SK Úradný vestník Európskej únie C 93/70

P7_TA(2013)0365

Riešenie nezamestnanosti mladých ľudí: možné východiská

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. septembra 2013 o riešení problému nezamestnanosti mladých ľudí: možné východiská (2013/2045(INI))

(2016/C 093/10)

Európsky parlament,

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 6. júla 2010 o podpore prístupu mládeže na trh práce, posilnení postavenia stážistov, stáží a odbornej prípravy (1),

— so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Iniciatíva Príležitosti pre mladých (COM(2011)0933), na svoje uznesenie z 24. mája 2012 o iniciatíve Príležitosti pre mladých (2) a na jeho otázku na ústne zodpovedanie Komisii týkajúcu sa iniciatívy Príležitosti pre mladých (3),

— so zreteľom na oznámenie Komisie o implementácii iniciatívy Príležitosti pre mladých (COM(2012)0727),

— so zreteľom na oznámenie Komisie s názvom Mládež v pohybe (COM(2010)0478),

— so zreteľom na závery Rady, ktoré boli prijaté 17. júna 2011 v Luxembursku, o podpore zamestnanosti mládeže v záujme dosiahnutia cieľov stratégie Európa 2020,

— so zreteľom na závery Európskej rady zo 7. februára 2013 o iniciatíve o podpore zamestnanosti mladých ľudí,

— so zreteľom na návrh Komisie z 5. decembra 2012 s názvom Vytváranie rámca kvality pre stáže – Druhá fáza konzultácií so sociálnymi partnermi na európskej úrovni podľa článku 154 ZFEÚ (COM(2012)0728),

— so zreteľom na návrh Komisie z 5. decembra 2012 na odporúčanie Rady o zavedení systému záruk pre mladých (COM(2012)0729),

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound z 13. júna 2012 s názvom Záruky pre mladých: skúsenosti z Fínska a Švédska,

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. januára 2013 o záruke pre mladých (4),

— so zreteľom na politickú dohodu, ktorú uzavrela Rada 28. februára 2013 ohľadom odporúčania Rady o zavedení záruky pre mladých,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 27. apríla 2009 s názvom Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilňovanie postavenia obnovená otvorená metóda koordinácie na riešenie výziev a príležitostí v oblasti mládeže (COM(2009)0200),

— so zreteľom na návrh na zmenu dokumentu Komisie s názvom návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia (ES) č. 1081/2006, ktorý predložila Komisia (COM(2011)0607),

— so zreteľom na vyhlásenie členov Európskej rady z 30. januára 2012 s názvom Na ceste ku konsolidácii podporujúcej rast a rastu priaznivému pre zamestnanosť,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. októbra 2011 o mobilite a začlenení osôb so zdravotným postihnutím a Európskej stratégii pre oblasť zdravotného postihnutia 2010 – 2020 (5),

— so zreteľom na Európsku chartu kvality pre stáže a prax, ktorú vytvorilo Európske fórum mládeže spolu so sociálnymi partnermi a inými zainteresovanými stranami,

— so zreteľom na správu nadácie Eurofound z 22. októbra 2012 s názvom NEET: Mladí ľudia mimo pracovného, vzdelávacieho a školiaceho procesu: charakteristiky, náklady a politické reakcie v Európe (6),

— so zreteľom na správu agentúry Eurofound z 21. decembra 2012 nazvanú Účinnosť politických opatrení na zvýšenie účasti mladých ľudí na zamestnanosti (7),

— so zreteľom na správu agentúry Eurofound z 29. apríla 2011 nazvanú Pomoc mladým zamestnancom v čase krízy: príspevky sociálnych partnerov a verejných orgánov (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. marca 2013 o integrácii migrantov, jej dôsledkoch pre trh práce a vonkajšom rozmere koordinácie sociálneho zabezpečenia v EÚ (9),

— so zreteľom na správu agentúry Eurofound zo 7. februára 2012 nazvanú Najnovší vývoj politiky týkajúcej sa ľudí mimo pracovného, vzdelávacieho a školiaceho procesu (NEETs) (10),

— so zreteľom na správu agentúry Eurofound z 15. januára 2013 nazvanú Aktívne začleňovanie mladých ľudí so zdravotnými problémami alebo zdravotným postihnutím (11),

— so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci a stanoviská Výboru pre regionálny rozvoj, Výboru pre kultúru a vzdelávanie a Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A7-0275/2013),

A. keďže v júni 2013 bolo bez práce 23,5 % aktívnych mladých ľudí, pričom miera nezamestnanosti sa pohybuje od 10 % alebo menej v Rakúsku a Nemecku až po 64,2 % v Grécku, z čoho sú zjavné geografické rozdiely medzi členskými štátmi aj v rámci jednotlivých členských štátov; keďže najnovšie údaje a predpovede ukazujú trvalé zhoršovanie situácie, ktorej mladí ľudia čelia v niektorých členských štátoch;

B. keďže miera nezamestnanosti žien vo veku do 25 rokov aj naďalej rastie, pričom sa zvýšila z 18,8 % v roku 2009 na 22,1 % v roku 2012 a podľa najnovších dostupných údajov v súčasnosti dosahuje 22,9 %; keďže v súvislosti s prácou sú čoraz rozšírenejšie postoje, ako strata záujmu, rozhodnutie nezapájať sa a odcudzenie; keďže pracovné podmienky mladých žien sú ešte stále horšie ako podmienky mladých mužov a keďže tak Európa stráca značný potenciál hospodárskeho rastu v dôsledku nedostatočného využívania schopnosti vysoko kvalifikovaných žien;

C. keďže v roku 2011 7,5 milióna mladých ľudí vo veku od 15 do 24 rokov a 6,5 milióna ľudí vo veku od 25 do 29 rokov nebolo zapojených do vzdelávacieho, pracovného alebo školiaceho procesu (osoby NEET), pričom medzi nimi boli aj osoby zo zraniteľných skupín; keďže by to mohlo viesť k vážnym osobným a sociálnym dôsledky, ako neisté vyhliadky na budúce zamestnanie, chudoba a sociálne vylúčenie, či dokonca duševné alebo telesné poruchy; keďže je pravdepodobné, že tieto problémy sa budú v blízkej budúcnosti prehlbovať, a keďže majú vážne finančné dôsledky pre systémy sociálneho zabezpečenia členských štátov;

D. keďže 14 miliónov osôb NEET si vyžaduje väčšie úsilie zo strany členských štátov a európskych inštitúcií o opätovné začlenenie mladých ľudí do trhu práce; keďže mladí ľudia v celej Európe majú značne odlišné potreby, a preto musia byť opatrenia na začlenenie do trhu práce prispôsobené potrebám každej konkrétnej skupiny a podľa možností musia zahŕňať aj politiky osobného posudzovania;

E. keďže hospodárske straty v roku 2011 v dôsledku neúčasti mladých ľudí na trhu práce sa v členských štátoch odhadovali na 153 miliárd EUR, čo zodpovedá 1,2 % HDP EÚ (12); keďže táto suma výrazne prevyšuje odhadovaných 10 miliárd EUR, ktoré by boli potrebné na vytvorenie 2 miliónov nových pracovných miest pre mladých ľudí (13); keďže toto je vážnou, dlhodobou sociálnou a hospodárskou záťažou pre EÚ ako celok;

F. keďže nezamestnanosť mladých ľudí je faktor, ktorý významne prispieva k prudkému zvyšovaniu objemu migrácie, ktorá sa odohráva v mnohých členských štátoch; keďže iba veľmi malá časť z tých, ktorí sa rozhodnú pre mobilitu a migráciu, sa takto rozhodne dobrovoľne a nie v reakcii na ekonomickú nutnosť;

G. keďže v EÚ sú potrebné výrazné investície na vytváranie rastu a pracovných miest a výrazné zvýšenie domáceho dopytu; keďže na dosiahnutie výrazného zlepšenia krátkodobej hospodárskej situácie a situácie na trhu práce v členských štátoch je potrebný investičný balík dosahujúci 2 % HDP EÚ, čo je opatrenie, ktoré by primárne prospelo mladým ľuďom ako skupine, ktorá je krízou najviac postihnutá;

