SK Úradný vestník Európskej únie C 81/1

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Potenciál rodinných a tradičných podnikov na podporu rozvoja a hospodárskeho rastu v regiónoch

(stanovisko z vlastnej iniciatívy)

(2018/C 081/01)

Spravodajca: Dimitris DIMITRIADIS

Rozhodnutie plenárneho zhromaždenia 26. 1. 2017 Právny základ článok 29 ods. 2 rokovacieho poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy Príslušná sekcia sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť Prijaté v sekcii 7. 9. 2017 Prijaté v pléne 18. 10.2017 Plenárne zasadnutie č. 529 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 199/0/1

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV vo viacerých stanoviskách opakovane vyjadril svoj pozitívny postoj k politike EÚ zameranej na podporu malých a stredných podnikov (MSP) (1). Tieto podniky však tvoria mimoriadne rôznorodú skupinu, čo znamená, že je potrebné vyvinúť osobitné úsilie a správne zamerať opatrenia na jednotlivé podskupiny, a najmä na malé rodinné a tradičné podniky.

1.2. Význam tejto podskupiny spočíva v tom, že tento druh podnikov vytvára veľkú väčšinu pracovných miest v regiónoch EÚ. EHSV potvrdzuje svoje predchádzajúce závery a pripomína odporúčania, ktoré uviedol vo svojich predchádzajúcich stanoviskách (2), chce sa však podrobnejšie zamerať na výzvy, ktorým malé rodinné a tradičné podniky čelia a poskytnúť ich analýzu. Zámerom je poskytnúť príležitosť konštruktívne ovplyvniť tvorbu politiky na úrovni EÚ, členských štátov i regiónov.

1.3. EHSV nabáda Európsku komisiu, aby zvážila možnosti podpory a propagovania týchto podnikov, nakoľko sú kľúčovým prvkom tvorby nových aktivít a hodnôt, udržiavania zamestnanosti a dosahovania príjmov v oblastiach s obmedzenými zdrojmi. Sú prínosom k regionálnemu rozvoju, hlavne v menej rozvinutých regiónoch, keďže sú hlboko zakorenené v miestnom hospodárstve, do ktorého investujú a v ktorom udržiavajú zamestnanosť.

1.4. Výbor je presvedčený, že jestvuje veľký potenciál rozvoja v mnohých regiónoch, ktoré stále zaostávajú, a že tento nedostatočne využívaný potenciál by sa mohol realizovať prostredníctvom miestnych malých rodinných a tradičných podnikov. Táto výzva by mala zaujímať nielen Európsku komisiu, ale aj iných aktérov, ktorí by sa mohli intenzívne zapojiť, vrátane miestnych samospráv a miestnych sprostredkovateľov, ako sú podnikateľské organizácie a peňažné ústavy.

1.5. EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby venovala pozornosť skutočnosti, že súčasný vývoj a trendy v hospodárstve a priemysle negatívne vplývajú na malé rodinné a tradičné podniky. Ich konkurencieschopnosť klesá a pri vykonávaní svojej činnosti zápasia s čoraz väčšími ťažkosťami.

1.6. EHSV je znepokojený tým, že politické nástroje podpory sa nezameriavajú na malé rodinné a tradičné podniky a je nepravdepodobné, že by pre tieto podniky boli veľmi prínosné. Podpora MSP sa vo všeobecnosti zameriava na podporu výskumu a inovácií v týchto podnikoch a na začínajúce podniky. EHSV chce bez spochybnenia významu týchto politických opatrení zdôrazniť, že budú prínosné len pre zlomok všetkých MSP, pričom malé rodinné a tradičné firmy nebudú patriť do tejto skupiny. EHSV víta zámer Komisie prepracovať vymedzenie pojmu „malé a stredné podniky“, ktorý iniciovalo GR GROW a ktorý je predbežne naplánovaný na začiatok roku 2019 (3).

1.6.1. Súčasné vymedzenie pojmu „malé a stredné podniky“ je už zastaralé, a preto sa výbor domnieva, že plánované prepracovanie by mohlo pomôcť lepšie pochopiť povahu MSP a navrhnúť pre ne lepšie politické opatrenia. EHSV vyzýva Komisiu, aby do konzultácií zaradila posúdenie, ako sa platná definícia používa pri implementácii politických opatrení zameraných na MSP na úrovni EÚ, členských štátov a regiónov, s osobitným zameraním na malé rodinné a tradičné podniky.

1.6.2. EHVS sa domnieva, že pri revízii definície by sa malo prinajmenšom: — zrušiť kritérium počtu zamestnancov (4) ako hlavné kritérium a poskytnúť MSP možnosť zvoliť si, ktoré dve kritériá z troch splnia, a to využitím najaktuálnejšieho prístupu stanoveného v smernici 2013/34/EÚ (5), — vykonať dôkladnú analýzu prahových hodnôt stanovených v článku 2 odporúčania a v prípade potreby ich aktualizovať, vrátane ich zosúladenia s hodnotami stanovenými v smernici 2013/34/EÚ, — prehodnotiť a zrevidovať obmedzenia ustanovené v článku 3 prílohy k odporúčaniu.

