/* KOM/2011/0393 v konečnom znení */ ZELENÁ KNIHA Režim Európskej únie na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím: záruka bezpečnosti a konkurencieschopnosti v meniacom sa svete





ZELENÁ KNIHA Režim Európskej únie na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím: záruka bezpečnosti a konkurencieschopnosti v meniacom sa svete ÚVOD Kontrolovanie vývozu položiek s dvojakým použitím, to znamená položiek, ktoré sa môžu používať tak na civilné, ako aj na vojenské účely, je v popredí medzinárodného úsilia proti šíreniu zbraní hromadného ničenia. Kontroly vývozu položiek s dvojakým použitím, ktoré sa riadia bezpečnostnými cieľmi, sa vykonávajú prostredníctvom obchodných opatrení vo forme požiadaviek na povolenie vývozu položiek s dvojakým použitím do tretích krajín. Vyspelý technický charakter takýchto tovarov a technológií a výrazný objem obchodovania s nimi znamená, že sektor s dvojakým použitím je rozhodujúcim prvkom snáh EÚ o dosiahnutie inovácie a konkurencieschopnosti. Preto je potrebné pri kontrolovaní vývozu venovať osobitnú pozornosť dosiahnutiu správnej rovnováhy medzi sledovaným bezpečnostným cieľom a potrebou podporovať podnikateľské aktivity. Táto úzka väzba medzi bezpečnosťou a obchodom tvoria jadro kontrol vývozu položiek s dvojakým použitím. Súčasne práve toto spôsobuje v rámci Európskej únie osobitné problémy pri realizácii. Od roku 1995[1] sa všeobecne uznáva, že kontroly vývozu položiek s dvojakým použitím predstavujú výhradnú právomoc Európskej únie a tvoria neoddeliteľnú súčasť spoločnej obchodnej politiky EÚ. Táto výlučná právomoc vylučuje právomoc členských štátov okrem prípadov, kde im Únia priznáva konkrétne povolenie[2]. Takéto povolenie pre výnimočné vnútroštátne opatrenia vlastne dostali členské štáty v nariadení o vývoze[3] a nachádza sa aj v právnych predpisoch, ktorými sa zriaďuje režim EÚ na kontrolu vývozov položiek s dvojakým použitím (nariadenie (ES) č. 428/2009 o položkách s dvojakým použitím). Kontroly vývozu v EÚ sú teda výsledkom obchodných a bezpečnostných aspektov na jednej strane a opatrení EÚ a vnútroštátnych opatrení na strane druhej. Samozrejme vždy, keď nastanú mimoriadne okolnosti, ktoré môžu mať vplyv na základné bezpečnostné záujmy členského štátu, mali by mať tieto záujmy prednosť. Táto bezpečnostná výnimka by sa však nemala chápať ako rozsiahle oprávnenie na povolenie nezávislých prístupov jednotlivých členských štátov kedykoľvek, keď chce členský štát konať[4]. Vývoj režimu EÚ na kontrolu vývozu v poslednom desaťročí potvrdzuje zrastanie týchto obchodných a bezpečnostných aspektov. Namiesto harmonizovaného prístupu EÚ ku kontrolám vývozu, kde sa bezpečnostné aspekty uplatňujú na ochranu základných bezpečnostných záujmov a predchádzanie vysokorizikovým transakciám od prípadu k prípadu, máme v EÚ rôzne prístupy uplatňované na kontroly vývozu. Ich škála siaha od mimoriadne prísnych vývozných obmedzení uplatňovaných voči vývozcom usadených v niektorých členských štátoch po použitie rozsiahlych vnútroštátnych opatrení s cieľom umožniť niektorým vývozcom v konkrétnom členskom štáte vyvážať položky s dvojakým použitím s minimálnymi ťažkosťami. CIELE ZELENEJ KNIHY V článku 25 nariadenia o položkách s dvojakým použitím sa požaduje, aby Komisia pripravila správu o vykonávaní režimu EÚ na kontrolu vývozu a možných oblastiach reformy. Preto je cieľom tejto zelenej knihy otvoriť širokú verejnú diskusiu o fungovaní súčasného režimu EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím[5]. Táto konzultácia sa uskutočňuje s cieľom získať informácie od občianskej spoločnosti, mimovládnych organizácií, priemyselných kruhov, akademickej obce a vlád členských štátov o: - podrobných ustanoveniach súčasného rámca na kontrolu vývozu, aby sa pripravilo preskúmanie celého režimu, - postupnej reforme režimu EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím, aby sa prispôsobil rýchlo sa meniacim okolnostiam moderného sveta. Výsledky konzultácie teda pomôžu určiť silné a slabé stránky súčasného režimu a rozvrhnúť dlhodobú víziu rámca EÚ na kontrolu vývozu. Tieto výsledky sa premietnu do konkrétnych zmien a doplnení súčasného režimu a prípravy dlhodobej stratégie vývoja kontroly vývozu v EÚ. ŠTRUKTÚRA TEJTO ZELENEJ KNIHY V snahe uľahčiť konzultačný proces a zachovať oddelenie krátkodobých prvkov procesu preskúmania od diskusie o strednodobej až dlhodobej vízii je táto zelená kniha rozdelená do troch samostatných častí: - prvá časť sa zaoberá širším kontextom kontroly vývozu, - druhá časť uvádza podrobné informácie o súčasnom režime EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím ustanovenom v nariadení č. 428/2009, - tretia časť je venovaná možnému smeru vývoja rámca EÚ na kontrolu vývozu tovaru s dvojakým použitím. KONTROLY VÝVOZU EÚ V MENIACOM SA SVETE Význam odvetvia s dvojakým použitím pre hospodárstvo EÚ Priemyselné odvetvie s dvojakým použitím je v EÚ rozsiahle a pôsobí v ňom približne 5 000 spoločností zaoberajúcich sa vývozom kontrolovaných položiek s dvojakým použitím, čo predstavuje nezanedbateľné percento vývozu EÚ[6]. Priemyselné odvetvie s dvojakým použitím má tiež mimoriadne široký rozsah a zahŕňa vývozcov pôsobiacich v takých odvetviach ako: zariadenia na spracovanie jadrových, biologických, chemických materiálov, elektronika, počítače, telekomunikácie, šifrovanie, senzory a lasery, navigácia a avionika, námorné zariadenia, letecké a pohonné systémy. Vzhľadom na charakter týchto činností predstavujú položky s dvojakým použitím často konkurenčnú výhodu v podobe vyspelej techniky a odzrkadľujú vedúce technologické postavenie EÚ vo svete. Priemysel s dvojakým použitím je veľkým zamestnávateľom vysokokvalifikovaných pracovníkov, majú rozhodujúci význam pre konkurencieschopnosť EÚ. Otázky: Vývozcom: 1. Aký je podľa vás význam odvetvia položiek s dvojakým použitím pre hospodárstvo EÚ? 2. Aký je význam vývozu položiek s dvojakým použitím pre vaše podnikanie? Aké sú náklady spojené s dodržiavaním predpisov? Uveďte údaje. Príslušným orgánom členských štátov: 3. Aká je hodnota vývozu položiek s dvojakým použitím z vášho členského štátu (v absolútnej hodnote a ako percento celého vývozu)? Kontroly vývozu položiek s dvojakým použitím v meniacom sa svete Vzhľadom na samotnú povahu