EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 9.11.2011 
SEK(2011) 1318 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Dokument sprevádzajúci 
Návrh 
NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
 
ktorým sa ustanovuje ak čný program pre colníctvo a dane v Európskej únii na obdobie 
rokov 2014 – 2020 (FISCUS) a ktorým sa zrušujú rozhodnutia č. 1482/2007/ES a č. 
624/2007/ES 
{KOM(2011) 706 v kone čnom znení} 
{SEK(2011) 1317 v kone čnom znení}  
 
SK 1   SK ČASŤ I: OBLAS Ť COLNÍCTVA  
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Svetová ekonomika sa vyzna čuje zmenami, ktoré vedú k vzniku nových problémov pre colné 
orgány. Colnú úniu a jej podporné nástroje je potrebné týmto zmenám prispôsobi ť.  
Problém č. 1: Tlak na colné orgány, aby spracováva li zvyšujúce sa objemy obchodov, 
a ťažkosti pri uplat ňovaní opatrení na vyváženie medzi u ľahčením a kontrolou  
Medzinárodný obchod sa v polovici  roka 2010 vr átil na úrove ň dosiahnutú pred recesiou 
a predpokladá sa jeho ďalší rast. Odzrkad ľuje sa to na jasnom raste po čtu zásielok 
a colných vyhlásení.  
V dôsledku globalizácie je EÚ u čoraz väčšieho počtu vstupov svojej produkcie závislá od 
zvyšku sveta. Nové obchodné modely, ako na príklad elektronický obchod (e-commerce) 
a elektronické podnikanie (e-business), me nia charakter obchodu a zvyšujú zložitos ť 
podnikania. Tieto zmeny si vyžadujú primerané colné kontrolné opatrenia .  
Problém č. 2: Medzera v zru čnostiach, kvalifikácii, zdrojoch , ako aj v skúsenostiach a v 
najlepších pracovných postupoch  
Colné orgány majú k ľúčovú pozíciu pri ochrane života, zdravia a životného prostredia . 
Počet a dôležitos ť takýchto opatrení sa zvýšil a od colných orgánov sa požaduje, aby 
vykonávali doplnkové odborné úlohy.  
Znásobil sa aj dopyt verejnosti po bezpe čnosti. Konkrétne politické  opatrenia pre vnútornú 
bezpečnosť vedú k obsiahlej agende v oblasti bezpe čnosti a ochrany , ktorú musia colné 
orgány  vykonáva ť. Colné orgány sa stre távajú so zložitos ťou spolupráce s mnohými ďalšími 
úradmi a orgánmi a čelia tlaku získava ť a používa ť odborné technické zariadenia.  
V súčasnosti chýbajú colným orgánom často zručnosti, zdroje a skúsenosti ako tieto ciele 
efektívne dosiahnu ť v oboch spomenutých oblastiach.  
Problém č. 3:  Nesúdržné a neefektívne uplat ňovanie politík EÚ v súvislosti s 
bezpečnosťou a ochranou 
Vzhľadom na pokra čujúcu modernizáciu sú colné orgány zodpovedné za vykonávanie 
právnych predpisov EÚ v oblasti bezpečnosti a ochrany, ktoré nie sú vždy priamo 
zlučiteľné s existujúcimi procesmi a postupmi. Ko mplikuje sa tým vykonávanie a výsledkom 
sú nesúdržné a neefektívne postupy.  
Problém č. 4: Nedostatky v jednotnom vykonávaní zákonov EÚ colnými orgánmi 27 
členských štátov EÚ 
Jednotné vykonávanie colných právnych predpisov a pracovných metód bolo zložité. 
Existencia 27 oddelených procesov a postupov je často neefektívna a narúša hospodársku 
súťaž. Toto ohrozuje finan čné záujmy EÚ a sťažuje ochranu spolo čnosti. Legislatívnou 
 
SK 2   SK odpoveďou na tieto otázky bolo prijatie modernizovaného Colného kódexu Spolo čenstva1 
a rozhodnutie o zavedení elektronických colných systémov2 v roku 2008.  
Problém č. 5: Ťažkosti pri jednotnom zavádzaní prepojených po čítačových systémov  
Napriek skuto čnosti, že správne orgány členských štátov majú pr ístup k celoeurópskej 
zabezpečenej sieti (CCN/CSI3), ktorá podporuje k ľúčové elektronické colné systémy, colná 
únia čelí problémom interoperability a nadmernej zložitosti . Podniky sa musia pripája ť 
k mnohopo četným systémom v členských štátoch, v ktorých sa colné aktivity uskuto čňujú. 
Tým sa zvyšuje administratívna zá ťaž a náklady na dodržiavan ie právnych predpisov. 
Výmena informácií s tretími krajinami si taktiež vyžaduje vývoj bezpe čných, 
konzistentných a celoeurópskych IT riešení.  
Problém č. 6: Väčšia a čoraz viac neudržate ľnejšia zá ťaž pre niektoré colné orgány EÚ 
pri vykonávaní politík v záujme únie 
Členské štáty čelia rôznym úrovniam zá ťaže z hľadiska kontrolných činností súvisiacich s 
bezpečnosťou a ochranou. Nerovnováha je obzvláš ť veľká v prípade investícií do budovania 
kapacity infraštruktúry a do technológií.  
2. CIELE  
Všeobecný cie ľ: podporova ť colníctvo EÚ zintenzív ňovaním spolupráce medzi zú častnenými 
krajinami, ich colnými správami, úradníkmi a ďalšími príslušnými zainteresovanými 
stranami.  
Konkrétnymi cie ľmi budú:  
1. podporovanie colníctva EÚ v jeho úlohe u ľahčovať legálne obchodovanie 
automatizáciou a urých ľovaním colných postupov (súvisí s problémami 1, 3, 4, 5); 
2. podporovanie colníctva EÚ posilnením konkurencieschopnosti európskych podnikov 
a zabezpe čením bezpe čnosti a ochrany ob čanov, ako aj životného prostredia (súvisí 
s problémami 2, 3, 4, 5, 6) ; 
3. podporovanie colníctva EÚ pri ochrane finan čných a ekonomických záujmov EÚ 
a členských štátov (súvisí s problémami 4, 5, 6) ; 
4. podporovanie prípravy, vykonávania a uplat ňovania zákonov a in iciatív EÚ na ú čely 
posilnenia colníctva EÚ z h ľadiska efektívnosti, ú činnosti a jednot nosti (súvisí 
s problémami 1, 2, 3, 4, 5, 6). 
Operačnými cieľmi budú: 
1. ur čenie, rozvíjanie a uplat ňovanie najlepších prac ovných postupov vo všetkých 
oblastiach colných postupov;  
                                                 