1.7. EHSV je presvedčený, že je dôležité uznať malé rodinné a tradičné podniky ako špecifickú podskupinu, pretože zvyčajne ich zlyhanie trhu postihuje najviac. Preto výbor odporúča vytvoriť podporné politické opatrenia zamerané konkrétne na ne. V záujme riešenia najnaliehavejších problémov sa tieto politické opatrenia musia zameriavať aspoň na: — pomoc pri získavaní pracovných síl a ich odbornej príprave, — odbornú prípravu a rekvalifikáciu manažérov/vlastníkov, — poskytovanie prístupu k poradenským a konzultačným službám, — zlepšovanie prístupu k financovaniu, — zaistenie väčšieho počtu informácií a lepšej odbornej prípravy pre zamestnancov miestnych združení zamestnávateľov a miestnych pobočiek bánk, — poskytovanie služieb jedného kontaktného miesta, — revíziu administratívnej záťaže na úrovni miestnych orgánov verejnej správy i EÚ, — zaistenie prístupu k väčšiemu počtu lepších informácií o požiadavkách vyplývajúcich z právnych predpisov, ako aj o miestnom podnikateľskom prostredí a trhových príležitostiach.

2. Malé rodinné a tradičné podniky – súvislosti a význam

2.1. EÚ sa pri tvorbe politiky v súčasnosti zameriava na viacero aktuálnych tém a trendov v priemyselnom rozvoji, ako je digitalizácia, stratégia Priemysel 4.0, rýchlo sa meniace modely podnikania, globalizácia, hospodárstvo spoločného využívania zdrojov a inovatívnejšie zdroje konkurenčných výhod. Zároveň treba rešpektovať právo ľudí žiť kdekoľvek v EÚ, vrátane mnohých regiónov, ktoré stratégia Priemysel 4.0 pravdepodobne tak ľahko nedosiahne.

2.2. Význam týchto nových trendov netreba spochybňovať a výbor podporuje politické úsilie zamerané na ich podporu, je však nevyhnutné pripomenúť, že veľkú väčšinu pracovných miest v regiónoch EÚ v súčasnosti vytvárajú tradičné malé a stredné podniky (MSP) (6) a malé rodinné podniky (7), pričom väčšina z nich má dlhú históriu a svoje vlastné tradície, skúseností a mnohé úspechy z minulosti. Túto skupinu podnikov tvoria spravidla tieto podskupiny: — malé podniky, mikropodniky a podniky jednotlivcov, — veľmi tradičné MSP pôsobiace v historicky a tradične vymedzených oblastiach, — MSP v odľahlých oblastiach, ako sú malé mestá, dediny, horské oblasti, ostrovy atď., — malé rodinné podniky, — remeselnícke podniky, — samostatne zárobkovo činné osoby.

2.3. Ako už EHSV uviedol, malé rodinné a tradičné podniky sú oporou mnohých ekonomík na celom svete a dynamika ich vývoja je ohromujúca. Významne sa podieľajú na regionálnom a miestnom rozvoji a zohrávajú výraznú a konštruktívnu úlohu v miestnych spoločenstvách. Rodinné podniky sú odolnejšie voči ťažkým obdobiam recesie a stagnácie. Spravovanie týchto podnikov má jedinečné vlastnosti, keďže ich vlastníkom veľmi záleží na dlhodobých vyhliadkach podniku, predovšetkým pretože od podniku závisí blahobyt, dobré meno a budúcnosť rodiny. Typickou črtou správy týchto podnikov je nezvyčajná oddanosť kontinuite podniku, čo znamená svedomitejšiu starostlivosť o zamestnancov, ako aj snahu o bližšie vzťahy so zákazníkmi v záujme zachovania podniku. EHSV už v minulosti žiadal Európsku komisiu, aby implementovala aktívnu stratégiu na propagáciu osvedčených postupov v rodinnom podnikaní medzi jednotlivými členskými štátmi (8).

2.4. Malé rodinné a tradičné podniky čelia pri svojej činnosti v posledných rokoch čoraz väčším ťažkostiam, pretože: — nie sú dobre vybavené predvídať rýchle zmeny v podnikateľskom prostredí a prispôsobovať sa im, — ich tradičné modely podnikania už nie sú také konkurencieschopné ako kedysi vzhľadom na meniace sa modely podnikania, t. j. digitalizáciu, účinnejšie spôsoby riadenia podnikania, vývoj nových technológií, — majú obmedzený prístup k zdrojom, napríklad k financiám, informáciám a ľudskému kapitálu, ako aj slabý potenciál trhovej expanzie atď., — čelia organizačným prekážkam, ako je nedostatok času, kvality a vlastníckej a manažérskej vízie zameranej na budúcnosť, a tiež zotrvačnosť v konaní, — majú malú schopnosť formovať okolité prostredie a menšiu vyjednávaciu silu, ale sú od nej viac závislé (9).