tovaru s dvojakým použitím je väčšina najvyspelejších položiek k dispozícii len od obmedzeného počtu dodávateľských krajín. Títo dodávatelia navzájom spolupracujú v rámci štyroch medzinárodných režimov na kontrolu vývozu: Austrálskej skupiny (AG), Režimu kontroly raketových technológií (MTCR), Skupiny jadrových dodávateľov (NSG) a Wassenaarskej dohody (WA). Cieľom je obmedziť riziko, že citlivé položky sa zneužijú na vojenské účely alebo na výrobu zbraní hromadného ničenia (ZHN)[7]. Nie všetci dodávatelia položiek s dvojakým použitím sú členmi všetkých medzinárodných režimov na kontrolu vývozu a nie všetci členovia režimov majú rovnako účinné režimy na kontrolu vývozu. Rad citlivých položiek preto vôbec nemusí byť predmetom kontrol vývozu alebo môže byť kontrolovaný len na minimálnej úrovni. Problematika zahraničnej dostupnosti kontrolovaných položiek je kľúčovým prvkom úvah o kontrole vývozu, pretože významne ovplyvňuje rozhodovanie o kontrolovaní niektorých položiek. Ak existuje široká dostupnosť určitého tovaru v zahraničí, dôvody na ich kontrolu sú výrazne menšie, keďže príslušné rozhodnutia o kontrole vývozu môžu potenciálne negatívne ovplyvňovať podnikateľské výsledky bez toho, aby sa dosiahli akékoľvek bezpečnostné ciele. Otázka dostupnosti v zahraničí je jednou z mnohých obchodných otázok, ktoré majú výrazný vplyv na medzinárodné úsilie v oblasti kontroly vývozu a úzko súvisí s dynamickým hospodárskym rozvojom, ktorý badať vo svete. Výrazný hospodársky pokrok, rýchla modernizácia, exponenciálne rozširovanie technológie – to všetko prispelo k zvýšeniu globálnej prosperity, ale tiež zásadne zmenili základné princípy politiky kontroly vývozu. Kým pred niekoľkými desaťročiami bolo možné odôvodnene očakávať, že kontrolované položky sa vyskytujú vo veľmi obmedzenej skupine najvyspelejších krajín, v súčasnosti je ponuka takýchto položiek oveľa väčšia. Technologický pokrok a pokrok v oblasti vzdelávania znamená, že mnoho citlivých položiek sa dá teraz vyrábať v oveľa heterogénnejšom prostredí, čo tiež prispieva k zvýšeniu globálnej ponuky. Mnoho dodávateľských krajín po celom svete si uvedomilo tieto trendy a iniciovalo ambiciózne reformy zamerané na posilnenie konkurencieschopnosti svojho priemyslu a vývozu a zároveň zabezpečilo zachovanie prijateľnej úrovne bezpečnosti. Tieto reformy vychádzajú predovšetkým z určitých priorít kontrolnej činnosti zameranej na tie položky, ktoré predstavujú najvyššie riziko, čo znamená, že najprísnejšie úrovne kontroly sú zamerané na najcitlivejšie položky a miesta určenia. V rámci týchto reforiem sa navrhujú ambiciózne opatrenia na uľahčenie vývozu pre vývoz menej citlivých tovarov, ktoré by poskytli značnú konkurenčnú výhodu miestnym vývozcom. Existuje riziko, že kombinácia dostupnosti niektorých položiek v zahraničí a zjednodušenie postupov kontroly vývozu vykonávaných v niektorých tretích krajinách by mohla pre vývozcov z EÚ zvýšiť náročnosť hospodárskej súťaže na svetových trhoch. Otázky Všetkým zainteresovaným stranám: 4. Aký je vplyv dostupnosti niektorých kontrolovaných položiek v zahraničí na konkurencieschopnosť vývozu položiek s dvojakým použitím? 5. Aká je konkurencieschopnosť vývozcov tovarov s dvojakým použitím EÚ v porovnaní s vývozcami z tretích krajín? Ako ovplyvňujú túto konkurencieschopnosť reformy kontroly vývozu uskutočňované tretími krajinami? 6. Ako by ste ohodnotili súčasný režim EÚ na kontrolu vývozu v porovnaní so systémami kontroly vývozu tretích krajín? 7. Aký je vplyv kontrol vývozu položiek s dvojakým použitím na medzinárodnú spoluprácu vo výskume a inováciách? Mal by legislatívny rámec EÚ obsahovať osobitné ustanovenia pre tieto činnosti? Rozdiely v národných prístupoch ku kontrole vývozu položiek s dvojakým použitím V nariadení o položkách s dvojakým použitím sa ustanovuje všeobecný rámec pre kontrolné činnosti v oblasti vývozu položiek s dvojakým použitím v Európskej únii. Praktické vykonávanie však takmer úplne závisí od členských štátov, čo má za dôsledok uplatňovanie rozdielnych prístupov v celej EÚ. Tieto rozdiely medzi národnými prístupmi možno rozdeliť do troch širokých kategórií: - administratívnej − členské štáty majú výrazne rozdielne prístupy k otázkam, ako sú registračné požiadavky na vývozcov a hlásenia. Ešte dôležitejšie je, že niektoré členské štáty na rozdiel od niektorých iných zrejme požadujú od svojich vývozcov, aby skôr, než budú oprávnení vyvážať položky s dvojakým použitím, mali interné programy súladu. - vecnej − členské štáty rozdielne využívajú rôzne povolenia, ktoré ponúka nariadenie o položkách s dvojakým použitím. Napríklad, niekoľko členských štátov zaviedlo rozsiahle vnútroštátne všeobecné vývozné povolenia, čím svojim vývozcom uľahčujú vývoz, zatiaľ čo vývozcovia z iných členských štátov nemajú prístup k takýmto opatrenia na uľahčenie vývozu. - operatívnej − členské štáty rozdielne vykladajú položky v kontrolnom zozname a rôzne využívajú „univerzálne“ ustanovenia nariadenia o položkách s dvojakým použitím, ktoré umožňuje uložiť požiadavky na povoľovanie položiek mimo kontrolného zoznamu EÚ[8]. Tieto rozdiely vedú situáciám, keď vývoz určitej položky z jedného členského štátu môže byť výrazne spomalený alebo dokonca zakázaný, zatiaľ čo vývoz rovnakých položiek z iného členského štátu sa môže uskutočniť bez akýchkoľvek problémov. Mohlo by sa uvažovať o obmedzení najvýznamnejších rozdielov v uplatňovaní nariadenia o položkách s dvojakým použitím. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 8. Stretli ste sa s nejakými problémami spôsobenými rozdielmi pri uplatňovaní kontrol vývozu v členských štátov EÚ? O aké problémy išlo? Rovnaké podmienky pre vývozcov z EÚ Prosperita Európskej únie stojí na niekoľkých základných zásadách vrátane voľného pohybu tovaru, slobody usadenia a hospodárskej súťaže, ktoré spoločne vytvárajú prostredie nevyhnutné pre hospodársky rast, stabilitu a prosperitu. Tieto zásady sú jadrom jednotného trhu. Spoločná obchodná politika EÚ je logickým odrazom týchto zásad v oblasti obchodu, kde EÚ hovorí jedným hlasom a zaručuje rovnaké zaobchádzanie s vývozcami zo všetkých 27 členských štátov, čím zabezpečuje potrebný základ pre úspešné konkurovanie na svetovom trhu. Oblasť kontroly vývozu sa v tomto smere javí ako zvlášť náročná a dôsledkom je, že napriek viac ako desiatim rokom práce na úrovni EÚ režim EÚ na kontrolu vývozu je i naďalej rozdrobený a nezaručuje podobné normy pre vývozcov ako v iných oblastiach. Samozrejme, že s kontrolou vývozu položiek s dvojakým použitím nemožno zaobchádzať rovnako ako s akoukoľvek inou oblasťou obchodu. Kontroly vývozu položiek s dvojakým použitím sa pokúšajú spájať a vyvažovať bezpečnosť a úsilie o zabránenie šírenia s potrebou podporovať konkurencieschopnosť priemyslu EÚ. V tomto ohľade môže uplatňovanie kontrol vývozu znamenať ťažké straty pre vývozcu (ak nemožno získať vývoznú licenciu), alebo obrovské zisky (ak licenciu možno získať rýchlo, alebo aspoň rýchlejšie ako konkurencia). Otázka administratívnej záťaže vývozcov pri plnení právnych predpisov upravujúcich kontrolu vývozu a času potrebného na získanie licencií je preto nesmierne významná. Vzhľadom na logiku jednotného trhu EÚ a spoločnej obchodnej politiky by sa takéto otázky mali riešiť na úrovni EÚ, aby sa európske podniky mohli skôr sústrediť na súťaž na globálnych trhoch namiesto toho, aby utrácali cenné zdroje na dosiahnutie súladu s rôznymi a niekedy protirečivými pravidlami existujúcimi v členských štátoch. Je povinnosťou Európskej únie a všetkých členských štátov, aby spolupracovali na presadzovaní tejto spoločnej agendy. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 9. Myslíte si, že súčasný rámec EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím zabezpečuje vývozcom v EÚ rovnaké podmienky? Ak nie, ako sa takéto rozdiely prejavujú? Uveďte príklady. KONTROLY EÚ PRI VÝVOZE POLOŽIEK S DVOJAKÝM POUŽITÍM PODĽA NARIADENIA Č. 428/2009 Prehľad režimu EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím V nariadení č. 428/2009 sa ustanovujú kľúčové prvky režimu EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím a väčšina praktického vykonávania a vymedzenie dodatočných opatrení sa ponecháva v právomoci členských štátov. Rámcom sa ustanovujú okrem iného typy povolení, ktoré možno vydávať, podmienky, za ktorých možno uložiť kontroly na položky mimo zoznamu, konzultácie a postupy výmeny informácií a požiadavky na transfery niektorých kontrolovaných položiek v rámci EÚ. O kľúčových prvkoch tohto rámca kontroly vývozu pozri podrobnejšie ďalej v texte. Po každej časti nasleduje rad otázok zameraných na zhromaždenie názorov hlavných zainteresovaných strán najmä o praktickom vykonávaní nariadenia o položkách s dvojakým použitím. Typy dostupných povolení V súčasnosti sú podľa nariadenia o položkách s dvojakým použitím dostupné štyri typy povolení, z ktorých tri vydávajú členské štáty (individuálne, rámcové a národné všeobecné vývozné licencie). Všeobecné vývozné povolenie EÚ (EÚ GEA) EU001 v prílohe II k nariadeniu vydáva EÚ. Komisia si uvedomuje, že lehota spracovania a požiadavky na rôzne licencie sa líšia v jednotlivých členských štátoch, a preto by chcela získať ďalšie konkrétne informácie od zainteresovaných strán o spôsobe uplatňovania týchto licencií v rámci celej EÚ. Používanie národných všeobecných vývozných licencií (NVP) v EÚ je zvlášť zaujímavé vzhľadom na ich významný dosah na vývoz. Na strane prínosov je, že NVP môžu značne uľahčiť vývoz položiek v situáciách s nízkym rizikom. Negatívnou stránkou je, že NVP sú k dispozícii iba pre vývozcov v určitých členských štátoch, čím môžu predstavovať riziko narušenia jednotného trhu. Len 7 členských štátov sprístupnilo NVP svojim vývozcom. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 10. Je rámec licencií dostupný v EÚ dostatočný? Ak nie, ako by sa mal zmeniť? 11. Aká je lehota potrebná na získanie individuálnej alebo rámcovej licencie? 12. Zabezpečujú existujúce typy vývozných povolení spravodlivé zaobchádzanie s vývozcami v celej EÚ a rovnaké podmienky? 13. V čom spočíva užitočnosť národných všeobecných vývozných povolení v porovnaní s všeobecnými vývoznými povoleniami EÚ? 14. Ako by sa mohli výhody NVP rozšíriť na vývozcov usadených v iných členských štátoch? Vývozcom: 15. Aký typ/typy licencie/licencií hlavne používate? Existujú nejaké konkrétne problémy so získaním akýchkoľvek konkrétnych typov licencií? Úradom vydávajúcim licencie : 16. Koľko licencií ste vydali v roku 2010 (podľa typu licencie)? Univerzálne kontroly Ustanovením článku 4 nariadenia o položkách s dvojakým použitím sa umožňuje členským štátom za určitých okolností vyžadovať povolenie na vývoz tovaru mimo kontrolného zoznamu EÚ. Táto požiadavka na povolenie platí len vo vydávajúcom členskom štáte a týka sa konkrétnej transakcie alebo typu transakcie (napr. vývoz určitých položiek do konkrétneho miesta určenia alebo konečnému používateľovi). Vzhľadom na svoj obmedzený rozsah môže mať univerzálny mechanizmus, ktorý je dnes k dispozícii, nepriaznivé účinky na bezpečnosť a obchod. Z pohľadu bezpečnosti môže tento obmedzený rozsah znamenať, že rovnaké alebo podobné položky sú naďalej k dispozícii z iných členských štátov. Z pohľadu obchodu táto obmedzená platnosť môže znamenať, že konkurenti v iných členských štátoch môžu naďalej voľne obchodovať s konkrétnou položkou, hoci v iných členských štátoch bola uložená požiadavka na povolenie. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 17. Ste spokojní so spôsobom fungovania súčasného univerzálneho mechanizmu? Ak nie, s akými problémami ste sa stretli? 18. Vedie súčasný režim univerzálnych kontrol k narušeniam v rámci jednotného trhu a nerovnakým podmienkam pre vývozcov v EÚ? 19. Ako by ste zlepšili uplatňovanie univerzálnych kontrol v celej EÚ? Vývozcom: 20. Stretli ste sa so situáciou, keď vám uložili univerzálne kontroly na vývoznú transakciu, zatiaľ čo vaši konkurenti naďalej obchodovali s rovnakými položkami a možno s rovnakým koncovým používateľom a miestom určenia? Opíšte. Kontroly tranzitu a sprostredkovania Nariadením č. 428/2009 sa zaviedli úplne nové kontroly sprostredkovateľských služieb a tranzitov. Pri sprostredkovaní sa povolenie vyžaduje na činnosti vykonávané z EÚ, ak sa transakcia týka položiek s dvojakým použitím smerujúcim z jednej tretej krajiny do inej. Pokiaľ ide o tranzitné kontroly, členské štáty sú oprávnené zakázať konkrétny tranzit tovaru, ktorý nie je tovarom EÚ, ale územná platnosť zákazu je obmedzená na vydávajúci členský štát. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 21. Aká je užitočnosť súčasných kontrol sprostredkovania? 22. Bolo by potrebné rozšíriť rozsah týchto kontrol aj na transakcie z EÚ do tretích krajín? 23. Ako funguje súčasný režim kontroly tranzitu? Aký je vplyv obmedzenej územnej platnosti zákazov? Dodatočné kontroly uložené členskými štátmi Nariadením o položkách s dvojakým použitím sa umožňuje členským štátom zaviesť určité dodatočné vnútroštátne opatrenia týkajúce sa položiek s dvojakým použitím. Tieto dodatočné opatrenia sa predpokladajú okrem iného vo vzťahu k univerzálnym kontrolám (článok 4 ods. 5), sprostredkovaniu, tranzitu a kontrole transferov vo vnútri EÚ, ako aj v súvislosti s dodatočnými zoznamami položiek kontrolovaných z dôvodov verejnej bezpečnosti alebo ľudských práv (článok 8). Široké oblasti, v ktorých sú povolené ďalšie vnútroštátne opatrenia, akoby naznačovali značné rozdiely medzi členskými štátmi v otázke rozsahu potrebných kontrol položiek s dvojakým použitím. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 24. Aký dosah majú na vás ustanovenia nariadenia o položkách s dvojakým použitím, ktoré umožňujú zavedenie dodatočných kontrol členskými štátmi? 25. Aký je vplyv týchto dodatočných vnútroštátnych kontrol na konkurencieschopnosť, obchodné toky a na bezpečnosť? Kritériá používané pri rozhodovaní o vývoznom povolení Nariadenie o položkách s dvojakým použitím má v článku 12 zoznam kritérií, ktoré by sa mali použiť pri posudzovaní žiadostí o povolenie. Prínosom nariadenia je, že obsahuje pružný súbor kritérií platných v celej EÚ. Negatívnou stránkou je, že tieto kritériá sú možno priveľmi všeobecnej povahy a ponechávajú priestor pre rôzne výklady. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 26. Myslíte si, že kritériá ustanovené v článku 12 sú dostatočné jednoznačné a presné? 27. Je potrebné vo väčšej miere harmonizovať kritériá používané členskými štátmi na posúdenie žiadostí o vývoz? Ak áno, ako? Zamietnutia Článok 13 nariadenia o položkách s dvojakým použitím obsahuje rad podrobných ustanovení o vydávaní zamietnutí vývozných povolení, konzultáciách a výmene informácií medzi členskými štátmi. Podľa nariadenia majú členské štáty preskúmať svoje vydané zamietnutia každé tri roky s cieľom ich zrušenia, zmeny alebo obnovenia. Otázky: Úradom vydávajúcim licencie: 28. Aký máte názor na súčasný režim zamietnutia a konzultačný mechanizmus pri zamietnutí? Ako by sa mohol tento mechanizmus zlepšiť? 29. Vzhľadom na množstvo práce potrebnej na vykonanie revízie a počet platných zamietnutí, čo si myslíte o zavedení trojročného obdobia platnosti pre každé zamietnutie, po ktorom by v prípade neexistencie akejkoľvek zmeny alebo obnovenia, došlo k automatickému zrušeniu zamietnutia? Kontroly transferov vo vnútri EÚ Nariadenia o položkách s dvojakým použitím obsahuje ustanovenia, ktoré si vyžadujú kontroly týkajúce sa transferu niektorých položiek uvedených v prílohe IV k nariadeniu medzi členskými štátmi EÚ. Napriek tomu príslušné ustanovenia nariadenia vynímajú určité projekty EÚ z týchto kontrol. Okrem toho sa zdá, že je len zopár členských štátov, ktoré tieto kontroly neuplatňujú úplne vzhľadom na existenciu stále platných medzinárodných záväzkov podpísaných v minulosti. Komisia dostala pri niekoľkých príležitostiach spätnú väzbu od zainteresovaných strán, že tieto kontroly vo vnútri EÚ zbytočne bránia spolupráci na rôznych projektoch medzi členskými štátmi EÚ, pretože predmetom kontrol sú nielen fyzické položky, ale aj príslušná technológia. Kontroly transferov vo vnútri EÚ veľmi komplikujú zahrnutie dodávateľov alebo subdodávateľov so sídlom mimo hlavného členského štátu do projektu. Platí to aj vo fáze výberového konania. V dôsledku toho spolupráca medzi podnikmi v rôznych členských štátoch trpí. Platí to najmä pre odvetvie jadrových technológií[9]. Kontroly transferov vo vnútri EÚ môžu mať dokonca paradoxný účinok v podobe zníženia konkurencieschopnosti podnikov EÚ, ktoré pôsobia vo viac ako jednom členskom štáte EÚ, v porovnaní s konkurentmi z tretích krajín. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 30. Aký je váš názor na súčasný režim kontrol transferov vo vnútri EÚ? Spozorovali ste procedurálne rozdiely medzi členskými štátmi? 31. Je vhodné používať rovnakú úroveň hodnotenia na transfery vo vnútri EÚ ako pri vývozoch do tretích krajín? 32. Ako by mohli byť zreformované právne predpisy o kontrole transferov vo vnútri EÚ? Vývozcom: 33. Aký je vplyv kontrol vo vnútri EÚ na vašu podnikateľskú činnosť a jednotný trh? Ovplyvňujú tieto kontroly vašu konkurencieschopnosť v porovnaní s vývozcami z tretích krajín, ktorí vyvážajú do EÚ? Vysvetlite. 34. Aká je približná lehota potrebná na získanie licencie pre transfer položky z prílohy IV vo vnútri EÚ? Úradom vydávajúcim licencie: 35. Aké opatrenia by sa mohli prijať na uvoľnenie kontrol transferov vo vnútri EÚ so súčasným zabezpečením dodržiavania medzinárodných záväzkov? Kontrolný zoznam EÚ Zoznam kontrolovaných položiek EÚ uvedený v prílohe I k nariadeniu o položkách s dvojakým použitím je základom pre určenie položiek, ktoré sú predmetom kontroly vývozu a ktoré nie sú. Zoznam EÚ predstavuje konsolidované znenie kontrolných zoznamov odsúhlasených v medzinárodných režimoch na kontrolu vývozu a niekoľkých dodatočných položiek. Zoznam obsahuje súbor kritérií a parametrov, ktoré určujú, či konkrétna položka je alebo nie je predmetom kontroly vývozu. Vzhľadom na jeho zásadnú úlohu v procese kontroly vývozu by sa mal kontrolný zoznam EÚ jednotne uplatňovať vo všetkých členských štátoch EÚ, aby sa v celej EÚ dosiahla rovnaká úroveň kontroly. Otázky: Všetkým zainteresovaným stranám: 36. Ako by ste ohodnotili kvalitu kontrolného zoznamu EÚ? Je dostatočne pravidelne aktualizovaný? 37. Stretli ste sa s nejakými rozdielmi vo výklade položiek kontrolného zoznamu v členských štátov EÚ? Vysvetlite. 