Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu(„nariadenie o IMI“) /* KOM/2011/0522 v konečnom znení - 2011/0226 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU · Dôvody a ciele návrhu Od verejných správ členských štátov zodpovedných za uplatňovanie právnych predpisov EÚ tieto právne predpisy EÚ stále viac vyžadujú, aby spolupracovali so svojimi náprotivkami v iných členských štátoch. S cieľom podporiť vykonávanie ich úloh Európska komisia navrhla a vypracovala informačný systém o vnútornom trhu (IMI) ako všeobecnú, užívateľsky prispôsobiteľnú administratívnu platformu spolupráce, ktorá je ako bezplatná služba k dispozícii členským štátom od roku 2008. Viac ako 6 000 registrovaným orgánom v 27 členských štátoch a troch krajinách EHP poskytuje rýchly a bezpečný kanál na komunikáciu a cezhraničnú výmenu informácií s ich náprotivkami v iných krajinách, čím sa účinným spôsobom odstraňujú prekážky vyplývajúce z viacjazyčnosti a rozličných administratívnych štruktúr. IMI sa v súčasnosti používa na výmenu informácií podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií[1] (ďalej len „smernica o odborných kvalifikáciách) a podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu[2] (ďalej len „smernica o službách“). V roku 2010 bolo prostredníctvom IMI zaslaných približne 2 000 žiadostí o informácie. Cezhraničná administratívna spolupráca často zahŕňa spracúvanie a výmenu osobných údajov občanov EÚ, ako sa to deje pri smernici o službách a smernici o odborných kvalifikáciách. Z právneho hľadiska IMI funguje na základe rozhodnutia Komisie, ktoré je „komitologickým“ rozhodnutím, a na základe odporúčania Komisie[3]. Neexistencia jediného právneho nástroja, ktorý by prijal Európsky parlament a Rada a ktorý by upravoval jeho fungovanie, začal byť považovaný za prekážku pri ďalšom rozširovaní IMI. V praxi zaručuje IMI vysokú úroveň technickej a procedurálnej ochrany údajov. Vďaka množstvu procedurálnych a technických vlastností, ktoré zvyšujú dôvernosť údajov a ktoré boli zabudované do systému na základe zásady prihliadania na ochranu súkromia už v štádiu návrhu, ponúka spracúvanie osobných údajov v systéme IMI výrazne vyššiu úroveň ochrany a bezpečnosti než iné metódy výmeny informácií, ako napr. pošta, telefón, fax či e-mail. Okrem toho aspekt ochrany údajov sa v systéme rieši pri jeho každodennom používaní a problematika ochrany údajov je obsiahnutá aj v školiacich materiáloch pre používateľov IMI. Podľa oznámenia Komisie nazvaného „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu“ je rozšírenie IMI do iných sektorov „so zámerom vytvoriť skutočnú elektronickú „face to face“ sieť európskych správnych orgánov“ jedným z hlavných faktorov pri podpore lepšej správy a riadenia jednotného trhu[4]. V oznámení Komisie[5] nazvanom „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania a rozvíjania informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“ (ďalej len „oznámenie o stratégii IMI“), prijatom 21. februára 2011, sa uvádzajú plány na budúce rozširovanie IMI do iných oblastí právnych predpisov EÚ. V oznámení Komisie nazvanom „Akt o jednotnom trhu“ sa prízvukovala dôležitosť IMI pre posilňovanie spolupráce medzi zaangažovanými orgánmi vrátane orgánov na miestnej úrovni, čím by sa prispelo k lepšej správe jednotného trhu[6]. Cieľom tohto návrhu je: (1) zriadiť vhodný právny rámec pre IMI a stanoviť súbor spoločných pravidiel, aby sa zaistilo, že IMI bude fungovať efektívne; (2) zaviesť komplexný rámec ochrany údajov tým, že sa ustanovia pravidlá spracovania osobných údajov v IMI; (3) uľahčiť možné budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych predpisov EÚ a (4) objasniť úlohy jednotlivých aktérov systému IMI. · Všeobecný kontext Rozhodnutiami K/2006/3606 zo 14. augusta 2006, K/2007/3514 z 25. júla 2007 a K/2008/1881 zo 14. mája 2008 sa Komisia rozhodla zriadiť a financovať informačný systém o vnútornom trhu ako projekt spoločného záujmu v rámci programu pre interoperabilné poskytovanie celoeurópskych služieb elektronickej verejnej správy (eGovernment) pre orgány verejnej správy, podniky a občanov (IDABC). Ďalšie financovanie sa zabezpečilo rozhodnutím Komisie K/2007/3514 z 25. júla 2007 o štvrtej revízii pracovného programu IDABC. V rozhodnutí Komisie 2008/49/ES sa ustanovili funkcie, práva a povinnosti orgánov a používateľov IMI, pričom sa zohľadnilo stanovisko pracovnej skupiny podľa článku 29[7]. Následne po prijatí rozhodnutia vydal európsky dozorný úradník pre ochranu údajov stanovisko[8], v ktorom vyzval Európsky parlament a Radu, aby prijali právny nástroj s ohľadom na plánované rozširovanie IMI do dodatočných oblastí právnych predpisov o vnútornom trhu. Bolo dohodnuté, že až do prijatia takéhoto právneho nástroja sa bude uplatňovať postupný prístup, pričom sa začne s prijatím usmernení na implementáciu pravidiel ochrany údajov v IMI vypracovaných v úzkej spolupráci s EDPS[9]. Komisia zastávala názor, že tento postupný prístup sa ukázal ako účinný pri zabezpečovaní vysokej úrovne technickej a procedurálnej ochrany údajov v IMI[10]. · Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Spracovanie osobných údajov v IMI sa rieši v rozhodnutiach a odporúčaniach Komisie uvedených v poznámke pod čiarou č. 3. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU · Konzultácie so zainteresovanými stranami V priebehu ostatného roka Komisia informovala prostredníctvom rôznych fór zainteresované strany vrátane vnútroštátnych koordinátorov IMI a orgánov používajúcich tento systém o svojich plánoch v oblasti budúceho rozširovania IMI. Z reakcií, ktoré prišli, vyplynula všeobecná podpora pre zámer Komisie navrhnúť horizontálny právny nástroj, ktorým by sa odstránili akékoľvek pochybnosti, pokiaľ ide o záväznú povahu pravidiel spracovania osobných údajov v systéme. Konzultácie s EDPS prebehli neformálne v raných fázach prípravy návrhu a formálne v rámci medziútvarovej konzultácie a poskytli zásadný príspevok. · Posúdenie vplyvu Ako už bolo spomenuté, týmto návrhom sa v rámci jednotného horizontálneho právne záväzného nástroja konsolidujú súčasné úlohy, ktorými sa riadi IMI. Následne v tejto fáze nie je potrebné, aby sa zvažovali alternatívne politické možnosti. V súčasnom návrhu sa navyše nepredpokladajú ani nevylučujú žiadne budúce rozhodnutia o možnom rozširovaní IMI do nových oblastí právnych predpisov EÚ; návrh jednoducho uľahčí takéto možné rozširovanie tak, že poskytne robustný právny rámec na fungovanie IMI a pružný postup na budúce rozhodnutia o rozširovaní, ktoré budú založené na kritériách ustanovených vo vyššie spomínanom oznámení o stratégii IMI. Z týchto dôvodov návrh ešte nebol predmetom analýzy na posúdenie vplyvu. Akékoľvek následné rozhodnutia týkajúce sa rozširovania používania IMI nad rámec oblastí právnych predpisov EÚ, v ktorých sa v súčasnosti používa, si budú vyžadovať primerané posúdenie vplyvu. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU · Zhrnutie navrhovaného opatrenia Cieľom súčasného návrhu je zlepšiť podmienky fungovania vnútorného trhu tak, že sa poskytne účinný a používateľsky ústretový nástroj uľahčujúci praktické vykonávanie ustanovení právnych predpisov EÚ, v ktorých sa stanovuje administratívna spolupráca a výmena informácií. V navrhovanom nariadení sa zároveň ustanovujú základné princípy ochrany údajov prostredníctvom IMI vrátane práv dotknutých subjektov, a to v jedinom právnom nástroji, čím sa zvýši transparentnosť a právna istota. Zoznam oblastí aktov Únie, ktoré v súčasnosti podporuje IMI, sa uvádza v prílohe I. Oblasti možného budúceho rozširovania sú uvedené v prílohe II. Procedurálne a rozpočtové aspekty zamerané na uľahčovanie budúceho rozširovania IMI sú v súlade s vyššie spomínaným oznámením o stratégii IMI. · Právny základ Článok 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. · Zásada subsidiarity a zásada proporcionality Vzhľadom na povahu IMI ako centralizovaného komunikačného nástroja vypracovaného a sprístupneného Komisiou je nevyhnutné, aby sa zriadil spoločný súbor pravidiel vzťahujúcich sa na tento systém a aby sa tieto pravidlá vykonávali centralizovaným spôsobom. Ciele IMI – konkrétne, odstránenie prekážok cezhraničnej spolupráce, ako napr. jazykové bariéry, odlišná administratívna a pracovná kultúra a neexistencia zavedených postupov výmeny informácií – nie je možné dosiahnuť v členských štátoch a vyžadujú si ustanovenie opatrení na úrovni Európskej únie. Tento návrh nepresahuje hranicu, ktorá je potrebná na dosiahnutie týchto cieľov. · Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: nariadenie. S ohľadom na uvedené ciele je nevyhnutné zriadiť spoločný súbor pravidiel fungovania IMI. Smernicou sa to dosiahnuť nedá, pretože smernica je svojou podstatou záväzná, iba pokiaľ ide o dosahovaný výsledok, no necháva vnútroštátnym orgánom voľnú ruku pri výbere formy a metód. V prípade tohto návrhu je však nevyhnutné presne vymedziť formu aj metódy administratívnej spolupráce prostredníctvom IMI. Pokiaľ ide o spomenutia hodné precedensy, možno uviesť, že nariadenia sa na úrovni EÚ použili aj pri iných rozsiahlych IT systémoch, aby sa riešila problematika ochrany údajov a iné otázky[11]. Na druhej strane, ak by sa navrhol právny akt, ktorý by mala prijať Komisia, a nie Európsky parlament a Rada, ako napr. rozhodnutie Komisie, len by sa tým kopíroval súčasný stav a neriešili by sa tým obavy o právnu istotu voči občanom, ktoré v minulosti vyjadril EDPS. 4. VPLYV NA ROZPOČET Keďže používanie IMI je pre členské štáty povinné na základe smernice o službách a nedávno prijatej smernice o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti[12], je nevyhnutné zabezpečiť, aby IMI naďalej permanentne fungoval. Z tohto dôvodu, ako aj v snahe umožniť efektívnejšie riadenie a lepšiu kontrolu rozpočtu sa navrhuje, aby výdavky súvisiace s IMI boli preskupené tak, že všetky náklady sa presunú do jedného rozpočtového riadku, ktorý riadi GR MARKT (12.02.01 Implementácia a rozvoj vnútorného trhu), ako je vysvetlené v priloženom legislatívnom finančnom výkaze. Tento návrh nemá vplyv na rozpočet nad rámec toho, s čím sa už počíta v nadchádzajúcich rokoch v oficiálnom programe Komisie, a nie sú ním dotknuté rozhodnutia o viacročnom finančnom rámci na obdobie po roku 2013. 