2.5. V EÚ pôsobí takmer 23 miliónov malých a stredných podnikov, pričom v južných krajinách EÚ majú MSP väčší podiel na celkovom počte podnikov (10). Malé a stredné podniky tvoria 99,8 % celkového počtu podnikov v nefinančnom sektore v EÚ (11), pričom zamestnávajú takmer 67 % celkového počtu zamestnancov a vytvárajú takmer 58 % celkovej pridanej hodnoty v nefinančnom sektore (12). Zďaleka najviac zastúpené sú mikropodniky, vrátane podnikov jednotlivcov.

3. Politické smerovanie a priority na úrovni EÚ

3.1. Podľa spoločného pravidla smeruje podpora MSP predovšetkým do pozdvihnutia výskumu a vývoja v MSP, ako aj do ich rozvoja (13). Hoci schopnosť inovovať a schopnosť pôsobiť globálne sa považujú za dva najdôležitejšie faktory rastu, MSP vo všeobecnosti vykazujú nedostatky vo vzťahu k obom faktorom (14). Polovica typov nástrojov, ktoré boli identifikované počas posledného finančného obdobia, sledujú takmer výlučne ciele spojené s inováciou. Ide o nástroje, ktoré podporujú technologické a netechnologické inovácie, ekologické inovácie, vytvorenie inovatívnych spoločností, projekty výskumu a vývoja, výmenu poznatkov a technológií.

3.2. V rokoch 2007 – 2013 (15) podpora pre MSP z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) dosiahla približne 47,5 miliardy EUR (76,5 % na podporu podnikania a 16 % celkových prostriedkov EFRR na toto obdobie). Ďalej bolo z 18,5 milióna podnikov približne 246 000 MSP určených ako príjemcovia. Z porovnania počtu príjemcov a celkového počtu podnikov jednoznačne vyplýva, že táto suma je úplne nedostatočná, čo dokazuje, že EÚ nie je schopná podporiť túto veľmi dôležitú kategóriu podnikov. Európska komisia sa tejto dôležitej otázke nevenuje vzhľadom na nedostatok zdrojov a veľkú rôznorodosť charakteristických znakov týchto spoločností.

3.3. V rovnakom období sa uplatnil pomerne vysoký počet politických nástrojov s vysokým stupňom variability od jedného až po 8 000 – 9 000 príjemcov. Vytváranie nástrojov, ktoré sú uplatniteľné na veľmi malý počet príjemcov je zjavne neúčinné. Naskytá sa teda otázka, či stojí za to vytvárať tak veľa nástrojov. Je potrebné porovnať ľudské a finančné zdroje potrebné na ich vytvorenie s výsledkami, ktoré prinášajú (ak vôbec nejaké prinášajú), a tak posúdiť ich účinnosť a efektívnosť. Prípadové štúdie však zdôrazňujú proces vlastného výberu alebo „mäkkého zamerania“, v rámci ktorého sa už samotná koncepcia daného politického nástroja zameriava na skupinu príjemcov (vo všeobecnosti vyznačujúcu sa vyššou absorpčnou schopnosťou).

3.4. Komplexné preskúmanie (16) celkovo 670 politických nástrojov 50 operačných programov zavedených v tomto programovom období ukázalo, že rozdelenie medzi jednotlivými oblasťami politiky je dosť nerovnomerné. Ukázalo sa, že menej ako 30 % všetkých politických nástrojov sa zameriavalo na potreby tradičných podnikov. EHSV už vyjadril svoju podporu inovatívnym a rýchlo rastúcim podnikom (17). Zároveň však vyjadruje poľutovanie nad tým, že politické nástroje sa neprimerane a prevažne zameriavajú na ciele MSP v oblasti inovácie, pretože väčšina MSP v EÚ nemá a v blízkej budúcnosti nebude mať žiadny inovačný potenciál a ich hlavná činnosť ho nevyžaduje. Je pravda, že inovatívne produkty by sa mohli vyvíjať s mimoriadne nízkymi nákladmi a mohli by mať veľký potenciál rastu, avšak tento druh rastu je v rodinných podnikoch fungujúcich s úplne odlišnou filozofiou jednoznačne výnimkou a nie pravidlom. Niektoré inovácie sú možné a vhodné a nové generácie začínajú inovovať, pretože majú otvorené zmýšľanie. Vo väčšine prípadov ide však iba o sporadické inovácie a inovácie nie sú súčasťou hlavnej činnosti týchto podnikov (18).

3.5. Podporné politické nástroje sa nezameriavajú na malé rodinné a tradičné podniky, ako to dokazuje skutočnosť, že menšia časť politických nástrojov (iba 7 % z celkového verejného príspevku) je zameraná na MSP, ktoré pôsobia v konkrétnych sektoroch, najčastejšie v cestovnom ruchu. Svedčí o tom aj skutočnosť, že približne 54 % príjemcov z radov MSP je zo spracovateľského odvetvia a IKT (10 %), a iba 16 % z veľkoobchodu a maloobchodu a 6 % z oblasti ubytovania a stravovania, ktoré sa považujú za tradičné odvetvia. Situáciu ešte zhoršuje skutočnosť, že počas posledného programového obdobia bola podpora pre MSP štruktúrovaná so zreteľom na hlbokú hospodársku krízu, pričom sa zohľadnila potreba presunúť zdroje od inovácií k všeobecnejšiemu rastu.