38. Je kontrolný zoznam EÚ výrazne prísnejší než kontrolné zoznamy tretích krajín? Spôsobilo vám to niekedy nejaké problémy? VÝVOJ REŽIMOV NA KONTROLU VÝVOZU POLOŽIEK S DVOJAKÝM POUŽITÍM V EÚ K novému modelu EÚ na kontrolu vývozu Súčasný rámec EÚ na kontrolu vývozu má jasné výhody a nevýhody. Odhliadniuc od možných rozdielov týkajúcich sa hlavných zásad kontrol vývozu v rámci EÚ, je jasné, že tento rámec sa bude musieť v nasledujúcich rokoch vyvíjať, aby reagoval na výzvy, ktoré so sebou prináša rýchlo sa rozvíjajúci svet. Nové hrozby pre našu bezpečnosť v spojení s technologickým pokrokom vedúce k zvýšenej dostupnosti citlivých položiek budú znamenať možnú potrebu realizácie niektorých postupných zmien v režime EÚ. Niekedy treba pomerne dlhý čas na realizáciu nových myšlienok. Príležitosť, ktorú ponúka táto zelená kniha, by sa mala využiť na zhromaždenie názorov na možné oblasti reformy a smerovanie akcií, aby sa mohlo čo najskôr začať s nevyhnutnými prípravnými prácami. Táto časť zelenej knihy sa pokúša rozprúdiť na úrovni EÚ diskusiu o budúcich strategických možnostiach kontrol vývozu položiek s dvojakým použitím. Strategický cieľ a EÚ kontroly vývozu založené na riziku Kontroly vývozu budú aj naďalej v budúcnosti riadené potrebou zabrániť použitiu citlivých položiek na šírenie alebo vojenské účely štátnymi alebo neštátnymi aktérmi. Strategický cieľ kontrol vývozu EÚ preto bude aj naďalej zameraný na zabezpečenie úplného súladu s medzinárodnými úsilím v oblasti nešírenia. Nástroje potrebné na dosiahnutie tohto cieľa sa však môžu časom vyvíjať. Vývoj v posledných rokov ukázal, že môže byť potrebná určitá prioritizácia opatrení v oblasti kontrol vývozu. Moderný svet charakterizuje neustále rastúca dostupnosť určitých položiek, zrýchľujúca sa globalizácia a nové podnikateľské metódy, ktoré zahŕňajú dodávateľské reťazce rozprestierajúce sa cez niekoľko kontinentov. Firmy, ktoré vyvíjajú kontrolované položky či technológie alebo majú k nim prístup, sú často nadnárodné spoločnosti a vyžadujú pre každodennú podnikateľskú činnosť rýchly transfer kontrolovanej technológie. Dokonca aj pre menšie firmy nachádzajúce sa len v jednej krajine znamená realita podnikania v dnešnom svete zapojenie sa do hospodárskej súťaže na celej zemeguli. Schopnosť dodávať rýchlo a načas je kľúčovým prvkom dnešného dynamického sveta podnikania. Možno oprávnene očakávať, že vývoz položiek s dvojakým použitím bude v budúcnosti naďalej predstavovať podstatnú časť obchodu EÚ a že tento obchod sa bude naďalej realizovať v prevažnej väčšine prípadov na legitímne účely. Rovnako však bude aj naďalej existovať malá skupina krajín a zločinecké organizácie, ktoré budú mať záujem o získanie prístupu k tomuto tovaru pre jeho potenciálne vojenské využitie. Riešenie tohto hlavolamu sa musí opierať o opatrenia a prístupy prispôsobené dnešnému svetu. Technologický rozvoj a zvyšujúci sa počet uskutočnených transakcií kladie stále väčšiu záťaž na obmedzené zdroje úradov pre kontrolu vývozu. Jediným perspektívnym riešením sa zdajú byť kontroly úplne založené na riziku na všetkých úrovniach procesu kontroly vývozu. Súčasne by sa mali v plnej miere zužitkovať plody jednotného trhu a spoločnej obchodnej politiky EÚ. EÚ poskytuje jedinečné ekonomické prostredie, ktoré umožňuje firmám bezproblémovo pracovať v niekoľkých alebo vo všetkých členských štátoch, a tým im poskytuje silné zázemie v globálnej súťaži. Zdá sa, že je potrebné sústrediť úsilie na zabezpečenie toho, aby jednotlivé rozdiely v prístupoch medzi členskými štátmi neohrozovali túto konkurencieschopnosť. V dôsledku toho môže byť potrebné začať pracovať na rozvinutejšom modeli EÚ na kontroly vývozu založenom na riziku, kde sú obmedzené prostriedky investované do kontrolovania najrizikovejších položiek. Pre fungovanie je potrebné zabezpečiť: - spoločný prístup k posudzovaniu rizika by museli používať všetky úrady pre kontrolu vývozu, - muselo by dochádzať k rozsiahlejšej výmene informácií o podozrivých transakciách a vydaných licenciách systematickým spôsobom, - národné všeobecné vývozné povolenia by sa museli postupne prestať používať v prospech všeobecných vývozných povolení EÚ, - musel by sa vypracovať spoločný prístup pre univerzálne kontroly, - muselo by sa nájsť uspokojivé riešenie problému kontrol transferov vo vnútri EÚ, - muselo by sa vyvinúť koordinované presadzovanie v EÚ spojené s lepším prístupom colných orgánov k relevantným informáciám. Podľa tohto modelu by si členské štáty zachovali kontrolu nad svojimi politikami kontroly vývozu, keďže by aj naďalej dokázali zabrániť uskutočneniu vývozu, ak by boli ohrozené ich bezpečnostné záujmy. Celkove by sa však rozprúdil skutočne spoločný prístup ku kontrole vývozu v celej EÚ vedúci k: - rovnakému zaobchádzaniu s vývozcami, - lepšiemu prostrediu pre činnosť podnikov, - posilneniu kontroly najrizikovejších transakcií, - posilneniu vývozu z EÚ. V dôsledku toho by sa mohla zvýšiť bezpečnosť, ako aj konkurencieschopnosť EÚ. Koncepcia nového modelu EÚ na kontrolu vývozu je podrobnejšie opísaná ďalej. Organizácia kontrol vývozu EÚ v budúcnosti Organizačný prístup ku kontrolám vývozu v rámci vyššie opísaného modelu by bol zásadne podobný súčasnému režimu EÚ na kontrolu vývozu tým, že rad vnútroštátnych úradov pre kontrolu vývozu by bol zodpovedný za rozhodnutia o udelení licencie prijaté v príslušných členských štátoch. Tento prístup by zaručil, že zásada subsidiarity je dodržiavaná a že naďalej existuje úzka väzba medzi vývozcami pôsobiacimi v určitom členskom štáte a úradmi zodpovednými za vydávanie vývozných povolení a kontrolu súladu. Na druhej strane vnútroštátne úrady zaoberajúce sa kontrolami vývozu položiek s dvojakým použitím by systematicky a užšie spolupracovali prostredníctvom väčšieho využívania spoločných nástrojov informačných technológií, lepšej výmeny informácií a spoločných postupov hodnotenia rizika. Táto architektúra by bola v mnohých ohľadoch podobná súčasnej úrovni spolupráce medzi colnými orgánmi v celej EÚ. Úroveň systematickej spolupráce medzi existujúcimi európskymi colnými orgánmi je skutočne modelom, o ktorý by úrady na kontrolu vývozu mali usilovať. Otázky: 39. Aký je váš názor na možný nový model kontroly vývozu EÚ založený na sieti existujúcich úradov vydávajúcich licencie pracujúcich vo väčšej miere podľa spoločných pravidiel? Spoločné hodnotenie rizika a primerané postupy preskúmania Na dosiahnutie požadovanej úrovne harmonizácie postupov kontroly vývozu by bolo potrebné dohodnúť sa na spoločnom prístupe k hodnoteniu rizika, ktorý by bol používaný v celej EÚ na účely rozhodnutí o kontrole vývozu. V zásade by mal takýto spoločný