H. keďže mladí ľudia sú počas hospodárskych kríz osobitne znevýhodnení, viac než väčšina skupín; keďže u mnohých mladých ľudí možno očakávať, že ich súčasný stav nezamestnanosti sa zmení na dlhodobý stav, čo výrazne zvyšuje riziko sociálneho vylúčenia; keďže toto má znepokojujúce dôsledky pre jednotlivých mladých ľudí, pretože sa im v dôsledku toho znižuje sebavedomie, nespĺňajú sa ich ambície, znižuje sa ich príjem a vyhliadky na kariéru a odkladá sa predpoklad, že budú viesť samostatný život dospelého človeka vrátane založenia rodiny, a následne aj pre spoločnosť, pretože to z krátkodobého i dlhodobého hľadiska negatívne vplýva na sociálnu, hospodársku a demografickú situáciu v Európe a zvyšuje to pravdepodobnosť, že zažijú v starobe chudobu preto, že nedokážu počas pracovného života platiť príspevky na sociálne zabezpečenie;

I. keďže článok 13 Zmluvy o ES výslovne splnomocňuje Spoločenstvo k tomu, aby bojovalo proti diskriminácii na základe pohlavia, rasy alebo etnického pôvodu, zdravotného postihnutia, veku alebo sexuálnej orientácie; keďže mladé ženy sú pri vstupe na trh práce stále diskriminované na základe veku a pohlavia bez ohľadu na prijatie smernice 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní;

J. keďže napriek vysokým úrovniam nezamestnanosti mládeže sú v EÚ približne štyri milióny pracovných miest voľné (14) pre nesúlad medzi zručnosťami; keďže v niektorých oblastiach, ako napríklad IKT a výskum a vývoj, je neustály a rastúci dopyt po vysokokvalifikovaných zamestnancoch, ktorý nie je uspokojený;

K. keďže ILO odporučila na plnohodnotné zavedenie záruky pre mladých v EÚ rozpočet vo výške 21 miliárd EUR, čo zodpovedá 0,5 % celkových výdavkov v eurozóne;

L. keďže v súvislosti so stratégiou Európa 2020 sa EÚ zaviazala zlepšiť úroveň vzdelania, znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky pod hranicu 10 % do roku 2020, zvýšiť mieru ukončenia vysokoškolského vzdelania alebo rovnocenného vzdelania vo vekovej skupine 30 – 34 rokov najmenej na 40 % a zvýšiť mieru zamestnanosti vo vekovej skupine 20 – 64 na 75 %;

M. keďže kríza viedla ku zvýšeniu počtu ľudí, a najmä mladých ľudí, v neistom zamestnaní, a keďže mnohé pracovné miesta na plný úväzok nahradila práca vykonávaná ľuďmi so zmluvou na dobu určitú, práca na kratší pracovný čas alebo neplatená práca;

N. keďže čoraz viac mladých ľudí je nútených do neplatených i platených stáží, čo je stav, ktorý diskriminuje tých, ktorí sú na tom finančne horšie; keďže problém využívania stážistov ako lacnej pracovnej sily je nutné uznať, a je preto potrebný súbor kritérií kvality stáží;

O. keďže MSP a mikropodniky, ktoré sú hnacou silou hospodárskeho rastu a tvorby pracovných miest, ako aj dosahovania cieľov stratégie Európa 2020, v dôsledku hospodárskej krízy zrušili 3,5 milióna pracovných miest a výrazne obmedzili prijímanie nových pracovníkov, pričom rušenie pracovísk sa týkalo všetkých pracovníkov a najtvrdšie zasiahlo mladých ľudí;

P. keďže mladí ľudia majú právo na kvalitné zamestnanie podľa svojich zručností a keďže kvalitné zamestnanie je základom pre dôstojnosť a samostatnosť európskej mládeže;

Q. keďže hospodárska kríza, ktorá sa stala viditeľnou v roku 2008, mala negatívny vplyv na dopyt i ponuku na trhu práce, čím sa dramaticky posilnila neistota týkajúca sa vyhliadok na zamestnanie a vytvorila sa nevyhnutnosť lepšej informovanosti všetkých nezamestnaných osôb o vyhliadkach zamestnania; keďže vzdelávanie, odborná príprava a rozvoj zručností sú často pre najviac znevýhodnené skupiny nedostupné, a to vrátane ľudí s zdravotným postihnutím;

R. keďže vďaka svojmu dôrazu na praktické zručnosti sa duálne systémy odbornej prípravy, ktoré kombinujú triedne vyučovanie s odbornou prípravou, a kombinované akademicko-pracovné študijné programy používané v niektorých štátoch počas krízy osvedčili; keďže Komisia opakovane konštatovala, že efektívne systémy duálneho vzdelávania môžu zaručiť stabilnú ponuku kvalifikovaných pracovníkov pri súčasnom obmedzení mier nezamestnanosti mládeže;

S. keďže prechod z denného štúdia na trh práce je zlomovým bodom v živote mladých ľudí, ktorý má rozhodnú váhu pre ich vyhliadky na kariéru, potenciál príjmov za celý život a dlhodobé sociálne podmienky; keďže v tomto kontexte nemožno vzdelávaciu politiku oddeliť od politiky v oblasti trhu práce;

T. keďže hospodárska kríza, ktorá začala v roku 2008, mala negatívny vplyv na dopyt i ponuku na trhu práce, čím sa dramaticky posilnila neistota súvisiaca s vyhliadkami na zamestnanie a vytvorila sa nevyhnutnosť riešenia problému investícií členských štátov do tvorby pracovných miest, odbornej prípravy a vzdelávania; keďže v dôsledku krízy môže vznikať viac sociálnych konfliktov a nepokojov;

U. keďže pracovné agentúry zohrávajú na trhu práce kľúčovú úlohu, a preto by mali mať povinnosť spĺňať prísne normy kvality, a to, či tieto normy dodržiavajú, by mali kontrolovať príslušné orgány; keďže tieto normy kvality a požiadavky na podstupovanie kontrol by sa mali uplatňovať rovnako na verejné aj súkromné pracovné agentúry;

V. keďže časťou riešenia nezamestnanosti môže byť vytvorenie kvalitných systémov odborného vzdelávania a odbornej prípravy, s vysoko kvalifikovanými učiteľmi a odbornými vedúcimi, inovatívnymi učebnými metódami, veľmi kvalitnou infraštruktúrou a zariadeniami, vysokou mierou relevantnosti pre trh práce a cestami k ďalšiemu vzdelávaniu a ďalšej odbornej príprave;

W. keďže mladí ľudia tvoria 40 % ľudí zamestnaných na základe zmlúv na dobu určitú, ale tvoria len 13 % celkového počtu zamestnaných osôb a každý piaty mladý človek sa bojí straty zamestnania;

X. keďže v niektorých členských štátoch možno pozorovať čoraz väčší rozdiel medzi zručnosťami absolventov a požiadavkami trhu práce v oblasti zručností;

Y. keďže po zohľadnení požiadaviek trhu práce by sa nemalo deťom znemožňovať získavanie čo najširšej vedomostnej základne, keďže je to ten najlepší spôsob ako zabezpečiť, že budú schopné prispôsobiť sa premenlivosti trhu práce a života vo všeobecnosti; keďže väčšina štúdií poukazuje na dôležitosť zabezpečovania kvalitného vzdelávania od ranej školskej dochádzky ako prostriedku na predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky a ako prostriedku na zabezpečenie úplnej integrácie detí s najviac znevýhodneným sociálnym postavením do školského života;

Z. keďže otvorené vzdelávacie zdroje využitím informačných a komunikačných technológií (IKT) a nových technológií zvyšujú kvalitu, prístupnosť a rovnosť vzdelávania a uľahčujú interaktívny, kreatívny, flexibilný a individualizovaný vzdelávací proces; keďže otvoreným vzdelávaním sa posilňuje udržateľná zamestnateľnosť, a to podporou celoživotného vzdelávania;

AA. keďže učitelia vrátane vysokoškolských učiteľov čelia nebývalým problémom rýchlo sa meniaceho globálneho hospodárskeho prostredia, v ktorom rozvoj nových zručností a kompetencií, inovatívnych prístupov a moderných metód učenia je kľúčom k zaisteniu efektívneho vzdelávania a zamestnateľnosti mladých ľudí;