5. VOLITEĽNÉ PRVKY · Európsky hospodársky priestor Navrhovaný právny akt sa týka záležitosti s významom pre EHP, a preto by sa mal rozšíriť na Európsky hospodársky priestor. · Podrobné vysvetlenie návrhu Voľba právneho základu Hlavným cieľom návrhu je zlepšiť podmienky fungovania vnútorného trhu tým, že sa stanoví účinný a používateľsky ústretový nástroj, ktorým sa uľahčí praktické vykonávanie týchto ustanovení právnych aktov Únie, na základe ktorých sa od členských štátov vyžaduje vzájomná spolupráca, spolupráca s Komisiou a výmena informácií (v mnohých prípadoch vrátane osobných údajov). S cieľom zabezpečiť efektívne fungovanie IMI je nevyhnutné ustanoviť určité spoločné pravidlá súvisiace so správou a používaním tohto systému. Sem patrí povinnosť vymenovať v každom členskom štáte jedného vnútroštátneho koordinátora IMI (článok 7), povinnosť príslušných orgánov poskytnúť adekvátnu odpoveď v primeranom čase (článok 8 ods. 1) a ustanovenie, že informácie vymieňané cez IMI sa môžu používať na poskytovanie dôkazov rovnakým spôsobom, ako podobné informácie získané v rámci toho istého členského štátu (článok 8 ods. 2). Pri vykonávaní IMI by sa zároveň mala zabezpečiť vysoká úroveň ochrany údajov. Kapitola I (Všeobecné ustanovenia) Niekoľko ustanovení právnych aktov Únie od členských štátov vyžaduje, aby navzájom a s Komisiou spolupracovali tak, že si budú vymieňať informácie. Napríklad v smernici o odborných kvalifikáciách sa medzi správnymi orgánmi členských štátov vyžaduje administratívna spolupráca a výmena určitých informácií vrátane osobných údajov. Od roku 2008 sa členské štáty dohodli používať na takúto spoluprácu a výmenu informácií IMI v prípade mnohých profesií, ktorých počet bol priebežne rozširovaný s cieľom pokryť postupne všetky regulované profesie. Smernica o službách ukladá členským štátom povinnosti v oblasti vzájomnej pomoci vrátane povinnosti poskytovať informácie elektronickými prostriedkami (článok 28 ods. 6). V rozhodnutí Komisie 2009/739/ES z 2. októbra 2009 sa ustanovujú praktické mechanizmy výmeny informácií medzi členskými štátmi podľa smernice o službách. Od 16. mája 2011 si môžu orgány v celej EÚ, ktoré sa zaoberajú vyslanými pracovníkmi, vymieňať informácie prostredníctvom IMI v pilotnom projekte[13]. Nedávno prijatá smernica o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti navyše zavádza povinné používanie IMI pri výmene informácií o práve zdravotníckych pracovníkov vykonávať túto profesiu[14]. V sprievodnom dokumente nazvanom „oznámenie o stratégii IMI“ sa uvádzajú ďalšie oblasti, ktoré by mohli mať osoh zo systému IMI. Okrem toho by sa mali preskúmať synergie medzi IMI a inými IT nástrojmi, ktoré používa Komisia, vrátane oblasti riešenia problémov. Ustanovenia článkov 1, 2 a 3 majú za cieľ stanoviť účel a rozsah pôsobnosti IMI. Cieľom navrhovaného mechanizmu rozširovania IMI o nové právne akty Únie (článok 4) je poskytnutie flexibility nevyhnutnej pre budúcnosť a súčasné zabezpečenie vysokej úrovne právnej istoty a transparentnosti, najmä pre dotknuté osoby. S týmto cieľom sa právne akty Únie v súčasnosti podporované systémom IMI uvádzajú v prílohe I. Okrem toho sa v prílohe II uvádzajú oblasti možného budúceho rozširovania IMI. Následne po posúdení technickej realizovateľnosti, nákladovej efektívnosti, ústretovosti pri používaní a celkového vplyvu na systém a podľa potreby aj výsledkov možnej testovacej fázy bude Komisia splnomocnená náležitým spôsobom aktualizovať zoznam oblastí v prílohe I a prijať delegovaný akt. Kapitola II (Funkcie a úlohy v súvislosti s IMI) Ustanovenia tejto kapitoly sú nevyhnutné na to, aby systém fungoval efektívne (t. j. jednotlivé úlohy vnútroštátneho koordinátora IMI podľa článku 7 a príslušných orgánov podľa článku 8). Príslušným orgánom by nemalo byť dovolené najmä spochybňovať dôkaznú hodnotu dokumentu prijatého od iného členského štátu iba preto, že bol prijatý prostredníctvom IMI, pričom tieto orgány by s ním mali nakladať rovnakým spôsobom ako s podobnými dokumentmi pochádzajúcimi z ich členského štátu. V týchto ustanoveniach sa zároveň odzrkadľuje flexibilita, ktorú členským štátom ponúka IMI pri zadeľovaní rozličných úloh v rámci systému v súlade s ich vnútroštátnou administratívnou štruktúrou. V článku 9 je objasnená úloha Komisie. Pri tých druhoch administratívnej spolupráce, ktoré v súčasnosti IMI pokrýva, sa táto úloha naďalej obmedzuje na zaisťovanie bezpečnosti, dostupnosti, údržby a vývoja softvéru a IT infraštruktúry pre systém IMI. Komisia by sa však mohla takisto aktívne podieľať na pracovných postupoch IMI (workflows), napríklad pri oznamovacích postupoch, na základe právnych ustanovení alebo iných opatrení, z ktorých vychádza používanie IMI v danej oblasti vnútorného trhu. Článok 10 o prístupových právach je nevyhnutne dôležitý na zabezpečenie účinnej ochrany osobných údajov spracúvaných v systéme. Spresňuje sa v ňom najmä to, že prístup k osobným údajom spracúvaným v IMI musí byť obmedzený na tých používateľov IMI, ktorí sa podieľajú na predmetnom postupe. Kapitola III (Spracovanie a bezpečnosť údajov) Spracovanie osobných údajov prostredníctvom IMI bude naďalej založené na vopred zadefinovaných pracovných postupoch, súboroch otázok a iných postupoch (článok 12). Predstavuje to dodatočnú záruku transparentnosti pre dotknuté osoby. Osobné údaje spracúvané prostredníctvom IMI by nemali zostať prístupné na dlhšie obdobie, než je nevyhnutné. Preto je dôležité stanoviť maximálne lehoty uchovávania údajov, po skončení ktorých by údaje boli zablokované, t. j. pre používateľov IMI by sa stali neprístupnými prostredníctvom normálneho rozhrania a potom by sa automaticky vymazali zo systému päť rokov po ukončení postupu administratívnej spolupráce (článok 13). Preferovanou možnosťou je zablokovať údaje po 18 mesiacoch (namiesto okamžitého vymazania), aby sa zaistilo, že dotknuté osoby budú môcť účinne uplatňovať svoje práva, napr. tak, že získajú dôkaz o tom, že došlo k výmene informácií prostredníctvom IMI, aby sa mohli odvolať proti rozhodnutiu prijatému na základe takejto výmeny informácií. Tento prístup je v súlade s rozhodnutím Súdneho dvora vo veci C-553/07 Rijkeboer. Spracovanie osobných údajov používateľmi IMI (napr. zamestnancami vnútroštátnej správy používajúcimi IMI) by malo byť možné na účely súvisiace s fungovaním IMI, ako napr. zaisťovanie náležitého fungovania systému koordinátormi IMI a Komisiou, alebo zhromažďovanie informácií súvisiacich s administratívnou spoluprácou na vnútornom trhu prostredníctvom prieskumov (článok 14). V článku 15 sa odzrkadľuje skutočnosť, že už dnes sa IMI podľa smernice o odborných kvalifikáciách a smernice o službách používa na výmenu údajov citlivej povahy vrátane napr. informácií o disciplinárnych alebo trestnoprávnych sankciách. Dôležité je objasniť, že keďže je to práve Komisia, ktorá systém IMI vyvinula, udržuje ho a centrálne prevádzkuje, príslušnými pravidlami týkajúcimi sa bezpečnosti údajov sú pravidlá, ktoré sú ustanovené v nariadení (ES) č. 45/2001 (článok 16). Kapitola IV (Práva dotknutých osôb a dohľad) Vzhľadom na rôznorodosť príslušných orgánov, ktoré používajú IMI (k marcu 2011 ich bolo vyše 6 000), ako aj vzhľadom na rôznorodosť situácií a kontextov, v ktorých sa IMI môže použiť v budúcnosti, nie je možné v navrhovanom nariadení ustanoviť univerzálne riešenie na uplatňovanie práv dotknutých osôb. Povinnosti príslušných orgánov sú v zásade obsiahnuté vo vnútroštátnych právnych predpisoch o ochrane údajov, zatiaľ čo články 15 a 16 sa vzťahujú na problémy špecifické pre IMI (napr. blokované údaje), ako aj na povinnosti Komisie. Je takisto dôležité zaistiť transparentnosť pre dotknuté osoby vždy vtedy, keď uplatňovanie ich práv v kontexte IMI obmedzujú vnútroštátne právne predpisy (článok 19). Ustanovenia v oblasti koordinovaného dohľadu sa riadia modelom ustanoveným v nariadení o VIS a v nariadení o SIS II[15] (článok 20). Kapitola V (Geografický rozsah pôsobnosti IMI) Právny nástroj pre IMI by mal poskytovať dostatočnú flexibilitu na to, aby sa zohľadnil budúci vývoj v oblasti používania systému vrátane možného zapojenia tretích krajín do výmeny informácií v určitých oblastiach (článok 22), alebo používania systému vo výhradne vnútroštátnom kontexte (článok 21), o čo už prejavili záujem niektoré členské štáty. Vo všetkých takýchto prípadoch by mali naďalej platiť záruky v oblasti ochrany osobných údajov. Kapitola VI (Záverečné ustanovenia) S cieľom umožniť rozširovanie IMI na ďalšie právne akty Únie bude Komisia splnomocnená aktualizovať v prílohe I uvedený zoznam ustanovení, na ktoré sa IMI už vzťahuje, dodatočnými ustanoveniami uvedenými v prílohe II. Komisia sa zaväzuje predkladať pravidelné správy o fungovaní IMI, okrem iného na základe štatistických informácií získaných zo samotného systému, prípadne na základe informácií na žiadosť poskytnutých členskými štátmi (článok 26). 