti s uskutočňovaním priorít; doplnenie akciami plánovanými v rámci rozvoja vidieka a ostatnými štrukturálnymi fondami; plán financovania obsahujúci dve tabuľky: v prvej tabuľke bude rozdelenie po rokoch, v súlade s článkom […], súm celkových finančných prídelov uvažovaných ako príspevok z fondu. Plán financovania uvedie osobitne v rámci celkového príspevku prídely stanovené na konvergenčný cieľ. Celkový príspevok z fondu bude v súlade s uplatniteľnou finančnou perspektívou; v druhej tabuľke sa bude špecifikovať pre celé obdobie programu a pre každú prioritu suma finančných prídelov, s ktorou sa počíta v podobe príspevku Spoločenstva a príspevku z národných verejných zdrojov, sadzba príspevku z fondu pre každú prioritu a suma pridelená na technickú pomoc. Kde treba, v tabuľke sa samostatne uvedie príspevok z fondu poskytnutý pre regióny zahrnuté do konvergenčného cieľa, spolu s náprotivkami z národných verejných zdrojov. Operačné programy budú zostavené v súlade so strategickými smernicami a národným strategickým plánom. Článok 19 Zavádzanie opatrení pre operačné programy Každý členský štát zahrnie do príslušných vykonávacích opatrení najmä: stanovenie všetkých inštitúcií citovaných v článku 57 členskými štátmi; popis procedúr pre riadenie operačných programov citovaných v článku 58; akcie zamerané na zlepšenie a modernizáciu spoločnej rybolovnej politiky a na posilňovanie administratívnej kapacity pre správu a inšpekciu fondu; popis hodnotiacich a monitorovacích systémov, ako aj zloženie pozorovacieho výboru citovaného v článkoch 46 a 61 až 63; postupy kontroly realizácie operačného programu citované v článku 60; definícia procedúr za účelom mobilizácie a cirkulácie finančných tokov, aby sa zaručila ich transparentnosť; usporiadanie, aby sa v súlade s článkom 50 zabezpečilo, že operačné programy budú zverejnené; popis procedúr dohodnutých medzi Komisiou a členským štátom za účelom výmeny počítačových dát ohľadne požiadaviek na platby, monitorovanie a hodnotenie, vytýčených v tomto nariadení; stanovenie nezávislého inšpekčného orgánu citovaného v článku 69(3). 2. Pre každú z foriem pomoci poskytovanej v rámci hlavy IV stanovia členské štáty vo svojom operačnom programe podmienky a postupy ich aplikácie. V programe sa najmä jasne uvedie účel každého plánovaného opatrenia. Článok 20 Príprava a schválenie Každý členský štát zostaví operačný program na národnej úrovni po podrobnej konzultácii s partnermi. Program sa predloží Komisii do troch mesiacov po prijatí národného strategického plánu členským štátom. Komisia zhodnotí navrhnutý operačný program, aby zistila, či prispieva k cieľom a prioritám definovaným v strategických smerniciach Spoločenstva a národnom strategickom pláne, berúc do úvahy ex-ante hodnotenie spomenuté v článku 47. Keď Komisia uváži, že nejaký operačný program nie je v súlade so strategickými smernicami Spoločenstva alebo s národným strategickým plánom, požiada, aby členský štát navrhnutý program primerane revidoval. Komisia schváli každý operačný program najneskôr päť mesiacov po jeho formálnom predložení členským štátom, za predpokladu, že operačný program bude zostavený v súlade s článkom 18. Článok 21 Trvanie a revízie Operačné programy budú pokrývať obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Každý operačný program treba znova preskúmať, ak sa objavia ťažkosti s jeho uskutočnením, alebo ak dôjde k významnej strategickej zmene z dôvodov zdravého hospodárenia, a ak treba, bude na zvyšok obdobia revidovaný z iniciatívy členského štátu alebo Komisie, po schválení monitorovacím výborom, ktorý sa spomína v článku 61. Revízie sa zohľadnia, každá osobitne, vo výročných správach Komisie a v akýchkoľvek záveroch o výročných skúmaniach, najmä za účelom revízie alebo posilnenia priorít spoločnej rybolovnej politiky a pri úvahách a záveroch o strednodobom hodnotení citovanom v článku 48. Komisia prijme rozhodnutie za účelom revízie operačných programov do troch mesiacov od formálneho predloženia žiadosti členským štátom. Článok 22 Kumulácia a prekrývanie Počas obdobia platnosti sa bude nejaká operácia kvalifikovať len na jeden príspevok z fondu alebo z iného finančného nástroja Spoločenstva. Členské štáty zabezpečia, aby sa toto ustanovenie dodržiavalo. HLAVA IV Prioritné osi KAPITOLA I OS PRIORÍT 1 OPATRENIA NA MODERNIZÁCIU RYBÁRSKEJ FLOTILY SPOLOČENSTVA Článok 23 Rozsah Fond bude prispievať na financovanie: pomoci z verejných zdrojov pre majiteľov lodí a posádky postihnuté národnými plánmi modernizovať rybárstvo, ak tieto sú súčasťou nasledovného: plánov obnovy, ako sú citované v článku 5 nariadenia (ES) č. 2371/2002; pohotovostných opatrení, ako sú citované v článkoch 7 a 8 nariadenia (ES) č. 2371/2002; národných plánov modernizačného úsilia po neobnovení rybárskej dohody medzi Spoločenstvom a treťou krajinou alebo po podstatnom poklese príležitostí na rybárčenie podľa nejakej medzinárodnej dohody alebo iného usporiadania; plánov riadenia, ako sú citované v článku 6 nariadenia (ES) č. 2371/2002; národných plánov na vystúpenie z flotily s maximálnym trvaním dvoch rokov, ako súčasť záväzkov vytýčených v článkoch 11 až 16 nariadenia (ES) č. 2371/2002 o prispôsobení kapacity rybárskej flotily Spoločenstva. investícií na palubách plavidiel v súlade s článkom 27. sociálne-ekonomickej kompenzácie pri podpore riadenia flotily vrátane odborného školenia. Článok 24 Program modernizačného úsilia v oblasti rybárstva Každý členský štát zostaví svoj strategický národný plán modernizačného úsilia v oblasti rybárstva. V ňom sa odsúhlasí priorita financovania operácií citovaných v článku 23 (a), prvý odsek. Národné plány modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citované v článku 23 (a), prvý odsek budú zahŕňať opatrenia na permanentné zastavenie rybárskych aktivít, v súlade s ustanoveniami článku 25. Môžu zahŕňať aj opatrenia na dočasné zastavenie v súlade s článkom 26, ako aj všetky ostatné relevantné opatrenia uvedené v tejto kapitole. V oblastiach pokrývaných aproximačnými úlohami (Convergence Objective), budú národné plány modernizačného úsilia sociálne-ekonomickú kompenzáciu citovanú v článku 28. V oblastiach nepokrývaných aproximačnými úlohami sa bude požadovať od členských štátov, aby v národných plánoch modernizačného úsilia v oblasti rybárstva predložili sociálne-ekonomické podporné opatrenia. Trvanie národných plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, citovaných v článku 23 (a) neprekročí dva roky. V prípadoch citovaných v článku 23 (a), prvý, druhý a štvrtý odsek, členský štát prispôsobí národné plány do dvoch mesiacov odo dňa rozhodnutia Rady alebo Komisie. V prípadoch citovaných v článku 23 (a), tretí odsek, členské štáty prijmú reštrukturalizačné plány týkajúce sa plavidiel a postihnutých rybárov, do dvoch mesiacov od oznamu obdržaného od Komisie. Článok 25 Pomoc z verejných zdrojov v prípadoch trvalého zastavenia Fond poskytne pomoc pri čiastočnom financovaní trvalého zastavenia rybárskych aktivít plavidiel, za predpokladu, že toto tvorí súčasť plánu modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaného v článku 23 (a). Definitívne zastavenie rybárskych aktivít nejakého plavidla sa môže dosiahnuť len šrotovaním plavidla alebo jeho preradením pre neziskové účely. Pomoc z verejných prostriedkov v prípade definitívneho zastavenia rybárskych aktivít, vyplácaná vlastníkom plavidiel, sa bude týkať rybárskej kapacity plavidla, a – kde sa to