3.6. Z údajov však zároveň vyplýva, že v priebehu piatich rokov od začiatku krízy v roku 2008 počet MSP rástol, zatiaľ čo pridaná hodnota a počet zamestnancov klesali (19). Z takýchto štatistík vyplýva, že v tomto období prevažovalo „podnikanie z núdze“ nad „podnikaním na základe príležitosti“. Ľudia sa zjavne snažili nájsť spôsob ako sa vymaniť z krízy a podniky sa snažili prežiť, avšak podpora nebola ani dostatočná, ani primeraná (20).

3.7. Mnohé aktuálne štúdie poskytli jednoznačné dôkazy, že jestvujú výrazné rozdiely medzi potrebami MSP v severnej a južnej Európe, pričom aj medzi jednotlivými krajinami sú významné rozdiely. Tento názor plne podporuje aj výročná správa Európskej komisie o európskych MSP za roky 2014/2015, podľa ktorej sa krajiny zo skupiny s najnižším hodnotením nachádzajú prevažne v južnej Európe. Tieto krajiny hlásia mimoriadne nízku mieru úspešnosti projektov, a to aj pokiaľ ide o prvok MSP v rámci programu Horizont 2020.

3.8. Ďalšou významnou výzvou pri poskytovaní podpory pre malé rodinné a tradičné podniky je skutočnosť, že podporné politické opatrenia sa vytvárajú prevažne na základe veľkosti spoločností, ktoré majú byť podporené, a nie na základe relevantnejších vlastností, ktoré majú väčší vplyv na ich činnosť. Tento prístup môže byť zastaralý, príliš všeobecne zameraný a nezohľadňuje rôzne potreby rôznych skupín, ako sú malé rodinné a tradičné podniky. EHSV vo svojich stanoviskách neustále zdôrazňuje potrebu cielenejších a presnejšie vymedzených politík zameraných na propagáciu MSP v Európe, ako aj potrebu upraviť vymedzenie pojmu „malé a stredné podniky“, aby lepšie odrážalo ich rôznorodosť (21).

3.9. EHSV je znepokojený skutočnosťou, že doposiaľ len malý podiel podpory z EFRR mal preukázateľné účinky, ktorými by sa potvrdilo, že má skutočný dosah na hospodárstvo (22). To spochybňuje skutočný dosah finančných prostriedkov investovaných do podpory MSP a EHSV trvá na tom, aby sa vykonalo skutočné hodnotenie dosahu, vrátane analýzy podpory poskytovanej malým rodinným a tradičným podnikom.

3.10. EFRR nie je jediným zdrojom podpory malých rodinných a tradičných podnikov. Malým a stredným podnikom sa podpora poskytuje aj z iných zdrojov, napríklad Európskeho námorného a rybárskeho fondu (ENRF) (23), Európskeho poľnohospodárskeho fondu rozvoja vidieka (EPFRV) (24) alebo Európskeho sociálneho fondu (ESF) (25), ktoré sa môžu využívať oddelene alebo prostredníctvom územných nástrojov (miestny rozvoj vedený komunitou a integrované územné investície). Nie sú však zamerané na malé rodinné a tradičné podniky a tieto podniky z nich dostávajú len veľmi malú časť financovania. Podľa vyjadrenia zástupcov týchto podnikov nie sú ich potreby ani správne chápané, ani riadne uspokojované.

3.10.1. Možným vysvetlením je skutočnosť, že politici a orgány správy v EÚ a členských štátoch, ako aj na miestnej úrovni sú pri tvorbe politiky určitým spôsobom príliš nepružní, resp. nepružné a nezohľadnili názory podnikov a sociálnych partnerov, ktoré by im pomohli lepšie pochopiť skutočné potreby malých a veľmi malých podnikov.

3.10.2. Vina by sa samozrejme nemala zvaľovať len na verejnú správu, ale aj na sprostredkovateľské organizácie, ktoré neboli schopné efektívne tlmočiť skutočné potreby MSP. Ako dobrý príklad možno uviesť skutočnosť, že MSP uprednostňujú granty pre podniky, čo je v rozpore s rastúcim dôrazom, ktorý sa v politickej diskusii kladie na kapitálové financovanie, návratnú podporu a nepriamu podporu.

3.10.3. Aj partnerstvá medzi podnikmi a výskumnými centrami a využívanie sprostredkovateľských subjektov na poskytovanie pomoci MSP sa zdajú byť mene rozvinuté, ako sa očakávalo, hoci sa týmto témam venuje značná pozornosť. Tvrdí sa, že tento nesúlad sa do určitej miery môže vysvetliť krízou, avšak počas hospodárskej recesie sa politici mohli rozhodnúť pre „tradičnejšie“ politické nástroje na podporu miestnych hospodárstiev v kritickom období.