1 Nariadenie č. 450/2008/ES z 23. apríla 2008 – Ú. v. EÚ L145, 4.6.2008 
2 Rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady EÚ č. 70/2008/ES z 15. januára 2008 o colnom 
a obchodnom prostredí bez dokladov v papierovej forme 
3 CCN/CSI = spolo čná komunika čná sieť, spoločné systémové rozhranie 
 
SK 3   SK 2. podporovanie celoeurópskeho elektron ického colného prostredia;  
3. vzájomná výmena informácií a odborných znalostí na podporu organizácií colných 
kontrol; 
4. posilnenie colnej spolupráce v rámci EÚ a vo vz ťahu k tretím krajinám, ako aj 
spolupráce medzi colnými a inými vládnymi orgánmi a tretími stranami; 
5. vytvorenie spolo čných činností / zostavenie spolo čných tímov, aby spolu vykonávali 
konkrétne opera čné úlohy;  
6. podporovanie procesu modernizácie coln ej únie EÚ koordinovaným spôsobom;  
7. udržovanie a monitorovanie správn eho výkladu a harmonizovaného uplat ňovania 
zákonov a politík EÚ; 
8. zlepšenie zru čností a kvalifikácie; 
9. zabezpe čenie primeraného pride ľovania infraštruktúry vzh ľadom na povinnosti 
dohľadu a kontroly. 
2.1. Nutnosť zásahu EÚ 
Keďže colná únia patrí do výlu čnej právomoci EÚ, členské štáty sa ipso facto  dohodli, že 
bude lepšie vykonáva ť opatrenia v colnej oblasti na úrovni EÚ. Samotný právny rámec EÚ 
dostatočne nezabezpe čuje riadne fungovanie colnej únie. Podporné opatrenia uvedené 
v programe pre colníctvo  zabezpečujú, aby sa colné právne predpisy  EÚ uplatňovali 
konvergentným a harmonizovaným spôsobom . Okrem toho ve ľa činností v colnej oblasti  
má cezhraničnú povahu , a preto ich jednotlivé členské štáty nemôžu uskuto čňovať účinne a 
efektívne.  
Solidarita a ú časť na zodpovednosti sú kľúčové zásady, ktoré sú základom financovania 
colnej únie. Zásah EÚ je potrebný pre zachovanie spolo čenského dobra v EÚ, kde „dopyt“ 
EÚ (napr. po bezpe čnosti) nemôže by ť primerane uspokojený „ponukou“ príslušného 
členského štátu. Opatrenie EÚ  sa premieta do spolo čného financovania budovania 
technických kapacít.   
2.2. Pridaná hodnota EÚ  
Nadviazaním na silné stránky programu Colníct vo 2013 hlavná pridaná hodnota EÚ iniciatívy 
programu Colníctvo 2020 spo číva v poskytovaní konkrétnych  výsledkov s celoeurópskym 
dosahom, ktoré by jednotlivé členské štáty nemohli dosiahnu ť takto účinne a efektívne. 
Prostredníctvom tohto programu sa: 
(a) zvýši účinnosť operačnej činnosti colných správ členských štátov a poskytnú sa 
úspory z rozsahu, 
(b) umožní účinné a jednotné fungovanie colnej únie EÚ vo forme sietí, sú činnosti 
najlepších postupov, zhromaž ďovania zdrojov a platforiem  pre rozvoj spolupráce 
a dôvery medzi správnymi orgánmi.  
Z tohto dôvodu má EÚ lepšiu pozíciu kona ť v záujme podporovania politiky colnej únie. 
 