prístup k hodnoteniu rizika viesť k podobným rozhodnutiam prijatým v podobných situáciách vrátane univerzálnych prípadov. To by znamenalo, že by sa predišlo situáciám, keď úrady vydávajúce licencie dospejú v podobnej situácii k rozdielnym záverom. Môže byť potrebné zriadiť primerané mechanizmy preskúmania spojené so samotným prístupom hodnotenia rizika, aby sa zabezpečilo vytvorenie rovnakých podmienok pre všetkých vývozcov v EÚ. Otázky: 40. Čo si myslíte o vytvorení spoločného prístupu k hodnoteniu rizika, ktorý by používali všetky úrady vydávajúce licencie na účely licenčného konania? Pravidelná výmena informácií Spoľahlivé informácie sú základom pre efektívne a rozsiahle kontroly vývozu. Bez prístupu k primeraným informáciám nemajú úrady vydávajúce licencie dostatočne pevný základ na kvalifikované rozhodovanie o konkrétnych vývozných transakciách. Mali by sa jednoznačne rozlíšiť dva druhy informácií: - po prvé, informácie týkajúce sa bezpečnosti − tento druh informácií zhromažďujú členské štáty v rámci svojich výsad v oblasti národnej bezpečnosti. Zostávajú mimo rozsahu tejto zelenej knihy a mali by sa vymieňať, len ak to členské štáty považujú za vhodné. Ako sa však uvádza v dokumente Nové smery činností prijatom Radou, na úrovni EÚ by sa mohli lepšie využívať analytické kapacity. - po druhé, informácie pochádzajúce priamo z postupov kontroly vývozu − tento druh informácií obsahuje údaje o vývozcoch, prijatých licenčných rozhodnutiach, podozrivých subjektoch a zamietnutiach. Zlepšenie tohto druhu výmeny informácií by malo byť stredobodom úsilia EÚ. V súčasnosti sú informácie relevantné pre kontrolu vývozu vymieňané predovšetkým na neformálnej dvojstrannej úrovni. Pravidelne sa vymieňajú len údaje o zamietnutiach vydaných úradmi vydávajúcimi licencie a dokonca aj to sa uskutočňuje s minimálnou mierou podrobnosti. Zamietnutia sa vymieňajú, aby sa zabránilo takzvanému „podrazeniu“, konkrétne situácii, keď jeden členský štát povolil vývoz, ktorý je podobný transakcii zamietnutej iným členským štátom. Zaujímavé je, že úroveň pravidelnej výmeny údajov o zamietnutiach vo všetkých 27 členských štátoch EÚ neprekračuje takúto výmenu medzi zúčastnenými krajinami medzinárodných režimov na kontrolu vývozu, v ktorých je asi 50 štátov. V niektorých prípadoch sa vymieňa viac informácií s určitou medzinárodnou organizáciou než s partnermi v EÚ. Napríklad v jadrovej oblasti poskytujú členské štáty Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu (MAAE) informácie o licencovaných transferoch jadrového materiálu a niektoré členské štáty dokonca poskytujú MAAE informácie na otázky o nákupe. Preto sa zdá, že existuje určitý nepomer v pravidelnej výmene informácií vzhľadom na úroveň integrácie dosiahnutú v EÚ a existenciu zdanlivo spoločnej vývoznej politiky. Aby budúca architektúra EÚ na kontrolu vývozu fungovala podľa očakávania, musela by sa uskutočňovať pravidelná výmena informácií o rôznych aspektoch kontrol vývozu. Minimálne by tam mohli patriť: - podrobnosti o licenciách vydaných členskými štátmi EÚ, - podrobnosti o vývozcoch zaoberajúcich sa vývozom položiek s dvojakým použitím, - podrobnosti o vývozcoch zaregistrovaných na používanie všeobecných vývozných povolení, - podozrivé subjekty, ktoré chcú získať položky s dvojakým použitím. Zhromažďovanie takýchto informácií by na jednej strane zabezpečilo, že úrady vydávajúce licencie majú potrebné zázemie týkajúce sa otázok vydávania licencií, aby zaručili jednotné uplatňovanie kontrol vývozu v rámci EÚ. Na druhej strane, prístup k týmto informáciám by umožnil účinnejšie presadzovanie na hraniciach EÚ, keďže rôzne transakcie by mohli byť ľahko porovnávané na základe zoznamov platných licencií a vývozcov. Otázky: 41. Aký je váš názor na opísaný model výmeny informácií? 42. Aké ďalšie druhy informácií by museli byť vymieňané medzi úradmi vydávajúcimi licencie, aby sa zaručilo jednotné uplatňovanie kontrol vývozu v rámci EÚ? Rozšírenie pôsobnosti všeobecných vývozných povolení EÚ V záujme zabezpečenia účinných kontrol vývozu podľa nového modelu na kontrolu vývozu musí byť dosiahnutá dohoda o prioritách úsilia. Mnoho členských štátov EÚ, ako aj viaceré tretie krajiny, už určili priority svojej práce tým, že umožnili, aby sa nízkorizikové transakcie stali predmetom zjednodušených vývozných konaní v rámci všeobecných licencií. V samotnej EÚ platia prinajmenej v 7 členských štátoch národné všeobecné vývozné povolenia (NVP), ktoré umožňujú vývoz viacerých kontrolovaných položiek len s minimálnymi formalitami do širokej škály miest určenia. Je zrejmé, že takéto všeobecné povolenia výrazne uľahčia vývozy podnikom, ktoré k nim majú prístup, a umožnia úradom vydávajúcim licencie venovať prostriedky na podrobné hodnotenie rizikovejších transakcií. V súčasnosti je na úrovni EÚ v platnosti jedno všeobecné vývozné povolenie umožňujúce vývoz väčšiny kontrolovaných položiek do 7 miest určenia. Aby sa výhody všeobecných licencií rozšírili na vývozcov v celej EÚ, navrhla Komisia v roku 2008 zavedenie 6 nových všeobecných vývozných povolení. Komisia sa domnieva, že v budúcnosti bude potrebné vyvinúť ďalšie úsilie na rozšírenie dostupnosti všeobecných vývozných povolení EÚ najmä v oblastiach, kde niektoré členské štáty už majú NVP zavedené. Táto otázka úzko súvisí so spôsobom hodnotenia rizika v EÚ. V súčasnosti vedú rôzne prístupy k riziku k diametrálne odlišným záverom členských štátov o potenciálnej pôsobnosti všeobecných vývozných povolení EÚ. Transakcie, ktoré sú považované za dostatočne nízkorizikové na to, aby si zaslúžili v niektorých členských štátoch zaradenie do NVP, ostatní považujú za priveľmi riskantné, a preto si vyžadujú individuálne licencie. Z pohľadu Komisie by však takáto situácia nemala na jednotnom trhu nastať, pretože na jednej strane otvára dvere k obchádzaniu, a na druhej strane vytvára nerovnaké podmienky pre hospodárske subjekty EÚ. Malo by byť teda možné dosiahnuť širokú dohodu o nízkorizikových vývozoch. Najmä vzhľadom na široký rozsah viacerých už existujúcich NVP a široký rozsah všeobecných licencií, ktoré sú k dispozícii v tretích krajinách, by mala byť EÚ schopná dohodnúť sa na nových širokých všeobecných vývozných povoleniach EÚ. Aby sa ochránili národné výsady v oblasti bezpečnosti, mohli