hodí – rybárskych práv s tým spojených. Aby sa uľahčilo zavádzanie národných plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, môžu členské štáty vypísať verejné tender, alebo si vyžiadať ponuky. Členské štáty takisto môžu upraviť úroveň pomoci z verejných prostriedkov berúc do úvahy najlepší pomer nákladov a účinku, na základe jedného alebo viacerých nasledovných objektívnych kritérií: Cena rybárskeho plavidla dosiahnutá na národnom trhu, alebo jeho poisťovacia hodnota; obrat plavidla; vek plavidla a jeho tonáž, alebo výkon motora vyjadrený v GT alebo v kW. Každý z členských štátov oznámi pre výročnú správu o zavádzaní podľa článku 65 výsledky dosiahnuté pri realizácii plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva. Výsledky sa budú merať za použitia príslušných indikátorov definovaných v operačných programoch. Článok 26 Pomoc z verejných prostriedkov poskytovaná v prípade dočasného zastavenia aktivít V kontexte plánov modernizačného úsilia v oblasti rybárstva citovaných v článku 23 (a), prvý, druhý a štvrtý odsek, môže fond prispievať na financovanie opatrení pomoci v prípadoch dočasného zastavenia rybárskych aktivít v prospech rybárov a vlastníkov plavidiel maximálne na jeden rok, pričom táto lehota sa môže predĺžiť o ďalší rok. Tieto opatrenia v prípade dočasného zastavenia budú sprevádzané plánom modernizačného úsilia v oblasti rybárstva, ktoré do dvoch rokov zaručia trvalé zníženie kapacity rovné prinajmenšom zníženiu rybárskeho úsilia vyplývajúcemu z dočasného zastavenia. Fond môže prispievať na financovanie dočasného zastavenia príjmov rybárov a vlastníkov plavidiel maximálne na šesť mesiacov v prípade prírodnej katastrofy alebo inej výnimočnej udalosti, ktorá nie je dôsledkom opatrení na konzerváciu zdrojov. Každý rok členské štáty oznámia vo výročnej správe o zavádzaní, citovanej v článku 65 výsledky dosiahnuté pri zavádzaní opatrení na dočasné zastavenie rybárskych aktivít. Opakované sezónne zastavenie rybárskych aktivít sa neberie do úvahy pre refundáciu platov alebo iných platieb podľa tohto nariadenia. Článok 27 Investície na palubách rybárskych plavidiel a do selektivity Fond môže prispievať na financovanie zariadenia: citované v článku 11(5) nariadenia (ES) č. 2371/2002; umožňujúce, aby sa úlovok mohol uchovávať na palube, ak jeho vyhadzovanie už nie je povolené; ktoré je súčasťou poloprevádzkových projektov pokrývajúcich prípravu alebo skúšanie nových technických opatrení po obmedzený čas, nariadených Radou alebo Komisiou; určeného na zníženie vplyvu rybárstva na biotopy a morské dno a na nekomerčné druhy, s výnimkou rybolovných zariadení. Fond môže prispievať na financovanie investícií na dosiahnutie selektivity rybolovných zariadení, za predpokladu, že predmetné plavidlo je postihnuté plánom obnovy spomínaným v článku 23(a), prvý odsek, že sa zmení technika rybolovu, alebo že sa opúšťa jedno rybné hospodárstvo a prechádza sa na iné, kde stav zdrojov umožňuje rybolov, a že investícia sa týka výhradne prvej výmeny rybolovných zariadení. Okrem prípadov popísaných v odseku 2, môže fond prispievať na financovanie prvej výmeny rybolovného zariadenia, za predpokladu, že nové zariadenie je selektívnejšie a vyhovuje uznaným enviromentálnym kritériám a praktikám, ktoré prekračujú jestvujúce regulačné záväzky. Článok 27a Maloobjemový pobrežný rybolov Na účely tohto článku sa pod ‘maloobjemovým pobrežným rybolovom’ rozumie rybolov realizovaný na rybárskych plavidlách o celkovej dĺžke do 12 metrov nevyužívajúcich vlečné rybolovné zariadenie, ako sú citované v tabuľke 2, prílohy I nariadenia Komisie (ES) č. 26/2004 zo dňa 30. decembra 2003 týkajúceho sa registra rybárskych plavidiel Spoločenstva ([12]). Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 27 tohto nariadenia v prospech maloobjemového pobrežného rybolovu, pomer finančnej účasti súkromnej sféry uvedený v rámci skupiny 2 tabuľky v prílohe II, sa znižuje o 20 %. Tam, kde fond poskytuje financovanie opatrení podľa článku 28 tohto nariadenia, platia pomery uvedené v rámci skupiny 3 prílohy II. Fond môže prispievať na vyplácanie prémií pre rybárov a vlastníkov plavidiel zaoberajúcich sa maloobjemovým pobrežným rybolovom, aby: sa zlepšilo riadenie a kontrola podmienok prístupu do určitých rybolovných oblastí; sa podporila výroba, spracovanie a uvádzanie rybích výrobkov na trh; sa podporovali dobrovoľné kroky vedúce k zníženiu rybárskeho úsilia s cieľom konzervácie zdrojov; sa využívali technické inovácie (techniky selektívnejšieho rybolovu prekračujúce príslušné regulačné požiadavky) nezvyšujúce rybárske úsilie; Platia pomery vytýčené v rámci skupiny 3 tabuľky v prílohe II tohto nariadenia. Článok 28 Sociálne-ekonomická kompenzácia za riadenie flotily Fond môže prispievať na financovanie sociálno-ekonomických opatrení navrhnutých členskými štátmi pre rybárov postihnutých vývojom v rybárstve, ktoré zahŕňanú: diverzifikáciu aktivít s výhľadom na podporu zamestnanosti pre ľudí aktívne zamestnaných v rybárskom sektore; schémy rekvalifikácie v povolaniach mimo morského rybolovu; časný odchod z rybárskeho sektoru vrátane časného odchodu do dôchodku. Fond môže takisto prispievať na financovanie doškoľovacích opatrení a stimulácie doškoľovania pre mladých rybárov, ktorí by sa prvýkrát chceli stať vlastníkmi rybárskeho plavidla. KAPITOLA II OS PRIORÍT 2 AKVAKULTÚRA, SPRACOVANIE UVÁDZANIE RYBÍCH A AKVAKULÚRNYCH VÝROBKOV NA TRH Článok 29 Investície do akvakultúry Fond môže podporovať investície do akvakultúry, pričom špecifické ciele treba zahrnúť do národných strategických plánov citovaných v článku 15. Takéto investície môžu pokrývať výstavbu, rozširovanie, zariadenia a modernizáciu výrobných inštalácií, najmä s ohľadom na zlepšovanie podmienok týkajúcich hygieny, zdravia ľudí i zvierat a kvality výrobkov, alebo znižovania negatívneho vplyvu na životné prostredie. Prevod vlastníctva firiem pod pomoc od Spoločenstva nespadá. Kde sa realizujú investície na účely garantovania súladu s normami Spoločenstva, práve zavedenými pre oblasť životného prostredia, zdravia ľudí i zvierat, hygieny a životných podmienok zvierat, pomoc môže byť poskytnutá s ohľadom na garantovanie súladu s týmito novými normami len v rámci časových medzí stanovených legislatívou Spoločenstva. Fond nebude pomáhať pri investíciách zameraných na zvýšenie výroby výrobkov, ktoré si nenájdu cestu na trh, alebo ktoré by mohli nepriaznivo vplývať na politiku zachovania rybolovných zdrojov. Pomoc sa nebude poskytovať ani projektom citovaným v prílohe II k smernici 85/337/EHS[13], ohľadne ktorých informácie citované v prílohe IV k tejto smernici neboli poskytnuté. Článok 30 Opatrenia prichádzajúce do úvahy Fond bude pomáhať pri investíciách tak, že pomôže dosiahnuť jeden alebo viac z nasledovných cieľov: diverzifikácia v prospech nových druhov a produkcia druhov, ktoré majú dobré vyhliadky presadiť sa na trhu; zavedenie metód chovu, ktoré podstatne znižujú vplyv na životné prostredie, v porovnaní s bežnou praxou v rybolovnom sektore; podpora tradičným akvakultúrnym aktivitám dôležitým pre zachovanie tak ekonomických, ako aj sociálnych štruktúr a životného prostredia; opatrenia všeobecného záujmu týkajúce sa akvakultúry, ako sú citované v kapitole III tohto titulu, a profesionálne školenie; kompenzácia za použitie akvakultúrnych výrobných metód pomáhajúcich chrániť životné prostredie a konzervovať prírodu; zavedenie opatrení na ochranu zdravia ľudí zvierat; Investičná