2011/0226 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu („nariadenie o IMI“) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[16], so zreteľom na stanovisko Európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Uplatňovanie určitých právnych aktov Únie upravujúcich voľný pohyb tovaru, osôb, služieb a kapitálu na vnútornom trhu vyžaduje od členských štátov, aby navzájom a s Komisiou spolupracovali a vymieňali si informácie. Keďže praktické prostriedky na uskutočňovanie takejto výmeny informácií často v týchto aktoch nie sú uvedené, treba ustanoviť vhodné praktické opatrenia. (2) Informačný systém o vnútornom trhu (ďalej len „IMI“) je softvérová aplikácia dostupná cez internet, ktorú vyvinula Európska komisia v spolupráci s členskými štátmi s cieľom pomáhať členským štátom pri uskutočňovaní požiadaviek na výmenu informácií v praxi, ustanovených v právnych aktoch Únie, a to poskytnutím centralizovaného komunikačného mechanizmu na uľahčenie cezhraničnej výmeny informácií a vzájomnej pomoci. IMI pomáha príslušným orgánom najmä identifikovať ich náprotivok v inom členskom štáte, riadiť výmenu informácií vrátane osobných údajov na základe jednoduchých a zjednotených postupov, ako aj prekonávať jazykové bariéry na základe vopred definovaných a vopred preložených pracovných postupov. (3) Účelom IMI by malo byť zlepšiť fungovanie vnútorného trhu poskytnutím účinného, používateľsky ústretového nástroja na administratívnu spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou, čím sa uľahčí uplatňovanie právnych aktov Únie ustanovených v prílohách k tomuto nariadeniu. (4) V oznámení Komisie[17] nazvanom „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania a ďalšieho rozvíjania informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“ sa uvádzajú plány na možné rozširovanie IMI do iných oblastí právnych predpisov Únie. V oznámení Komisie nazvanom „Akt o jednotnom trhu“ sa prízvukovala dôležitosť IMI pre posilňovanie spolupráce medzi zaangažovanými orgánmi vrátane orgánov na miestnej úrovni, čím sa prispeje k lepšej správe jednotného trhu[18]. Preto je nevyhnutné zriadiť vhodný právny rámec pre IMI a stanoviť súbor spoločných pravidiel, aby sa zaistilo, že systém bude fungovať efektívne. (5) V prípadoch, keď si uplatňovanie ustanovenia právneho aktu Únie vyžaduje, aby členské štáty uskutočňovali výmenu osobných údajov a ustanovuje sa účel tohto spracovania, takéto ustanovenie by sa malo považovať za primeraný právny základ na spracovanie osobných údajov za predpokladu dodržania podmienok ustanovených v článkoch 8 a 52 Charty základných práv Európskej únie. IMI by mal byť vnímaný primárne ako nástroj používaný na výmenu informácií (vrátane osobných údajov), ktorá by sa inak uskutočnila inými prostriedkami vrátane bežnej pošty, faxu alebo elektronickej pošty (e-mailu) na základe právnej povinnosti, ktorú orgánom a úradom členských štátov ukladajú právne akty Únie. (6) Na základe zásady prihliadania na ochranu súkromia už v štádiu návrhu bol systém IMI navrhnutý s ohľadom na požiadavky právnych predpisov na ochranu údajov a od svojho počiatku je priaznivo naklonený ochrane údajov, a to najmä vďaka obmedzeniam, ktoré sú uplatňované na prístup k osobným údajov vymieňaným v rámci systému. IMI preto ponúka výrazne vyššiu úroveň ochrany a bezpečnosti než iné metódy výmeny informácií, ako napr. pošta, telefón, fax, alebo e-mail. (7) Administratívna spolupráca medzi členskými štátmi a medzi členskými štátmi a Komisiou elektronickou cestou by sa mala riadiť pravidlami ochrany osobných údajov stanovenými v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[19] a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[20]. (8) S cieľom zaistiť transparentnosť, a to najmä pre dotknuté osoby, by právne akty Únie, pre ktoré sa IMI má používať, mali byť vymenované v prílohe I k tomuto nariadeniu. Oblasti možného ďalšieho rozširovania by mali byť uvedené v prílohe II. V prílohe II je vhodné uviesť súbor tých právnych aktov Únie, pri ktorých je potrebné vyhodnotiť technickú realizovateľnosť, nákladovú efektívnosť, ústretovosť pri používaní a celkový vplyv na systém pred tým, ako sa rozhodne o používaní IMI pri takýchto aktoch. (9) Žiadne z ustanovení tohto nariadenia by nemalo zabrániť členským štátom a Komisii v tom, aby sa rozhodli používať IMI na výmenu informácií, ktorá nezahŕňa spracovanie osobných údajov. (10) V tomto nariadení by sa mali ustanoviť pravidlá používania IMI na účely administratívnej spolupráce, ktorá môže zahŕňať okrem iného výmenu informácií medzi dvoma subjektmi („one-to-one“), oznamovacie postupy, mechanizmy varovania, opatrenia vzájomnej pomoci a riešenie problémov. (11) Členské štáty by mali mať možnosť prispôsobovať funkcie a úlohy v IMI svojim interným administratívnym štruktúram, resp. zohľadňovať konkrétne potreby špecifických pracovných postupov v rámci IMI. Úlohy koordinátorov IMI môže vykonávať jeden alebo viacerí delegovaní koordinátori IMI, a to samostatne alebo spoločne v inými koordinátormi pre konkrétnu oblasť vnútorného trhu, divíziu administratívy, geografický región alebo podľa iného kritéria. (12) Aj keď IMI je v svojej podstate komunikačným nástrojom pre verejné orgány a ako taký nie je otvorený pre všeobecnú verejnosť, môže byť potrebné vypracovať technické prostriedky, ktoré by umožňovali externým aktérom, ako napr. občanom, podnikom a organizáciám, aby interagovali s príslušnými orgánmi s cieľom poskytovať a získavať informácie alebo uplatňovať si práva ako dotknuté osoby. Takéto technické prostriedky by mali zahŕňať vhodné záruky na ochranu údajov. (13) Výmena informácií prostredníctvom IMI vyplýva zo zákonnej povinnosti orgánov členských štátov poskytovať si vzájomne pomoc. Aby sa zaistilo náležité fungovanie vnútorného trhu, informácie prijaté príslušným orgánom prostredníctvom IMI z iného členského štátu by nemali byť zbavené svojej dôkaznej hodnoty v administratívnom konaní iba na základe toho, že pochádzajú z iného členského štátu alebo že boli získané elektronickou cestou, pričom tento orgán by s nimi mal nakladať rovnako ako s podobnými dokumentmi pochádzajúcimi z jeho členského štátu. (14) Aby sa zaistila vysoká úroveň ochrany údajov, musia sa v IMI stanoviť maximálne lehoty uchovávania osobných údajov. Tieto lehoty však zároveň musia byť dostatočne dlhé na to, aby umožňovali dotknutým osobám plne si uplatniť ich práva, napríklad získaním dôkazov o tom, že došlo k výmene informácií, s cieľom odvolať sa proti rozhodnutiu. (15) Malo by byť možné spracúvať meno a kontaktné údaje používateľov IMI na účely zlučiteľné s cieľmi tohto nariadenia vrátane monitorovania používania systému zo strany koordinátorov IMI a zo strany Komisie, ďalej vrátane komunikácie, školení a iniciatív na zvýšenie povedomia, ako aj zhromažďovania informácií o administratívnej spolupráci alebo vzájomnej pomoci na vnútornom trhu. (16) Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov by mal monitorovať a zabezpečiť uplatňovanie ustanovení tohto nariadenia vrátane relevantných ustanovení o bezpečnosti údajov. (17) Dotknuté osoby by mali byť informované o spracovaní ich osobných údajov v IMI a o tom, že majú právo prístupu k údajom, ktoré sa na nich vzťahujú, ako aj právo nechať nepresné údaje opraviť a nelegálne spracúvané údaje vymazať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorými sa vykonáva smernica 95/46/ES. (18) Postupy administratívnej spolupráce ustanovené v IMI by mali byť uľahčené vopred vymedzenými pracovnými postupmi (workflows), súbormi otázok a formulármi, ktoré na tento účel vypracuje Komisia a ktoré budú doplnené podľa potreby priloženými súbormi a zadaním voľného textu. Aby sa zaistila dostatočná transparentnosť pre dotknuté osoby, vopred vymedzené pracovné postupy a formuláre, ako aj iné opatrenia súvisiace s postupmi administratívnej spolupráce v IMI by sa mali zverejniť. (19) Ak členské štáty v súlade s článkom 13 smernice 95/46/ES uplatňujú akékoľvek obmedzenia alebo výnimky v oblasti práv dotknutých osôb, informácie o takýchto obmedzeniach alebo výnimkách by sa mali zverejniť, aby sa zaistila úplná transparentnosť pre dotknuté osoby. Takéto výnimky a obmedzenia by mali byť nevyhnutné a úmerné zamýšľanému účelu a mali by byť predmetom primeraných záruk. (20) Rozhodnutie Komisie 2008/49/ES z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov by sa malo zrušiť[21]. Rozhodnutie Komisie 2009/739/ES z 2. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú praktické opatrenia na výmenu informácií medzi členskými štátmi elektronickými prostriedkami podľa kapitoly VI smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu[22] by sa malo naďalej uplatňovať na otázky súvisiace s výmenou informácií podľa smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu[23]. (21) Komisia by mala byť splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy s ohľadom na právne akty Únie, medzi tými, ktoré sú uvedené v prílohe II, pri ktorých ustanovenia o administratívnej spolupráci a výmene informácií môžu byť implementované prostredníctvom IMI. PRIJALI TOTO NARIADENIE: Kapitola I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa ustanovujú pravidlá používania informačného systému o vnútornom trhu (ďalej len „IMI“) na administratívnu spoluprácu, vrátane spracovania osobných údajov, medzi príslušnými orgánmi v členských štátoch a Komisiou. Článok 2 Zriadenie informačného systému o vnútornom trhu Týmto sa zriaďuje informačný systém o vnútornom trhu. Článok 3 Rozsah pôsobnosti IMI sa používa na výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi v členských štátoch a Komisiou, ktorá je nevyhnutná na implementáciu právnych aktov o vnútornom trhu, v ktorých sa ustanovuje administratívna spolupráca, vrátane výmeny osobných údajov, medzi jednotlivými členskými štátmi alebo medzi členskými štátmi a Komisiou. Právne akty o vnútornom trhu sú uvedené v prílohe I. Článok 4 Tvorba IMI 1. S ohľadom na technickú realizovateľnosť, nákladovú efektívnosť, ústretovosť pri používaní a celkový vplyv na systém môže Komisia rozhodnúť, že IMI sa bude používať pre právne akty uvedené v prílohe II k tomuto nariadeniu. V takýchto prípadoch je Komisia splnomocnená zahrnúť tieto právne akty do prílohy I po uplatnení postupu, ktorý je uvedený v článku 23. 2. Prijatiu delegovaného aktu môže predchádzať testovacia fáza (pilotný projekt) v obmedzenom trvaní, ktorá zahŕňa niektoré alebo všetky členské štáty. Článok 5 Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov smernice 95/46/ES a nariadenia (ES) č. 45/2001. Ďalej platia aj tieto definície: (a) „Informačný systém o vnútornom trhu“ (IMI) je elektronický nástroj, ktorý poskytuje Európska komisia na uľahčenie administratívnej spolupráce medzi štátnymi správami a Komisiou; (b) „administratívna spolupráca“ je úzka spolupráca medzi príslušnými orgánmi členských štátov a Komisiou prostredníctvom výmeny informácií, okrem iného aj prostredníctvom oznámení alebo prostredníctvom poskytovania vzájomnej pomoci, a to aj na riešenie problémov, na účely lepšieho uplatňovania právnych predpisov Únie; (c) „oblasť vnútorného trhu“ je legislatívna alebo funkčná oblasť vnútorného trhu v zmysle článku 26 ods. 2 zmluvy, v ktorej sa IMI používa v súlade s vyššie uvedeným článkom 3; (d) „postup administratívnej spolupráce“ je vopred vymedzený pracovný postup (workflow) ustanovený pre IMI, ktorý umožňuje orgánom IMI vzájomne komunikovať a interagovať štruktúrovaným spôsobom; (e) „príslušný orgán“ je akýkoľvek orgán zriadený buď na štátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni, ktorý má špecifické úlohy súvisiace s uplatňovaním vnútroštátnych právnych predpisov alebo právnych predpisov Únie v jednej alebo viacerých oblastiach vnútorného trhu, ktorých registráciu v IMI schválil koordinátor IMI; (f) „koordinátor IMI“ je orgán vymenovaný členskými štátmi, ktorý má vykonávať podporné úlohy nevyhnutné na efektívne fungovanie IMI v súlade s týmto nariadením; (g) „používateľ IMI“ je fyzická osoba, ktorá pracuje pod kontrolou príslušného orgánu, koordinátora IMI alebo Komisie a ktorá je registrovaná v IMI v ich mene; (h) „orgány IMI“ sú príslušné orgány, koordinátori IMI a Komisia; (i) „vonkajší aktéri“ sú fyzické alebo právnické osoby iné ako používatelia IMI, ktoré môžu používať IMI prostredníctvom technických prostriedkov a v súlade so špecifickými vopred vymedzenými pracovnými postupmi na tento účel; (j) „blokovanie“ je uplatňovanie technických prostriedkov, prostredníctvom ktorých sa osobné údaje stanú nedostupnými pre používateľov IMI cez normálne rozhranie aplikácie. Kapitola II FUNKCIE A POVINNOSTI V SÚVISLOSTI S IMI Článok 6 Všeobecný účel Orgány IMI si vymieňajú a spracúvajú osobné údaje iba na účely vymedzené v príslušnom právnom základe uvedenom v prílohe I. Článok 7 Koordinátori IMI 1. Každý členský štát vymenuje jedného vnútroštátneho koordinátora IMI, ktorého úlohy zahŕňajú: (a) registráciu alebo schvaľovanie registrácií koordinátorov IMI a príslušných orgánov; (b) pôsobenie v úlohe hlavnej kontaktnej osoby pre záležitosti súvisiace s IMI a v úlohe partnera pre Komisiu, okrem iného aj pre aspekty súvisiace s ochranou osobných údajov; (c) poskytovanie znalostí, školení a podpory vrátane technickej podpory príslušným orgánom a používateľom IMI; (d) zabezpečovanie efektívneho fungovania systému vrátane včasných a adekvátnych reakcií príslušných orgánov na žiadosti o administratívnu spoluprácu. 2. Každý členský štát môže dodatočne vymenovať jedného alebo viacerých koordinátorov IMI, aby vykonávali jednu alebo viaceré úlohy uvedené vyššie, a to v súlade so svojou vnútornou administratívnou štruktúrou. 3. Členské štáty informujú Komisiu o koordinátoroch IMI vymenovaných v súlade s odsekmi 1 a 2 a o úlohách, za ktoré budú zodpovedať. Komisia tieto informácie poskytne ostatným členským štátom. 4. Členské štáty zabezpečujú, aby koordinátori IMI disponovali adekvátnymi zdrojmi na výkon svojich povinností v súlade s týmto nariadením. 5. Všetci koordinátori IMI môžu konať ako príslušné orgány. Koordinátor IMI v takýchto prípadoch disponuje rovnakými prístupovými právami ako príslušný orgán. Každý koordinátor IMI je ako orgán IMI aj kontrolórom, pokiaľ ide o jeho vlastné činnosti v oblasti spracovania údajov. Článok 8 Príslušné orgány 1. Pri spolupráci prostredníctvom IMI príslušné orgány zabezpečia, aby adekvátna reakcia bola poskytnutá v čo najkratšom čase alebo v lehote stanovenej v príslušnom právnom akte Únie, konajúc prostredníctvom používateľov IMI v súlade s postupmi administratívnej spolupráce. 2. Príslušné orgány môžu ako dôkazy použiť všetky informácie, dokumenty, zistenia, výroky, osvedčené kópie alebo spravodajské informácie komunikované prostredníctvom IMI, a to na tom istom základe, ako podobné dokumenty získané v ich vlastnej krajine, na účely zlučiteľné s účelmi, na ktoré boli tieto údaje pôvodné získané. 3. Každý príslušný orgán je kontrolórom, pokiaľ ide o jeho vlastné činnosti v oblasti spracovania údajov vykonávané používateľom IMI v rámci jeho právomoci, a zabezpečí, aby dotknuté osoby mohli uplatňovať svoje práva v súlade s kapitolami III a IV, pokiaľ je to vhodné. 4. Členské štáty zabezpečujú, aby príslušné orgány disponovali adekvátnymi zdrojmi na výkon svojich povinností v súlade s týmto nariadením. Článok 9 Komisia 1. Komisia zaisťuje bezpečnosť, dostupnosť, údržbu a vývoj softvéru a infraštruktúry IT pre IMI. Poskytuje viacjazyčný systém, školenia v spolupráci s členskými štátmi a služby helpdesku s cieľom pomôcť členským štátom pri používaní IMI. 2. Komisia sa môže zúčastňovať na postupoch administratívnej spolupráce, ktoré zahŕňajú spracovanie osobných údajov, ak si to vyžaduje právny akt Únie uvedený v prílohe I. 3. Komisia zaregistruje vnútroštátnych koordinátorov IMI a poskytne im prístup do IMI. 4. Komisia vykonáva operácie spracovania osobných údajov v IMI, ak sa tak ustanovuje v tomto nariadení. 5. Na účely vykonávania svojich úloh podľa tohto článku a na vypracúvanie správ a štatistických ukazovateľov má Komisia prístup k nevyhnutným informáciám týkajúcim sa operácií spracovania, ktoré sa vykonávajú v IMI. Článok 10 Prístupové práva orgánov a používateľov IMI 1. Do IMI majú prístup iba tí používatelia IMI, ktorí sú riadne schválení a ktorí konajú v mene orgánu IMI. 2. Členské štáty vymenujú v spolupráci s Komisiou koordinátorov IMI a príslušné orgány a oblasti vnútorného trhu, v ktorých majú právomoci. 3. Každý orgán IMI podľa potreby udeľuje a odoberá príslušné prístupové práva svojim používateľom IMI v tej oblasti vnútorného trhu, za ktorú je zodpovedný. 4. Aby sa zabezpečilo, že používatelia IMI môžu pristupovať k osobným údajom spracúvaným v IMI iba vtedy, keď ich nevyhnutne potrebujú poznať, a v tej oblasti alebo oblastiach vnútorného trhu, ku ktorým im boli udelené prístupové práva v súlade s odsekom 3, zavedú sa vhodné technické prostriedky. 5. Používanie osobných údajov spracúvaných prostredníctvom IMI na osobitný účel spôsobom nezlučiteľným s pôvodným účelom je zakázané, pokiaľ sa to výslovne neustanovuje v zákone. 6. Ak postup administratívnej spolupráce zahŕňa spracovanie osobných údajov, prístup k takýmto osobným údajom majú iba tí používatelia IMI, ktorí sa zúčastňujú na danom postupe. 