SK 4   SK 3. MOŽNOSTI POLITIKY  
V rámci posúdenia vplyvu bolo analyzovaných pä ť možností. 
3.1. Možnosť č. 1: Základný scenár – „Sú časný stav“ 
Základný scenár je pokra čovať v programe Colníctvo 2013 bez vykonania zmien vo 
financovaní, cie ľoch alebo dostupných nástrojoch. V rámci tohto scenára sa budú 
prostredníctvom programu podporova ť rovnaké činnosti a nástroje ako v minulosti.  
3.2. Možnosť č. 2: Zvýšená podpora zákonných povinností EÚ, ako je napríklad 
modernizovaný Colný kódex (MCC)  
Táto možnos ť je založená na základnom scenári a pomenúva nové potreby vyplývajúce 
z vyvíjajúceho sa colného pr ostredia EÚ. Táto možnos ť zahŕňa intenzívnejšie zameranie na 
dosiahnutie opera čných cieľov 2, 4, 5, 6 a 8. 
Pri tejto možnosti sa predpokladá pokra čovanie existujúcich európskych informa čných 
systémov a nasadenie nových systémov, ako je ur čené v colných právnych predpisoch EÚ, 
prostredníctvom postupného zavádzania modelu  väčšej vzájomnej výmeny v oblasti vývoja 
IT a prostredníctvom mode rnizácie riadenia, arch itektúry a technológií. 
V rámci tejto možnosti sa pridávajú nástroje pre inovatívne  spoločné činnosti na lepšie 
dosahovanie cie ľov. Predpokladá sa zjednodušenejšia spolupráca v rámci EÚ 
a s medzinárodnými subjektmi pr ostredníctvom podporovania spolo čnej odbornej prípravy 
a zostavovania odborných tímov EÚ. Podporuje spoločné činnosti medzi colnými orgánmi 
a inými orgánmi zamerané na posilnenie spoločného riadenia rizík v nefiškálnych 
oblastiach.  
Možnosť politiky č. 2 bude ma ť väčší dosah z hľadiska podporovania všetkých konkrétnych 
cieľov v porovnaní s možnos ťou č. 1, keďže zahŕňa poskytovanie intenzívnejšej spolupráce 
(na úrovni IT a zamestnancov) .  
3.3. Možnosť č. 3: Možnos ť č. 2 s finan čnou podporou budovania technických 
kapacít  
Táto možnos ť dopĺňa možnos ť č. 2 o systém finan čnej podpory , ktorý členským štátom 
umožní žiada ť o podporu pri nadobúdaní akéhoko ľvek typu zariadenia na podporu 
kontrolných činností s cie ľom splni ť požiadavky na urýchlenie a zjednodušenie kontrol 
v kontexte vyvíjajúcich sa technológií. Táto možnos ť v sebe zah ŕňa podstatné navýšenie 
rozpočtu v porovnaní s možnos ťou č. 2.  
3.4. Možnosť č. 4: Možnos ť č. 2 s maximálne zdie ľaným IT prostredím 
V rámci tejto možnosti sa navrhuje, aby bol vývoj a fungovanie transeurópskych systémov 
IT zdieľaný vo vä čšom rozsahu. Budú sa ním podporova ť verejné orgány pri vývoji 
a zavádzaní systémov pre celoeurópske elektr onické colné prostredie a podniky, aby sa 
pripojili k týmto systémom.  
V porovnaní s možnos ťou č. 2, možnos ť č. 4 umož ňuje colným orgánom rozšíri ť svoje 
možnosti podie ľať sa na spolo čnom vývoji vo všetkých oblastiach svojho pôsobenia. Táto 
 
SK 5   SK možnosť by sa venovala problémom zavádzania prepojených systémov IT s cie ľom 
primeranejšie urýchli ť colné postupy. 
3.5. Možnosť č. 5: Nepokra čovanie programu 
V rámci tejto možnosti sa predpokladá nepokra čovanie programu pre colníctvo, čo znamená 
neposkytovanie financovania na prevádzku existujúcich alebo nových transeurópskych 
systémov IT, ani pre spolo čné činnosti a spolo čné činnosti v oblasti odbornej prípravy. 
4. POSÚDENIE VPLYVOV  
Meradlom pre posúdenie vplyvov je základný scenár. Prvotný ú činok ktorejko ľvek z týchto 
možností súvisí s fungovaním vere jných orgánov, ale druhotné ú činky pocítia aj podniky 
a spotrebitelia.  
4.1. Možnosť č. 1: Základný scenár – „Sú časný stav“ 
V tomto scenári je akcieschopnos ť colnej únie, ktorá čelí novým problémom a novým 
požiadavkám na vykonávanie pripravovaných pr ávnych predpisov EÚ, obmedzená a vedie 
k vážnym nedostatkom.  
Bez opätovného zamerania sa na ciele, dodato čnej sústavy nových nástrojov a zvýšenia 
financovania program pre colníctvo už nebude poskytova ť primeranú odozvu na 
budúce problémy.  
Novo vznikajúci politický kontext a sú časné nedostatky pri výklade zákonov EÚ a ich 
vykonávaní, ako aj problém neharmoni zovaných postupov pravdepodobne zostanú 
v základnom scenári nedostato čne riešené.  
Základný scenár NEUMOŽ ŇUJE využi ť efektívny prístup založený na IT ani zlepšenú 
spoluprácu v colnej oblasti a zhromaž ďovanie zdrojov, odborných znalostí a zru čností na 
podporu členských štátov v ich opera čných úlohách.  
Problémy , ktorým čelia colné orgány,  sa pravdepodobne pri sú časnom stave programu 
vystupňujú. Ovplyvnilo by to rozpo čet EÚ (ekonomický dosah) a vážne by to ovplyvnilo 
bezpečnosť a ochranu EÚ, jej ob čanov a životného prostredia. 
4.2. Možnosť č. 2: Zvýšená podpora zákonných povinností EÚ, ako je napríklad 
modernizovaný Colný kódex (MCC)  
V rámci tejto možnosti sa budú podporova ť colné orgány členských štátov v ochrane 
finančných a ekonomických záujmov EÚ a členských štátov prostredníctvom vylepšenej 
colnej spolupráce. Ú činné vyberanie ciel priamo ovplyvní rozpo čet EÚ a štátne rozpo čty. 
Toto nepriamo ovplyvní rozdelenie príjmov, ako aj poskytovanie verejných statkov.  
Úsporami z rozsahu vyplývajúcimi z modernizovaného prístupu založenom na zdieľanom 
vývoji systémov TEIT sa znížia náklady vlád členských štátov. Vplyvy prístupu založenom 
na zdieľanom vývoji IT sa taktiež prejavia v harmonizácii rozhrania pre obchodníkov . 
Legálnemu obchodovaniu sa napomôže prostred níctvom urýchlenia automatizovaných 
colných postupov a kontrolných opatrení. Ná sledné zníženie administratívnej zá ťaže bude 
 