pomoc bude vyhradená pre najmenšie a malé firmy. Článok 31 Podpora akvaenvironmentálnych opatrení Fond môže pomáhať poskytovaním kompenzácie za využívanie akvakultúrnych výrobných metód, ktoré chránia a zlepšujú životné prostredie a uchovávajú prírodu, aby sa vyhovelo cieľom Spoločenstva ohľadne rybolovu a životného prostredia. Účelom podpory je povzniesť: formy akvakultúry zahŕňajúce ochranu a zlepšovanie životného prostredia, prírodné zdroje, genetickú diverzitu a správu krajiny, ako aj tradičné rysy akvakultúrnych zón; účasť na eko-manažmente Spoločenstva a kontrolnej schéme založenej na nariadení (ES) č. 761/2001 Európskeho parlamentu a Rady[14]; organickú akvakultúru v zmysle nariadenia (EHS) č. 2092/91[15]. Aby sa dosiahli ciele spadajúce pod tento článok, , patróni projektov sa musia zaviazať, že budú plniť akvaenvironmentálne požiadavky najmenej päť rokov, čím sa prekračuje rámec bežnej dobrej akvakultúrnej praxe. Výhody takýchto záväzkov treba demonštrovať ex ante odhadom vplyvu, ktorý vykoná orgán určený členským štátom. Maximálny ročný rozsah pomoci z verejných zdrojov poskytovanej ako kompenzácia za akvakultúrne podnikanie bude členský štát každoročne definovať vo svojom operačnom programe na základe nasledovných kritérií: strata potenciálnych ziskov; dodatočné náklady, ktoré môžu vyplynúť z využívania akvaenvirontálnych metód, a napokon potreba poskytovať finančnú podporu za účelom uskutočnenia projektu. Článok 32 Opatrenia týkajúce sa zdravia ľudí a zvierat Fond môže pomáhať: poskytovanie kompenzácií farmárom chovajúcim ustrice ako dočasnej subvencie zberu chovaných mäkkýšov. Maximálne trvanie poskytovania takejto kompenzácie bude šesť mesiacov za celé obdobie 2007-2013. Kompenzácia môže byť poskytnutá, keď kontaminácia mäkkýšov v dôsledku rýchleho rozmnoženia planktónu produkujúceho toxíny alebo planktónu obsahujúceho biotoxíny spôsobí zákaz zberu z dôvodov ochrany verejného zdravia: viac než štyri mesiace po sebe; keď strata utrpená v dôsledku zákazu zberu prekročí 35% ročného obratu predmetnej firmy, v prepočte na priemerný obrat firmy za predchádzajúce tri roky. financie na likvidáciu patologických rizík v akvakultúre, ak je plán porážok schválený Komisiou za podmienok rozhodnutia 90/424/EHS[16]. Článok 33 Investície do spracovania a marketingu Fond môže podporovať, pri osobitnej stratégii, ktorú treba zahrnúť do národných strategických plánov, investície do spracovania rybích a akvakultúrnych produktov pre priamu konzumáciu ľuďmi a uvádzanie na trh. Táto pomoc je obmedzená na malé a najmenšie podniky. Takéto investície sa môžu týkať výstavby, rozšírenia, zariadenia a modernizácie firiem, najmä s ohľadom na zlepšenie podmienok týkajúcich sa hygieny, zdravia ľudí i zvierat a kvality výrobkov, alebo s ohľadom na zníženie negatívneho vplyvu na životné prostredie. Prevod vlastníctva firmy pod pomoc Spoločenstva nespadá. Kde sa realizujú investície na účely garantovania súladu s normami Spoločenstva, práve zavedenými pre oblasť životného prostredia, zdravia ľudí i zvierat, hygieny a životných podmienok zvierat, pomoc môže byť poskytnutá s ohľadom na garantovanie súladu s týmito novými normami len v rámci časových medzí stanovených legislatívou Spoločenstva. Článok 34 Opatrenia prichádzajúce do úvahy Fond bude podporovať investície v oblasti spracovania a marketingu v prípade výstavby, rozširovania, vybavenia a modernizácie firiem. Investície podľa odseku 1 budú prispievať k zachovaniu alebo zvýšeniu zamestnanosti v rybnom sektore a k dosiahnutiu jedného alebo viacerých z nasledovných cieľov: zlepšenie pracovných podmienok a profesionálne vzdelávanie; zlepšenie a sledovanie verejného zdravia, podmienok hygieny alebo kvality výrobkov; zníženie negatívneho vplyvu na životné prostredie; pomoc pri zlepšení využívania málo využívaných druhov, vedľajších produktov a odpadu; zavádzanie nových technológií alebo rozvoj elektronického obchodu; marketing výrobkov pochádzajúcich hlavne z miestnej rybárskej flotily. Pomoc Spoločenstva sa nebude poskytovať pre investície týkajúce sa maloobchodu. KAPITOLA III OS PRIORÍT 3 OPATRENIA SPOLOČNÉHO ZÁUJMU Článok 35 Zásady pomoci Fond môže pomáhať pri spoločných akciách obmedzeného trvania, ktoré by normálne boli podporované súkromným sektorom, a ktoré sa realizujú za aktívnej podpory samotných operátorov, alebo organizácií fungujúcich v mene výrobcov alebo iných organizácií uznaných riadiacim orgánom, a ktoré napomáhajú dosiahnutie cieľov spoločnej rybárskej politiky. Článok 36 Spoločná akcia Fond bude podporovať spoločné akcie zamerané na: trvalé prispievanie k lepšiemu riadeniu alebo konzervácii zdrojov, alebo k transparentnosti trhov v oblasti rybích a akvakultúrnych výrobkov, alebo týkajúce sa spoločných investícií do rozvoja chovných miest, spracovania odpadu alebo nákupu výrobkov, spracovania, alebo marketingu zariadení, alebo podporu partnerstva medzi vedcami a operátormi v rybnom sektore, alebo prispievanie k cieľom vytýčeným v článku 27a(4) tohto nariadenia. Článok 37 Opatrenia zamerané na ochranu a rozvoj vodnej fauny Fond môže napomáhať akcie spoločného záujmu zamerané na ochranu a rozvoj vodnej fauny, s výnimkou priameho znova zarybnenia. Tieto akcie musia prispievať k zlepšeniu vodného životného prostredia. Tieto akcie sa budú týkať inštalácie statických i mobilných zariadení na ochranu a rozvoj vodnej fauny, alebo na regeneráciu vnútrozemských vodných ciest vrátane miest pre trenie rýb a migračných trás pre migrujúce druhy. Akcie musia byť realizované vo verejných alebo poloverejných inštitúciách, uznaných obchodných organizáciách alebo v iných inštitúciách vymenovaných k tomu účelu správnym orgánom. Článok 38 Rybárske prístavy Fond môže podporovať investície do rybárskych prístavov v záujme všetkých rybárov využívajúcich prístav, a pomáhať zlepšovať služby ponúkané rybárom. Investície sa budú týkať: Zlepšenia podmienok, za ktorých sa v prístavoch vykladajú, spracovávajú a skladujú rybárske produkty; poskytovania paliva, ľadu, vody a elektriny; údržby rybárskych plavidiel a opravy zariadenia; zlepšovania mól za účelom zlepšenia bezpečnosti počas vykladania alebo nakladania produktov; počítačového riadenia rybárskych aktivít. Článok 39 Podpora a rozvoj nových trhov Fond môže podporovať spoločné akcie zamerané na zavedenie politiky kontroly kvality a zvyšovania hodnoty, podporu alebo rozvoj nových trhov pre rybárske a akvakultúrne produkty. Akcie nemôžu byť zamerané na ochranné známky, ani sa nemožno odvolávať na špecifické krajiny alebo zemepisné oblasti, s výnimkou prípadov produktov uznaných v rámci podmienok citovaných nariadením Rady (EHS) č. 2081/92[17]. Investície sa budú týkať: Vedenia národných a nadnárodných reklamných kampaní; likvidácie nadbytočných alebo nedostatočne preskúmaných druhov, ktoré sa vyhadzujú, alebo ktoré nie sú obchodne zaujímavé; zavedenia politiky kontroly kvality pre rybárske a akvakultúrne produkty; podpory produktov získavaných s použitím metód vyznačujúcich sa nízkym vplyvom na životné prostredie; podpory produktov uznaných v rámci ustanovení nariadenia (EHS) č. 2081/92; certifikátov kvality; značenia vrátane značenia produktov nachytaných s pomocou environmentálne priaznivých metód rybolovu; kampaní reklamy produktov alebo kampaní na zlepšenie obrazu rybárskeho sektoru; zavedenia prieskumov trhu. Článok 40 Pilotné projekty Fond môže podporovať pilotné projekty zamerané na získavanie a šírenie