AB. keďže 60 % absolventov vysokých škôl sú ženy, ktoré sú však často umiestňované na pozície, na ktorých nie je dostatočne využitá ich kvalifikácia alebo sú nedostatočne platené; keďže ženy sú takisto zasiahnuté rodovými rozdielmi v pracovnom a nepracovnom prostredí, čo vedie k rozdielom v odmeňovaní žien a mužov (v súčasnosti na úrovni 16,2 %) a k rozdielom vo výške dôchodku;

AC. keďže flexibilita a neistota pracovného miesta majú väčší vplyv na zamestnanosť žien ako na zamestnanosť mužov: keďže v treťom štvrťroku 2012 tvorili ženy asi 60 % všetkých pracovníkov na čiastočný úväzok vo vekovej skupine od 15 do 24 rokov, zatiaľ čo v rovnakej vekovej skupine tvorili ženy 64 % všetkých pracovníkov s pracovnou zmluvou na dobu určitú, pričom mali vysokoškolské vzdelanie vyššieho stupňa;

AD. keďže napriek článku 19 ZFEÚ a ustanoveniam smernice 2000/78/ES z 27. novembra 2000 a smernice 2006/54/ES z 5. júla 2006 sú mladé ženy pri vstupe na trh práce stále diskriminované na základe veku a pohlavia; keďže ženy zo zraniteľných sociálnych skupín vrátane etnických menšín majú ťažší prístup na oficiálny trh práce;

AE. keďže materstvo často bráni mladým matkám v prístupe na trh práce, čím prispieva k zväčšovaniu rozdielov v zamestnanosti mužov a žien;

AF. keďže opatrenia v oblasti nezamestnanosti mladých ľudí je nutné začleniť do konzistentnej a na budúcnosť a investície zameranej makroekonomickej stratégie, ktorá bude môcť zaručiť podmienky na vytvorenie udržateľných pracovných miest 21. storočia, ako aj účinný prechod zo vzdelávania do zamestnania;

1. zdôrazňuje, že národné a európske politické opatrenia na podporu zamestnanosti mladých ľudí by mali byť súdržné a vzájomne sa posilňovať a mali by klásť osobitný dôraz na kvalitné (odborné) vzdelávania, odbornej prípravy a zabezpečovaní pracovné skúsenosti, čo umožňuje mladým ľuďom získať stabilné zamestnanie v dobrej kvalite; zdôrazňuje, že vytváranie príležitostí pre spravodlivé odmeňovanie stáží a dobrovoľníckej činnosti vo verejnom záujme môže umožniť mladým ľuďom zapojiť sa do spoločensky hodnotných aktivít a získať odborné skúsenosti;

2. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že súčasné krízové opatrenia zamerané na znižovanie verejných výdavkov v krízových krajinách už ukázali priamy negatívny vplyv na mladých ľudí spôsobený škrtmi v oblasti vzdelávania, tvorby pracovných miest a podporných služieb;

3. pripomína, že mladí nezamestnaní pochádzajú zo širokého spektra skupín, a preto je nutné klasifikovať ich podľa ich potrieb a schopností, ak sa majú prijímané opatrenia zavádzať užitočnejšie; považuje za potrebné určiť kľúčové kompetencie, ktoré týmto mladým ľuďom umožnia vstúpiť na trh práce rýchlejšie, trvalejšie a udržateľnejšie; domnieva sa, že by sa mala venovať pozornosť najmä mladým ľuďom, ktorí nemajú žiadnu kvalifikáciu a sú mimo pracovného, vzdelávacieho a školiaceho procesu;

4. vyzýva Komisiu, aby v spolupráci s členskými štátmi, v ktorých miera nezamestnanosti mládeže v regiónoch prevyšuje 25 %, riešila nezamestnanosti mládeže pomocou tvorby pracovných miest pre najmenej 10 % dotknutých mladých ľudí;

5. zdôrazňuje, že sú potrebné aktívne, komplexné a integrované politiky trhu práce zamerané na tvorbu pracovných miest s osobitnými opatreniami pre mladých ľudí, aby sa na jednej strane zabránilo plytvaniu dostupnými prostriedkami a na strane druhej znížila a nielen „recyklovala“ nezamestnanosť mládeže; vyzýva členské štáty, aby skontrolovali, či možno prípady osvedčených postupov z iných členských štátov uplatňovať na ich vlastné trhy práce a aby čerpali z tých opatrení, ktoré sú pre ich boj proti nezamestnanosti mladých ľudí vhodné; zdôrazňuje dobré skúsenosti z krajín s odborným vzdelávaním a prípravou a dvojstopovým školstvom pri zlepšovaní prechodu zo vzdelávania do pracovného procesu, čím sa prekonáva priepasť medzi odbornými zručnosťami a požiadavkami trhu práce; zdôrazňuje, že úlohou Komisie je poskytnúť aktívnu podporu tomuto úsiliu, a vyzýva Komisiu, aby pravidelne podávala správy o reformnom úsilí členských štátov, pokiaľ ide o systémy odborného vzdelávania; zdôrazňuje, že osobitná pozornosť by sa mala venovať zraniteľným skupinám s vysokým rizikom sociálneho vylúčenia, vrátane osôb NEET;

6. vyzýva Komisiu, aby zozbierala príbehy úspechov z oblasti odbornej prípravy mládeže a zverejnila ich vo forme príručky pre ostatné členské štáty;

7. vyzýva Komisiu, aby vytvorila výročnú správu o reforme systémov odbornej prípravy v členských štátoch, čím by dlhodobo štrukturálne prispela ku zlepšeniu zamestnateľnosti mladých ľudí;

8. žiada Komisiu, aby vypracovala kvalitatívne usmernenia pre moderný duálny vzdelávací systém podporený zoznamom všeobecne vymedzených, hlavných neakademických povolaní v Európe;

9. vyzdvihuje potrebu zlepšenia noriem kvality a prístupu vo vysokoškolskom vzdelávaní a odbornom vzdelávaní a príprave; takisto zdôrazňuje význam jazykového vzdelávania na školách a v rámci odborného vzdelávania a prípravy;

10. zdôrazňuje, že pre úspešné naplánovanie, vykonávanie a monitorovanie rôznych opatrení na podporu zamestnanosti a zamestnateľnosti mládeže integrovaným spôsobom, je nevyhnutné zapojiť všetky relevantné zainteresované strany na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej i európskej úrovni vrátane sociálnych partnerov, služieb zamestnanosti, orgánov poskytujúcich odbornú prípravu a vzdelávanie, jednotlivých zamestnávateľov, mimovládnych organizácií a predovšetkým tiež študentských a mládežníckych organizácií; zdôrazňuje, že opatrenia na podporu kvalitnej a udržateľnej zamestnanosti mládeže musia byť flexibilné, aby reagovali na neustále sa meniace potreby na trhu práce; konštatuje potrebu flexibilných a súčasne spoľahlivých zmluvných vzťahov, účinných politík reintegrácie a moderných systémov sociálneho zabezpečenia; zdôrazňuje, že včasné kariérne usmerňovanie mladých ľudí v dostatočnom predstihu predtým, než dokončia sekundárne vzdelanie, je osobitne cenné, pretože si od rodičov a škôl vyžaduje zlepšovanie ich schopnosti pomáhať a poskytovať poradenstvo žiakom pri výbere ich vzdelania a následnej kariéry;

11. vyzýva členské štáty, aby prijali opatrenia na uprednostnenie odvetví prírodných vied, technológií, inžinierstva a matematiky vo svojich vzdelávacích programoch v záujme zvládnutia budúceho vývoja na trhu práce;

12. pripomína, že kolektívne vyjednávanie zohráva kľúčovú úlohu pri podpore a zlepšovaní pracovných podmienok mladých pracovníkov;

13. uznáva, že investovanie do správnych zručností je významný faktor pomáhajúci členským štátom inovovať a získať späť konkurencieschopnosť;

14. vyzýva členské štáty, aby uznali bezprecedentné výzvy rýchlo sa meniaceho celosvetového hospodárskeho prostredia, ktorým čelia učitelia na školách aj univerzitní učitelia; konštatuje, že kľúčovým faktorom pre úspešné vzdelávanie mládeže a ich vyhliadky na zamestnanie je rozvoj nových zručností a súborov kompetencií, inovatívnych prístupov a moderných metód vzdelávania a učenia sa;

