SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 9.9.2010 
SEK(2010) 1009 v kone čnom znení 
ODPOVEDE KOMISIE NA KAPITOLU 5 VÝRO ĆNEJ SPRÁVY ZA ROK 2009   
„VÝSKUM, ENERGETIKA A DOPRAVA“ 
SK 2   SK ODPOVEDE KOMISIE NA KAPITOLU 5 VÝRO ĆNEJ SPRÁVY ZA ROK 2009  
„VÝSKUM, ENERGETIKA A DOPRAVA“   
ÚVOD 
5.7. Rámcové programy pre výskum poz ostávajú z technicky a finan čne náročných projektov. 
Kontrolné mechanizmy musia zoh ľadniť veľký počet príjemcov, z ktorýc h každý pracuje vo 
vlastnom systéme kontroly. 
Keďže súčasné legislatívne a zmluvné prostredie ve die k tomu, že riadenie  projektov je pre 
príjemcov aj pre Komisiu náro čné, Komisia prijala zjednodušujúce opatrenia pre uplat ňovanie 
7. RP.  
5.10. Väčšinu výdavkov riadi priamo Ko misia, ale 7. RP zárove ň umožňuje plnenie rozpo čtu 
v rámci nepriameho centralizov aného riadenia; t. j. Komi sia zveruje úlohy súvisiace s 
plnením rozpo čtu výkonným agentúram, spolo čným podnikom zriadeným EÚ a „iniciatívam 
podľa článku 185“, čo sú štruktúry vytvorené na real izáciu výskumných programov, ktoré 
spoločne uskuto čňuje niekoľko členských štátov. 
5.16. Komisia súhlasí s Dvor om audítorov. Zložitos ť pravidiel je skuto čne významným 
zdrojom chýb a žiadostí o preplatenie ne oprávnených nákladov. V oznámení Komisie o 
zjednodušení realizácie rámcových programov pre výskum1 sa navrhujú opatrenia na 
odstránenie tohto rizika. Ke ďže tieto návrhy sa budú uplat ňovať až v rámci budúceho 
rámcového programu, a ke ďže Komisia musí vyrieši ť problémy, ktoré vznikli v dôsledku 
komplexnosti pravidiel oprávnenosti pre príjem cov grantov, 26. mája 2010 prijala oznámenie2 
určené ostatným inštitúciám, v ktorom navrhuje, aby sa úrove ň prípustného rizika chyby v 
tejto oblasti pohybovala v rozmedzí od 2 % do 5 %. Navrhovaná úrove ň prípustného rizika sa 
stanovuje pri zoh ľadnení efektívnosti nákladov vynakl adaných na kontroly, ako aj pri 
zohľadnení prijate ľnej úrovne zostatkových chýb, ktorú možno zdôvodni ť v kontexte týchto 
nákladov. 
SPRÁVNOS Ť TRANSAKCIÍ 
5.19 Príklad 1 
Komisia súhlasí so zisteniami Dvorom audítorov a v sú časnosti prebieha proces spätného 
získania príslušnej sumy.  
5.20. V tejto etape programového cyklu a vzh ľadom na malý po čet priebežných platieb v 
rámci 7. RP, ktoré sú za členené do vzorky Dvora audítorov, je priskoro na vyvodenie záverov 
o častosti výskytu chýb v rámci 7. RP v porovnaní so 6. RP a o ich finan čnej hodnote. 
ÚČINNOSŤ SYSTÉMOV 
5.31. Komisia zdie ľa obavy Dvora audítorov, pokia ľ ide o správnos ť audítorských osved čení 
v prípade 6. RP, ktoré neposkytli v plnom rozsahu dodato čné a pôvodne o čakávané uistenie. 
                                                 
1 KOM (2010) 187 z 29.4.2010. 
2 KOM (2010) 261 z 26.5.2010. 
SK 3   SK Komisia však trvá na tom, že tento nástroj zna čne prispel k predchádzaniu vzniku chýb, čo 
malo v porovnaní s 5. RP za následok zna čné zníženie chybovosti v prípade auditov 6. RP 
Komisia prijala nápravné opatrenie s cie ľom zlepši ť kvalitu audítorských osved čení v prípade 
7. RP Audítorské osved čovanie v prípade 7. RP vychá dza z „dohodnutých postupov“, pod ľa 
ktorých je audítor povinný uplatni ť vopred ur čené postupy a na základe toho poda ť správu o 
zistených skuto čnostiach. Tento prístup by mal vies ť k zníženiu výskytu chýb vo výklade 
pravidiel oprávnenosti zo strany audítorov, ktoré sa objavili v 6. RP.  