3.10.4. Pre malé rodinné a tradičné podniky je možnosť využívať rôzne konkrétne finančné nástroje prakticky nedosiahnuteľná vzhľadom na ťažkosti pri ich implementácii a nedostatok skúseností a vedomostí.

4. Potreba zaoberať sa rôznorodosťou malých a stredných podnikov

4.1. Malé podniky majú zvyčajne nižší podiel vývozu na obrate než stredné a veľké podniky, čo naznačuje súvislosť medzi veľkosťou firmy a schopnosťou vývozu.

4.2. Dostupnosť financovania je pre MSP a začínajúce podniky často vážnym problémom. EHSV vo svojej informačnej správe upozornil na skutočnosť, že od roku 2008 činnosť MSP obmedzuje neprimeraná ponuka financovania (26). Situácia sa v poslednom čase síce zlepšuje, čím je však podnik menší, tým je aj pokrok pomalší, čo znovu poukazuje na význam veľkosti podniku pri formovaní jeho potrieb a výkonnosti. Okrem toho sú MSP pri svojom financovaní závislé hlavne od bankových pôžičiek, ale bankový systém nie je MSP, a osobitne malým rodinným a tradičným podnikom dobre prispôsobený.

4.3. Finančná podpora sa v poslednom čase zameriava hlavne na začínajúce podniky, ktoré tvoria veľmi malú časť MSP v EÚ, avšak zatiaľ sa primerane neriešila naliehavá potreba kapitálu pre rozvíjajúce sa podniky, ani potreba prostriedkov na financovanie bežnej činnosti prevažnej väčšiny tradičných podnikov, ktoré utrpeli ujmu v dôsledku nedávnej krízy. Kolujú správy o bankových zlyhaniach spôsobujúcich problémy s peňažným tokom, v dôsledku ktorých malé podniky jednoducho zbankrotovali.

4.4. Ďalšia veľká prekážka, ktorú MSP musia na rozdiel od veľkých spoločností prekonávať, sa týka prístupu k informáciám a novým trhom. Je pre ne tiež oveľa ťažšie prijať do zamestnania a udržať vysokokvalifikované pracovné sily a zaistiť súlad s rastúcimi regulačnými a byrokratickými požiadavkami. Táto nevýhodná situácia je ešte horšia pre MSP v menej rozvinutých regiónoch EÚ, ktoré zápasia s nedostatkom príležitostí na spoluprácu s väčšími podnikmi vo svojom hodnotovom reťazci, menším počtom príležitostí stať sa súčasťou konkurenčne schopného zoskupenia, nedostatočným poskytovaním verejných statkov, obmedzeným prístupom k zariadeniam a podporným inštitúciám a často i s klesajúcim počtom zákazníkov. Všetky tieto faktory môžu tiež mať za následok vyššie náklady na uvedenie ich tovaru na trh.

4.5. Pre tradičné MSP a MSP v menej rozvinutých oblastiach EÚ preto nie sú životne dôležité politické nástroje zamerané na podporu inovácií, prístup k novým trhom, internalizáciu, prístup ku kapitálovým trhom atď., ale skôr nástroje, ktoré im pomáhajú zlepšiť vlastné fungovanie a dosiahnuť lepšie výsledky v ich hlavnej činnosti, ako sú nástroje na uľahčenie prístupu k bežnému financovaniu bankami, informáciám, kvalifikovaným pracovníkom a priamym podnikateľským príležitostiam (zlepšenie každodenného fungovania). Pre tieto podniky tiež nemá z krátkodobého hľadiska zmysel podnecovať zmeny správania, pretože najprv je nevyhnutné zmeniť celkový kontext, v ktorom pôsobia.

4.6. Podnikateľské inkubátory fungujú v niektorých krajinách hladko, v iných sú ich pozitívne účinky veľmi obmedzené. Kľúčovým faktorom úspechu je kultúra spoločného využívania organizačných zdrojov a podporných sietí, ktoré v zásade v menej rozvinutých regiónoch EÚ nie sú dobre rozvinuté.

4.7. Rastúci význam znalostnej výroby ako konkurenčná výhoda ďalej zvyšuje rôznorodosť MSP, čím vzniká diskriminácia medzi rýchlo rastúcimi MSP a ostatnými MSP, ktorých rozvoj brzdia prekážky tradične spojené s ich malou veľkosťou, umiestnením a zákazníckou základňou.

4.8. EHSV žiada Komisiu, aby schválila prístup „najskôr myslieť na malých“ a pri tvorbe politických nástrojov venovala osobitnú pozornosť malým rodinným a tradičným podnikom.

4.9. Pred 30 alebo 40 rokmi bolo v Európe mnoho zaostávajúcich regiónov, ktoré boli zemepisne alebo funkčne oddelené od motorov hospodárskeho rastu. Niektoré z nich teraz prosperujú vďaka otvoreným, zodpovedne konajúcim a neskorumpovaným miestnym samosprávam, účinnej práci podnikateľských organizácií a vytvoreniu dobre fungujúcich miestnych podnikateľských sietí.