SK 6   SK mať vedľajší účinok na náklady pre hospodárs ke subjekty a spotrebite ľov. Posilnená 
spolupráca prispeje k lepšej ochrane finan čných záujmov4. 
Posilnená spolupráca medzi colnými a inými orgánmi bude podporova ť účinné, efektívne  
a jednotné vykonávanie právnych predpisov , napríklad tých, ktoré sa týkajú bezpe čnosti 
výrobkov dovážaných do EÚ alebo tých, ktoré sa  týkajú práv duševného vlastníctva. 
Zjednodušená spolupráca zamedzí nedostatkom pri ochrane dodávate ľského re ťazca. 
Rozpracovanie spoločných prioritných oblastí kontroly bude podporova ť riadnu správu 
hraníc EÚ, čo prispeje k ochrane ob čanov a životného prostredia pred rizikami, ktoré 
predstavuje medzinárodný obchod.  
Colné orgány by boli pri vykonávaní colných opatrení a spolupráce EÚ v oblastiach 
environmentálnej kriminality, nelegálnych presunov odpadu, chemikálií alebo právnych 
predpisov na ochranu zdravia zvierat a rastlín účinnejšie . 
4.3. Možnosť č. 3: Možnos ť č. 2 s finan čnou podporou budovania technických 
kapacít  
Vylepšené technické kapacity členských štátov budú vies ť k zlepšeným nefiškálnym 
kontrolám, a tak k lepšej ochrane ob čanov EÚ z h ľadiska bezpe čnosti výrobkov 
a zdravia . Táto možnos ť ďalej zlepší ochranu finan čných a ekonomických záujmov EÚ 
a členských štátov, čím sa zníži narušenie hospodárskej sú ťaže pre podniky  a umožní sa 
rýchlejšia a jednoduchšia kontrola tovaru v celej EÚ.  
Distribučný vplyv na podporu kontrolných zariade ní je významný, pretože členské štáty, 
ktoré sa nachádzajú na vonkajšej hranici EÚ , znášajú vyššie investície než ostatní.  
4.4. Možnosť č. 4: Možnos ť č. 2 s maximálne zdie ľaným IT prostredím  
Táto možnos ť povedie k najvyšším úsporám z rozsahu, pretože zdroje IT budú používané 
plne integrovaným spôsobom. Pre členské štáty, ktoré využívajú spolo čné systémy, bude 
zníženie úsilia predstavova ť od 60 % do 80 % v prípade systémových aktualizácií a 30 % 
v prípade podporného systému. Členské štáty, ktoré sa rozhodnú, že nebudú používa ť 
spoločné systémy, nezaznamenajú žiadne zníženie úsilia pri systémových aktualizáciách, ale 
zaznamenajú 30 % zníženie úsilia pri podpornom systéme5. 
Zavedením inovatívnyc h technológií sa znížia náklady podnikov . Keď viac členských štátov 
bude pracova ť s rovnakými aplikáciami IT, povedie to k harmonizovanejším colným 
postupom a prinesie priame výhody hospodárskym subjektom. 
Pri tejto možnosti bude nové  IT prostredie vies ť ku kompletným službám pre colné úrady 
a podniky .  
4.5. Možnosť č. 5: Nepokra čovanie programu 
Táto možnos ť bude ma ť negatívny vplyv na colné správy, čo sa týka ich zodpovednosti za 
vykonávanie právnych predpisov EÚ v oblasti ciel .  
                                                 
4 Tematická správa generálneho riadite ľstva pre rozpo čet o stratégii colnej kontroly v členských štátoch 
so zreteľom na kontrolu tradi čných vlastných zdrojov.  
5 MCK and eCustoms Master IT Plan Iteratio n 1 Global Estimation Study Document, s. 53 
 
SK 7   SK Schopnos ť predchádza ť problémom a odha ľovať ich sa zníži  a postupom času sa ešte 
zhorší. EÚ a členské štáty utrpia stratu pri vyberaní cla a poplatkov EÚ.  
Je pravdepodobné, že bez vzájomnej výmeny najlepších postupov, spolo čného odborného 
vzdelávania alebo usmernení a výmeny info rmácií v digitalizovanej podobe budú existova ť 
väčšie rozdiely vo výklade colného práva. Povedie to k rozdielnemu zaobchádzaniu s 
obchodníkmi a k nedostato čnému boju proti nelegálnemu obchodovaniu , čo bude 
príčinou negatívneho dosahu na konkurencieschopnos ť, rast a pracovné miesta. 
Spotrebitelia a ob čania v rámci EÚ budú menej  chránení pred bezpe čnostnými rizikami . 
Úroveň kontrol bude premenlivá; zvýši sa po čet príležitosti na „nakupovanie” v najlepšom 
vstupnom alebo výstupnom mieste v EÚ. Schopnos ť bojovať proti kriminálnym aktivitám 
bude oslabená.  
 
SK 8   SK 5. POROVNANIE MOŽNOSTÍ  
Možnosť č. 2 je uprednost ňovanou možnos ťou a zodpovedá krytiu predpokladanom 
v budúcom viacro čnom finan čnom rámci6. 
Kritériá Účinnosť pri dosahovaní cie ľov a vplyvy  Efektívnos ť  
 
Cieľ 1 
Cieľ 2 
Cieľ 3 
Cieľ 4 
Cieľ 5 
Cieľ 6 
Cieľ 7 
Cieľ 8 
Cieľ 9 
Orientácia na 
výstupy  
Zvyšovanie 
efektívnosti / 
solidarita 
Možnosť č. 1 
Základný scenár 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 
Možnosť č. 2 
Zvýšená podpora zákonných povinností 
EÚ, ako je napríklad 
MCC + ++ 
(inovatívnya= 
nové systémy 
IT + zdieľaný 
vývoj) + ++ +++  
(inovatívna = 
odborné tímy 
EÚ) + + +++ 
(inovatívna = 
posilnená 
odborná 
príprava) 0 +++ ++ 
Možnosť č. 3 
Možnosť č. 2 plus 
budovanie technických kapacít  + ++ 
(ako 
v možnosti č. 
2) + ++ +++ 
(ako 
v možnosti č. 
2)  + + +++ 
(ako 
v možnosti č. 
2) +++ 
(nové
) +++ +++ 
Možnosť č. 4 
Možnosť č. 2 plus 
maximálne zdie ľané IT 
prostredie  + +++ 
(ako 
v možnosti č. 2 
+ zdieľanie 
v plnom 
rozsahu) + ++ +++ 
(ako 
v možnosti č. 
2) + + +++ 
(ako 
v možnosti č. 
2) 0 +++ +++ 
Možnosť č. 5 
Žiaden program  --- --- --- --- --- --- --- --- 0 NA NÍZKE 
 