Komisia bude v priebehu s vojich vlastných finan čných auditov aj na ďalej posudzova ť 
spoľahlivosť audítorských osved čení. 
Pozri aj odpove ď na bod 5.49. 
5.32-5.33. Predbežné osved čovanie metodík výpo čtu nákladov príjemcov je povinné iba u 
tých príjemcov, ktorí chcú vo svojich ži adostiach o preplatenie nákladov uplat ňovať 
priemerné náklady na zamestnancov. V príp adne ostatných príjemcov je to nepovinné. 
Od príjemcov sa okrem toho ešte stále požaduje, aby v prípade, ke ď kumulatívny požadovaný 
príspevok presahuje sumu 375 000 EUR, predložili osved čenie o kone čnej platbe zah ŕňajúce 
všetky obdobia. V praxi to znamená, že predbežné osved čovanie znižuje administratívne 
zaťaženie príjemcov a prispieva k významným úsporám nákladov na poplatky za audit.  
Pozri aj odpove ď na bod 5.36. 
5.34-5.35. Komisia vo svojom oznámení o zje dnodušení realizácie rá mcových programov pre 
výskum navrhuje, aby sa do úvahy vzali všetky  metodiky používania priemerných nákladov 
na zamestnancov uplat ňované príjemcami ako zvy čajné účtovnícke postupy, a to vrátane 
prístupu založeného na „nákladových strediskách“, pokia ľ sa zakladajú na skuto čných 
nákladoch na zamestnancov zaznamenaných v ú čtovných záznamoch a pokia ľ je vylúčená 
dvojitá úhrada nákladov v rámci iných kategórií nákladov. 
Pravidlá pre ú časť na 7. RP povo ľujú ako výnimku zo všeobecného pravidla skuto čných 
nákladov priemerné náklady na zamestnancov za podmienky, že ide o bežný ú čtovný postup 
príjemcu, a pokia ľ sa priemerné náklady výrazne  nelíšia od skuto čných nákladov. Cie ľom 
kritérií stanovených Komisiou je poskytnú ť primeranú istotu, že  uplatnenie metodiky 
príjemcu nebude ma ť za následok výraznú odchýlku nahl ásených priemerných nákladov od 
nákladov skuto čných. Komisia zastáva názor, že tieto krit ériá predstavujú v rámci terajšieho 
právneho rámca optimálnu rovnováhu medzi zjednodušením a zodpovednos ťou.  
5.36. Počet audítorských osved čení poskytovaných v rámci 7. RP sa znížil s cie ľom zmenši ť 
administratívne za ťaženie účastníkov. V prípade príjem cov, ktorí dostali osved čenie metodiky 
výpočtu nákladov sa však na ďalej vyžaduje osved čenie o finan čných výkazoch, pretože 
zrušená bola len povinnos ť predklada ť priebežné osved čenie o finan čných výkazoch 
Osvedčenie o finan čných výkazoch sa musí predloži ť za posledné vykazovacie obdobie, ak 
kumulatívny požadovaný príspevok presa huje sumu 375 000 EUR. Po intenzívnych 
auditových kampaniach v rámci 6. RP nadobud li príjemcovia skúsenosti a Komisia o čakáva, 
že v dôsledku toho budú pravdepodobne používa ť lepšie postupy ú čtovania projektových 
nákladov.  
V súčasnom štádiu nie je možné vyvodi ť záver, že celková miera chybovosti sa zvýši, pretože 
zistené riziká môžu by ť vyvážené inými opatreniami 
SK 4   SK 5.40. Komisia víta kladné hodnotenie dosiahnuté ho pokroku. Je si plne vedomá požadovanej 
úrovne koordinácie a postupuje v súlade s tým. 
5.41. Bude vynaložené ďalšie úsilie v záujme zlepšenia v časného uplat ňovania výsledkov 
auditov. 
Zjednodušujúce opatrenia3 sa prijali aj vo vz ťahu k procesu spätného získ ania príslušnej sumy 
v rámci uplat ňovania stratégie auditu, a to s cie ľom znížiť zaťaženie Komisie aj príjemcov. 