nových technických znalostí a realizované ekonomickým operátorom, uznaným obchodným združením alebo iným príslušným orgánom vymenovaným pre tento účel riadiacim orgánom, v spolupráci s nejakým vedeckým alebo technickým orgánom. Pre pilotné projekty citované v predchádzajúcom odseku treba: testovať, za kvázi reálnych podmienok vo výrobnom sektore, technickú alebo finančnú životaschopnosť inovačnej technológie s cieľom nadobudnutia a šírenia technických a finančných poznatkov o testovanej technológii; umožniť vykonávanie testovania plánov riadenia a plánov dotácií v oblasti rybárstva vrátane – ak treba – zriadenia oblastí bez rybolovu, aby sa zhodnotili biologické a finančné dôsledky a experimentálne opätovné zarybnenie. Pilotný projekt musí vždy zahŕňať primeranú vedeckú podporu, aby sa dosiahli významné výsledky. Výsledky projektov financovaných podľa odseku 1 budú predmetom technických správ dostupných verejnosti. Článok 41 Modifikácia alebo opätovného zaradenie rybárskych plavidiel Fond môže podporovať modifikáciu rybárskych lodí na účely výcviku alebo výskumu v rybárskom sektore zo strany verejných alebo poloverejných inštitúcií, pod vlajkou členského štátu. Fond môže podporiť akcie za účelom opätovného zaradenia rybárskeho plavidla do neziskových aktivít mimo profesionálneho rybolovu. KAPITOLA IV PRORITNÁ OS 4 UDRŽATEĽNÝ ROZVOJ POBREŽNÝCH RYBOLOVNÝCH OBLASTÍ Článok 42 Rozsah pomoci Fond bude poskytovať pomoc, popri ostatných nástrojoch Spoločenstva, s cieľom udržateľného rozvoja a zlepšovania kvality života v príslušných pobrežných rybolovných oblastiach ako súčasť celkovej stratégie, ktorá vyžaduje podporu zavádzaniu cieľov spoločnej rybárskej politiky, s osobitným ohľadom na jej sociálno-ekonomické dôsledky. Opatrenia pre udržateľný rozvoj pobrežných rybolovných oblastí budú usilovať o: udržanie ekonomickej a sociálnej prosperity týchto oblastí a zhodnotenie rybárskych a akvakultúrnych produktov; udržanie a rozvoj pracovných príležitostí v pobrežných rybolovných oblastiach prostredníctvom podpory diverzifikácie alebo ekonomickej a sociálnej reštrukturalizácie oblastí, ktoré čelia sociálno-ekonomickým ťažkostiam v dôsledku zmien v rybárskom sektore; podporu kvality pobrežného životného prostredia; podporu a rozvoj spolupráce medzi národnými a nadnárodnými pobrežnými rybolovnými oblasťami. Každý členský štát zahrnie do svojho operačného programu zoznam oblastí, ktoré dozreli pre podporu z fondu v rámci udržateľného rozvoja pobrežných oblastí. Pobrežná rybolovná oblasť je vo všeobecnosti menšia než NUTS III, s pobrežím mora alebo jazera, alebo vrátane ústia rieky, ktoré má súvislosť s rybolovom. Územie musí byť z geografického, oceánografického, ekonomického a sociálneho hľadiska dostatočne súvislé. Oblasť musí byť riedko zaľudnená, musí mať značný podiel zamestnanosti v rybárskom sektore, rybolov musí byť na ústupe, a v oblasti nesmie byť žiadna obec nad 100 000 obyvateľov. Členský štát bude informovať Komisiu o oblastiach pripadajúcich do úvahy podľa odseku 3. Článok 43 Opatrenia prichádzajúce do úvahy Podpora udržateľného rozvoja pobrežných rybolovných oblastí sa môže poskytovať na: reštrukturalizáciu a presmerovanie ekonomických aktivít, najmä na podporu zelenej turistiky, za predpokladu, že tieto akcie nebudú mať za následok zvýšenie rybárskeho úsilia; diverzifikačné aktivity prostredníctvom podpory viacnásobného zamestnania pre ľudí, ktorí sú zamestnaní v rybolovnom sektore, vytváraním dodatočných alebo náhradných pracovných príležitostí mimo rybolovného sektory; miestne komerčné využitie darov mora; podporu zatváraných rybárstiev prostredníctvom zavádzania a reklamy turistických aktivít; ochranu morského, jazerného a pobrežného životného prostredia, aby sa udržala jeho príťažlivosť, obnovu a rozvoj pobrežných osád a dedín a ochranu a kapitalizáciu prírodného a architektonického dedičstva; obnovenie výrobného potenciálu v rybolovnom sektore, ak bol narušený prírodnými alebo priemyselnými katastrofami; podporu medziregionálnej a nadnárodnej spolupráce medzi činiteľmi v pobrežných rybolovných oblastiach, hlavne prostredníctvom vytvárania sietí a šírením najlepšej praxe; nadobúdanie organizačných a prezentačných skúseností na prípravu a zavádzanie miestnej rozvojovej stratégie. Fond môže financovať na sekundárnej báze až 15 % príslušnej osi, opatrenia na podporu zlepšenia profesionálnych návykov, prispôsobivosti pracovníkov a prístupu k zamestnaniu, najmä v prípade žien, za predpokladu, že tieto opatrenia sú integrálnou súčasťou stratégie udržateľného rozvoja pobrežných oblastí, a že majú priamu súvislosť s opatreniami popísanými v prvom odseku. Podpora poskytovaná podľa odseku 1 sa nesmie týkať obnovy alebo modernizácie rybárskych plavidiel. Príjemcovia podpory poskytovanej podľa bodov (a) a (b) prvého odseku a podľa odseku 2 tohto článku musia byť alebo osoby zamestnané v rybolovnom sektore, alebo osoby zamestnané v sektore od rybolovného sektoru závislom. Ak nejaké opatrenie v rámci tohto článku spadá i pod iný nástroj podpory v rámci Spoločenstva, členský štát objasní v návrhu svojho programu, či je podporovaný z fondu, alebo prostredníctvom iného nástroja Spoločenstva pre poskytovanie podpory. Článok 44 Účasť na udržateľnom rozvoji pobrežných rybolovných oblastí Akcie na pomoc udržateľnému rozvoju pobrežných rybolovných oblastí bude realizovať na danom území skupina partnerov z verejného alebo súkromného sektoru, v ďalšom nazývaná “pobrežná akčná skupina” (PAS). Každá PAS zriadená v súlade so zákonmi členského štátu bude zostavená transparentne po verejnom vypísaní ponúk. Za operácie vykonávané z iniciatívy PAS bude v najmenej dvoch tretinách projektov zodpovedný súkromný sektor. PAS sa môžu kvalifikovať na podporu z fondu za predpokladu, že vykonávajú integrované akcie v rámci miestneho rozvoja založené na procesoch vedených zdola nahor a aplikovaných na danom území, alebo na špecifickej kategórii osôb alebo typov projektov. Členský štát sa postará, aby PAS mala dostatočnú administratívnu a finančnú kapacitu na to, aby úspešne dokončila plánované akcie. Územie pokrývané PAS musí byť súvislé a musí mať dostatočný kritický potenciál v zmysle ľudských, finančných a ekonomických zdrojov na podporu životaschopnej rozvojovej stratégie. PAS v danom členskom štáte alebo regióne budú mať v závislosti od špecifickej povahy inštitucionálnej štruktúry formu spojeného združenia s takým štatútom, aby sa zaručilo ich správne fungovanie. KAPITOLA V OS PRIORÍT 5 TECHNICKÁ POMOC Článok 45 Technická pomoc Z iniciatívy a/alebo v mene Komisie môže fond v rámci najviac 0,80 % svojich ročných dotácií financovať prípravu, sledovanie, administratívnu a technickú podporu, hodnotenie, audit a inšpekčné opatrenia potrebné na uskutočnenie tohto nariadenia. Tieto akcie sa vykonávajú v súlade s článkom 53(2) nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 a akýchkoľvek iných ustanovení tohto nariadenia a jeho vykonávacích pravidiel, platných pre túto formu realizácie rozpočtu. Tieto akcie budú zahŕňať: štúdie súvisiace s návrhom strategických smerníc Spoločenstva a výročnej správy Komisie; hodnotenia, expertné hlásenia, štatistika a štúdie vrátane všeobecných, týkajúcich sa operácií fondu; opatrenia zamerané na partnerov, príjemcov pomoci z fondu a na širokú verejnosť vrátane informačných opatrení; opatrenia na šírenie informácií, budovanie sietí, pozdvihnutie vedomia, podporu spolupráce a výmenu skúseností