15. vyzýva členské štáty, aby mladých ľudí, najmä ženy, prostredníctvom vzdelávania, občianskej spoločnosti a kvalitných mládežníckych iniciatív nabádali k tomu, aby sa podieľali na demokratickom živote a využívali existujúce a nové nástroje na prispievanie k rozvoju politiky, čím sa zlepší rozvoj mladých ľudí, ich pohoda a sociálne začlenenie, a aby ich v tomto smere podporovali;

16. vyjadruje hlboké znepokojenie nad škrtmi v rozpočtoch členských štátov v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy a politiky mládeže, ktoré môžu zabrániť mladým ľuďom v prístupe k vzdelávaniu a zamestnaniu, a pripomína, že finančné prostriedky vyčlenené na vzdelávanie a odbornú prípravu sú potrebnou a nedoceniteľnou investíciou do budúcnosti;

17. žiada o viac odborného vzdelávania a prípravy pre učiteľov, najmä pokiaľ ide o moderné učebné metódy a využívanie nových technológií; poukazuje na to, že celoživotné vzdelávanie sa začína vzdelávaním v ranom detstve, a zdôrazňuje, že predovšetkým jazykové zručnosti je nutné podporovať zábavným spôsobom;

18. zdôrazňuje úlohu navrhovaného európskeho nástroja záruky za pôžičku pre študentov denného magisterského štúdia v EÚ a tretích krajinách pri ďalšom uľahčovaní mobility mladých ľudí a prispievaní k viacrozmernému systému hodnotenia univerzít;

19. domnieva sa, že miestne potreby a územné špecifiká by sa mali zohľadniť, aby umožnili identifikáciu pracovných miest, najmä v inovačných sektoroch, ako sú ekologické odvetvia a sociálne podnikanie, v rámci integrovaných stratégií územného rozvoja;

20. vyzýva členské štáty a regionálne a miestne orgány, aby vypracovali integrované stratégie územného rozvoja vrátane vzdelávacích a zamestnanostných zložiek, počnúc opatreniami zameranými na predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky, a aby budovali cesty k zamestnaniu pre mladých ľudí;

21. uznáva mimoriadne ťažkú situáciu v istých regiónoch, v ktorých miera nezamestnanosti mladých ľudí presahuje 25 %; víta skutočnosť, že podpora zamestnanosti mladých ľudí zo strany EÚ sa ďalej zvýši prostredníctvom navrhovanej iniciatívy EÚ na podporu zamestnanosti mladých ľudí, s rozpočtom najviac 8 miliárd EUR na sedemročné obdobie 2014 – 2020; súčasne zdôrazňuje, že podľa Medzinárodnej organizácie práce bude na účinnú realizáciu záruky pre mladých len v samotnej eurozóne potrebných 21 miliárd EUR; schvaľuje, aby sa prednostne uskutočnilo konkrétne vyčlenenie rozpočtových prostriedkov na túto iniciatívu v oblasti zamestnanosti mladých ľudí a zodpovedajúce vyčlenenie prostriedkov z ESF;

22. zdôrazňuje význam okamžitých krokov v oblasti boja proti nezamestnanosti mladých ľudí a dlhodobej nezamestnanosti; zdôrazňuje tiež potrebu dostať mladých ľudí na dlhodobé, udržateľné a vysokokvalitné pracovné miesta;

23. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zaistili, aby sa vnútroštátne právne predpisy ovplyvňujúce mladých ľudí, a najmä vnútroštátne právne predpisy vychádzajúce zo smernice o rovnosti v zamestnaní (2000/78/ES), nepoužívali na diskrimináciu v oblasti prístupu mladých zamestnancov k sociálnym benefitom; domnieva sa, že je nutné vyvinúť omnoho väčšie úsilie o zabezpečenie toho, aby zamestnanci aj zamestnávatelia poznali svoje práva a povinnosti podľa týchto právnych predpisov;

24. vyzýva členské štáty, aby zaktualizovali svoje stratégie regionálneho rozvoja, pričom by v nich mali odrážať opatrenia na výrazné zvýšenie miery zamestnanosti, a to aj zamestnanosti mladých ľudí;

25. víta rozhodnutie Rady EPSCO z 28. februára 2013 dohodnúť sa na odporúčaní Rady o vykonávaní záruky pre mladých a vyzýva členské štáty, aby na vnútroštátnej úrovni začali ambiciózne vykonávať programy záruky pre mladých; vyzýva na rozšírenie cieľovej skupiny, aby zahŕňala aj ľudí do veku 30 rokov vrátane absolventov a mladých ľudí, ktorí ukončili systémy odbornej prípravy bez kvalifikácie; zdôrazňuje, že úspech tohto opatrenia bude vo veľkej miere závisieť od širokého spektra politík a rámcových podmienok, napr. od primeraných investícií do vzdelania a odbornej prípravy, infraštruktúry a kapacity služieb zamestnanosti, dostupnosti miest pre študentov a absolventov a poskytovania odbornej a učňovskej prípravy, ako aj od všeobecných politík prínosných pre tvorbu pracovných miest; žiada primerané následné opatrenia prostredníctvom národných programov reforiem členských štátov a v kontexte európskeho semestra, aby sa uľahčilo sledovanie, vyhodnocovanie a neustále zlepšovanie vnútroštátnych systémov záruky pre mladých; zdôrazňuje, že záruka pre mladých musí byť začlenená do širšieho rámca vnútroštátnych aktívnych politík trhu práce;

26. informuje členské štáty o tom, že Parlament zamýšľa dôsledne monitorovať všetky aktivity členských štátov zamerané na uskutočnenie záruky pre mladých a vyzýva mládežnícke organizácie, aby Parlament informovali o svojej analýze krokov členských štátov;

27. vyzýva národné parlamenty, aby spolu s mládežníckymi organizáciami uplatňovali zodpovednosť svojich vlád za plnenie záruky pre mladých a aby zaistili, že sa prijmú vážne kroky na zaistenie toho, aby každý mladý človek (nezamestnaný alebo po opustení formálneho vzdelávania) do štyroch mesiacov dostal kvalitnú ponuku zamestnania, ďalšieho vzdelávania, učňovského miesta alebo stáže;

28. zdôrazňuje, že úsilie a financovanie zamerané na vykonávanie systémov záruky pre mladých by nemali odrádzať od štrukturálneho úsilia a reforiem, prostredníctvom ktorých je potrebné pripraviť vzdelávacie systémy a pracovné trhy v niektorých členských štátoch na budúce výzvy;

29. vyzýva Komisiu, aby vo všetkých svojich programoch zaviedla opatrenia zamerané osobitne na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí podľa integrovaného globálneho prístupu, ktorý je v súlade s hlavnou iniciatívou stratégie Európa 2020 s názvom Mládež v pohybe;

30. pripomína Komisii a členským štátom ich záväzok vyplývajúci z cieľov stratégie Európa 2020 dosiahnuť 75 % mieru zamestnanosti žien aj mužov a upozorňuje, že súčasná miera nezamestnanosti mladých by mohla vylúčiť generáciu žien z trhu práce a zvýšiť ich prehliadanie a zraniteľnosť;

31. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sledovali a zverejňovali všetky údaje týkajúce sa politík v oblasti boja proti nezamestnanosti mladých ľudí (vrátane uplatňovania záruky pre mladých), vypracúvali regionálne štatistiky pre jednotlivé členské štáty a venovali osobitnú pozornosť rodovým hľadiskám;

32. nabáda Komisiu a členské štáty, aby vytvorili jasné normy a ukazovatele kvality v oblasti rozvoja systémov záruky pre mladých a aby tiež posilnili svoju podporu všetkým aktérom, ktorí sú zásadne dôležití pre úspešné uplatnenie záruky pre mladých, ako napríklad národným sociálnym partnerom, miestnym a regionálnym orgánom, službám zamestnanosti a vzdelávacím a školiacim orgánom; vyzýva na to, aby sa systémy záruky pre mladých uľahčovali prostredníctvom finančných stimulov vrátane stimulov pri verejnom obstarávaní, a financovania odbornej prípravy na mieste, ktorá podporí podniky v poskytovaní vysoko kvalitných udržateľných ponúk zamestnania a odbornej prípravy a bude účinnou a cielenou investíciou do potenciálu mladých ľudí; zdôrazňuje, že podniky majú osobitnú zodpovednosť za vytváranie takýchto ponúk;

33. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v spolupráci s mládežníckymi zainteresovanými subjektmi a Parlamentom vytvorili plán krokov v oblasti zamestnanosti mladých ľudí určujúci krátkodobé, strednodobé a dlhodobé opatrenia; vyjadruje poľutovanie nad tým, že sa v súčasnej diskusii dlhodobé opatrenia prezentujú ako krátkodobé riešenia; zdôrazňuje, že v krátkodobom horizonte by sa mal klásť dôraz na bezprostrednú pomoc v kríze adresovanú osobám, ktoré sú na trhu práce, aj osobám, ktoré na ňom nie sú, s dôrazom na zabezpečenie príjmu na živobytie a možností na trhu práce; zdôrazňuje, že investície do vzdelania a odbornej prípravy, tvorby pracovných miest, systémov učňovskej prípravy a stimulov pre zamestnávateľov sú zväčša strednodobé, ale aj dlhodobé opatrenia, ktoré je nutné dôsledne dohodnúť medzi všetkými aktérmi a dodržiavať aspoň päť rokov; zdôrazňuje, že najmä vytvorenie systému duálneho vzdelávania, učňovskej prípravy, odbornej prípravy na pracovisku a začlenenie mladých ľudí do trhu práce sú dlhodobé opatrenia, ktoré vyžadujú dlhodobejšie odhodlanie ako doposiaľ;

34. odporúča, aby v členských štátoch s duálnym systémom odbornej prípravy existoval pre mladých ľudí vo veku do 18 rokov, ktorí nedokážu dosiahnuť učňovskú prípravu, systém alternatívnej učňovskej prípravy, a teda systém záruky pre mladých vo forme odbornej prípravy vo viac než jednom podniku; v krajinách bez duálnej odbornej prípravy by sa mali prijať kroky na zavedenie vhodne upraveného systému;

35. zdôrazňuje, že rôzne vekové skupiny si vyžadujú rôzne prístupy k riešeniu záležitostí v oblasti zamestnania, s dôrazom na vstup na trh práce v prípade mladších vekových skupín a na zlepšovanie bezpečnosti pracovných miest a sociálneho zabezpečenia v prípade starších vekových skupín;

36. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby sa snažili o zbližovanie svetov práce a vzdelávania, aby bolo možné vytvoriť spôsoby odbornej prípravy, ako napríklad duálna odborná príprava, ktoré kombinujú teoretické pojmy s praktickými skúsenosťami, s cieľom vybaviť mladých ľudí potrebnými všeobecnými zručnosťami a konkrétnymi odbornými znalosťami; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby taktiež investovali do podpory informačnej kampane o odbornej príprave a technických a podnikateľských študijných programov;

37. vyzýva európske inštitúcie, aby šli dobrým príkladom a odstránili zo svojich webových stránok inzeráty ponúkajúce neplatené stáže a aby a aby vyplácali minimálne dávky založené na nákladoch na živobytie na mieste, kde sa stáž vykonáva;

38. vyzýva členské štáty, aby zaviedli nové, inkluzívne a cielené politiky v oblasti trhu práce zabezpečujúce rešpektujúce začleňovanie a zmysluplné zamestnávanie mladých ľudí, napr. prostredníctvom vytvorenia inšpiračných sietí, systémov stáží zahŕňajúcich finančnú pomoc, ktorá stážistovi umožňuje presťahovať sa a žiť neďaleko miesta stáže, medzinárodných kariérnych centier a mládežníckych centier pre individuálne poradenstvo týkajúce sa najmä záležitostí ako kolektívne organizovanie a znalosti právnych aspektov, ktoré sa týkajú ich stáže;

39. vyzýva členské štáty, aby v spolupráci so všetkými relevantnými aktérmi a zainteresovanými stranami vypracovali ďalšie osobitné podporné stratégie zamerané na NEET, ktoré by spájali účinné formy opätovného začleňovania osôb s predčasne ukončenou školskou dochádzkou do vzdelávacieho procesu alebo zamestnania; vyzýva ďalej členské štáty, aby v rámci európskeho semestra predložil návrhy ako budú dosahovať pokrok v oblasti lepšieho začleňovania NEET prostredníctvom záruky pre mladých a iných nástrojov; zdôrazňuje potrebu zvýšiť zamestnateľnosť a účasť mladých ľudí prostredníctvom podpory celoživotného vzdelávania a zaručenia toho, aby systémy sociálneho zabezpečenia boli inkluzívnejšie a viac aktivujúce; vyzýva na odstránenie praktických a logistických prekážok, ktorým pri vstupe na trh práce čelia mladí ľudia, ktorí majú zložitejšie potreby alebo zdravotné postihnutie;

40. vyzýva členské štáty, aby zvýšili svoje úsilie zamerané na zníženie miery predčasného ukončovania školskej dochádzky s cieľom dosiahnuť ciele stanovené v stratégii Európa 2020 na maximálne 10 % osôb, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku, vzhľadom na rok 2012; vyzýva členské štáty, aby využili širokú škálu opatrení v boji proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky a negramotnosti, napríklad znížením veľkosti tried, poskytovaním pomoci žiakom, ktorí si nemôžu dovoliť dokončiť povinné vzdelanie, kladením väčšieho dôrazu na praktickú stránku školských osnov, zavedením mentorov na všetkých školách, uskutočňovaním okamžitých následných opatrení v súvislosti s osobami, ktoré predčasne ukončia školskú dochádzku; poukazuje na príklad Fínska, ktoré uspelo pri znižovaní počtu osôb predčasne ukončujúcich školskú dochádzku tým, že s nimi skúma možnosti hľadania nového smerovania; vyzýva Komisiu, aby koordinovala projekt venovaný osvedčeným postupom;

41. konštatuje, že vzdelávanie v nízkom veku založené na hre môže deti uviesť na správnu cestu k úspešnému vzdelávaniu, a zdôrazňuje veľký význam, v tomto kontexte osobitne, počiatočnej odbornej prípravy a špecializovanej ďalšej odbornej prípravy učiteľov;

42. naliehavo žiada členské štáty, aby kvôli výnimočným sociálnym podmienkam vyvolaným krízou pripravili stratégiu motivovania (vrátane finančných stimulov) zraniteľných skupín žiakov k tomu, aby dokončili svoje sekundárne vzdelanie;

43. zdôrazňuje význam kvalitnej verejnej siete študentských ubytovní;

44. podporuje zriadenie programu Erasmus pre všetkých so samostatnou kapitolou pre mladých ľudí, ako aj príslušné oddelené rozpočtové prostriedky spolu so zvýšenou podporou tých, ktorí sa angažujú v práci s mladými ľuďmi tak inštitucionalizovaným, ako aj neinštitucionalizovaným spôsobom; zastáva názor, že nadobúdanie zručností, najmä prierezových zručností (napr. v IKT a jazykoch) napríklad štúdiom, prácou alebo dobrovoľnou činnosťou v zahraničí, môže pomôcť zvýšiť účasť mladých ľudí v spoločnosti, a tak posilniť európsku integráciu, a môže zlepšiť ich vyhliadky na trhu práce, ako aj mobilitu pracovníkov v Únii vo všeobecnosti;

45. zdôrazňuje, že Európsky sociálny fond by mal zohrávať kľúčovú úlohu pri boji proti nezamestnanosti mladých ľudí, a vyzýva členské štáty a riadiace orgány všetkých operačných programov, aby zaručili, že sa začlenia opatrenia zamerané na dosiahnutie tohto cieľa;

46. vyzýva členské štáty, aby vykonali opatrenia stanovené v ich vnútroštátnych systémoch záruky pre mladých, ktoré berú do úvahy hľadisko rodovej rovnosti vo všetkých fázach prípravy, programovania a vykonávania týchto opatrení; vyzýva členské štáty, aby zriadili strediská pre zamestnanosť s vhodne vyškoleným personálom, ktoré budú schopné vykonávať účinné politiky zvyšovania informovanosti a poskytovať osobitné podmienky ženám, aby sa okrem iného zabránilo dlhodobej nezamestnanosti a riziku sociálneho vylúčenia;