by sa do takýchto širokých všeobecných vývozných povolení EÚ zapracovať určité bezpečnostné doložky umožňujúce členským štátom zablokovať od prípadu k prípadu niektoré transakcie, ak by tieto mali ohroziť ich základné bezpečnostné záujmy. Ak by sa dosiahla dohoda o takomto spoločnom prístupe, NVP by sa mohli postupne prestať používať. Ak nedôjde k dohode o nových širokých všeobecných vývozných povoleniach EÚ a postupnému zrušeniu NVP, bude potrebné zvažovať možnosť rozšírenia dostupnosti NVP na vývozcov zo všetkých členských štátov EÚ. Otázky: 43. Aký je váš názor na myšlienku postupného zrušenia NVP, ak by boli nahradené všeobecnými vývoznými povoleniami EÚ? Takéto všeobecné vývozné povolenia EÚ by mali podobný rozsah položiek a miest určenia, ale boli by k dispozícii vývozcom vo všetkých členských štátoch EÚ. 44. Aké nové typy všeobecných vývozných povolení EÚ by ste radi videli zavedené v EÚ? 45. Aké je vaše porovnanie všeobecného vývozného povolenia EU001 a NVP, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii v EÚ, s podobnými typmi povolení v tretích krajinách (napr. licenčné výnimky v USA)? Spoločný prístup k univerzálnym kontrolám Možnosť zakázať vývoznú transakciu týkajúcu sa položky, ktorá nie je konkrétne uvedená na kontrolnom zozname EÚ, ale ktorá by sa napriek tomu mohla použiť na účely šírenia zbraní, je základným prvkom režimov na kontrolu vývozu na celom svete. Takéto univerzálne kontroly sú nevyhnutné, aby sa zabezpečilo, že položky, ktoré by mohli prispieť k šíreniu zbraní alebo k vojenským programom, si nenájdu cestičku k nim v situácii, keď ich technické parametre sú mierne pod úrovňou kontroly alebo položky ešte neboli zaradené do kontrolného zoznamu. Univerzálne kontroly sú teda logickým rozšírením kontrol položiek na zozname. Používanie univerzálnych kontrol je vždy náročné, avšak v kontexte EÚ vytvára osobitné problémy vzhľadom na potrebu zaručiť rovnaké podmienky pre všetkých vývozcov v EÚ. Pri uplatňovaní univerzálnych kontrol v EÚ sa objavili dva konkrétne problémy: - po prvé, ak jeden členský štát uloží univerzálnu kontrolu a preto vyžaduje povolenie na vývoz konkrétnej položky, nemá to vplyv na podobné transakcie v iných členských štátoch. To znamená, že od vývozcov v jednom členskom štáte môže byť požadované, aby sa podrobili povoľovaciemu procesu, zatiaľ čo konkurenti v iných členských štátoch naďalej vyvážajú bez akýchkoľvek obmedzení. Nariadenie o položkách s dvojakým použitím v súčasnosti iba poskytuje členským štátom možnosť vzájomného informovania o uložených univerzálnych kontrolách, ale nevyžaduje, aby na základe takýchto informácií konali. V dôsledku toho nie sú zaručené rovnaké podmienky pre všetkých vývozcov v EÚ a ciele nie sú splnené, keďže zainteresované strany si môžu s cieľom získať prístup k takýmto položkám „vyberať“ po celej EÚ. - po druhé, ak jeden členský štát vydá zamietnutie vývozu po uložení univerzálnej kontroly, iné členské štáty nemusia nevyhnutne uskutočniť potrebné kroky na zavedenie zásady zabraňujúcej „podrazenie“. Aj keď nariadenie o položkách s dvojakým použitím ukladá členským štátom povinnosť konzultovať zoznam platných zamietnutí pred vydaním povolenia a konzultovať medzi sebou v prípade podobných transakcií, pri univerzálnych situáciách nemusí byť v niektorých členských štátoch vôbec zavedený povoľovací proces. V dôsledku toho aj keď jeden členský štát môže vydať zamietnutie vývozu, konkurenti v iných členských štátoch môžu naďalej obchodovať bez akýchkoľvek obmedzení, čo jasne porušuje zásadu rovnakých podmienok pre vývozcov v EÚ a spochybňuje v prvom rade význam uloženia takýchto kontrol. Uvedené problémy sú úzko späté s otázkou používania rôznych prístupov k hodnoteniu rizika v členských štátoch EÚ. V zásade sa musí zabrániť situáciám, keď jeden členský štát považuje transakciu za priveľmi rizikovú vzhľadom na obavy zo šírenia zbraní, zatiaľ čo ostatné členské štáty položky v podobných alebo rovnakých situáciách naďalej vyvážajú. V budúcnosti by členské štáty mali podliehať povinnej výmene informácií o uložených univerzálnych kontrolách a dôvodoch ich rozhodnutia. Okrem toho by sa mohlo uvažovať o koncepcii vytvorenia univerzálnej kontroly v celej EÚ. V rámci takéhoto mechanizmu a v konkrétnych situáciách daný členský štát alebo skupina členských štátov by mohli vyzvať Komisiu, aby vydala požiadavku na povolenie platné vo všetkých 27 členských štátoch EÚ a na určitý čas. Potom by sa mohlo požadovať od colných orgánov v celej EÚ, aby venovali osobitnú pozornosť konkrétnym typom transakcií. Zavedenie takéhoto spoločného prístupu by znamenalo, že situácia vývozcov v EÚ by bola stabilnejšia, pričom bezpečnostné snahy by súčasne získali silnú podporu, keďže potenciálnym šíriteľom zbraní by sa účinne zablokovala možnosť vyhľadávať určité položky v EÚ. Okrem toho bude potrebné zamyslieť sa nad otázkou, ako zabezpečiť, že nedôjde k „podrazeniu“, keď členský štát vydal zamietnutie po zavedení univerzálnej kontroly. V tejto súvislosti by sa mohlo zvážiť posilnenie úlohy colných orgánov alebo prípadne vytváranie dočasných zoznamov dodatočných kontrolovaných položiek, ktoré by vychádzali z nedávno vydaných rozhodnutí o zamietnutí. Takýto dočasný zoznam by zaviedol požiadavku na licenciu pre vývoz určitých položiek (ktoré nie sú uvedené na kontrolnom zozname EÚ) pre niektoré miesta určenia, a tak by zaväzoval členské štáty posudzovať tieto vývozné transakcie na základe súboru spoločných pravidiel. Otázky: 46. Podporili by ste myšlienku zaviazať členské štáty k výmene informácií o uložených univerzálnych kontrolách (povoľovacie požiadavky), ktorá by nahradila súčasný prístup dobrovoľnej výmeny informácií? 