v rámci Spoločenstva; inštaláciu, operáciu a vzájomné prepojenie počítačových systémov riadenia, sledovania, inšpekcie a hodnotenia; zlepšenie metód hodnotenia a výmenu in formácií o praxi v tejto oblasti; zriadenie nadnárodných sietí a sietí v rámci Spoločenstva zložených z činiteľov udržateľného rozvoja pobrežných rybolovných oblastí s ohľadom na podporu výmeny skúseností a pestovania najlepších zvyklostí, stimuláciu a zavádzanie nadregionálnej a nadnárodnej spolupráce a šírenia informácií. Z iniciatívy členského štátu môže fond financovať v rámci každého operačného programu akcie týkajúce sa prípravy, riadenia, sledovania, hodnotenia, publicity, kontroly a auditu pomoci operačným programom do výšky 5 % celkovej sumy vymedzenej na každý operačný program. Z iniciatívy členského štátu môže fond financovať aj akcie v rámci každého operačného programu týkajúce sa zlepšovania administratívnych kapacít členských štátov, všetky regióny ktorých spadajú pod aproximačné úlohy (Convergence Objective). HLAVA V ÚČINNOSŤ A/ALEBO PUBLICITA POMOCI KAPITOLA I VYHODNOTENIE OPERAČNÝCH PROGRAMOV Článok 46 Všeobecné ustanovenia Operačné programy budú predmetom ex ante, priebežných a ex post hodnotení v súlade s ustanoveniami článkov 47 až 49. Hodnotenia budú zamerané na zlepšenie kvality a účinnosti pomoci poskytovanej z fondu a na zavedenie operačných programov. Takisto budú hodnotiť vplyv operačných programov s ohľadom na strategické smernice Spoločenstva, národné strategické plány a špecifické problémy ovplyvňujúce členské štáty, keď berú do úvahy potreby udržateľného rozvoja v rybolovnom sektore, ako aj vplyv na životné prostredie. Účinnosť pomoci z fondu sa bude hodnotiť na základe nasledovných kritérií: Celkový vplyv pomoci z fondu na ciele vytýčené v článku 4 tohto nariadenia; vplyv priorít zapracovaných do programov. Hodnotiace činnosti citované v odseku 1 budú organizované v kompetencii členských štátov alebo Komisie, podľa okolností, v súlade so zásadou proporcionality a na základe partnerstva medzi Komisiou a členským štátom. Členský štát poskytne ľudské a finančné zdroje potrebné pre vykonanie hodnotení, organizáciu výroby a zhromaždenie potrebných údajov, a použitie rôznych typov informácií poskytovaných monitorovacím systémom. Komisia rozhodne o metódach hodnotenia a normách, ktoré sa použijú na základe postupu citovaného v článku 100(3). Hodnotenie vykonajú nezávislí hodnotitelia. Výsledky sa budú publikovať, pokiaľ proti tomu nebude výslovne namietať orgán zodpovedný za hodnotenie, v súlade s ustanoveniami nariadenia (ES) č. 1049/2001 Európskeho parlamentu a Rady.[18] Hodnotenia sa budú financovať z rozpočtu na technickú pomoc na operačné programy, ak sa budú vykonávať v kompetencii členského štátu a z rozpočtu na technickú pomoc Komisie, ak sa budú vykonávať v jej kompetencii. Článok 47 Hodnotenie ex ante Hodnotenie ex ante bude zamerané na to, aby sa zaručila kompatibilita medzi strategickými smernicami Spoločenstva, národnými strategickými plánmi a operačnými programami, ako aj aby sa optimizovali dotácie operačných programov z rozpočtových zdrojov, a aby sa zvýšila kvalita programov. Členské štáty vykonajú ex ante hodnotenie na úrovni operačného programu na zásade proporcionality, a v súlade s metódami hodnotenia a normami, ktoré budú definované v rámci procedúry citovanej v článku 46(5). Článok 48 Priebežné hodnotenie Priebežné hodnotenie bude zamerané na skúmanie účinnosti celého operačného programu alebo jeho časti s cieľom modifikovať program tak, aby sa zlepšila kvalita pomoci a realizácia programu. Priebežné hodnotenia sa budú vykonávať pre operačný program v súlade so zásadou proporcionality na základe harmonogramu, ktorý umožní vziať do úvahy zistenia v prípade, že program sa rozšíri. Priebežné hodnotenie sa bude organizovať na zodpovednosť členských štátov a z iniciatívy riadiacich orgánov, za konzultácií s Komisiou a v súlade s metódami a normami hodnotenia, ktoré sú definované postupom citovaným v článku 46(5). Hodnotenia sa budú predkladať monitorovaciemu výboru operačného programu a Komisii. Komisia prejedná priebežné hodnotenia realizácie strategických smerníc na základe harmonogramu umožňujúceho využitie výsledkov pri každom rozhodovaní týkajúcom sa pokračovania programov. Článok 49 Hodnotenie ex post Hodnotenie ex post skúma stupeň využitia zdrojov, účinnosť operačného programu a jeho vplyv ohľadne všeobecných cieľov vytýčených v článku 4 a strategických smerníc Spoločenstva. Bude skúmať faktory, ktoré prispeli k úspechu alebo neúspechu uskutočnenia operačných programov, okrem iného aj z hľadiska udržateľnosti a najlepších zvyklostí. Hodnotenie ex post sa bude vykonávať z iniciatívy a na zodpovednosť Komisie, za konzultácií s členským štátom a riadiacim orgánom, ktorý bude zhromažďovať informácie pre uskutočnenie hodnotenia. Hodnotenie ex post sa ukončí najneskôr 31. decembra 2015. KAPITOLA II Informácie a publicita Článok 50 Informácie a publicita Členské štáty poskytnú informácie o spolufinancovaných programoch a operáciách, a zverejnia ich. Informácie budú určené európskym občanom. Sústredia sa na osvetlenie úlohy Spoločenstva, a majú demonštrovať istotu, že poskytovanie pomoci z fondu je transparentné. Riadiaci organ bude zodpovedný za: zabezpečenie, že operačný program bude zverejnený pre potenciálnych príjemcov, obchodné združenia, ekonomických a sociálnych partnerov, organizácie presadzujúce rovnaké práva a možnosti, nevládne organizácie v oblasti životného prostredia, a nevládne organizácie zainteresované na úseku rybolovu. Riadiaci organ ich bude informovať o príležitostiach ponúkaných pomocou a o pravidlách a metódach, ktorými sa riadi prístup k financovaniu; informovanie príjemcov o sume spolufinancovania z prostriedkov Spoločenstva; informovanie európskych občanov o úlohe, ktorú hrá Spoločenstvo v operačných programoch, a o ich výsledkoch, a takisto za zabezpečenie, že príjemcovia budú informovať európskych občanov o tejto úlohe. Členské štáty každý rok upovedomia Komisiu o iniciatívach podniknutých na účely citované v tomto článku. HLAVA V FINANčNÝ PRÍSPEVOK Z FONDU KAPITOLA I PRÍSPEVOK Z FONDU Článok 51 Intenzita pomoci z verejných prostriedkov Maximálna intenzita pomoci z verejných prostriedkov je stanovená v tabuľke v prílohe II k tomuto nariadeniu. Článok 52 Príspevok z fondu V rozhodnutí o prijatí operačného programu sa stanoví maximálny príspevok z fondu na každú prioritu. Príspevok z fondu sa vypočíta vzhľadom na celkové výdavky z verejných prostriedkov. Príspevok z fondu sa stanoví na každú prioritu. Bude predmetom nasledovných obmedzení: 75 % výdavkov z verejných prostriedkov čiastočne financovaných z fondu v spôsobilých regiónoch v rámci Convergence Objective; 50 % výdavkov z verejných prostriedkov pre operačné programy v ostatných regiónoch nespôsobilých v rámci Convergence Objective; 85 % výdavkov z verejných prostriedkov pre tú časť operačných programov, ktoré sa týkajú najodľahlejších regiónov a odľahlých gréckych ostrovov. V prípade zmäkčenia limitov uvedených v odseku 3 bude pomoc z fondu 85 % výdavkov z verejných prostriedkov na akcie spadajúce pod článok 23(a), prvý odsek pokrývaných v rámci Convergence Objective; 65 % výdavkov z verejných zdrojov na akcie spadajúce pod článok 23(a), prvý odsek pre regióny mimo aproximačných úloh (Convergence Objective). Minimálny príspevok z fondu na jednu prioritu bude vo výške 20 % z výdavkov hradených