                                                 
6 KOM(2011) 500 z 29. júna 2011, Rozpo čet stratégie Európa 2020 
 
SK 9   SK ČASŤ II: OBLAS Ť FISCALIS 
1. VYMEDZENIE PROBLÉMU  
Vnútroštátne da ňové orgány sa čoraz viac stávajú „obe ťou“ úspechu európskeho integra čného 
procesu: postupné rozširovanie,  vytvorenie jednotného trhu a zavedenie jednot nej európskej 
meny v eurozóne významne znížili predch ádzajúce riziká a náklady ekonomických 
cezhraničných transakcií. A tak sa rozdiely v da ňových režimoch stali relatívne 
dôležitejšími . 
Spolu s exponenciálnym rastom cezhrani čných transakcií  postupné rozširovanie EÚ 
a čoraz zložitejšie vnútroštátne da ňové pravidlá v 27 jurisdikciách spôsobujú, že je 
náročnejšie efektívne a ú činne sa zaobera ť cezhrani čnými transakciami, ktoré vedú 
k uplatňovaniu da ňových právnych predpisov. ( Problém č. 1: Rozdielne uplat ňovanie 
a vykonávanie da ňových zákonov EÚ ) 
Bojovanie proti cezhrani čným podvodom stále zostáva naprie k nedávnym úspechom hlavným 
dôvodom na znepokojenie. Je všeobecne známe, že po čet podvodov by sa rapídne zvýšil, ak 
by daňové orgány neprijímali žiadne koordinované opatrenia. ( Problém č. 2: Neprimeraná 
odozva na da ňové podvody, vyhýbanie sa da ňovej povinnosti a da ňové úniky) 
Zdrojom informácií o zdanite ľnom tovare v rámci územia EÚ už nemôžu by ť kontroly na 
vnútorných hraniciach. Pret o sa vnútroštátne da ňové orgány spoliehajú na celoeurópsku 
zabezpečenú informa čnú sieť určenú na výmenu informácií, ktorá bude pod ľa očakávania 
naďalej rásť v dôsledku zvýšeného obchodného toku a zm ien v právnych predpisoch, a to 
nielen v rámci vnútorného trhu, ale aj s tretími krajinami. ( Problém č. 3: Tlak na vnútroštátne 
daňové správy vymie ňať si zvyšujúce sa množstvo údajov a informácií bezpe čným a rýchlym 
spôsobom) 
Účinný daňový systém by mal zabezpe čiť udržateľné príjmy bez nepriaznivého ovplyvnenia 
rastu a pracovných miest. V sú časnosti príliš mnoho da ňových prekážok spôsobuje, že 
cezhraničné činnosti sú čoraz viac komplikovanejšie a ob čania sa stretávajú s ťažkosťami 
získať informácie alebo nárokova ť si na da ňové úľavy od zahrani čných daňových správ7. 
(Problém č. 4: Vysoká administratívna zá ťaž pre daňovníkov a da ňové správy) 
Technický pokrok dramaticky zmenil tec hnológie, ktoré sú základom cezhrani čných 
transakcií. Technický pokrok vo ve rejných správach je však zvy čajne omnoho pomalší než 
v súkromnom sektore. Toto meniace sa da ňové prostredie zvyšuje potrebu účinných a 
efektívnych služieb elektronickej správy . (Problém č. 5: Pomalší technický pokrok vo 
verejnom sektore) 
2. CIELE  
Vzhľadom na zistené problém y pre nadchádzajúce desa ťročie zostávajú existujúce ciele 
programu Fiscalis 2013 platné, ale musia by ť nanovo zamerané na boj proti podvodom 
a prispôsobi ť sa meniacemu sa da ňovému prostrediu. Navyše treba, aby sa nový program 
doplnil o dva nové ciele: zníženie administratívnej zá ťaže pre da ňové správy a da ňovníkov 
(jednotlivcov ako aj podniky) a zlepšenie spolupráce s tretími krajinami a tretími stranami. 
                                                 
7 Oznámenie o odstránení cezhrani čných daňových prekážok pre ob čanov; KOM(2010) 769 
 
SK 10   SK Všeobecným cie ľom programu bude zlepši ť riadne fungovanie da ňových systémov na 
vnútornom trhu zintenzívne ním spolupráce a podpory da ňovej politiky EÚ medzi 
zúčastnenými krajinami, ich da ňovými správami a príslušnými zainteresovanými stranami. 
Konkrétnymi cie ľmi (KC) bude: 
(1) uľahčiť jednotné uplat ňovanie a vykonávanie da ňových zákonov EÚ;  
(2) poskytnúť rámec spolupráce, ktorým sa zlepší koordinácia a súdržnos ť uplatňovania 
a vykonávania da ňovej politiky EÚ; 
(3) zlepšiť účinnú a efektívnu výmenu informác ií a administratívnu spoluprácu; 
(4) prispievať k zníženiu administratívnej zá ťaže pre da ňové správy a da ňovníkov; 
(5) zlepšiť spoluprácu s tretími krajinami a tretími stranami; 
(6) posilniť administratívnu kapacitu da ňových správ a zvýši ť ich efektívnos ť.  
Nutnosť zásahu EÚ 
Daňové politiky zostávajú prevažne v pôsobnosti vnútroštátnych politík. Navrhovaný 
program však nemožno považova ť za opatrenie da ňovej politiky spadajúc e do vnútroštátnych 
právomocí. Tento program má za cie ľ zlepšiť spoluprácu medzi da ňovými správami 
a poskytnú ť nástroje na zlepšenie spolupráce a dosiahnutie cie ľov. Navrhnuté opatrenie je 
preto jednozna čným opatrením na podporu vnútorného trhu pod ľa článku 114 Zmluvy 
o fungovaní Európskej únie, umož ňujúcim zlepšenie fungovania rôznych da ňových systémov 
v rámci vnútorného trhu. 
Opatrenie skôr na úrovni EÚ než na vnútrošt átnej úrovni je potre bné z týchto dôvodov: 
– Je neposta čujúce prija ť právne predpisy na európskej úrovni a považova ť za 
samozrejmé, že ich vykonávanie bude prebieha ť bezproblémovo, a ak nie, bude 
stačiť konanie o nesplnení povinností. Pre efektívne vykonávanie da ňových zákonov 
EÚ a jednotlivých štátov je potrebná spol upráca a koordinácia na  európskej úrovni. 
Prostredníctvom rôznych progr amov Fiscalis si Komisia a členské štáty vybudovali 
silný vzťah založený na dôvere, ktorým sa má toto usmer ňovanie a riadenie umožni ť.  
– Zistené problémy nemožno rieši ť bez riadiacej úlohy, ktorú zastáva Komisia, a bez 
podporovania členských štátov, aby sa pozreli za hranice svojho administratívneho 
územia.  
2.1. Pridaná hodnota EÚ 
Z ekonomického h ľadiska je opatrenie na úrovni EÚ  omnoho efektívnejšie. Prepojenie 
vnútroštátnych colných a da ňových správ prostredníctvom približne 5 000 miest spojenia 
zabezpečuje, že vnútroštátnym správam bude sta čiť na vzájomnú výmenu informácií spoji ť sa 
len jedenkrát, a nie 26-krát.  
Ďalšími základnými kame ňmi sú činnosti, ktoré spájajú da ňových úradníkov, aby si vymie ňali 
najlepšie postupy a skúsenosti. Je efektívne jšie, ak Komisia v rámci programov koná ako 
sprostredkovate ľ činností medzi  zúčastnenými krajinami, čo umožňuje synergie medzi 
 