5. Výzvy a spôsoby, ako ich riešiť s cieľom účelnejšie podporiť rozvoj malých rodinných a tradičných podnikov

5.1. Prístup k financovaniu je chronickým problémom MSP. Malé rodinné a tradičné podniky vykazujú v porovnaní s väčšími podnikmi väčšie odlišnosti v ziskovosti, pretrvaní a raste, z čoho vyplývajú ich špecifické problémy, pokiaľ ide o financovanie. MSP sú spravidla konfrontované s vyššími úrokovými mierami, ako aj obmedzenými možnosťami získať úver vzhľadom na nedostatočnú zábezpeku. Existujú značné rozdiely v ťažkostiach, s ktorými sa pri financovaní stretávajú podniky s pomalým rastom v porovnaní s podnikmi s rýchlym rastom.

5.2. Expanzia rizikových fondov, súkromné kapitálové trhy, vrátane neformálnych trhov a podnikateľských anjelov, kolektívne financovanie a rozvoj únie kapitálových trhov vo všeobecnosti zlepšili prístup k rizikovému kapitálu pre niektoré kategórie MSP, ale malé rodinné a tradičné podniky pravdepodobne nebudú mať prospech z tohto vývoja a zostanú veľmi závislé od tradičných bankových pôžičiek. Dokonca ani inovatívne spoločnosti, začínajúce podniky a stredné podniky nemôžu tieto nástroje vždy ľahko využívať a medzi krajinami pretrvávajú značné rozdiely vyplývajúce z úrovne rozvoja miestnych kapitálových trhov a nedostatku vhodných právnych predpisov.

5.3. Politika Komisie na uľahčenie prístupu k financovaniu poskytovaním záruk je vítaná. Zdá sa však, že zvolený systém narúša trh so zárukami a v konečnom dôsledku neželane ovplyvňuje činnosť záručných inštitúcií. Z dostupných empirických dôkazov vyplýva, že obchodné banky výslovne navrhujú svojim dlžníkom, aby požiadali o záruku, ktorú im EÚ má vydať v podobe priamej záruky, aby banka mohla pokryť bežné riziká zárukami bez potreby zvýšiť ich rizikovú triedu (Španielsko je takým prípadom). Znevýhodnené MSP (t. j. tie, ktoré len ťažko získavajú úver) sú vynechané. Rozsiahlejšie využívanie verejných peňazí prostredníctvom protizáruk zvýši efektívnosť využitia verejných peňazí a na trhu a v hospodárstve vo všeobecnosti vyvolá väčší pákový efekt.

5.4. Európska a miestna regulačná záťaž je pre malé rodinné a tradičné podniky hlavnou prekážkou, pretože zvyčajne nie sú dostatočne vybavené na riešenie problémov vyplývajúcich z nadmernej regulácie. Na riešenie týchto problémov je potrebný jednoduchý prístup k informáciám o právnych predpisoch a lepšie poskytovanie informácií o technických a environmentálnych normách. Politici sa musia postarať o to, aby postupy dodržiavania predpisov neboli zbytočne nákladné, zložité a zdĺhavé. Relevantné miestne podnikateľské združenia by navyše mali systematicky a dôkladne skúmať nové právne predpisy a ich implementáciu.

5.5. Prístup k lepším informáciám je potrebný nielen vo vzťahu k regulačným požiadavkám. Pre tradičné a rodinné podniky sú životne dôležité aj informácie o miestnom podnikateľskom prostredí a trhových príležitostiach na regionálnej úrovni. Moderné technológie majú obrovský potenciál odstrániť nedostatok informácií za predpokladu, že majú ľahko použiteľnú podobu. Veľmi by pomohlo, keby sa vytvoril systém jednotného kontaktného miesta, aký už existuje v niektorých krajinách, v rámci ktorého by na jednom mieste boli dostupné všetky informácie, ktoré ovplyvňujú stratégiu a rozhodnutia podniku. Cieľom opatrení na podporu informačných sietí musí byť prispôsobenie databáz a predchádzanie zahŕňaniu informáciami.

5.6. Nedávne opatrenia na uľahčenie prístupu na trhy sa zameriavali predovšetkým na medzinárodné trhy. Zámerom politiky v tejto oblasti je riešiť nevýhody, s ktorými sa MSP stretávajú vzhľadom na nedostatok ľudských zdrojov a nedostatočný prístup k vonkajším trhom a technológiám. Ako však už bolo uvedené, pre malé tradičné a rodinné podniky je to často málo relevantné. Malo by sa preto vyvinúť úsilie zamerané na lepšiu koordináciu medzi organizátormi obchodných misií na regionálnej úrovni a smerom k zabezpečeniu lepšej pomoci pri hľadaní spoľahlivých obchodných partnerov. Ďalšou možnosťou v rovnakej oblasti je podporiť úsilie zvýšiť tzv. podiel, ktorý malé podniky získavajú z vládnych zákaziek vo verejnom obstarávaní.