z verejných prostriedkov. Opatrenia technickej pomoci zavedené z iniciatívy alebo v mene Komisie môžu byť financované do výšky 100 %. Celková suma podpory poskytnutej nejakej operácii z fondu a z iných prostriedkov pomoci poskytovanej z rozpočtu Spoločenstva nesmie prekročiť 90 % pomoci pridelenej operácii z verejných výdavkov. Článok 53 Neakumulovanie Priorita alebo operácia môže počas obdobia spôsobilosti čerpať príspevky z nie viac než jedného fondu Spoločenstva súčasne. Operácia môže čerpať príspevky z nie viac než jedného operačného programu súčasne. Článok 54 Spôsobilosť výdavkov Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený príjemcom na uskutočnenie nejakej operácie medzi 1. januárom 2007 a 31. decembrom 2015. Spolufinancované operácie nesmú byť ukončené pred počiatočným dátumom pre spôsobilosť. Výdavok bude spôsobilý na príspevok z fondu, len ak bude skutočne vynaložený na operácie schválené riadiacim orgánom operačného programu, alebo v rámci jeho právomoci, v súlade s kritériami vytýčenými vopred monitorovacím výborom. Nový výdavok zavedený pri revízii operačného programu bude spôsobilý odo dňa prijatia požiadavky na zmenu operačného programu Komisiou. Pravidlá ohľadne spôsobilosti výdavku budú stanovené na národnej úrovni, okrem výnimiek, stanovených týmto nariadením. Nasledovné výdavky nie sú spôsobilé: DPH; úroky z dlžoby; nákup pôdy v množstve nad 10 % celkových spôsobilých výdavkov pre predmetnú akciu; ubytovanie. Ustanovenia odsekov 1 až 3 tohto článku budú platiť bez ohľadu na ustanovenia článku 45. Článok 55 Trvanie operácií Členský štát alebo riadiaci organ sa postará, aby si nejaká operácia uchovávala podporu z fondu len vtedy, ak táto operácia neabsolvuje počas siedmich rokov odo dňa rozhodnutia o financovaní príslušným národným orgánom alebo riadiacim orgánom podstatnú zmenu: ovplyvňujúcu jej povahu alebo podmienky jej realizácie, alebo poskytujúcu firme alebo verejnej inštitúcii neoprávnenú výhodu; vyplývajúcu alebo zo zmeny povahy vlastníctva nejakej položky infraštruktúry, alebo zo zastavenia alebo premiestnenia nejakej výrobnej aktivity. Riadiaci organ bude informovať Komisiu o akejkoľvek zmene citovanej v odseku 1. Sumy neoprávnene vyplatené treba refundovať v súlade s titulom VIII, kapitola II. Členský štát sa postará, aby príjmy, z ktorých sa refundujú sumy v súlade s odsekom 3 nepochádzali z príspevkov z fondu. HLAVA VI RIADENIE, MONITORING AND KONTROLA KAPITOLA I Riadiace a kontrolné systémy Článok 56 Všeobecné princípy riadiacich a kontrolných systémov Riadiace a kontrolné systémy pracovných programov stanovených členskými štátmi poskytnú: jednoznačnú definíciu funkcií orgánov zainteresovaných v riadení a kontrole a jednoznačné rozvrhnutie funkcií pre jednotlivé orgány; jednoznačné rozdelenie funkcií medzi orgány zainteresované v riadení, v potvrdzovaní výdajov a v kontrole, a to v rámci každého orgánu; adekvátne zdroje pre každý orgán, aby mohol plniť funkcie, ktoré mu boli priradené; efektívne programy interného auditu; spoľahlivé účtovníctvo, monitorovacie a finančné systémy podávania správ v počítačovej forme; efektívny systém podávania správ a monitoringu tam, kde sa deleguje výkon úloh; manuály k postupom, aby bolo možné vykonávať funkcie; efektívne opatrenie pre audit správneho fungovania systému; systémy a postupy, aby bolo možné zaistiť adekvátny audit. Opatrenia uvedené v bodoch b), c), d), f), g) a h) budú proporcionálne verejným výdavkom pod príslušnými prevádzkovými programami. Článok 57 Menovanie úradov Členský štát určí pre každý prevádzkový program určí nasledujúce: Riadiaci úrad: úrad alebo verejný alebo súkromný národný, regionálny alebo miestny orgán poverený členským štátom, alebo samotný členský štát, keď vykonáva túto úlohu, na riadenie prevádzkového programu; Certifikačný úrad: úrad alebo miestny alebo národný úrad určený členským štátom, ktorý bude potvrdzovať vyhlásenia o výdavkoch a žiadosti o platbu pred tým než sa zašlú Komisii; Úrad auditu: úrad funkčne nezávislý od riadiaceho a certifikačného úradu určeného členským štátom na každý prevádzkový program a zodpovedný za overovanie správneho fungovania riadiaceho a kontrolného systému. Okrem úradov spomínaných v odseku 1 určí členský štát príslušný orgán, ktorý bude prijímať platby od Komisie a orgán alebo orgány zodpovedné za prevedenie platieb príjemcom. Členský štát stanoví pravidlá, ktoré určia vzťahy medzi týmito úradmi a orgánmi a tiež ich vzťah ku Komisii. Nezávisle od tohto nariadenia stanoví členský štát vzájomné vzťahy týchto úradov, ktoré budú vykonávať svoje úlohy v plnej zhode s ústavnými, právnymi a finančnými systémami daného členského štátu. Podľa článku 56(1)(b) môže ten istý orgán vykonávať niekoľko, alebo všetky riadiace, platobné, certifikačné a kontrolné funkcie vykonávať. Článok 58 Funkcie riadiaceho úradu Riadiaci úrad bude zodpovedný za efektívne, účinne a korektné riadenie a implementáciu prevádzkového programu a bude zodpovedný najmä za: zabezpečovanie toho, aby boli operácie vyberané pre financovanie v zhode s kritériami aplikovateľnými na daný prevádzkový program a aby sa zhodovali s platnými miestnymi pravidlami a s pravidlami Spoločenstva počas celého implementačného obdobia; overovanie dodávky spolufinancovaných produktov a služieb a skutočnosti, že deklarované výdavky na operácie boli naozaj vydané a sú v zhode s národnými pravidlami a pravidlami Spoločenstva; zaistenie, že bude k dispozícii počítačový systém na zaznamenávanie a ukladanie podrobných účtovných záznamov z každej operácie podľa prevádzkového programu a že sa zhromaždia dáta údaje potrebné pre hodnotenie riadenia financií, sledovania a kontroly; zaistenie, že užívatelia a iné orgány zainteresované v implementácii operácií budú viesť buď nezávislý účtovnícky systém alebo adekvátny účtovnícky kódex pre všetky transakcie súvisiace s danou operáciou; zaistenie, že hodnotenia pracovných programov, na ktoré sa odkazuje v článku 46, prebehne v časovom rozmedzí určenom podľa tohto nariadenia a bude v súlade s kvalitatívnymi štandardami odsúhlasenými medzi Komisiou a členským štátom; stanovenie postupov, aby sa zabezpečilo, že všetky dokumenty týkajúce sa výdavkov a požadovaných kontrol sú spravované v súlade s požiadavkami Článku 83 a 93, aby sa zabezpečil adekvátny kontrolný postup; zaistenie, že certifikačný úrad dostane na účely certifikácie všetky potrebné informácie o postupoch a kontrolách vykonaných vo vzťahu k výdavkom; vedenie monitorovacej komisie a poskytnutie potrebných dokumentov, aby mohla kvalitne a vo svetle špecifických cieľov implementovať monitorovaný pracovný program; zostavenie ročných a záverečných správ o implementácii a po ich odsúhlasení monitorovacím výborom ich predloženie Komisii; zaistenie súladu s požiadavkami na informácie a propagáciu uvedenými v článku 50. Riadiaci úrad by mal mať vnútornú kontrolnú funkciu. Článok 59 Funkcie certifikačného úradu Certifikačný úrad prevádzkového programu bude zodpovedať najmä za: zostavenie potvrdených vyhlásení o výdajoch o výdavkoch a uplatnení platieb v počítačovej forme a za ich predloženie Komisii; overí že, výpis o výdavkoch je presný, výsledky pochádzajú zo spoľahlivého účtovného systému a je založený na overiteľných pomocných dokumentoch; deklarovaný výdavok je v zhode s platnými štátnymi pravidlami a pravidlami Spoločenstva a bol vynaložený s ohľadom na operácie vybrané pre financovanie v súlade s kritériami platnými