47. zdôrazňuje, že na to, aby sa záruka pre mladých stala skutočnosťou, je potrebné rešpektovať kolektívne vyjednávanie o mzdách a zásadu rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo za prácu rovnakej hodnoty;

48. zdôrazňuje význam nadobúdania všeobecných zručností, ako sú zručnosti v oblasti IKT, schopnosť riadenia, schopnosť kritického myslenia, jazykové a podnikateľské zručnosti, a to aj štúdiom v zahraničí, aby sa zlepšovali perspektívy mladých ľudí na trhu práce a ich prispôsobivosť budúcemu vývoju trhu práce; vyzýva členské štáty, aby posilnili význam týchto zručností vo svojich učebných osnovách;

49. uznáva, s akými ťažkosťami sa mladí ľudia stretávajú pri zakladaní a rozvoji vlastného podnikania; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby podporovali mladých podnikateľov a mladé samostatne zárobkovo činné osoby uľahčovaním a zjednodušovaním prístupu k financovaniu, znižovaním administratívnej záťaže, riešením konkurzného práva a vytvorením celkových preferenčných podmienok, ktoré by mali obsahovať účinné poradenstvo a mentoring a poskytovanie podnikateľských inkubátorov;

50. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali nevyhnutné opatrenia s cieľom podnecovať, presadzovať a podporovať začínajúce podniky a samostatnú zárobkovú činnosť mladých žien, a to poskytovaním odbornej prípravy a poradenstva a umožnením ľahšieho prístupu k úverom a mikroúverom s výhodnejšími podmienkami a fiškálne nástroje, najmä pre MSP;

51. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijímali opatrenia nevyhnutné na boj proti stereotypu, podľa ktorého je podnikanie riskantná činnosť, ktorej sa venujú prevažne muži; zdôrazňuje, že v záujme posilnenia celkového postavenia žien na trhu práce a účinnejšej podpory podnikania by sa mali prijať opatrenia na podporu regionálnej a medzinárodnej spolupráce žien podnikateliek a podporovať vytváranie sietí platforiem na výmenu skúseností a najlepších postupov;

52. víta skutočnosť, že v súvislosti s podporou samostatnej zárobkovej činnosti mladých ľudí bol navrhovaný nadväzný nástroj na Európsky nástroj financovania Progress začlenený do programu pre sociálnu zmenu a inováciu (EaSI) na obdobie 2014 – 2020 s cieľom lepšie uspokojiť dopyt, a to i medzi mladými ľuďmi, ktorí začínajú podnikať v malom vrátane zakladania podnikania študentmi univerzít; víta záväzok EIB venovať osobitnú pozornosť investíciám, ktoré zlepšia príležitosti pre mladých ľudí, aby získali prístup k výrobným pracovným miestam; zdôrazňuje, že všetky tri osi programu EaSI poskytujú cesty, ako bojovať proti nezamestnanosti mladých ľudí;

53. zdôrazňuje, že hoci internetové hospodárstvo vytvára 2,6 pracovných miest za každé stratené „offline“ pracovné miesto, je dôležité, aby mladí ľudia premieňali elektronické zručnosti v oblasti programovania, dizajnu alebo sociálneho marketingu na pracovné miesta s pomocou dostupného európskeho a vnútroštátneho financovania;

54. žiada, aby sa vo vzťahu ku všetkým mladým ľuďom na rozličných úrovniach integrovaným spôsobom zaujal na európskej a vnútroštátnej úrovni ambiciózny celostný prístup, ktorý sa zameria na iniciatívy v oblasti vzdelávania, odbornej prípravy, kvalitnej zamestnanosti a samostatnej zárobkovej činnosti a iniciatív pracovnej mobility; naliehavo žiada členské štáty, aby uskutočnili rozsiahle konzultácie s univerzitami a inými vzdelávacími inštitúciami, a to s cieľom lepšie prispôsobiť ich osnovy vzdelávania a odbornej prípravy potrebám trhu práce; so zreteľom na nadchádzajúce programové obdobie 2014 – 2020 vyzýva Komisiu, aby uskutočnila komplexnú analýzu programov EÚ a finančných prostriedkov investovaných do vzdelávania, odbornej prípravy a riešenia nezamestnanosti mladých ľudí v programovom období 2007 – 2013 a aby o tom predložila Parlamentu a Rade správu; zdôrazňuje, že nezamestnanosť mladých ľudí súvisí vo väčšine členských štátov s hospodárskym rastom; preto zdôrazňuje, že je naliehavo potrebné uprednostňovať formy rastu priaznivé pre pracovné miesta, ktorú budú prospievať aj mladým ľuďom, a riešiť štrukturálne prekážky brániace vstupu mladých ľudí na trh práce;

55. vyzýva Európsku komisiu, aby predložila návrh programu európskeho zboru mládeže, ktorého účelom by bolo dať mladým ľuďom vo veku do 30 rokov v celej Európe možnosť dobrovoľníckej práce v inom členskom štáte, než je ich vlastný, v trvaní až tri mesiace; zdôrazňuje, že myšlienkou európskeho zboru mládeže je dať mladým ľuďom šancu používať a zlepšovať svoje vzdelanostné a sociálne zručnosti a zvyšovať svoje vedomosti o inom členskom štáte a presadzovať priateľstvo a integráciu v celej EÚ; zdôrazňuje, že práca zboru mládeže musí byť dobrovoľná a neplatená a nesmie nahrádzať existujúce pracovné miesta v navštívenej krajine; domnieva sa, že zbor mládeže by sa mal chápať ako verejno-súkromné partnerstvo so zámerom vytvoriť program, v ktorom môžu mladí ľudia dostať individuálny grant pokrývajúci cestovné a životné náklady na obdobie do troch mesiacov;

56. domnieva sa, že vzdelávacie a/alebo školiace inštitúcie by mali zabezpečiť umiestňovanie mimo učebné osnovy, aby študentom zabezpečili skúsenosti v ich zvolenej oblasti ako prostriedok upevňovania ich znalostí a vytvárania väzieb s pracoviskom;

57. vyzýva členské štáty, aby zlepšili spoluprácu a posilnili partnerstvo medzi podnikmi a školstvom na všetkých úrovniach s cieľom užšie prepojiť školské osnovy s požiadavkami trhu práce, napríklad rozširovaním aliancií pre sektorové zručnosti a znalostných aliancií;

58. vyzdvihuje potrebu zlepšenia kvality odborného vzdelávania a prípravy s cieľom dosiahnuť správnu rovnováhu medzi vzdelávaním a dopytom pracovného trhu; domnieva sa, že odborné vzdelávanie a príprava by sa nemali podporovať na úkor vysokoškolského vzdelávania; zdôrazňuje, že je potrebné zlepšovať prepojenie medzi odborným vzdelávaním a prípravou a vysokoškolským vzdelávaním a uľahčiť prechod z odborného vzdelávania a prípravy k vysokoškolskému vzdelávaniu; zdôrazňuje, že na zlepšenie prístupu mladých ľudí na trh práce a lepšie prispôsobenie sa budúcemu vývoju trhu práce sú potrebné pružnejšie učebné osnovy;

59. vyzýva Komisiu, aby navrhla rámec kvality pre stáže na základe svojho skoršieho návrhu Európskej charty kvality pre stáže a učňovské odbory (15), vrátane definície kvality stáží s kritériami pre zodpovedajúcu náhradu, pracovné podmienky a zdravie a bezpečnosť; vyzýva členské štáty a sociálnych partnerov, aby zabezpečili zodpovedajúce normy kvality pre stáže a aby zaručili, že stáže budú šité na mieru potrebám mladých ľudí rozvíjať príslušné zručnosti, so zaistením povinnej kontroly, a že sa zaručia normy kvality pre pracovné stáže, okrem iného s cieľom predchádzať zneužívaniu mladých ľudí ako lacnej náhradnej pracovnej sily; zdôrazňuje, že je potrebné tieto normy aktívne propagovať a zvyšovať informovanosť o nich;

60. vyzýva členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť vysokej miere nezamestnanosti mladých ľudí medzi migrantmi, prioritne začleňovaniu do trhu práce a presadzovaniu politík začleňovania, pretože zamestnanosť je kľúčom k úspešnému začleneniu; zdôrazňuje, že by sa mali zohľadniť ťažkosti mladých migrantov pri získavaní kariérneho poradenstva a že integrácia mladých prisťahovalcov do spoločnosti a na trh práce by mala byť sledovaná a vyhodnocovaná;