5.7. Veľmi špecifický problém, ktorému malé tradičné a rodinné podniky v súčasnosti čelia je prístup ku kvalifikovanej pracovnej sile. Demografická situácia v odľahlých oblastiach a v mnohých regiónoch, ktoré zaostávajú v rozvoji, sa zhoršuje, a v dôsledku toho je na mnohých miestach významný nedostatok kvalifikovaných pracovných síl. Tieto podniky preto potrebujú pomoc pri hľadaní a získavaní ľudských zdrojov, ako aj pri ich školení. Programy odbornej prípravy by mali byť individuálne prispôsobené a mali by prebiehať mimo sezóny. Mal by sa tiež vytvoriť systém, ktorý by umožňoval ponúkať tieto programy pravidelne, keďže malé podniky môžu vykazovať vysokú fluktuáciu.

5.8. V rodinných podnikoch je bežné, že v podniku pracujú deti z rodiny, ktorej podnik patrí, alebo z inej rodiny. Je to tradícia a pre podnik je to dobré, pretože to uľahčuje hladký prechod podniku od jednej generácie k nasledujúcej alebo oboznámenie s budúcou prácou. V takýchto prípadoch majitelia/manažéri by mali mať na pamäti, že pracovné podmienky musia byť v súlade s dohovormi MOP č. 182 a č. 138 o detskej práci.

5.9. Odborná príprava je potrebná nielen pre zamestnancov malých rodinných a tradičných podnikov. Zamestnanci bánk a združení zamestnávateľov vo vidieckych a odľahlých oblastiach často nemajú potuchu o rôznych programoch a možnostiach poskytovaných Komisiou, ani o potrebných dokladoch a postupoch. Sieť sprostredkovateľov je z hľadiska účinnosti podpory pre malé rodinné a tradičné podniky veľmi dôležitá. Mali by sa podporovať osvetové programy a výmena osvedčených postupov medzi týmito sprostredkovateľmi. Zriadiť by sa malo aj jednotné kontaktné miesto pre všetky druhy financovania a programov.

5.10. Dôležitým politickým opatrením by malo byť zvýšenie kvalít majiteľov, resp. manažérov malých rodinných a tradičných podnikov, pretože všetko v týchto podnikoch priamo súvisí s týmto faktorom. Mohlo by sa to realizovať podporou odbornej prípravy a/alebo poskytovaním jednoduchého prístupu k poradenstvu a konzultačným službám. Malo by sa podporovať celoživotné vzdelávanie, pričom krokom správnym smerom by mohli byť online vzdelávacie nástroje z takých oblastí, ako je podnikateľské plánovanie, výrobné normy, právne predpisy o ochrane spotrebiteľov a ďalšie právne predpisy.

5.11. Ďalším opatrením je nabádať malé rodinné a tradičné podniky, aby reinvestovali svoje príjmy. Ak sa ich podarí k tomu stimulovať, tieto podniky sa stanú stabilnejšími, budú menej závislé od bankových pôžičiek a menej ohrozované krízami.

5.12. Bolo by veľmi užitočné vypracovať súhrn osvedčených postupov z rôznych krajín z tých odvetví, v ktorých intenzívne pôsobia malé rodinné a tradičné podniky, ako je cestovný ruch, poľnohospodárstvo, rybolov atď., a predstaviť ho členským štátom.

V Bruseli 18. októbra 2017 Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Georges DASSIS

(1) Pozri stanoviská EHSV: Rôzne politické opatrenia, okrem primeraného financovania, ktoré by mohli pomôcť malým a stredným podnikom pri raste a rozvoji, Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 7, Medzinárodné verejné obstarávanie, Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 32, Najskôr myslieť v malom – Iniciatíva „Small Business Act“ pre Európu, Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 30, Mimoburzové deriváty, centrálne zmluvné strany a archívy obchodných údajov, Ú. v. EÚ C 54, 19.2.2011, s. 44, ako aj informačnú správu Prístup k financovaniu pre MSP a podniky so strednou kapitalizáciou v období rokov 2014 – 2020, EESC-2014-06006-00-00-RI-TRA.

(2) Pozri stanoviská EHSV: Rodinné podniky v Európe ako zdroj oživenia hospodárskeho rastu a lepších pracovných miest, Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 8, Preskúmanie iniciatívy „Small Business Act“ pre Európu, Ú. v. EÚ C 376, 22.12.2011, s. 51, Rôzne typy podnikov, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 22.

(3) Úvodné posúdenie vplyvu (2017)2868537 z 8. júna 2017.

(4) Článok 4 prílohy, odporúčanie Komisie 2003/361/ES.

(5) Smernica 2013/34/EÚ Európskeho parlamentu a Rady z 26. júna 2013.

(6) Tradičné malé podniky sú podniky, ktoré si už dlho zachovávajú rovnaký podnikateľský model a slúžia pomerne malým spoločenstvám, napr. malé reštaurácie a kaviarne, nezávislé čerpacie stanice, pekárne, rodinné hotely, malé dopravné a obchodné podniky atď.