SK 11   SK činnosťami, zabezpe čuje, aby členské štáty nemuseli vyvíja ť ich vlastné súbory nástrojov 
a pracovné metódy a aby sa nestratilo systematické vykonávanie na úrovni EÚ.  
Zainteresované strany programu potvrdili, že vä čšina činností, ktoré boli potrebné na 
dosiahnutie pokroku v da ňovej spolupráci, by sa vôbec neuskuto čnila alebo by sa uskuto čnila 
omnoho neskôr a/alebo s vyššími nákladmi a s menej kvalitnými výsledkami, ak by programový rámec spolupráce neexistoval.
8  
3. OPIS MOŽNOSTÍ POLITIKY  
Vzhľadom na celkový kontext politi ky a budúce problémy v oblasti da ňovej politiky 
v ďalšom desa ťročí sa do úvahy vzalo nieko ľko alternatívnych mo žností politiky.  
3.1. Možnosť č. 1 – Základný scenár: „Sú časný stav“ 
Základným scenárom tohto posúdenia vplyvu bude pokra čovanie programu Fiscalis 2013 bez 
akýchkoľvek zmien vo financovaní, cie ľoch alebo nástrojoch. V te jto možnosti by sa program 
Fiscalis neprispôsobil meniacemu sa hos podárskemu a technologickému prostrediu 
a neposkytoval by dodato čné zameranie na boj proti podvodom, na zníženie administratívnej 
záťaže pre podniky a da ňové správy a na zlepšenú spoluprácu s tretími krajinami a stranami.  
S nemenným rozpo čtom táto možnos ť zabezpečí len prevádzkovú kontinuitu systémov IT, 
ktoré budú k dispozícii do roku 2013. V rá mci tejto možnosti bude treba zvoli ť priority 
spomedzi problémov, ktoré treba vyrieši ť. Základný scenár neuvedi e návrhy na zlepšenie 
uvedené v strednodobom hodnotení9.  
3.2. Možnosť č. 2 – Aktualizácia základného scenára  
Táto možnos ť bude znamena ť pokračovanie základného scenár a, ale bude prispôsobova ť 
konkrétne ciele, aby sa program mohol zamera ť na všetky výzvy ur čené v opise problémov.  
Táto možnos ť politiky bude ma ť len mierne vyšší rozpo čet. Z toho vyplýva, že táto možnos ť 
si bude musie ť zvoliť priority spomedzi pr oblémov, ktoré sa budú rieši ť, a bude podporova ť 
len daňové správy v rámci sú časného politického kontextu. Akéko ľvek nové politické 
iniciatívy nebudú spada ť do rámca tejto možnosti. Výnimka by sa mohla urobi ť v prípade 
tých iniciatív, ktoré majú ve ľmi nízky dosah na rozpo čet, čo znamená, že program by mohol 
obmedziť svoju podporu na ve ľmi malý po čet spoločných opatrení. Táto možnos ť uvedie 
návrhy na zlepšenie vznesené10 zainteresovanými stranami z dôvodu ich nízkeho dosahu na 
rozpočet.  
3.3. Možnosť č. 3 – Aktualizácia a st anovenie nových politík 
Možnosť politiky č. 3 bude poskytova ť daňovej oblasti pevný rámec s cie ľom zaobera ť sa 
výzvami budúceho desa ťročia. Okrem zoh ľadnenia možnosti č. 2 táto možnos ť politiky 
rozšíri spoluprácu o nové oblasti vyplývajúce z politického vývoja. Táto možnos ť politiky 
bude mať podstatne vyšší rozpo čet v porovnaní so sú časným programom. Táto možnos ť 
zabezpečí prevádzkovú kontinuitu systémov IT, ako aj uvedenie akéhoko ľvek systému IT do 
prevádzky požadovaného novými právnymi iniciatívami. 
                                                 
8 RAMBOLL, Strednodobé hodnotenie programu Fiscalis 2013, odseky 396 až 424 
9 RAMBOLL, Strednodobé hodnotenie programu Fiscalis 2013, odseky 268 až 328 
10 Tamtiež, odseky 268 až 328 
 