7. Vonkajší aktéri môžu používať IMI pomocou technických prostriedkov poskytnutých na tento účel, ak je to nevyhnutné na uľahčenie administratívnej spolupráce medzi príslušnými orgánmi v členských štátoch, alebo s cieľom uplatniť si svoje práva ako dotknuté osoby, alebo ak sa to inak ustanovuje v právnom akte Únie. Článok 11 Dôvernosť 1. Každý členský štát uplatňuje v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi svoje pravidlá služobného tajomstva alebo iné rovnocenné povinnosti v oblasti dôvernosti informácií na svoje orgány IMI a používateľov IMI. 2. Orgány IMI zabezpečujú, aby žiadosti iných orgánov IMI o dôverné zaobchádzanie s informáciami vymieňanými prostredníctvom IMI spĺňali používatelia IMI, ktorí fungujú v rámci ich zodpovednosti. Článok 12 Postupy administratívnej spolupráce IMI je založený na postupoch administratívnej spolupráce, ktoré na tento účel vyvinula a aktualizuje Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi. Kapitola III SPRACOVANIE A BEZPEČNOSŤ ÚDAJOV Článok 13 Uchovávanie osobných údajov 1. Osobné údaje spracúvané v IMI sa zablokujú najneskôr osemnásť mesiacov po formálnom ukončení postupu administratívnej spolupráce, pokiaľ príslušný orgán v konkrétnom prípade výslovne nepožiada o takéto zablokovanie pred uplynutím tohto obdobia. 2. Ak sa postupom administratívnej spolupráce v IMI vytvorí databáza informácií pre budúce potreby orgánov IMI, osobné údaje obsiahnuté v takejto databáze sa môžu spracúvať tak dlho, ako je to potrebné na tento účel, a to buď so súhlasom dotknutej osoby, alebo ak je to nevyhnutné na splnenie ustanovení právneho aktu Únie. 3. Osobné údaje zablokované podľa tohto článku sa s výnimkou ich archivácie môžu spracúvať iba na účely dokladovania výmeny informácií prostredníctvom IMI, alebo so súhlasom dotknutej osoby. 4. Zablokované údaje sa automaticky vymažú päť rokov po tom, ako bol ukončený postup administratívnej spolupráce. 5. Komisia technickými prostriedkami zabezpečí zablokovanie a vymazanie osobných údajov a ich opätovné získanie v súlade s odsekom 3. Článok 14 Uchovávanie osobných údajov používateľov IMI 1. Odchylne od článku 13 platia odseky 2 a 3 na uchovávanie osobných údajov používateľov IMI. 2. Osobné údaje týkajúce sa používateľov IMI sa archivujú v IMI tak dlho, ako sú títo používatelia používateľmi IMI a môžu sa spracúvať na účely zlučiteľné s cieľmi tohto nariadenia. Tieto osobné údaje zahŕňajú celé meno a všetky elektronické a iné kontaktné údaje nevyhnutné na účely tohto nariadenia. 3. Keď fyzická osoba prestane byť používateľom IMI, jej osobné údaje sa zablokujú technickými prostriedkami na obdobie piatich rokov. S výnimkou ich archivácie sa spracúvajú iba na účely dokladovania výmeny informácií prostredníctvom IMI a na konci päťročného obdobia sa vymažú. Článok 15 Spracovanie osobitných kategórií údajov 1. Spracovanie osobitných kategórií údajov uvedených v článku 8 ods. 1 smernice 95/46/ES a článku 10 ods. 1 nariadenia (ES) č. 45/2001 prostredníctvom IMI je povolené iba na základe osobitných dôvodov uvedených v článku 8 ods. 2 smernice a článku 10 ods. 2 nariadenia a s príslušnými zárukami na zabezpečenie práv jednotlivcov, ktorých osobné údaje sa spracúvajú. 2. IMI sa môže použiť na spracovanie údajov týkajúcich sa trestných činov, odsúdení za trestné činy alebo bezpečnostných opatrení uvedených v článku 8 ods. 5 smernice 95/46/ES a článku 10 ods. 5 nariadenia (ES) č. 45/2001 vrátane informácií o disciplinárnych, administratívnych alebo trestných sankciách alebo iných informácií nevyhnutných na dosiahnutie dobrej reputácie jednotlivca alebo právnickej osoby iba vtedy, ak je spracovanie takýchto údajov ustanovené v právnom akte Únie, ktorý predstavuje základ pre toto spracovanie, alebo s výslovným súhlasom dotknutej osoby pod podmienkou uplatnenia vhodných záruk. Článok 16 Bezpečnosť 1. Spracovanie osobných údajov podľa tohto nariadenia musí spĺňať pravidlá bezpečnosti údajov prijaté Komisiou v nadväznosti na článok 22 nariadenia (ES) č. 45/2001. 2. Komisia zavedie nevyhnutné opatrenia, aby zaistila bezpečnosť osobných údajov spracúvaných v IMI vrátane príslušných kontrol prístupu k údajom a bezpečnostného plánu, ktorý bude udržiavať v aktualizovanej podobe. 3. Komisia zaistí, aby v prípade bezpečnostného incidentu bolo možné overiť, aké osobné údaje boli spracované v IMI, kedy k tomu došlo, kým a na aký účel. Kapitola IV PRÁVA DOTKNUTÝCH OSÔB A DOHĽAD Článok 17 Informácie poskytované dotknutým osobám a transparentnosť 1. Orgány IMI zabezpečia, aby dotknuté osoby boli informované o spracovaní ich osobných údajov v IMI a aby mali prístup k vyhláseniu o dôvernosti údajov, v ktorom budú vysvetlené ich práva a spôsob, ako ich uplatniť, v súlade s článkami 10 alebo 11 smernice 95/46/ES a vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktoré sú v súlade s touto smernicou. 2. Komisia uverejňuje: (a) komplexné vyhlásenie o dôvernosti údajov týkajúce sa IMI v súlade s článkami 10 a 11 nariadenia (ES) č. 45/2001, a to jasnou a zrozumiteľnou formou; (b) informácie o aspektoch ochrany údajov v rámci postupov administratívnej spolupráce v IMI, ako sa uvádza v článku 12; (c) informácie o výnimkách alebo obmedzeniach v právach dotknutých osôb, ako sa uvádza v článku 19. Článok 18 Právo na prístup, opravu a vymazanie 1. Orgány IMI zaistia, aby dotknutá osoba mohla účinne uplatňovať právo prístupu k údajom týkajúcim sa tejto osoby a právo nechať nepresné alebo neúplné údaje opraviť a nezákonné spracúvané údaje vymazať v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Opravu a vymazanie uskutoční do 60 dní zodpovedný orgán IMI. 2. Osobné údaje zablokované podľa článku 13 ods. 1 sa neopravujú ani nemažú, pokiaľ sa nedá jasne preukázať, že takáto oprava alebo vymazanie je nevyhnutné na ochranu práv dotknutej osoby a neznižuje sa ním ich hodnota ako dôkazu výmeny informácií prostredníctvom IMI. 3. Ak je presnosť alebo zákonnosť údajov zablokovaných podľa článku 13 ods. 1 spochybnená dotknutou osobou, táto skutočnosť sa zaznamená spolu so správnymi, opravenými informáciami. Článok 19 Výnimky a obmedzenia Ak členské štáty ustanovujú vo vnútroštátnych právnych predpisoch výnimky alebo obmedzenia práv dotknutých osôb uvedených v tejto kapitole v súlade s článkom 13 smernice 95/46/ES, upovedomia o tom Komisiu. Článok 20 Dohľad 1. Vnútroštátny orgán alebo orgány dohľadu vymenované v každom členskom štáte, ktorým boli udelené právomoci uvedené v článku 28 smernice 95/46/ES (ďalej len „vnútroštátne orgány dohľadu“), monitorujú zákonnosť spracovania osobných údajov príslušnými orgánmi v rámci ich územia a zabezpečujú najmä, aby sa rešpektovali práva dotknutých osôb ustanovené v tejto kapitole. 2. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zabezpečuje, aby sa činnosti spracúvania osobných údajov Komisie v jej úlohe orgánu IMI vykonávali v súlade s týmto nariadením. Povinnosti a právomoci uvedené v článkoch 46 a 47 nariadenia (ES) č. 45/2001 sa uplatňujú zodpovedajúcim spôsobom. 3. Vnútroštátne orgány dohľadu a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov, konajúc v rámci svojich jednotlivých kompetencií, zabezpečujú koordinovaný dohľad nad systémom IMI a nad jeho používaním príslušnými orgánmi v členských štátoch. Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov môže v prípade potreby pozývať vnútroštátne orgány dohľadu na zasadnutie na tento účel. Náklady na tieto zasadnutia uhrádza európsky dozorný úradník pre ochranu údajov. Ďalšie pracovné metódy na tieto účely vrátane rokovacieho poriadku sa podľa potreby môžu vypracovať spoločne. Minimálne každé tri roky zašlú Európskemu parlamentu, Rade a Komisii spoločnú správu o činnosti. Kapitola V GEOGRAFICKÝ ROZSAH PÔSOBNOSTI IMI Článok 21 Vnútroštátne používanie IMI 1. Členský štát môže používať IMI na účely administratívnej spolupráce medzi príslušnými orgánmi na jeho území v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi za podmienky, že: (a) sa nevyžadujú zásadné zmeny existujúcich postupov administratívnej spolupráce a (b) vnútroštátnemu orgánu dohľadu bolo predložené oznámenie o predpokladanom použití IMI a (c) nemá to žiadny významný vplyv na efektívne fungovanie IMI. 2. Ak vnútroštátne použitie IMI pravdepodobne bude mať významný vplyv na efektívne fungovanie IMI, členský štát oznámi takéto použitie Komisii a požiada ju o schválenie vopred. Ak je to nevyhnutné, uzavrie sa medzi členským štátom a Komisiou dohoda, v ktorej sa okrem iného ustanovia technické, finančné a organizačné opatrenia vrátane zodpovedností orgánov IMI. Článok 22 Výmena informácií s tretími krajinami 1. Osobné údaje sa podľa tohto nariadenia môžu vymieňať v IMI medzi orgánmi IMI v rámci Únie a v tretej krajine iba vtedy, ak sú splnené tieto podmienky: (a) údaje sa spracúvajú v súlade s ustanovením uvedeným v prílohe I a rovnocenným ustanovením právneho predpisu tretej krajiny; (b) údaje sa vymieňajú alebo zverejňujú v súlade s medzinárodnou dohodou, v ktorej sa ustanovuje, že tretia krajina bude uplatňovať ustanovenie uvedené v prílohe I a (c) Komisia prijala rozhodnutie, v ktorom sa uvádza, že predmetná tretia krajina zaistí adekvátnu ochranu osobných údajov v súlade s článkom 25 ods. 6 smernice 95/46/ES, alebo že sa uplatňuje ustanovenie článku 26 smernice 95/46/ES vrátane adekvátnych záruk, že údaje spracúvané v IMI sa použijú iba na účel, na ktorý boli prvotne poskytnuté. 2. Ak je Komisia orgánom IMI, článok 9 ods. 1 a článok 9 ods. 7 nariadenia č. 45/2001 sa uplatňujú na akúkoľvek výmenu osobných údajov spracúvaných v IMI s orgánmi IMI v tretej krajine. 