47. Podporili by ste myšlienku vytvorenia mechanizmu pre vydávanie univerzálnej kontroly v celej EÚ? 48. Aký je váš názor na myšlienku vytvorenia dočasných zoznamov položiek a miest určenia, ktoré by mali podliehať kontrole podľa právnych predpisov o univerzálnej kontrole? Práca na plne integrovanom vnútornom trhu pre dvojaké použitie Diskusia o budúcnosti modelu EÚ na kontrolu vývozu by bola neúplná bez zváženia otázky transferov vo vnútri EÚ, ktorá je naďalej jednou z mála výnimiek zo zásady voľného pohybu tovaru v EÚ. V čase, keď by bola možná dohoda o určitých opatreniach na uľahčenie transferov vojenských položiek vo vnútri EÚ, dôvody na zachovanie kontroly transferov položiek s dvojakým použitím vo vnútri EÚ sa zdajú byť trochu záhadné. Podrobovanie transferov vo vnútri EÚ v podstate zhodným postupom udeľovania licencií ako pri vývoze do tretích krajín je na vnútornom trhu ťažko zdôvodniteľné. Problém ešte zhoršuje nedostatok jasných harmonizovaných postupov pre udeľovanie povolení na transfer vo vnútri EÚ. Už niekoľko rokov jednotlivé právne rámce EÚ týkajúce sa kontroly vývozu ponechávajú otvorenú možnosť zrušenia týchto kontrol po ďalších krokoch smerom k harmonizácii kontrol vývozu v EÚ. Žiaľ, zatiaľ nedošlo k žiadnemu pokroku. Kontroly transferov vo vnútri EÚ bránia rozvoju, keďže firmy sa snažia vyhnúť v najväčšej možnej miere cezhraničnej spolupráci vyžadujúcej zdĺhavé postupy na udeľovanie licencií a vedenie záznamov. Všeobecne platí, že existuje viacero rozsiahlych projektov, ktoré si v súčasnosti vyžadujú vysoký počet licencií, ktoré by mohli výrazne ťažiť z racionalizovanejšieho prístupu ku kontrole transferov vo vnútri EÚ. V rámci koncepcie nového modelu EÚ na kontrolu vývozu by sa malo vynaložiť vážne úsilie na dosiahnutie cieľa odstránenia kontrol transferov položiek s dvojakým použitím vo vnútri EÚ. Kedykoľvek by si to bezpečnostné dôvody vyžadovali, mohli by sa zvážiť alternatívne spôsoby, ako zabezpečiť zabránenie presmerovania vrátane: - väčšieho využitia verifikačných mechanizmov po odoslaní, - zoznamov certifikovaných koncových používateľov v EÚ, ktorí by mohli prijímať konkrétne položky/technológie v súčasnosti uvedené v prílohe IV. Ako minimum a prvá fáza práce v tejto oblasti by sa mohli uvoľniť požiadavky na vedenie záznamov a pre niektoré položky by sa mohli zaviesť všeobecné licencie. Otázky: 49. Podporili by ste cieľ postupného znižovania kontrol transferov vo vnútri EÚ? 50. Podporili by ste myšlienku nahradiť licenčné požiadavky na transfery vo vnútri EÚ verifikačným mechanizmom po odoslaní? 51. Súhlasili by ste s myšlienkou nahradiť licenčné požiadavky na transfery vo vnútri EÚ zavedením certifikovaných koncových používateľov ako je opísané vyššie? 52. Podporili by ste akékoľvek iné návrhy, ktoré by umožnili postupné znižovanie kontrol transferov vo vnútri EÚ? Skvalitnené presadzovanie kontrol vývozu Presadzovanie právnych predpisov o kontrole vývozu vykonávajú colné orgány v dvoch etapách, a to v mieste, kde je tovar zaradený do režimu vývozu, a na hraniciach EÚ. V súčasnosti sa to vykonáva na základe veľmi obmedzeného množstva informácií dostupných pre orgány presadzovania práva. So zlepšovaním mechanizmov na výmenu informácií, ako sa už uviedlo, by orgány presadzovania práva mohli získať prístup k súhrnným informáciám o platných licenciách, registrovaných vývozcoch, rovnako ako o podozrivých subjektoch, ktoré by mohli byť použité na lepšiu identifikáciu vysokorizikových transakcií a sústredenie úsilia v oblasti presadzovania práva na tieto prípady. Okrem toho by sa mala tiež zvážiť otázka lepšieho využitia postavenia schváleného hospodárskeho subjektu (SHS) v procese kontroly vývozu. Otázky: 53. Aký druh informácií by colné orgány potrebovali na riadne presadzovanie kontrol vývozu na hraniciach EÚ? 54. Považovali by colné orgány za užitočné mať prístup k súhrnným informáciám o licenciách vydaných v EÚ a k zoznamom vývozcov, ktorí dostali licenciu? 55. Ako by mohlo byť postavenie SHS využité v rámci kontrol vývozu? ZÁVERY Ďalšie kroky Táto konzultácia k zelenej knihe je určená na začatie procesu preskúmania režimu EÚ na kontrolu vývozu položiek s dvojakým použitím, ako sa to vyžaduje v článku 25 nariadenia č. 428/2009. Časový rozvrh následných krokov je: - 31. október 2011 − koniec konzultácie, - január 2012 − správa o výsledkoch zelenej knihy, - september 2012 − oficiálna správa Európskemu parlamentu a Rade podľa článku 25, - 2013 − 2014 − návrhy na zmeny a doplnenia nariadenia o položkách s dvojakým použitím. Konzultačné obdobie Všetky zainteresované strany sú vyzvané, aby predložili svoje názory na uvedené problémy a otázky. Vyjadrenia je potrebné zaslať v elektronickej podobe najneskôr do 31. októbra 2011 na nasledujúcu e-mailovú adresu: TRADE-F1-DU-CONSULT-2011@ec.europa.eu. Zverejnenie vyjadrení Komisia predpokladá možnosť zverejnenia alebo distribuovania podrobných vyjadrení, ktoré dostane počas tejto konzultácie k zelenej knihe. Ak si želáte, aby vaše vyjadrenie zostalo dôverné, musíte to zreteľne uviesť vo vašej odpovedi. [1] Európsky súdny dvor vydal dve základné rozhodnutia v roku 1995 vo veci C-70/94 – Fritz Werner Industrie-Ausrüstungen GmbH/Spolková republika Nemecko a vo veci C-83/94 – Trestné konanie proti Petrovi Leiferovi, Reinholdovi Ottovi Krauskopfovi a Ottovi Holzerovi. [2] Pozri článok 2 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. [3] Nariadenie Rady (EHS) č. 2603/69. [4] Pozri veci C-70/94 a C-83/94. Vo veci C-83/94 Európsky súdny dvor spresnil, že akékoľvek mimoriadne opatrenia prijaté v tomto smere musia byť primerané sledovanému cieľu. [5] Táto zelená kniha sa zaoberá výlučne kontrolami vývozu položiek s dvojakým použitím. Sankcie EÚ a vývoz vojenského zariadenia sú výslovne vylúčené. [6] Analýza príslušných číselných znakov KN, ktoré sú relevantné pre položky s dvojakým použitím (pod ktoré sa zaraďujú položky s dvojakým použitím aj položky, ktoré nemajú dvojaké použitie) naznačuje, že vývoz položiek s dvojakým použitím môže tvoriť až 10 % vývozu EÚ (horná hranica). [7] Práca medzinárodných režimov kontroly vývozu je úzko spätá s dosiahnutím cieľov viacerých medzinárodných právnych dokumentov, vrátane Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, Dohovoru o chemických zbraniach, Dohovoru o biologických a toxických zbraniach a rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN, ako je napr. rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN č. 1540. [8] Existujú však určité prevádzkové oblasti, najmä v colnej oblasti, kde je používaný jednotný prístup EÚ. Napríklad korelácia medzi položkami kontrolného zoznamu a colnej nomenklatúry tovaru je zjednotená na úrovni EÚ prostredníctvom databázy TARIC. [9] Je potrebné poznamenať, že kontroly transferov jadrových tovarov vo vnútri EÚ sú tiež naviazané na dodatkový protokol s MAAE.