SK 12   SK 3.4. Možnosť č. 4 – Nepokra čovanie programu 
Táto možnos ť politiky predpokladá nepokra čovanie programu Fiscalis. Žiadny jeho nástupca 
by nebol v roku 2014 uvedený a neboli by žiadne finan čné prostriedky na podporu 
existujúcich transeur ópskych systémov IT, na vytvorenie spolo čných opatrení alebo 
odborného vzdelávania na podporu fungovania da ňových systémov v EÚ.  
4. POSÚDENIE VPLYVOV  
Použité kritéria posúde nia vplyvov boli tieto: ú činnosť, efektívnos ť a súdržnos ť s inými 
iniciatívami EÚ, doplnené o prijate ľnosť každej možnosti zo strany členských štátov, ke ďže 
možnosti politiky majú priamy dosah na da ňové orgány v zú častnených krajinách. Nepriame 
vplyvy boli taktiež ur čené.  
Vzhľadom na charakter týchto možností sa nepredpokladajú žiadne priame vplyvy na životné 
prostredie. Nepriame vplyvy na životné prostredie sa  týkajú zníženia informácií v papierovej 
forme a spotreby energií. Vplyv na malé a stredné podniky súvisí so vznikom situácie 
umožňujúcej zníženie administratívnej zá ťaže pre podniky, a ako taký má tiež nepriamy 
charakter a je ovplyv ňovaný inými faktormi.  
Spoločenský vplyv je taktiež nepriamy, ke ďže program vytvára rámec na podporu da ňových 
správ s cie ľom zlepši ť vyberanie daní, čo vedie nepriamo k lepšiemu rozdeleniu príjmov. 
Z tohto hľadiska je však program len jedným z faktorov, ktorý tento vplyv vytvárajú. 
4.1. Možnosť č. 1: Základný scenár 
Táto možnos ť politiky nebude schopná zaobera ť sa všetkými výzvami, ktorým da ňové 
správy čelia, a nebude poskytova ť prostriedky na zlepšenie spolupráce a výmenu najlepších 
postupov medzi da ňovými správami v porovnaní so sú časnosťou.  
Základný scenár nebude upravova ť žiadne z nedostatkov týkajúcich sa rozdielov členských 
štátov v používaní da ňových systémov IT, vyšších nákladov na výber daní alebo vyššej 
administratívnej zá ťaži pre da ňovníkov11.  
Vzhľadom na nedostato čné navýšenie rozpo čtu podporuje základný scenár len da ňové správy 
v rámci sú časného politického kontextu. V rámci tejto možnosti sa musia vybra ť priority, 
ktoré treba rieši ť, a akéko ľvek nové politické iniciatívy nebudú spada ť do rámca tejto 
možnosti.  
Táto možnos ť zabezpečí len prevádzkovú kontinuitu systém ov IT, ktoré budú k dispozícii do 
roku 2013, a nebude zmenšova ť rozdiely v používaní da ňových systémov IT, menovite 
rozdielne rozhrania s kone čnými používate ľmi systémov a rozdieln e zavádzanie systémov.  
Táto možnos ť neuvedie návrhy zo strednodobého hodnotenia12, ako napríklad posilnenie 
spolupráce systematickejším spôsobom , a nebude optimalizova ť využívanie odborníkov na 
operačnej úrovni v členských štátoch13. 
                                                 
11  RAMBOLL, Strednodobé hodnotenie programu Fiscalis 2013, odsek 359. 
12 Po čas strednodobého hodnotenia sa uskuto čnilo zasadanie Výboru pre Fiscalis 2013 pri okrúhlom stole 
a júnový pracovný seminár 
13 DELOITTE, Alternatívy da ňovej spolupráce, s. 39. 
 
SK 13   SK 4.2. Možnosť č. 2: Aktualizácia základného scenára 
Zlúčením efektívnych zlepšení a rozšírených cie ľov dá táto možnos ť nový podnet pre da ňovú 
spoluprácu v budúcom desa ťročí a bude podporova ť integrovanú koordináciu a súdržnos ť pri 
vykonávaní da ňovej politiky. Zmeny v nástrojo ch a rozšírený súbor cie ľov umožnia da ňovej 
správe primerane čeliť výzvam ur čeným v opise problémov.  
Táto možnos ť politiky prispôsobí ciele potrebám tak, že sa zameria na meniace sa da ňové 
prostredie, zníženie administratívnej zá ťaže pre daňové správy a da ňovníkov14 a na 
zlepšenú spoluprácu s tretími krajin ami a tretími stranami. Ďalším stavaním na 
skúsenostiach so systémom VIES na webe bude táto možnos ť poskytova ť prostriedky, ktoré 
budú prispieva ť k zníženiu administratívnej zá ťaže pre da ňovníkov a k zníženiu nákladov na 
výber daní pre da ňové správy. 
Boj proti podvodom bude posilnený poskytovaní m rámca na zlepšenie koordinácie 
a súdržnosti pri uplat ňovaní a vykonávaní da ňovej politiky EÚ. Toto sa podarí stavaním 
napríklad na skúsenostiach nadob udnutých s mechanizmom Eurofisc, čo by mohlo vies ť 
k novým pracovných oblastiam pre kontroly.  
Rovnako ako základná možnos ť bude ma ť možnosť č. 2 len rozpo čtové prostriedky na 
podporu da ňových správ v rámci sú časného politického kontextu. Akéko ľvek nové politické 
iniciatívy nebudú spada ť do rámca tejto možnosti. 
Kontinuita existujúcich systémov IT bude zabezpe čená a budú umožnené nejaké – i ke ď nie 
významné – technologické úpravy. Toto  poskytuje priestor na vývoj spolo čných špecifikácií 
a ponúka zdie ľané služby na skrátenie času na zavedenie. Sprevádzkovanie akéhoko ľvek 
nového systému IT požadovaného na základe vývoja politiky a zahr ňujúce významné 
výdavky bude bu ď predĺžené o nieko ľko rokov, alebo nebude podporované.  
4.3. Možnosť č. 3 – Aktualizácia a stanoveni e nových politických potrieb 
Táto možnos ť politiky poskytne da ňovým správam v EÚ úplný pr iestor na spoluprácu 
s cieľom zlepši ť fungovanie da ňových systémov na vnútornom trhu a podporova ť vývoj 
daňovej politiky EÚ. Táto možnos ť zavádza potrebné zlepšenia efektívnosti a zaoberá sa 
všetkými cie ľmi bez potreby ur čovať priority a poskytova ť priestor na zahrnutie nových 
oblastí spolupráce v širšom rozsahu a v kratšom časovom období. Nové systémy IT 
požadované na základe vývoja politiky budú možno vyvinuté, ak budú potrebné v rámci požadovaného časového obdobia. Na základe skúseností s predchádzajúcimi programami by 
si takéto zavádzanie  vyžadovalo podstatné navýšenie rozpo čtu v porovnaní so základným 
scenárom. Berúc do úvahy sú časné ekonomické problémy, rozpo čtové obmedzenia 
a jednozna čné signály od niektorých členských štátov je prijate ľnosť tejto možnosti 
hodnotená ako nízka. Táto možnos ť taktiež nespadá do ustanovení uvedených v Rozpo čte 
stratégie Európa 2020
15. 
4.4. Možnosť č. 4 – Nepokra čovanie programu 
V tomto scenári bude program prerušený a žiadne finan čné prostriedky EÚ nebudú 
poskytované pre nástroje IT, jednot né akcie alebo odbornú prípravu. Da ňová spolupráca bude 
vážne sťažená, a preto to bude ma ť vážny negatívny vplyv na efektívnos ť a účinnosť daňovej 
                                                 