61. vyzýva Komisiu, členské štáty a európski sociálni partneri, aby prevzali ambiciózny prístup k rozvoju Združenia učňovskej prípravy, ktoré sa začne v júli 2013, a aby tiež podporovali európske, národné, regionálne a miestne kampane zamerané na zmenu vnímania odborného vzdelávania; je presvedčený, že združenie by malo usporadúvať pravidelné diskusné fórum o monitorovaní európskej stratégie v oblasti učňovskej prípravy so všetkými európskymi, vnútroštátnymi, regionálnymi a miestnymi zainteresovanými stranami; zdôrazňuje, že by sa mali poskytnúť finančné prostriedky s cieľom uľahčiť cezhraničné činnosti odbornej prípravy, ktoré umožnia podnikom a organizáciám sociálnych partnerov zapojiť sa do tvorby duálnych vzdelávacích systémov;

62. vyzýva členské štáty, aby po dohode s Komisiou stanovili opatrenia a úľavy pre zmluvy o učňovskej príprave a bonusy na zakladanie podnikov mladými ľuďmi vo veku do 35 rokov;

63. zdôrazňuje potrebu zlepšiť rámec sociálneho partnerstva a sociálnej zodpovednosti podnikov a firiem, aby do svojho fungovania dokázali lepšie začleniť Chartu kvalitných stáží a učňovských miest, ako aj záruku pre mladých;

64. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby pri prijímaní rozhodnutí o programovom období 2014 – 2020 určili prísnejšie a kvantifikovateľné kritériá na stanovenie, sledovanie a vyhodnocovanie cieľov štrukturálnych fondov s osobitnými cieľmi, ktoré sa týkajú boja proti nezamestnanosti mladých ľudí, ktorá by mala byť merateľná aj z rodového hľadiska (v období 2007 až 2011 tvorili ženy 52 % príjemcov podpory zo štrukturálnych fondov);

65. vyzýva Komisiu, aby zvážila ďalšie prispôsobenie Európskeho sociálneho fondu s cieľom zabezpečiť ďalšiu podporu v oblastiach, ako sú odborná príprava mladých žien, ich prístup k zamestnaniu a starostlivosť o deti;

66. domnieva sa, že prostredníctvom posilňovania a podpory úsilia členských štátov o revitalizáciu hospodárskej činnosti a zvýšenie zamestnanosti na svojom území predstavuje politika súdržnosti EÚ kľúčový nástrojom Únie, ktorý môže pomôcť prekonať súčasnú situáciu, viesť a nasmerovať vykonávanie potrebných štrukturálnych politík a sústrediť investície na prioritné akcie s cieľom maximalizovať vplyv investovania na sociálno-ekonomickú situáciu regiónu alebo členského štátu, stimulovať ekonomiku a pomôcť pri tvorbe nových pracovných miest pre mladých ľudí; vyzýva preto členské štáty, aby plne a koordinovane využívali dostupné fondy EÚ (EFRR, ESF, KF, EPFRV a EFNORH), aby tak umožnili mladým ľuďom aktívne sa podieľať na hospodárstve a spoločnosti; zdôrazňuje, že treba vziať do úvahy regionálne osobitosti vzhľadom na to, že môžu rozhodovať o úspechu alebo neúspechu iniciatív mladých ľudí v celej EÚ, a najmä v najviac znevýhodnených a najvzdialenejších regiónoch, kde sú investície nevyhnutné na zabezpečenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti;

67. nabáda členské štáty, aby na miestnej úrovni podporili pracovné príležitosti pre mladých ľudí a aby túto snahu doplnili uľahčením mobility mladých pracovníkov do iných krajín EÚ a zvyšku sveta (16); požaduje opatrenia na zlepšenie ich odborného vyškolenia a skúseností vrátane odstránenia jestvujúcich bariér cezhraničnej učňovskej prípravy, stáží a odbornej praxe; želá si ďalší pokrok pri vzájomnom uznávaní kvalifikácií a zručností a posilnenie koordinácie vnútroštátnych systémov sociálneho zabezpečenia, najmä pokiaľ ide o systémy dôchodkového zabezpečenia, ako aj nepretržité významné investícií do jazykového vzdelávania od útleho veku;

68. vyzýva členské štáty, aby pokračovali v procese reformovania a rozvíjania účinných verejných služieb zamestnanosti tak, aby lepšie zameriavali svoje činnosti a prístupy na mladých ľudí ako základnú zložku akejkoľvek vnútroštátnej stratégie záruky pre mladých; zdôrazňuje tiež, že treba zaviesť reformy v portáli EURES s cieľom iniciatívne prepojiť osoby hľadajúce alebo meniace zamestnanie s existujúcimi pracovnými ponukami, ako aj s cieľom zvýšiť informovanosť o portáli EURES vrátane jeho poradnej siete, a posilniť jeho viditeľnosť a dostupnosť, ako systému kariérneho poradenstva, ktorý podporuje študentov v zoznamovaní existujúcimi pracovnými príležitosťami; zdôrazňuje potrebu užšej koordinácie medzi portálom EURES a inými portálmi a službami pre občanov a podniky (napr. „moja prvá práca cez EURES, informačné body systému Europe Direct alebo európska podniková sieť pre MSP), a to v záujme vyššej efektivity a účinnosti poskytovaných služieb; víta prácu riaditeľov verejných služieb zamestnanosti a podporuje jej inštitucionalizáciu;

69. keďže neexistujú konkrétne údaje o migračných tokoch mladých ľudí, vyzýva členské štáty, aby vytvorili mechanizmy na skúmanie, monitorovanie a hodnotenie tejto mobility, ktoré možno postúpiť portálu EURES, aby sa mohol týmito prvkami lepšie zaberať;

70. okrem toho zdôrazňuje, že je dôležité zvyšovať informovanosť mladých ľudí o možnosti využívania poradenstva ponúkaného v rámci verejných služieb zamestnanosti, aby sa posilnilo partnerstvo so školami a univerzitami a aby sa vyvíjalo úsilie o lepšie začlenenie do siete EURES;

71. vyzýva členské štáty, aby náležite uznali a potvrdili neformálne a iné než formálne vzdelanie a vzdelávanie a nadobudnuté schopnosti, spolu s inými profesijnými skúsenosťami, ako formu zhodnotenia schopností, aby mladí ľudia mohli lepšie preukázať svoje vzdelanie a schopnosti v súvislosti s požiadavkami na úspešný vstup na trh práce;

72. žiada Komisiu a členské štáty, aby zavádzali transparentnosť a harmonizáciu uznávania kvalifikácií v rámci Únie, a to najmä prostredníctvom Európskeho systému kreditov pre odborné vzdelávanie a prípravu, Europassu a európskeho kvalifikačného rámca, aby plne vykonávali odporúčanie Rady týkajúce sa validácie neformálneho vzdelávania a neformálneho učenia, a najmä zabezpečili cezhraničné uznávanie neformálneho vzdelávania a neformálneho učenia; zdôrazňuje význam včasného zavádzania týchto iniciatív a podávania správ o ich zavádzaní;

73. zdôrazňuje, že je potrebné zaoberať sa problémom tzv. mrhania mozgami, pretože ak vysoko kvalifikovaní a schopní mladí ľudia pracujú na miestach, ktoré zďaleka nevyužívajú ich potenciál, nevyužívajú sa ich zručnosti a kvalifikácia, čo má zároveň na nich negatívny vplyv aj zo spoločenského a psychologického hľadiska;

74. uznáva, že cezhraničná mobilita pracovnej sily môže byť čiastočne efektívne riešenie na zladenie dopytu po práci a ponuky práce v celej Únii; vyzýva zároveň členské štáty, aby prijali všetky potrebné opatrenia, aby sa zabránilo fenoménu „odlivu mozgov“ prostredníctvom udržateľných opatrení, ktoré zabezpečia pracovné príležitosti pre vysoko kvalifikovaných pracovníkov v ich vlastnom členskom štáte alebo regióne;

