Na získanie spoľahlivých výsledkov použil dodávateľ rôzne zdroje, počnúc rozsiahlym preskúmaním existujúcich dokumentov. Potom dodávateľ uskutočnil rozsiahlu konzultáciu s používateľmi a tvorcami štatistík. Zahŕňalo to i) orientačné rozhovory so zástupcami Eurostatu a iných generálnych riaditeľstiev Komisie (GR); ii) verejnú konzultáciu; iii) cielené prieskumy medzi používateľmi a tvorcami a iv) 50 rozhovorov s rôznymi druhmi zainteresovaných strán. Dodávateľ vykonal aj štyri tematické prípadové štúdie a prípadové štúdie piatich krajín.

Závery tohto hodnotenia by mohli byť užitočné aj pri vykonávaní strednodobého hodnotenia Programu pre jednotný trh , ktorý je so svojím cieľom týkajúcim sa vysokokvalitnej európskej štatistiky nástupcom EŠP. Nariadenie o Programe pre jednotný trh sa uplatňuje od 1. januára 2021.

Hodnotením sa preto skúmal vzťah medzi cieľmi a činnosťami programu a potrebami ESS a zainteresovaných strán všeobecnejším spôsobom, a to s cieľom poskytnúť posúdenie založené na faktoch o tom, do akej miery i) bol EŠP pôvodne relevantný a ii) boli činnosti dostatočne primerané na dosiahnutie cieľov programu. Hodnotenie sa zameralo na potreby tak tvorcov, ako aj používateľov európskych štatistík.

Cieľom tretej prioritnej oblasti „Partnerstvo“ bola podpora tvorby a kvality štatistík zlepšením spolupráce v rámci ESS a s ďalšími medzinárodnými organizáciami a krajinami mimo EÚ. Rozpočet sa zväčša použil na rozvoj a v menšej miere na tvorbu štatistík v krajinách mimo EÚ a Európskeho združenia voľného obchodu, a to s osobitným dôrazom na rozšírenie a európsku susedskú politiku. Eurostatu to umožnilo pravidelne zverejňovať údaje o krajinách mimo EÚ, a to najmä na podporu procesu rozširovania a rokovaní s týmito krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ.

Eurostat okrem toho účinne rozvíjal a posilňoval partnerstvá so svojimi členmi v rámci ESS, ako aj s členmi mimo ESS, najmä s medzinárodnými organizáciami. Treba však urobiť viac, najmä pokiaľ ide o získanie prístupu k údajom v súkromnej držbe a vytváranie partnerstiev so súkromnými organizáciami, s čím sa začalo v roku 2020 a zaoberá sa tým ďalší program, Program pre jednotný trh.

Analýzou účinnosti sa posudzuje, do akej miery boli činnosti EŠP úspešné pri dosahovaní cieľov programu alebo napredovaní k ich plneniu. Hodnotením sa preskúmal vzťah medzi cieľmi programu a jeho činnosťami. Poskytlo sa ním posúdenie založené na faktoch týkajúce sa doterajšieho pokroku a úlohy EŠP pri vykonávaní sledovaných zmien, pričom sa hľadali fakty o tom, či alebo ako tieto zmeny súvisia s programom, alebo aké faktory mali vplyv, prečo bola činnosť/cieľ buď (čiastočne) úspešná(-ý)/neúspešná(-ý), alebo prečo sa do konca programu ešte nedosiahla(-ol).

Existoval určitý rozpor medzi potrebami používateľov, ktoré sa neustále zväčšovali, a obmedzeniami tvorcov v snahe držať krok s novými požiadavkami v rámci už aj tak ambiciózneho programu. Znamenalo to, že musela nastať rovnováha medzi kapacitou tvorcov a požiadavkami používateľov. Okrem toho, potreby súvisiace s prispôsobením sa technologickému pokroku, ako sú veľké dáta, sa počas programu stali dôležitejšími, čo sa prejavilo, keď sa EŠP rozšíril. Viedlo to k realizácii konkrétnych činností, najmä v kontexte projektov vykonávania Vízie ESS 2020. Takéto činnosti budú pokračovať v ďalšom programe a ich výsledky môžu poskytnúť riešenia niektorých problémov, ktorým ESS stále čelí z hľadiska zdrojov a nákladov.

·modernizácia podnikovej štatistiky, ktorá viedla k nariadeniu o európskej podnikovej štatistike, sociálnej štatistiky, ktorá viedla k nariadeniu o integrovanej európskej sociálnej štatistike, a poľnohospodárskej štatistiky, ktorá viedla k nariadeniu o integrovaných štatistikách fariem a

·posilnenie partnerstiev v rámci ESS.

3.4.Koherentnosť

Tento oddiel sa zameriava na vnútornú a vonkajšiu koherentnosť EŠP. Vnútorná koherentnosť programu sa určuje prostredníctvom skúmania toho, ako rôzne zložky uvedeného programu spolupracujú pri dosahovaní plánovaných cieľov. Vonkajšia koherentnosť programu sa týka rozsahu, v akom sú činnosti programu v súlade s inými činnosťami EÚ a jej medzinárodných partnerov.