V roku 2009 výrazne pokro čil aj proces spätného zí skania príslušných súm.  
Väčšina finan čných korekcií sa realizuje odpo čtom dlžnej sumy od budúcej platby, čo je 
nákladovo najefektívnejší spôsob spät ného získania príslušnej sumy Ke ďže platby sa realizujú 
spravidla raz ro čne, vedie to k časovému posunu v procese spätného získania príslušnej sumy.  
Zvýšený po čet auditov znásobil po čet projektov, pri ktorých sú  potrebné korekcie a úpravy. 
5.42. Generálne riadite ľstvá MOVE a ENER od svojho zria denia v polovici februára 2010 
využívajú systém náhrady škôd rovnako ako aj ostatné generálne riadite ľstvá, ktoré sa 
zaoberajú výskumom. 
SPOĽAHLIVOS Ť VYHLÁSENÍ VEDENIA KOMISIE  
5.44. Komisia víta kladné hodnotenie Dvora audítorov týkajúce sa všetkých výro čných správ 
o činnosti, na ktoré sa vz ťahuje táto kapitola. 
ZÁVERY A ODPORÚ ČANIA 
5.45. Komisia zdôraz ňuje, že zistenie Dvora audítorov týkajúce sa chybovosti je v súlade 
s minulým rokom a že miera chybovosti v ob lastiach politiky, na ktoré sa vz ťahuje táto 
kapitola, sa s najvä čšou pravdepodobnos ťou pohybuje v rozmedzí od 2 % do 5 %. 
Tento výsledok je v súlade so zisteniami Ko misie. Komisia prijala 26. mája oznámenie4, v 
ktorom sa prípustná úrove ň rizika chyby navrhuje v tomto rozsahu (2 % – 5 %). Miera 
chybovosti DAS približne v strede tohto pásma by bola pod ľa názoru Komisie prijate ľná a 
odôvodnená Pri prekro čení tejto úrovne by boli potrebné doplnkové opatrenia na zníženie 
miery chybovosti prostredníctvom zvýšených kontrol, ktoré by boli zamerané na hlavné 
príčiny chýb a zoh ľadňovali by viacro čný charakter výdavkov. Tá to miera by sa mala 
vzťahovať na všetky rámcové programy pre výskum. 
Táto úrove ň by mohla by ť revidovaná v prípade významných zmien v oblasti kontroly, ktoré 
by mali vplyv na mieru chybovosti DAS, a to pr edovšetkým zjednodušujúcich opatrení, ktoré 
sa prejavia v ďalšom rámcovom programe. 
5.48. Komisia víta pozitívny trend, ktorý D vor audítorov zaznamenal. Komisia zdôraz ňuje, že 
zmeny požiadaviek na audítorské osved čovanie boli zavedené s cie ľom zjednoduši ť a uľahčiť 
podmienky ú časti príjemcov. 
                                                 
3 SEK(2009) 1720 z 15.12.2009. 
4 KOM (2010) 261 z 26.5.2010.  
SK 5   SK Hoci Komisia uznáva, že me todika predbežného osved čovania má obmedzenú úspešnos ť, celá 
škála zavedených vnútorných kontrol, vrát ane stratégie auditu 7. RP, zabezpe čí náležité 
podmienky pre riadne finan čné hospodárenie.  
5.49. Prvoradým cie ľom Komisie je ú činným spôsobom dosiahnu ť cieľ výskumnej politiky 
a zároveň zabezpečiť riadnu kontrolu s tým súvisiaceho plnenia rozpo čtu. 
a) Komisia uplat ňuje politiku aktívnej spätnej väzby v prípade zistení pochádzajúcich z 
následných auditov, pri čom túto spätnú väzbu poskytuje príjemcom s cie ľom zabezpe čiť v 
prípade potreby realizáciu zl epšení v práci audítorov vyd ávajúcich audítorské osved čenia 
Každý príjemca musí na tento ú čel v priebehu auditu informova ť audítora vydávajúceho 
osvedčenie o podstatných zisteniach auditu. Ko misia však poznamenáva, že hlavnou prí činou 
pripomienok Dvora audítorov nie je vlas tne podoba ani koncepcia audítorských osved čení, ale 
skôr relatívna zložitos ť pravidiel, na čo Dvor audítorov oprávnene poukazuje v bode 5.16. 