v tomto programe a zhodujúcimi sa s platnými pravidlami Spoločenstva a daného štátu. na účely certifikácie overí, že boli prijaté adekvátne informácie od riadiaceho úradu o prevádzkových postupoch a že vykonaná kontrola výdavkov bola zahrnutá do vyhlásení o výdavkoch; berie na vedomie na účely certifikácie výsledkov všetkých auditov vykonaných kontrolným úradom alebo pod jeho dohľadom; vedie účtovné záznamy o výdavkoch v počítačovej forme, ktoré sa predkladajú Komisii; zabezpečí refundáciu všetkých súm Spoločenstva, o ktorých sa zistilo, že boli vyplatené neoprávnene v dôsledku zistených nezrovnalostí spolu s prípadným úrokom, pričom vedie tieto vymáhateľné sumy a vyplatí Komisii sumy získané odpočítaním z ďalšieho vyhlásenia o výdavkoch, ak to bude možné. Článok 60 Funkcie kontrolného úradu Tento kontrolný úrad prevádzkového programu bude zodpovedať najmä za: zabezpečenie, že sa audit vykonáva v súlade s medzinárodnými audítorskými normami, aby sa overilo efektívne fungovanie riadiaceho a kontrolného systému prevádzkového programu; zabezpečenie, že kontroly operácií sa vykonajú na primeranej pracovnej vzorke, aby sa overil vykazovaný výdavok; predloženie Komisii do šiestich mesiacov od schválenia prevádzkového programu audítorskú stratégiu, ktorá bude obsahovať orgány, ktoré budú vykonávať audit uvedený v pododsekoch a) a b), metódu, ktorá sa použije, ďalej metódu, akou boli zozbierané vzorky pre kontrolu operácií a tiež naznačené plánovanie auditov, aby bolo isté, že sa kontrolujú hlavné orgány a že audit je vykonávaný rovnomerne počas celého obdobia programu; kde sa aplikujú spoločné systémy na viacerých než na jednom prevádzkovom programe, možno predložiť jednoduchú kombinovanú audítorskú stratégiu podľa bodu c); do 30. júna každého roku od r. 2008 do r. 2016: vytvorenie ročnej kontrolnej správy, ktorá bude obsahovať zistenia auditov vykonaných v súlade s audítorskou stratégiou podľa prevádzkového programu za predchádzajúci rok a hlásenie nedostatkov zistených v riadiacich a kontrolných systémoch programu. Informácie z rokov 2014 a 2015 možno zahrnúť do finálnej správy, ktorá bude sprevádzať vyhlásenie o platnosti; vydanie stanoviska, či riadiaci a kontrolný systém funguje efektívne, aby bola zaručená správnosť výpisov o výdavkoch, ktoré sa predkladajú Komisii počas daného roka a tiež legálnosť a zákonitosť podstatných operácií, poskytnutie informácie a stanovísk k auditu, ktoré možno zoradiť do jednoduchej správy, a to vtedy, keď sa na niekoľko pracovných programov aplikuje spoločný systém. Poskytnutie vyhlásenia pri ukončení programu, ktoré hodnotí platnosť žiadostí pre platbu posledného vyrovnania a zákonnosť a regulárnosť podstatných transakcií zahrnutých v konečnom výpise o výdavkoch, ktorý je doložený konečnou kontrolnou správou. Kde je audit uvedený v bodoch r (a) a (b) vykonávaný iným orgánom ako je kontrolný úrad, kontrolný úrad zabezpečí, že tieto orgány budú funkčne nezávislé a že ich práca bude vykonávaná podľa medzinárodne uznávaných audítorských štandardov. KAPITOLA II Monitoring Článok 61 Monitorovací výbor Členský štát vytvorí v zhode s riadiacim úradom a po konzultácii s partnermi monitorovací výbor pre každý pracovný program. Každý monitorovací výbor bude zriadený v priebehu troch mesiacoch od schválenia pracovného programu. Navrhne si svoje pravidlá postupu v rámci inštitucionálneho, právneho a finančného rámca daného členského štátu a prijme ich po dohode s riadiacim úradom. Článok 62 Zloženie Monitorovací výbor bude viesť zástupca členského štátu alebo riadiaci úard. Na vlastnú iniciatívu sa môže zástupca Komisie zúčastňovať ako poradca na prácach monitorovacej komisie. O jej zložení rozhodne členský štát a rozhodne tiež riadiacom úrade a zložení partnerov podľa článku 8 . Riadiaci úrad bude spolupracovať s monitorovacím výborom. Článok 63 Úlohy Monitorovací výbor bude sebestačný v otázke efektivity a kvality zavádzania pracovných programov. Na tento účel: bude posudzovať a schvaľovať kritériá výberu operácií financovaných počas štyroch mesiacov od podpísania pracovného programu. Kritériá výberu sa budú revidovať podľa potrieb programu; na základe dokumentov od riadiaceho úradu bude pravidelne hodnotiť postup v dosahovaní špecifických cieľov pracovného programu; bude preverovať výsledky implementácie, najmä dosahovanie cieľov daných pre každú prioritu a bude dočasne vyhodnocovať záležitosti spomínané v článku 48; bude posudzovať a schvaľovať ročné a konečné správy o implementácii spomínanej v článku 65 predtým, ako sa zašlú Komisii; oboznámi sa s ročnou kontrolnou správou a tiež s pripomienkami, ktoré môže Komisia vzniesť po kontrole tejto správy; na podnet členského štátu sa môže oboznámiť z ročnou správou, na ktorú sa odkazuje v článku 17; môže navrhnúť riadiacemu úradu akékoľvek úpravy alebo analýzy pracovného programu, aby sa umožnilo dosiahnutie cieľov fondu alebo v záujme zlepšenia jeho manažmentu vrátane finančného manažmentu; bude posudzovať a schvaľovať akékoľvek návrhy vzhľadom na zmenu obsahu rozhodnutia Komisie v otázke príspevkov fondu. Článok 64 Dohovory o monitorovaní Riadiaci úrad a monitorovací výbor zabezpečia kvalitu zavedenia pracovného programu. Riadiaci úrad a monitorovací výbor budú realizovať monitoring podľa finančných ukazovateľov a ukazovateľov implementácie, výsledkov a vplyvov definovaných v pracovnom programe. Kde to povaha pomoci dovolí, štatistika sa rozloží podľa rodu a veľkosti prijímajúcich podnikov. Komisia v spolupráci s členskými štátmi skontroluje ukazovatele potrebné pre monitoring a zhodnotenie pracovného programu. Článok 65 Ročné a konečné správy Prvýkrát v roku 2008 a potom do 30. júna každého roku zašle riadiaci úrad Komisii ročnú správu o implementácii pracovného programu. Riadiaci úrad zašle Komisii konečnú správu o implementácii pracovného programu do 30. júna 2016. Všetky ročné správy o implementácii a konečné správy budú obsahovať nasledujúce prvky: dosiahnutý postup v implementácii pracovného programu a priority vo vzťahu k ich špecifickým overiteľným cieľom, s vyčíslením, kdekoľvek a vždy, keď sa dala kvantifikovať priorita finančná, implementácia, výsledok a ukazovatele vplyvu; zmena všeobecnej situácie, ktorá má priamy vplyv na implementáciu pomoci, konkrétne, socio-ekonomický, zmeny v národnej, regionálnej alebo odvetvovej politike, a prípadne dôsledky týchto zmien na konzistenciu medzi pomocou z fondu a inými finančnými nástrojmi; finančnú implementáciu pracovného programu obsahujúcu podrobnosti každej priority, výdavky zaplatené príjemcom a korešpondujúce štátne príspevky, sumárne platby obdržané od Komisie a vyčíslenie finančných ukazovateľov spomínaných v článku 64 (2); finančnú implementáciu podľa typu pomoci v súlade s rozpisom priorít podľa hlavy IV; opatrenia prijaté riadiacim úradom a monitorovacím výborom, ktoré majú zabezpečiť kvalitu a efektívnosť implementácie, najmä: opatrenia monitoringu a oceňovania vrátane dohovoru o zbere údajov; súhrn akýchkoľvek významných problémov, ktoré sa vyskytli počas implementácie pracovného programu a akékoľvek prijaté opatrenia vrátane odpovedí na komentáre podľa článku 67; využitie technickej pomoci. opatrenia na zabezpečenie publicity pracovného programu; vyhlásenie o zhode s politikou Spoločenstva počas implementácie pracovného programu a keď treba, identifikáciu akýchkoľvek vyskytujúcich sa problémov a prijaté opatrenia na ich odstránenie; kde to je potrebné, využitie