Hodnotením sa analyzovalo, kde a ako ciele a činnosti programu fungovali vnútorne a navonok koherentným spôsobom, a poukazuje sa na oblasti, v ktorých existoval rozpor.

Na úrovni programu sa nezistili žiadne prekrývania alebo nezrovnalosti medzi cieľmi a medzi činnosťami uvedenými v nariadeniach a plánovacích dokumentoch (vnútorná súdržnosť) EŠP. V hodnotení boli identifikované rôzne riadiace orgány a poradné rady s koherentným mandátom. Ich práca prispela k vnútornej koherentnosti EŠP tým, že zabezpečili, aby jeho činnosti boli v súlade s jeho cieľmi. Účastníci pohovorov zapojení do tvorby európskych štatistík navyše zdôraznili vnútornú koherentnosť EŠP.

Činnosť, ktorá sa v rámci EŠP vykonala, bola v súlade s prioritami Komisie. Príslušné európske štatistiky zodpovedali 10 všeobecným cieľom/prioritám Európskej komisie a subprioritné oblasti EŠP boli v súlade s prioritnými oblasťami Junckerovej Komisie.

Eurostat účinne spolupracoval s orgánmi a agentúrami EÚ, ako aj s medzinárodnými organizáciami. Výsledkom tejto spolupráce bolo zabezpečenie vonkajšej koherentnosti EŠP tým, že sa program zosúladil so širšími cieľmi a potrebami EÚ, ako aj s medzinárodnými štatistickými činnosťami. Programom sa zabezpečil aj rozvoj porovnateľných a harmonizovaných európskych štatistík na regionálnej a medzinárodnej úrovni.

Útvar pre vnútorný audit vykonal dva audity, jeden o procese tvorby a kvalite štatistík, ktoré Eurostat nevytvoril, a druhý o účinnosti spolupráce Eurostatu s vonkajšími zainteresovanými stranami. Oba audity zistili aspekty, ktoré je potrebné zlepšiť, a Útvar pre vnútorný audit sformuloval dve odporúčania. Eurostat realizoval akčný plán na riešenie oboch súborov odporúčaní a Útvar pre vnútorný audit následne konštatoval, že Eurostat ich vykonal primerane a účinne.

V hodnotení sa však zistili niektoré slabé stránky, ktoré by mohli prípadne ovplyvniť vonkajšiu koherentnosť EŠP:

·nedostatočná flexibilita európskej štatistiky pri reagovaní na vznikajúce potreby (čo môže spôsobiť nesúlad s inými stratégiami EÚ, ak sa tieto potreby nepokryjú),

·zaťaženie členských štátov, keď odpovedajú na žiadosti jednotlivých GR o štatistické údaje a

·potreba získať prístup k údajom v súkromnej držbe a vytvoriť partnerstvá so súkromnými organizáciami (v tejto veci sa činnosti začali v roku 2020).

V súčasnosti sa riešia a budú sa naďalej riešiť v nasledujúcom programe.

Celkovo zistenia naznačujú, že EŠP bol vnútorne a navonok koherentný.

3.5.Pridaná hodnota EÚ

Kritérium pridanej hodnoty EÚ sa týka toho, aká hodnota sa vďaka EŠP vytvorí nad rámec hodnoty, ktorá by bola výsledkom podobných činností vykonávaných len na vnútroštátnej úrovni alebo jednotlivými členskými štátmi. Toto kritérium súvisí so zásadou subsidiarity: EÚ by mala konať len vtedy, keď môže dosiahnuť lepšie výsledky ako členské štáty, ktoré by konali samostatne. Tu sa analýza sústredila na pridanú hodnotu EŠP tak pre používateľov, ako aj tvorcov európskej štatistiky.

Zhromaždené fakty potvrdili pridanú hodnotu EŠP pre EÚ. Poukázalo sa na to, že hlavnou pridanou hodnotou programu je spôsob, akým prispel k harmonizácii európskej štatistiky s cieľom dodávať porovnateľné štatistiky, poskytovať ich na jednom mieste a podporovať tvorbu politiky založenej na faktoch na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni. Vďaka EŠP sa zabezpečila tvorba kvalitných, komplexných, porovnateľných a spoľahlivých štatistík vo všetkých členských štátoch.

Bez EŠP by bola tvorba politiky založená na faktoch na úrovni EÚ a tvorba politiky na úrovni krajín založená na porovnávacej analýze štatistík medzi krajinami veľmi ťažká (pre možné nezrovnalosti vo faktoch).

Používatelia z inštitúcií EÚ, členských štátov a kandidátskych krajín potvrdili pridanú hodnotu EÚ vyplývajúcu z poskytovania európskej štatistiky na jednom mieste online („jednotné kontaktné miesto“).