3. Komisia uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie aktualizovaný zoznam tretích krajín zapojených do výmeny informácií v súlade s týmto článkom. Kapitola VI ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 23 Vykonávanie delegovania právomocí 1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 4 sa prenesie na Komisiu na neurčitý čas. 2. Komisia ihneď po prijatí delegovaného právneho aktu o tom súčasne informuje Európsky parlament a Radu. 3. Právomoc prijímať delegované právne akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 24 a 25. Článok 24 Odvolanie delegovania právomocí 1. Delegovanie právomoci uvedené v článku 3 môže odvolať Európsky parlament alebo Rada. 2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomoci zrušiť, o tom informuje druhého zákonodarcu a Komisiu najneskôr jeden mesiac pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktoré by sa mali zrušiť, ako aj príslušné dôvody tohto zrušenia. 3. Rozhodnutím o zrušení sa ukončuje delegovanie právomocí uvedených v danom rozhodnutí. Rozhodnutie nadobúda účinnosť okamžite alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nemá vplyv na platnosť už účinných delegovaných aktov. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 25 Námietky voči delegovaným aktom 1. Európsky parlament a Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietky v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o jeden mesiac. 2. Ak do konca tejto lehoty Európsky parlament ani Rada nevznesú námietky voči delegovanému aktu, alebo ak pred týmto dátumom Európsky parlament aj Rada informujú Komisiu o svojom rozhodnutí námietky nevzniesť, delegovaný akt nadobudne účinnosť v deň stanovený v jeho ustanoveniach. 3. Prijatý delegovaný akt nenadobúda účinnosť v prípade, že Európsky parlament alebo Rada voči nemu vznesú námietky. Inštitúcia, ktorá namieta, uvádza dôvody námietok voči delegovanému aktu. Článok 26 Monitorovanie a predkladanie správ 1. Komisia každoročne predkladá Európskemu parlamentu a Rade správy o fungovaní IMI. 2. Každé tri roky Komisia predkladá európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov správu o aspektoch súvisiacich s ochranou osobných údajov v IMI vrátane bezpečnosti údajov. 3. Na účely vypracovania správ uvedených v odsekoch 1 a 2 poskytnú členské štáty Komisii na požiadanie všetky informácie relevantné pre uplatňovanie tohto nariadenia vrátane uplatňovania v praxi požiadaviek na ochranu údajov ustanovených v tomto nariadení. Článok 27 Náklady 1. Náklady vzniknuté na vývoj, prevádzku a údržbu IMI znáša všeobecný rozpočet Európskej únie bez toho, aby boli dotknuté opatrenia podľa článku 21 ods. 2. 2. Pokiaľ nie je v právnom akte Únie ustanovené inak, náklady na prevádzku IMI na úrovni členských štátov vrátane ľudských zdrojov potrebných na činnosti v oblasti zaškolenia, propagácie a technickej pomoci (helpdesk), ako aj na správu systému na vnútroštátnej úrovni znáša každý príslušný členský štát. Článok 28 Nadobudnutie účinnosti Toto nariadenie nadobúda účinnosť […] dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V […] Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda Príloha I, na ktorú sa odkazuje v článku 3 a v ktorej sú uvedené ustanovenia o administratívnej spolupráci v právnych aktoch Únie, ktoré sa implementujú prostredníctvom IMI 1. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu: kapitola VI 2. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií: články 8, 50, 51 a 56 3. Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti: článok 10[24] Príloha II, na ktorú sa odkazuje v článku 4, o potenciálnych oblastiach, v ktorých by sa mohli prostredníctvom IMI implementovať ustanovenia o administratívnej spolupráci I. Vnútorný trh a voľný pohyb tovaru (1) Odporúčanie Komisie zo 7. decembra 2001 k zásadám využívania siete SOLVIT – siete na riešenie problémov na vnútornom trhu: kapitoly I a II[25] II. Sloboda usadiť sa a poskytovať služby (1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu: článok 15 ods. 7 a článok 39 ods. 5 (2) Smernica Európskeho Parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb: článok 4[26] (3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode („smernica o elektronickom obchode“): článok 3[27] [4. Návrh SMERNICE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 89/666/EHS, 2005/56/ES a 2009/101/ES, pokiaľ ide o prepojenie centrálnych registrov, obchodných registrov a registrov spoločností (COD/2011/0038)] III. Voľný pohyb osôb (1) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EÚ z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti: Článok 6 IV. Sloboda kapitálu a platieb [1. Návrh NARIADENIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o profesionálnej cezhraničnej preprave eurovej hotovosti cestnou dopravou medzi členskými štátmi eurozóny (COD/2010/0204)] LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY [ku každému návrhu alebo iniciatíve, ktoré sa predkladajú legislatívnemu orgánu (článok 28 nariadenia o rozpočtových pravidlách a článok 22 vykonávacích predpisov)] 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Cieľ (ciele) 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. xxx o administratívnej spolupráci prostredníctvom informačného systému o vnútornom trhu (ďalej len „nariadenie o IMI“) 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[28] Vnútorný trh – Služby 1.3. Druh návrhu/iniciatívy þNávrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Vo svojom oznámení nazvanom „Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“ [KOM(2010) 2020] Komisia navrhla, aby sa prekážky na jednotnom trhu riešili okrem iného „posilnením štruktúr na včasné a správne uplatňovanie opatrení v oblasti jednotného trhu, vrátane […] smernice o službách […], ich účinným presadzovaním a ak nastanú problémy, ich bezodkladným riešením“. Informačný systém o vnútornom trhu (IMI) je online komunikačný nástroj vyvinutý Európskou komisiou a od roku 2008 ponúkaný ako bezplatná služba členským štátom. V súčasnosti sa používa na výmenu informácií podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/36/ES zo 7. septembra 2005 o uznávaní odborných kvalifikácií[29] (ďalej len „smernica o odborných kvalifikáciách) a podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES z 12. decembra 2006 o službách na vnútornom trhu[30] (ďalej len „smernica o službách“). IMI umožňuje štátnym, regionálnym a miestnym orgánom komunikovať rýchlo a ľahko s ich náprotivkami v iných krajinách, pričom sa riadia jednotnými pracovnými metódami, ktoré schválili všetky členské štáty. IMI pomáha svojim používateľom i) nájsť správny kontaktný orgán, ii) komunikovať s týmto orgánom pomocou vopred preložených súborov otázok a odpovedí a iii) sledovať postup vybavovania žiadosti o informácie vďaka monitorovaciemu mechanizmu. Napríklad orgán v Írsku, ktorý potrebuje informácie od maďarského orgánu, môže zvoliť otázku v angličtine. Maďarský orgán vidí otázku a zodpovedajúce možnosti odpovede v maďarčine; jeho odpoveď bude prijatá v angličtine. Podľa oznámenia Komisie nazvaného „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu“ je rozšírenie IMI do iných sektorov „so zámerom vytvoriť skutočnú elektronickú „face to face“ sieť európskych správnych orgánov“ jedným z hlavných faktorov pri podpore lepšej správy a riadenia jednotného trhu[31]. V oznámení Komisie nazvanom „Akt o jednotnom trhu“ sa prízvukovala dôležitosť IMI pre posilňovanie spolupráce medzi zaangažovanými orgánmi vrátane orgánov na miestnej úrovni, čím sa prispeje k lepšej správe jednotného trhu[32]. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Konkrétny cieľ č. 12: Rozvinúť plný potenciál informačného systému o vnútornom trhu (IMI) na podporu zlepšeného vykonávania právnych predpisov o jednotnom trhu. Používanie IMI je povinné podľa smernice o službách. Komisia uvádza plány na budúce rozšírenie IMI do iných oblastí právnych predpisov Únie v oznámení nazvanom „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania a rozvíjania informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“ [KOM(2011) 75 v konečnom znení] (ďalej len „oznámenie o stratégii IMI“). Ciele tohto návrhu sú: - zriadiť vhodný právny rámec pre IMI a stanoviť súbor spoločných pravidiel, aby sa zaistilo, že IMI bude fungovať efektívne; - poskytnúť komplexný rámec ochrany údajov tak, že sa v rámci jedného horizontálneho právneho nástroja ustanovia pravidlá ochrany osobných údajov, ktoré sa vzťahujú na IMI; - uľahčiť možné budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych predpisov Únie; - objasniť úlohy jednotlivých aktérov systému IMI. V snahe dosiahnuť tieto ciele budeme pokračovať v týchto aktivitách: 1. údržba, t. j. prevencia a opravovanie chýb, menšie vylepšenia existujúcich funkcií, zabezpečovanie operačnej kontinuity systému; 2. poskytovanie systémovej infraštruktúry (hosting); 3. vývoj, t. j. implementácia nových systémových požiadaviek a 4. komunikačné a informačné aktivity vrátane konferencií, školení a prípravy propagačných a školiacich materiálov. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB 12/03 4: Vnútorný trh služieb Ako sa systém bude rozširovať do iných oblastí právnych predpisov Únie, môže sa týkať aj iných činností ABM/ABB. 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Uveďte, aký vplyv by mal mať návrh/iniciatíva na príjemcov/cieľové skupiny. 1. vysoká úroveň právnej istoty s ohľadom na spracovanie osobných údajov občanov EÚ prostredníctvom IMI, a tým odstránenie právnych prekážok pri rozširovaní IMI do nových oblastí právnych predpisov Únie; 2. pružný rámec pre možné budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych predpisov Únie; 3. objasnenie jednotlivých úloh a povinností Komisie, členských štátov, vnútroštátnych orgánov a európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov, pokiaľ ide o výmeny informácií prostredníctvom IMI; 4. úspory na nákladoch prostredníctvom opätovného využívania existujúceho IT nástroja v nových oblastiach namiesto toho, aby sa vyvíjali nové jednoúčelové nástroje; 5. zabezpečenie budúcej udržateľnosti financovania IMI vzhľadom na jeho záväzný status podľa smernice o službách a možné budúce rozširovanie v súlade s oznámením o stratégii IMI. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Uveďte ukazovatele, pomocou ktorých je možné sledovať uskutočňovanie návrhu/iniciatívy. Návrhom sa prispeje k účinnejšiemu uplatňovaniu právnych predpisov Únie v oblastiach, v ktorých sa používa IMI, a ušetria sa náklady na vývoj a údržbu IT. Jeho priamy vplyv by sa dal merať pomocou týchto ukazovateľov: - počet legislatívnych oblastí, ktoré pokrýva IMI (zvýšenie v porovnaní s dvoma oblasťami existujúcimi v roku 2011); - počet výmen informácií, ku ktorým každoročne dôjde prostredníctvom IMI; - počet príslušných orgánov, ktoré aktívne používajú systém (t. j. nie len zaregistrovaných používateľov); - odhadované úspory na nákladoch na každú pridanú oblasť politiky. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Požiadavky, ktoré treba splniť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Návrh poskytne vysokú úroveň právnej istoty, pokiaľ ide o spracovanie osobných údajov v IMI, v súlade s návrhmi európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov. V dlhodobom horizonte návrh uľahčí možné budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych predpisov Únie tak, že poskytne pružný nástroj pre takéto rozširovanie. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Vzhľadom na povahu IMI ako centralizovaného komunikačného nástroja vypracovaného a spravovaného Komisiou je nevyhnutné, aby sa zriadil spoločný súbor pravidiel vzťahujúcich sa na tento systém a aby sa tieto pravidlá vykonávali centralizovaným spôsobom. Komisia ponúka IMI členským štátom ako bezplatnú službu, poskytuje služby údržby, vývoja a helpdesku, ako aj sprístupnenie počítačovej infraštruktúry. Tieto úlohy by sa nemohli vykonávať decentralizovaným spôsobom. IMI prekonáva prekážky v cezhraničnej spolupráci, ako napr. jazykové bariéry, odlišnú administratívnu a pracovnú kultúru a nedostatok zaužívaných postupov v oblasti výmeny informácií. Vďaka zapojeniu členských štátov do koncipovania systému ponúka IMI jednotné pracovné metódy, na ktorých sa dohodli všetky členské štáty. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti IMI bol spustený v roku 2008. V systéme je v súčasnosti registrovaných viac ako 5 700 príslušných orgánov a 11 000 používateľov. V roku 2010 sa uskutočnilo približne 2 000 výmen informácií. Z právneho hľadiska IMI funguje na základe rozhodnutia Komisie, ktoré je „komitologickým“ rozhodnutím, a na základe odporúčania Komisie[33]. Neexistencia jediného právneho nástroja, ktorý by prijal Európsky parlament a Rada, začal byť považovaný za prekážku pri ďalšom rozširovaní IMI. Počiatočné náklady na rozvoj IMI sa financovali z programu IDABC (Interoperable Delivery of Pan-European e-Government Services to Public Administrations, Business and Citizens – Program o vzájomnej súčinnosti pri poskytovaní paneurópskych e-government služieb pre verejnú správu, podnikateľské subjekty a občanov) až do konca jeho realizácie v roku 2009. Do júla 2010 znášalo GR MARKT náklady súvisiace s údržbou, druhostupňovou podporou, správou systému, sprístupnením, odbornou prípravou, komunikáciou a zvyšovaním informovanosti. V júli 2010 sa rozhodlo o financovaní IMI z programu ISA (programu o riešeniach interoperability pre európske orgány verejnej správy) na roky 2010 až 2015[34], pričom v roku 2010 sa financovala prevádzka a zlepšenie aplikácie. Očakáva sa, že program ISA bude naďalej poskytovať financovanie IMI najmenej do roku 2012. GR MARKT naďalej znáša náklady na sprístupnenie, odbornú prípravu, komunikáciu a zvyšovanie informovanosti. Keďže používanie systému je povinné v rámci smernice o službách a vzhľadom na plány na budúce rozširovanie IMI do nových oblastí právnych predpisov Únie, bude nutné objasniť aspekt financovania a bude treba zaistiť stabilné a udržateľné financovanie po roku 2012. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými príslušnými nástrojmi V oznámení Komisie nazvanom „Lepšia správa jednotného trhu prostredníctvom posilnenej administratívnej spolupráce: Stratégia rozširovania a ďalšieho rozvíjania informačného systému o vnútornom trhu (IMI)“ [KOM(2011) 75 v konečnom znení] sa uvádzajú plány na budúce rozširovanie IMI do iných oblastí právnych predpisov EÚ. V oznámení Komisie nazvanom „Akt o jednotnom trhu“ sa prízvukovala dôležitosť IMI pre posilňovanie spolupráce medzi zaangažovanými orgánmi vrátane orgánov na miestnej úrovni, čím by sa prispelo k lepšej správe jednotného trhu[35]. 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu þ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním Očakáva sa, že návrh nadobudne účinnosť v roku 2013. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[36] þ Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Uveďte časový interval a podmienky, ktoré sa vzťahujú na tieto opatrenia. Komisia vypracuje každoročnú správu o vývoji a výsledkoch fungovania IMI. Okrem toho sa európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov bude pravidelne predkladať správa o problematike ochrany údajov v IMI vrátane bezpečnosti. 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Komisia je „vlastníkom systému“ IMI, a ako taká je zodpovedná za jeho každodenné fungovanie, údržbu a vývoj. Systém vypracoval a hosťuje interný dodávateľ, konkrétne jedno z generálnych riaditeľstiev Komisie (DIGIT), ktoré zabezpečuje vysokú úroveň kontinuity činností. S rozšírením IMI do nových legislatívnych oblastí sa môže jeho správa stať komplikovanejšou, pretože skupina zainteresovaných strán porastie a môže byť nutné zohľadňovať stále rozličnejšie nároky. Tento proces je potrebné starostlivo riadiť. 2.2.2. Plánované metódy kontroly IT údržba a vývoj IMI sa riadi memorandom o porozumení medzi generálnymi riaditeľstvami MARKT a DIGIT, v ktorom sa ustanovujú pravidlá, postupy a jednotlivé zodpovednosti a povinnosti vlastníka systému (MARKT) a dodávateľa systému (DIGIT). Pravidelné stretnutia a nástroje na predkladanie správ uľahčujú prísne monitorovanie činností údržby a vývoja v oblasti IT. Riadiaci výbor IMI vrátane predstaviteľov všetkých zainteresovaných strán projektu IMI [ktorými sú vlastník systému, dodávateľ systému, Poradný výbor pre koordináciu v oblasti vnútorného trhu (IMAC) a používatelia IMI] je zodpovedný okrem iného za monitorovanie a kontrolou na vysokej úrovni. Pracovná skupina pre IMI v rámci IMAC (podskupina Poradného výboru pre koordináciu v oblasti vnútorného trhu) poskytuje Komisii poradenstvo v súvislosti s horizontálnymi otázkami týkajúcimi sa vývoja IMI. Podľa článku 19 návrhu bude navyše európsky dozorný úradník pre ochranu údajov zabezpečovať, aby sa spracúvanie osobných údajov Komisiou v IMI uskutočňovalo v súlade s príslušnými pravidlami. Vnútroštátne orgány na ochranu údajov budú spracovanie osobných údajov monitorovať prostredníctvom príslušných orgánov na úrovni členských štátov. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Uveďte existujúce a plánované opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam a existujúce a plánované opatrenia ochrany pred podvodmi a nezrovnalosťami. Na účely boja proti podvodom, korupcii a iným nezákonným činnostiam sa ustanovenia zvyčajne uplatniteľné na aktivity Komisie vrátane nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym orgánom pre boj proti podvodom (OLAF) uplatňujú v kontexte IMI bez akéhokoľvek obmedzenia.. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové riadky výdavkov Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Opis………………………………...