Táto vnútorná zložitos ť má vplyv na prácu externých aud ítorov, ktorí boli príjemcami 
poverení na vydanie audítorských osved čení. V prípade 7. RP sa o čakáva, že sa v dôsledku 
použitia dohodnutých postupov výrazne zníži chybovos ť, pokiaľ ide o chyby zaprí činené 
nesprávnym výkladom týchto kritérií 
b) Osved čenia o metodike sú ur čené iba pre príjemcov viac erých grantov. Kritériá 
spôsobilosti pre osved čenie o metodike boli v novembri 2008 preskúmané a uverejnené v 
Praktickej príru čke pre finan čné záležitosti v rámci 7. RP.  
Komisia nedávno prijala opatrenie s cie ľom prispie ť k zvýšeniu prí ťažlivosti predbežného 
osvedčovania metodík výpo čtu nákladov príjemcov. Komisia v te jto súvislosti vyjadrila svoj 
názor v oznámení o zjednodušení z 24. apríla  2010, v návrhu na revíziu nariadenia o 
rozpočtových pravidlách, ktorá sa vykonáva každé tri roky, ako aj vo vykonávacích 
predpisoch prijatých 28. mája 2010. Naozaj stné zjednodušenie by sa mohlo dosiahnu ť, ak by 
sa povolili metodiky, ktoré sa používajú ako bežné ú čtovné postupy, pokia ľ sa zakladajú na 
skutočných nákladoch na zamestnancov zapísaných v ú čtoch. 
c) Komisia bude aj na ďalej vynaklada ť úsilie o zlepšenie v časného využívania výsledkov 
auditov a bude pokra čovať v uplatňovaní svojich pokynov týkajúcich  sa využívania systému 
náhrady škôd. V oznámení o zjednodušení pro cesu spätného získania príslušnej sumy 
prijatom 15. decembra 2009 sa ďalej stanovujú opatrenia na zlepšenie realizácie spätného 
získania príslušnej sumy. 
5.50. Komisia plne súhlasí a odkazuje na pokyny uvedené v nedávno uverejnených 
oznámeniach s názvami  „Zjednodušenie realizácie rámcových programov pre výskum “ a 
„Viac alebo menej kontrol? Vytváranie sprá vnej rovnováhy medzi administratívnymi 
nákladmi kontroly a rizikom chyby “. 
5.51. Celkové dôsledky týchto zjednodušujúcic h opatrení sa prejavia predovšetkým 
v budúcom rámcovom programe. Kým sa tieto návrhy neza čnú vykonáva ť, Komisia musí 
riešiť problémy spôsobené komplexnos ťou pravidiel oprávnenosti pre príjemcov grantov. 
Komisia 26. mája 2010 prijala oznámenie, v ktorom navrhla, aby prípustná úrove ň rizika 
chyby v tejto oblasti bola medzi 2 % a 5%5. Prípustná úrove ň rizika sa stanovuje pri 
zohľadnení efektívnosti kontrol v kontexte  nákladov na ne, ako aj pri zoh ľadnení prijate ľnej 
úrovne zostatkových chýb, ktorú možno zdôvodni ť v kontexte týchto nákladov. 
                                                 
5 KOM(2010) 261. 
SK 6   SK SPOLOČNÉ PODNIKY EÚ 
5.56. Komisia sleduje realizáciu ak čných plánov navrhnutých spolo čnými podnikmi na ú čel 
plného využitia podnikových systémov vnútornej kontroly. 
5.57. Komisia sa stotož ňuje so stanoviskom Dvora audíto rov, že útvar interného auditu v 
Komisii by mal ma ť vo vzťahu k subjektom zriadeným EÚ, kt oré majú právnu subjektivitu a 
dostávajú príspevky z rozpo čtu EÚ pod ľa článku 185 ods. 3 všeobecného nariadenia o 
rozpočtových pravidlách, rovnaké právomoci, aké uplat ňuje vo vzťahu k útvarom Komisie.  
PRÍLOHA 5.4 – 2. NESKORÉ PLATBY KOMISIE   
Komisia víta, že Dvor audítorov uznal pokrok, ktorý sa v tejto oblasti doposia ľ dosiahol.  
Komisia je odhodlaná aj na ďalej vyvíja ť úsilie o ďalšie zlepšovanie svojej činnosti.