(7) Jednotná definícia rodinného podniku neexistuje, avšak v priebehu rokov sa vyvinulo niekoľko pracovných definícií. Zdôrazňujú, že rodinné firmy sú tie, v ktorých podnikanie do značnej miery riadi rodina prostredníctvom vlastníckej účasti a zastávaním riadiacich pozícií. (Sciascia a Mazzola, Family Business Review, zv. 21, 4. vydanie, 2008). Rodinné podniky predstavujú spolu viac ako 85 % všetkých firiem v krajinách OECD. Medzi ne patrí i niekoľko veľmi veľkých spoločností, avšak toto stanovisko sa zameriava na malé rodinné podniky.

(8) Pozri stanovisko EHSV na tému Rodinné podniky v Európe ako zdroj oživenia hospodárskeho rastu a lepších pracovných miest, Ú. v. EÚ C 13, 15.1.2016, s. 8.

(9) Rôzne štúdie (napr. Európsky parlament, 2011; CSES, 2012; EK 2008; OECD, 1998).

(10) V odporúčaní Komisie 2003/361/ES sa uvádza definícia MSP, ktoré sa ďalej podľa počtu zamestnancov a výšky obratu rozdeľujú do troch kategórií: mikropodniky, malé podniky a stredné podniky. Hlavné štatistické zdroje neposkytujú údaje o podnikoch definovaných ako MSP vzhľadom na prísne uplatňovanie ich vyššie uvedenej definície. Dostupné údaje sú založené na kritériu počtu zamestnancov. Štatistické údaje uvádzané v tomto stanovisku teda vychádzajú z tejto definície. Treba uviesť, že hoci zahrnutie obratu, resp. celkových aktív ako kritérií by nemalo príliš zmeniť štatistiky, uplatnenie pravidiel týkajúcich sa autonómie podnikov by mohlo výsledky ovplyvniť významne. Podľa jednej nemeckej štúdie pri uplatnení tohto pravidla klesol celkový počet MSP o 9 % (CSES, 2012).

(11) Nefinančný podnikateľský sektor tvoria všetky odvetvia hospodárstiev EÚ-28 alebo členských štátov s výnimkou finančných služieb, služieb verejnej správy, vzdelávania, umenia a kultúry, poľnohospodárstva, zdravotníctva, lesného hospodárstva a rybného hospodárstva.

(12) Výročná správa Európskej komisie o európskych MSP 2014/2015.

(13) Súhrnná správa, druhý pracovný balíček: Ex post evaluation of Cohesion Policy programmes 2007-2013, focusing on the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), zmluva: 2014CE16BAT002, http://ec.europa.eu/regional_policy/en/policy/evaluations/ec/2007-2013/.

(14) Support to SMEs – Increasing Research and Innovation in SMEs and SME Development, druhý pracovný balíček First Intermediate Report, Volume I: Synthesis Report, ex-post evaluation of Cohesion Policy programmes, 2007-2013, focusing on the European Regional, Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), zmluva: 2014CE16BAT002, júl 2015.

(15) Rovnaký zdroj ako v poznámke pod čiarou č. 13.

(16) Rovnaký zdroj ako v poznámke pod čiarou č. 14.

(17) Pozri stanovisko EHSV z vlastnej iniciatívy na tému Podpora inovačných a rýchlo rastúcich podnikov, Ú. v. ES C 75, 10.03.2017, s. 6.

(18) Dobrým príkladom je vidiecky cestovný ruch, ktorý sa marketingovo v súčasnosti výrazne spolieha na digitálne platformy.

(19) Súbor údajov Európskej komisie na preskúmanie výkonnosti MSP (vydanie z roku 2014).

(20) „Podnikateľ z núdze“ je ten, kto sa stal podnikateľom, pretože nemal lepšiu možnosť. „Podnikateľ na základe príležitosti“ je osoba, ktorá sa aktívne rozhodla založiť nový podnik na základe pocitu, že existuje nevyužitá alebo slabo využitá podnikateľská príležitosť. Existujú dôkazy, ktoré naznačujú, že podnikanie z núdze a podnikanie na základe príležitosti majú veľmi odlišný dosah na hospodársky rast a rozvoj. Podnikanie z núdze vo všeobecnosti nemá vplyv na hospodársky rozvoj, zatiaľ čo podnikateľské využívanie príležitostí má značný a pozitívny dosah.

(21) Ú. v. EÚ C 383, 17.11.2015, s. 64.

(22) Podľa informácií dostupných z monitorovacieho systému i ďalších zdrojov (napr. hodnotení ad hoc), iba 12 % všetkých politických nástrojov poskytuje spoľahlivé dôkazy o svojich pozitívnych výsledkoch. Politické nástroje, ktoré možno hodnotiť ako neúčinné, predstavujú až 5 % celkového počtu.

(23) https://ec.europa.eu/fisheries/cfp/emff_en

(24) https://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding_en

(25) http://ec.europa.eu/esf/home.jsp

(26) Pozri informačnú správu EHSV Prístup k financovaniu pre MSP a podniky so strednou trhovou kapitalizáciou v období rokov 2014 – 2020: príležitosti a výzvy.