pomoci vyplatenej riadiacemu úradu alebo inému úradu počas obdobia implementácie pracovného programu. Správy budú posudzované ako akceptovateľné, ak obsahujú všetky informácie obsiahnuté v odseku 2 a umožňujú pochopenie implementácie pracovného programu. Komisia sa na základe obsahu ročnej správy o implementácii poskytnutej riadiacim úradom rozhodne do dvoch mesiacov. Čo sa týka konečnej správy o pracovnom programe, časový limit bude na päť mesiacov. Ak Komisia neodpovie v rámci uvedeného časového limitu, správa sa bude považovať za prijatú. Článok 66 Výročná správa z Komisie Komisia zašle do 31. decembra Európskemu parlamentu, Rade, ekonomickým, sociálnym a regionálnym výborom správu o aktuálnej implementácií tohto nariadenia v predchádzajúcom roku. Táto správa sumarizuje hlavné vývoje, trendy a výzvy v súvislosti s implementáciou pracovných programov. Správa bude založená na skúmaní a hodnotení zo strany Komisie strategickej výročnej správy členského štátu spomínanej v článku 17, prvý odsek a akýchkoľvek iných informácií, ktoré sú k dispozícii. Správa bude obsahovať opatrenia o ďalšom postupe, ktoré členské štáty a Komisia urobili alebo urobia, ktoré umožnia adekvátny postup spracovania výsledkov správy. Bude tiež obsahovať: súhrn činností fondu zo strany členského štátu vrátane rozpisu dotácií prijatých a zaplatených členským štátom, ako aj využitie technickej pomoci zo strany Komisie a členských štátov; hodnotenie spolupráce fondu so štrukturálnymi fondmi a s Európskym fondom na rozvoj poľnohospodárstva a vidieka; výsledky hodnotení spomínaných v článku 48, akonáhle budú k dispozícii; po predložení štvrtej výročnej správy a správy o poslednom roku programu, súhrn audit riadiacich a kontrolných systémov zostavených členskými štátmi v mene Komisie a výstup z auditov pomoci fondu vykonaný členským štátom a kde je to vhodné, urobené finančné korekcie. Článok 67 Ročná kontrola programov Každý rok, keď sa v súlade s pravidlami definovanými v zmluvách s členským štátom a príslušným riadiacim úradom predložia ročné implementačné a audítorské správy definované v článkoch 65 a (60)4, Komisia a riadiaci úrad skontrolujú postup v implementácii pracovného programu, hlavné výsledky dosiahnuté za predchádzajúci rok, finančnú implementáciu a ďalšie faktory za účelom zlepšenia implementácie vrátane aspektov súvisiacich s fungovaním riadiaceho a kontrolného systému. Po kontrole môže mať Komisia komentár členskému štátu a riadiacemu úradu. Členský štát bude informovať Komisiu o postupoch prijatých vzhľadom na tieto komentáre. Keď sú k dispozícii spätné hodnotenia pomoci poskytnutej za programové obdobie 2000-06, preveria sa celkové výsledky pri príležitosti prvej ročnej kontroly. KAPITOLA III Kontroly ODDIEL 1 Zodpovednosti členských štátov Článok 68 Zdravé finančné hospodárenie Členské štáty budú zodpovedné za zaručenie zdravého finančného hospodárenia v rámci operačných programov a za legálnosť a správnosť podnikaných transakcií. Postarajú sa o to, aby riadiace orgány, certifikačné orgány, kontrolný orgány a akékoľvek ďalšie zainteresované orgány dostávali primerané informácie o zavádzaní systémov riadenia a kontroly, o ktorých sa hovorí v článkoch 56 až 60, čím sa zaručí, že finančné prostriedky Spoločenstva sa využívajú účinne a správne. Členské štáty zabránia nesprávnostiam, zistia ich a napravia. Budú o nich informovať Komisiu, v súlade s pravidlami, a pravidelne informovať Komisiu o pokroku v administratívnych a právnych postupoch. Keď sa sumy neoprávnene vyplatené nejakému prijímateľovi nedajú vymôcť späť, členský štát je zodpovedný za refundáciu súm stratených z rozpočtu Európskych spoločenstiev, s výnimkou prípadov, keď sa dokáže, že predmetná strata nebola spôsobená pochybením alebo zanedbaním. Článok 69 Systémy riadenia a kontroly Pred prijatím nejakého operačného programu sa členské štáty postarajú o to, aby riadiace a kontrolné systémy pre operačné programy boli vytýčené v súlade s článkami 56 až 60. Tieto systémy sa budú starať o to, aby systémy účinne fungovali po celý čas chodu programu. Do troch mesiacov odo dňa schválenia každého operačného programu predložia členské štáty Komisii popis systémov, pokrývajúcich najmä organizáciu a postupy riadiacich a certifikačných orgánov a organizácií na medzistupňoch, a vnútorné kontrolné systémy fungujúce v rámci týchto orgánov a organizácií, kontrolný organ a ostatné inštitúcie vykonávajúce audity na svoju zodpovednosť. Takýto popis musí byť sprevádzaný správou nezávislého kontrolného orgánu obsahujúcou výsledky hodnotenia systémov a predkladajúcou názor o ich súlade s článkami 56 až 60. V prípade, že názor obsahuje výhrady, v správe treba uviesť nedostatky a ich závažnosť. Členský štát musí navrhnúť – dohode s Komisiou – plán ozdravných opatrení, ktoré treba uplatniť a harmonogram ich zavádzania. Nezávislý kontrolný orgán treba vymenovať najneskôr vtedy, keď sa operačný program prijíma. Komisia môže prijať kontrolný orgán operačného programu za nezávislý kontrolný orgán, ak tento má potrebnú kapacitu. Nezávislý kontrolný orgán musí mať potrebnú operačnú nezávislosť a musí vykonávať svoju prácu v súlade s medzinárodnými štandardmi auditov. ODDIEL 2 Zodpovednosti Komisie Článok 70 Zodpovednosti Komisie Komisia sa musí uistiť o tom, či postup vytýčený v článku 69 je v súlade s tým, ktorý členské štáty vytýčili pre systémy riadenia a kontroly na základe ročných kontrolných hlásení, a na základe vlastných kontrol, vykonaných počas obdobia zavádzania operačných programov, či systém účinne funguje. Bez ohľadu na kontroly vykonané členskými štátmi, úradníci Komisie alebo autorizovaní zástupcovia Komisie môžu vykonať kontroly na mieste, aby sa presvedčili o účinnom fungovaní systémov riadenia a kontroly, čo môže zahŕňať kontroly operácií zaradených do operačného programu, pričom takúto kontrolu treba ohlásiť najmenej jeden deň vopred. Úradníci alebo autorizovaní zástupcovia členského štátu sa môžu na takýchto kontrolách zúčastniť. Komisia môže požiadať členský štát, aby vykonal kontrolu na mieste, aby sa preverilo správne fungovanie systéme, alebo správnosť jednej, či viacerých transakcií. Úradníci Komisie, alebo jej autorizovaní zástupcovia sa môžu na takýchto kontrolách zúčastniť. Článok 71 Spolupráca s kontrolnými orgánmi členských štátov Komisia bude spolupracovať s kontrolnými orgánmi operačných programov, aby koordinovala ich príslušné kontrolné plány a inšpekčné metódy, a bude si operatívne vymieňať výsledky kontrol vykonaných na systémoch riadenia a kontroly, aby sa dosiahlo čo najlepšie využitie prostriedkov kontroly, a aby sa zabránilo neoprávnenej duplicite prác. Komisia a kontrolné orgány sa budú pravidelne stretávať, vo všeobecnosti najmenej raz ročne, aby spolu preskúmali výročnú správu o audite predloženú pod článkom 60, a aby si vymenili názory na ostatné otázky týkajúce sa zlepšovania riadenia a kontroly operačných programov. Komisia prednesie svoje komentáre ku stratégii kontroly definovanej v článku 60, a síce najneskôr do troch mesiacov, alebo do prvého stretnutia po jej prijatí. Pri stanovovaní vlastnej stratégie kontroly identifikuje Komisia tie operačné programy, pre ktoré nie sú žiadne výhrady ohľadne vyhovenia systému článku 60, alebo pre ktoré bolo od výhrad upustené v dôsledku nasledovných ozdravných opatrení, pre ktoré je stratégia kontroly kontrolného orgánu dostatočná a pre ktoré na základe výsledkov kontrol uskutočnený