14 Tamtiež, s. 17-18 
15 KOM(2011) 500 z 29. júna 2011. 
 
SK 14   SK spolupráce. Členské štáty možno budú musie ť hľadať alternatívne spôsoby nahradenia 
spolupráce riadenej týmto programom16. Výmena informácií v digitalizovanej podobe medzi 
daňovými orgánmi bude prácnejšia a nákladnejšia . Bez jednotných akcií sa predpokladá, že 
výmena najlepších postupov bude rozdrobenejšia  a nákladnejšia a nedostatok koordinovaných 
programov odbornej prípravy povedie k z dvojenému úsiliu. Predpokladá sa, že sú časné 
rozdiely v efektívnosti a ú činnosti da ňových činností medzi členskými štátmi sa zvýšia. 
4.5. Ekonomické vplyvy programu  
Tento program má pozitívny ekonom ický vplyv, pretože podporuje činnosti, ktoré sa usilujú 
o zníženie administratívnej zá ťaže. Už v základnej možnosti má automatizácia pozitívny 
vplyv. Tento vplyv bude posilnený v možnosti č. 2 a č. 3, v ktorých sa pris pievanie k zníženiu 
administratívnej zá ťaže výslovne spomína.   
Tento program poskytuje rámec pre da ňové správy, aby uskuto čňovali výber daní lepšie 
a znižovali po čet daňových podvodov a da ňových únikov, čo povedie k lepším službám 
a nižším nákladom na dodržiavanie právnych predpisov, ale taktiež to povedie k lepšej 
efektívnosti da ňových správ a k zvýšeniu príjmov17. Predpokladá sa, že tento vplyv bude 
posilnený o zameranie na boj proti podvodom v rámci možností č. 2 a č. 3. Znížením 
rozdielností vo výklade da ňových zákonov sa týmto programom zníži po čet prípadov nekalej 
hospodárskej sú ťaže a prípadných neoprávnených dvojitých zdanení, s ktorým sa da ňovníci 
stretávajú. 
4.6. Uprednost ňovaná možnos ť 
Vplyvy rôznych možností vybraných z h ľadiska účinnosti, efektívnosti a prijate ľnosti sú 
zhrnuté v tabu ľke č. 1. Toto posúdenie vplyvov vedie k tomuto odporú čaniu: 
Uprednost ňovanou možnos ťou je možnos ť politiky č. 2: Aktualizácia základného scenára 
Možnosť č. 2 je uprednost ňovanou možnos ťou aj napriek nižšiemu výsledku z h ľadiska 
účinnosti, ale je omnoho prijate ľnejšia členskými štátmi. Táto možnos ť zodpovedá krytiu 
predpokladanom v budúcom viacro čnom finan čnom rámci 18. 
                                                 
16 DELOITTE, Analýza rôznych scenárov da ňovej spolupráce, s. 47-52 
17 DELOITTE, Alternatívy da ňovej spolupráce, s. 21-22. 
18 KOM(2011) 500 z 29. júna 2011, „Rozpo čet stratégie Európa 2020". 
 
SK 15   SK Tabuľka č. 1: Súhrnné porovnanie možností  
Kritériá  Účinnosť a význam  Efektívnos ť  Súdržnos ť  Iné  Celkové hodnotenie  
  
KC 1 
KC 2 KC 3 
KC 4 
KC 5 
KC 6 
Budúce politiky  
Orientácia na 
výstupy  
Zvyšovanie 
efektívnosti  
Súdržnosť s inými 
iniciatívami EÚ  
V rámci rozpo čtu pre 
stratégiu Európu 
2020  
Prijateľnosť 
členskými štátmi  Hodnotenie 
možností  
Možnosť č. 1:  
Základný 
scenár 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Áno STRED-
NÁ  0 
Možnosť č. 2:  
Aktualizácia 
základnej 
možnosti ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Áno VYSOKÁ +++ 
= 
UPREDŇOSTŇOV
ANÁ MOŽNOS Ť  
Možnosť č. 3:  
Aktualizácia 
a stanovenie 
novej politiky  +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Nie  
 
NÍZKA  ++ 
Možnosť č. 4:  
Žiaden program -- -- -- -- -- -- 0 NA  
NÍZKE   
NÍZKA  NA  
NÍZKA  -- 
 
Vysvetlivky: Stupe ň uvedeného dosahu v porovnaní so základným scenárom:  
+++ veľmi pozitívny, ++ celkom pozitívny, + pozitívny, 0 ako základný scenár, - negatívny, -- celkom negatívny, --- ve ľmi negatívny, NA – neuplat ňuje sa  
Zdroj: GR TAXUD