75. považuje prechod zo vzdelávacieho do pracovného procesu za kľúčový moment pre mladých ľudí; zdôrazňuje význam opatrení podporujúcich bezpečný prechod; vyzýva preto členské štáty, aby vybudovali personalizované kariérne poradenstvo a posilnili opatrenia usmerňovania a poradenstva, ako aj služby zamestnanosti prispôsobené individuálnym potrebám, už od prvých rokov stredoškolského stupňa s cieľom umožniť mladým ľuďom robiť uvedomelé rozhodnutia o svojom ďalšom vzdelávaní alebo odbornej príprave a zároveň aby zaviedli mechanizmy, ktoré dokážu monitorovať ponúkané príležitosti a zhodnotiť úspešnosť následného prechodu týchto mladých ľudí do pracovného procesu;

76. zdôrazňuje potrebu motivovať všetky podniky určitej veľkosti k tomu, aby ponúkali stáže v rámci systému duálnej odbornej prípravy, ak nemajú veľké finančné ťažkosti, a aby na konci stáže prijímali stážistov do pracovného pomeru;

77. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, aby mladí ľudia mohli v prípade záujmu získavať účinnú pomoc pri voľbe profesie, pri oboznamovaní sa so svojimi právami a ich minimálnym príjmom;

78. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili začlenenie základného vzdelávania v oblasti zručností potrebných na hľadanie zamestnania do univerzitných kurzov;

79. je presvedčený, že vzdelávací systém v EÚ by mal podporovať zásadu spravodlivých a rovnakých príležitostí; vyzýva k podpore potrebných zručností s cieľom umožniť prístup k celoživotnému vzdelávaniu ako základnej podmienke znalostnej spoločnosti.

80. zdôrazňuje, že všetky finančné prostriedky investované do aktívneho boja proti nezamestnanosti mladých ľudí by sa mali čerpať efektívne; vyzýva členské štáty, aby zaviedli systém monitorovania a hodnotenia vykonávaných opatrení v oblasti zamestnanosti, ktorý by mal byť verejný a občanom ľahko prístupný, ako aj systém overovania účinnosti týchto opatrení s cieľom zvýšiť úsilie o politiky opierajúce sa o dôkazy, ktoré možno využívať na úrovni EÚ; v tejto súvislosti konštatuje, že vytvorenie spoločného systému výsledkov a ukazovateľov vplyvu by prispelo ku kvantitatívnemu a kvalitatívnemu hodnoteniu pokroku dosiahnutého v rámci rôznych programov;

81. zdôrazňuje, že mládežnícke organizácie by mali mať uznávanú úlohu pri monitorovaní a prípadne zavádzaní politík a iniciatív zameraných na riešenie nezamestnanosti mladých ľudí;

82. zdôrazňuje, že treba investovať do vytvárania „zelených pracovných miest“, ktoré sú stabilné a kvalitné pracovné miesta, ako prostriedok umožňujúci mladým ľuďom viesť dôstojný život; okrem toho vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zmobilizovali všetky dostupné prostriedky na podnecovanie investícií, najmä do „zelených“ pracovných miest s cieľom bojovať proti neprijateľne vysokej miere nezamestnanosti mladých ľudí;

83. domnieva sa, že sú potrebné atraktívnejšie učebné stratégie s lepším regionálnym zameraním a vytváraním sietí platforiem pre výmenu skúseností a osvedčených postupov medzi regiónmi a členskými štátmi zohľadňujúce rôzne situácie, umožňujúce pružnosť v súlade so špecifickými potrebami a charakteristikami každého regiónu a vymedzujúce prioritné oblasti pre rozvoj každého regiónu;

84. vyzýva členské štáty, aby vykonávali opatrenia zamerané na problematiku rodových rozdielov, v rámci ktorých náležite zohľadnia zraniteľné sociálne skupiny vrátane osôb so zdravotným postihnutím, migrantov a osamelých matiek;

85. vyzýva členské štáty, aby presadzovali politiky na podporu zastúpenia žien v odvetviach a profesiách, kde sú nedostatočne zastúpené, napr. v oblasti vedy a techniky (v roku 2009 tvorili ženy len 33 % výskumných pracovníkov v EÚ) a v hospodárskom a finančnom odvetví, keďže táto voľba prinesie ženám väčšiu konkurencieschopnosť na trhu práce;

86. vyzýva Komisiu a členské štáty, aby bojovali proti rodovej segregácii vo vzdelávaní, ako aj na trhu práce tak, že stanovia konkrétne vzdelávacie kurzy a kurzy odbornej prípravy a výučbu, ktoré budú založené na neustálej spätnej väzbe, pričom sa treba riadiť závermi stanovenými v oznámení Komisie z 28. novembra 2012 s názvom Prehodnotenie vzdelávania (COM(2012)0669), spájať politiky vzdelávania a odbornej prípravy s cielenými politikami zamestnanosti a podporovať zamestnávanie žien v strategických odvetviach rozvoja a poskytovať naň stimuly;

87. vyzýva členské štáty, aby podporovali prístup mladých žien na trh práce, prijímali opatrenia, ktoré umožnia ženám zostať zamestnané, pričom sa zamerajú na kvalitné zamestnanie a profesionálny rast, a aby odstraňovali rozdiely v prístupe na trh práce, v kariére a mzde, ktoré vždy charakterizovali vzťah medzi ženami a mužmi na pracovisku;

88. zastáva názor, že pomoc ženám vrátiť sa na trh práce si vyžaduje viacrozmerné politické riešenia zahŕňajúce celoživotné vzdelávanie a opatrenia na boj proti neistej práci a na podporu práce s právami a diferencované postupy organizácie práce na základe ich žiadosti, aby sa zabránilo odchodu žien zo zamestnania alebo prerušovaniu kariéry;

89. vyzýva členské štáty, aby vytvorili vhodné politiky v úplnom súlade s európskymi a vnútroštátnymi právnymi predpismi, prijali osobitné opatrenia vrátane odbornej prípravy zameranej na prácu a programov zamestnanosti a aby sa zabezpečili rovnaké príležitosti pre mladých mužov a mladé ženy pri získavaní skutočných pracovných skúseností;

90. vyzýva Komisiu a členské štáty na vypracovanie a vykonávanie politík uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a monitorovania, ktoré umožnia prístup nezamestnaných občanov k náborom pracovníkov a službám sociálnej podpory;

91. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. EÚ C 351 E, 2.12.2011, s. 29.

(2) Prijaté texty, P7_TA(2012)0224.

(3) O-000106/2012; B7-0113/2012.

(4) Prijaté texty, P7_TA(2013)0016.

(5) Ú. v. EÚ C 131 E, 8.5.2013, s. 9.

(6) Eurofound (2012), NEETs – Mladí ľudia mimo pracovného, vzdelávacieho a školiaceho procesu: charakteristiky, náklady a politické reakcie v Európe, Úrad pre publikácie Európskej únie, Luxemburg.

(7) Eurofound (2012) Účinnosť politických opatrení na zvýšenie účasti mladých ľudí na zamestnanosti (Effectiveness of policy measures to increase the employment participation of young people), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

(8) Eurofound (2011) Pomoc mladým zamestnancom v čase krízy: príspevky sociálnych partnerov a verejných orgánov (Helping young workers during the crisis: contributions by social partners and public authorities), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg

(9) Prijaté texty, P7_TA(2013)0092.

(10) Eurofound (2012) Najnovší vývoj politiky týkajúcej sa ľudí mimo pracovného, vzdelávacieho a školiaceho procesu (NEETs) [Recent policy developments related to those not in employment, education and training (NEETs)], Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg (http://www.eurofound.europa.eu/docs/erm/tn1109042s/tn1109042s.pdf)

(11) Eurofound (2013) Aktívne začleňovanie mladých ľudí so zdravotnými problémami alebo zdravotným postihnutím (Active inclusion of young people with disabilities or health problems), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg (http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef1226.htm)

(12) Eurofound (2012), NEETs – Mladí ľudia mimo pracovného, vzdelávacieho a školiaceho procesu: charakteristiky, náklady a politické reakcie v Európe. Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxembourg.

(13) Rakúske ministerstvo práce, sociálnych vecí a ochrany spotrebiteľa, január 2012.

(14) http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-380_sk.htm.

(15) COM(2012)0728.

(16) Iniciatívami, ako je napríklad program MobiPro.