……….] || DRP/NRP ([37]) || krajín EZVO[38] || kandidátskych krajín[39] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 1A || 12.02.01 Zavedenie a rozvoj vnútorného trhu || DRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE 1A || 12.01.04 Zavedenie a rozvoj vnútorného trhu – výdavky na administratívne riadenie || NRP || ÁNO || NIE || NIE || NIE 1A || 26.03.01.01 Riešenia interoperability pre európske orgány verejnej správy (ISA) || DRP || ÁNO || ÁNO || NIE || NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || 1B || Zavedenie a rozvoj vnútorného trhu GR: MARKT || || || Rok 2013 || || || || || || || SPOLU  Operačné rozpočtové prostriedky || || || || || || || || 12.02.01 || Záväzky || (1) || 1,440 || || || || || || || 1,440 Platby || (2) || 1,440 || || || || || || || 1,440 || || || || || || || || Rozpočtové prostriedky pre GR MARKT SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 1,440 || || || || || || || 1,440 Platby || =2+2a +3 || 1,440 || || || || || || || 1,440 Očakáva sa, že tento návrh nadobudne účinnosť v roku 2013 a nebude mať vplyv na rozpočet nad rámec toho, s čím sa už počíta v nadchádzajúcich rokoch v oficiálnom programe Komisie. Návrhom navyše nie sú dotknuté rozhodnutia viacročného finančného rámca na obdobie po roku 2013. V roku 2010 bolo financovanie IMI hradené s týchto zdrojov: program ISA (500 000 EUR – rozpočtový riadok 26.03.01.01) a rozpočtové riadky vnútorného trhu (925 000 EUR). Na roky 2011 – 2012 bude plánované financovanie z ISA predstavovať cca 1 150 000 EUR ročne. Financovanie z programu ISA však podlieha každoročnému prehodnocovaniu celkových programových priorít a dostupného rozpočtu. Očakáva sa, že program ISA bude naďalej poskytovať financovanie IMI najmenej do roku 2012. Aby sa zaistilo, že IMI bude môcť ponúkať členských štátom permanentne, a zároveň aby sa umožnilo efektívnejšie riadenie a lepšia kontrola rozpočtu, Komisia preskúma možnosť dať všetky náklady do jedného rozpočtového riadka spravovaného generálnym riaditeľstvom MARKT (12.02.01 Zavedenie a rozvoj vnútorného trhu). Znamenalo by to čisté zvýšenie tohto rozpočtového riadka v roku 2013 presunom z iných rozpočtových riadkov. V každom prípade sa očakáva, že celkové náklady IMI začnú od roku 2012 klesať, čo bude spôsobené predpokladaným znížením potreby vyvíjať nové funkcie, ktoré by dovtedy už vo všeobecnosti mali byť zavedené.  Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU || Záväzky || (4) || 1,440 || || || || || || || 1,440 Platby || (5) || 1,440 || || || || || || || 1,440  Rozpočtové prostriedky administratívneho charakteru financované z rozpočtu osobitných programov SPOLU || (6) || || || || || || || || Rozpočtové prostriedky OKRUHU 1A viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || =4+ 6 || 1,440 || || || || || || || 1,440 Platby || =5+ 6 || 1,440 || || || || || || || 1,440 Platby || =5+ 6 || || || || || || || || Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2013 || || || || || || || SPOLU GR: MARKT ||  Ľudské zdroje || || || || || || || ||  Ostatné administratívne výdavky || || || || || || || || GR MARKT SPOLU || Rozpočtové prostriedky || || || || || || || || Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = platby spolu) || || || || || || || || v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || || || Rok 2013[40] || || || || || || || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || || || || || || || || 1,440 Platby || || || || || || || || 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky – þ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ò || || || Rok 2013 || || || || || || || SPOLU VÝSTUPY Druh výstupu[41] || Priemerné náklady na výstup || Počet výstupov || Náklady || || || || || || || || || || || || || Počet výstupov spolu || Náklady spolu KONKRÉTNY CIEĽ č. 1[42] ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Údržba A || 0,4 || || 0,4 || || || || || || || || || || || || || || 0,4 - Sprístupnenie B || 0,24 || || 0,24 || || || || || || || || || || || || || || 0,24 Vývoj C || 0,3 || || 0,6 || || || || || || || || || || || || || || 0,6 - Komunikácia a zvyšovanie informovanosti D || 0,2 || || 0,2 || || || || || || || || || || || || || || 0,2 Konkrétny cieľ č. 1 – medzisúčet || || 1,440 || || || || || || || || || || || || || || 1,440 KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 || || || || || || || || || || || || || || || || Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || Konkrétny cieľ č. 2 – medzisúčet || || || || || || || || || || || || || || || || NÁKLADY SPOLU || || 1,440 || || || || || || || || || || || || || || 1,440 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1. Zhrnutie – þ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov – þ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie dodatočných ľudských zdrojov. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: Súlad s platným viacročným finančným rámcom – þ Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. 3.2.4. Príspevky tretích strán – þ Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami. 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy – þ Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. [1] Ú. v. ES L 255, 30.09.2005, s. 22. [2] Ú. v. ES L 376, 27.12.2006, s. 36. [3] Rozhodnutie Komisie 2008/49/ES z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (Ú. v. EÚ L 13, 16.1.2008, s. 18), rozhodnutie Komisie 2009/739/ES z 2. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú praktické opatrenia na výmenu informácií medzi členskými štátmi elektronickými prostriedkami podľa kapitoly VI smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 263, 7.10.2009, s. 32). Odporúčanie Komisie z 26. marca 2009 o usmerneniach na ochranu osobných údajov pre informačný systém vnútorného trhu (IMI) (Ú. v. EÚ L 100, 18.4.2009, s. 12). [4] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu. Pre vysoko konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo. 50 návrhov, ako lepšie spoločne pracovať, podnikať a obchodovať“, KOM(2010) 608 v konečnom znení, návrh č. 45 na s. 31. [5] KOM(2011) 75. [6] KOM(2011) 206. [7] Stanovisko 01911/07/EN, WP 140. [8] Stanovisko európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov (EDPS) z 22. februára 2008 k rozhodnutiu Komisie z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (Ú. v. EÚ C 270, 25.10.2008, s. 1). [9] Odporúčanie Komisie z 26. marca 2009 o usmerneniach na ochranu osobných údajov pre informačný systém vnútorného trhu (IMI) (Ú. v. EÚ L 100, 18.4.2009, s. 12). [10] Správa Komisie z 22. apríla 2010 o stave ochrany údajov v informačnom systéme vnútorného trhu, KOM(2010) 170 v konečnom znení. [11] Pozri napr. nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 z 20. decembra 2006 o zriadení, prevádzke a využívaní Schengenského informačného systému druhej generácie (SIS II) (Ú. v. EÚ L 381, 28.12.2006, s. 4) a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 767/2008 z 9. júla 2008 o vízovom informačnom systéme (VIS) a výmene údajov o krátkodobých vízach medzi členskými štátmi (nariadenie o VIS) (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 60). [12] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/24/EC z 9. marca 2011 o uplatňovaní práv pacientov pri cezhraničnej zdravotnej starostlivosti (Ú. v. EÚ L 88/45, 4.4.2011, s. 45). [13] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb (Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1). Pozri aj závery Rady zo 7. marca 2011, ktoré sú k dispozícii na adrese: http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/119621.pdf. [14] Pozri poznámku pod čiarou č. 12, článok 10 ods. 4. [15] Závery Rady z 10. decembra 2010. [16] Ú. v. EÚ C , , s. . [17] KOM(2011) 75. [18] KOM(2011) 206. [19] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. [20] Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1. [21] Ú. v. EÚ L 13, 16.1.2008, s. 18. [22] Ú. v. EÚ L 263, 7.10.2009, s. 32. [23] Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36. [24] Ú. v. EÚ L 88, 4.4.2011, s. 45. [25] Ú. v. ES L 331, 15.12.2001, s. 79. [26] Ú. v. ES L 18, 21.1.1997, s. 1. [27] Ú. v. ES L 178, 17.7.2000, s. 1. [28] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [29] Ú. v. EÚ L 255, 30.9.2005, s. 22. [30] Ú. v. EÚ L 376, 27.12.2006, s. 36. [31] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Na ceste k Aktu o jednotnom trhu. Pre vysoko konkurencieschopné sociálne trhové hospodárstvo. 50 návrhov, ako lepšie spoločne pracovať, podnikať a obchodovať“, KOM(2010) 608 v konečnom znení, návrh č. 45 na s. 31. [32] Pozri poznámku pod čiarou č. 6 vyššie. [33] Rozhodnutie Komisie 2008/49/ES z 12. decembra 2007 o implementácii informačného systému o vnútornom trhu (IMI) v súvislosti s ochranou osobných údajov (Ú. v. EÚ L 13, 16.1.2008, s. 18), rozhodnutie Komisie 2009/739/ES z 2. októbra 2009, ktorým sa ustanovujú praktické opatrenia na výmenu informácií medzi členskými štátmi elektronickými prostriedkami podľa kapitoly VI smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu (Ú. v. EÚ L 263, 7.10.2009, s. 32), odporúčanie Komisie z 26. marca 2009 o usmerneniach na ochranu osobných údajov pre informačný systém vnútorného trhu (IMI) (Ú. v. EÚ L 100, 18.4.2009, s. 12). [34] Rozhodnutie č. 922/2009/ES, Ú. v. EÚ L 260, 3.10.2009, s. 20. [35] Pozri poznámku pod čiarou č. 6. [36] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [37] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky [38] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [39] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [40] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [41] Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.). [42] Ako je uvedené v oddiele 1.4.2. „Konkrétne ciele…“.