Medzi ďalšie kľúčové akcie, ktoré EÚ podporuje v rámci boja proti intolerancii offline a online, patrí popri vzdelávaní aj podpora mediálnej gramotnosti, kritického myslenia a vyváženého rozprávania už v samotných základoch (pozri oddiel 4).

2.2. Zaistenie dodržiavania základných práv

Inštitúcie, orgány, úrady a agentúry Únie musia dodržiavať chartu pri všetkých svojich činnostiach. Všetky porušenia možno predložiť Súdnemu dvoru Európskej únie. Komisia vynakladá veľké úsilie o začlenenie problematiky základných práv do všetkých oblastí, teda o zaistenie toho, aby sa vo všetkých jej legislatívnych a politických návrhoch v plnej miere dodržiavali.

Dobrým príkladom tohto začleňovania do všetkých oblastí je smernica o boji proti terorizmu, na ktorej sa dohodli Európsky parlament a Rada v decembri 2016 . Obsahuje explicitnú – prvú svojho druhu – doložku o základných právach, pričom počas procesu vypracovania a rokovania sa brali do úvahy viaceré aspekty základných práv vrátane nevyhnutnosti a proporcionality zásahov do práva na slobodu pohybu, na ochranu údajov a slobodu prejavu (články 45, 8 a 11 charty). Náležite sa zohľadnili aj zásady zákonnosti a primeranosti trestných činov a trestov (článok 49 charty) a práva obetí vrátane práva na účinný prostriedok nápravy (článok 47 charty). V rámci posúdenia smernice ex post sa vyhodnotí aj jej vplyv na základné práva a slobody.

V roku 2016 Komisia prijala návrh na aktualizáciu nariadenia EÚ o kontrole vývozu v prípade citlivých položiek (s dvojakým použitím) . Nariadením sa vytvára silný rámec na kontrolu vývozu technológie kybernetického dohľadu, ak existuje riziko jej zneužitia na účely vážnych porušení ľudských práv alebo medzinárodného humanitárneho práva. Na základe návrhu Komisie sa navyše posilnili pravidlá EÚ, ktorými sa zakazuje vývoz a dovoz tovaru, ktorý možno použiť na vykonanie trestu smrti alebo mučenie v iných krajinách, a to prostredníctvom zmeny nariadenia proti mučeniu prijatej v novembri.

Začleňovanie otázok základných práv do rôznych oblastí sa vzťahuje aj na také oblasti, ako je používanie finančných prostriedkov EÚ. V roku 2016 Komisia prijala usmernenie týkajúce sa zaistenia dodržiavania charty pri implementácii európskych štrukturálnych a investičných fondov členskými štátmi.

Pokiaľ ide o migráciu, v súvislosti so spoločným vyšetrovaním európskeho ombudsmana týkajúcim sa posúdenia vplyvu vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016 na ľudské práva, Komisia vyhlásila, že bude naďalej pozorne sledovať vykonávanie vyhlásenia v EÚ aj v Turecku, a to aj z hľadiska dodržiavania ľudských práv .

Pristúpenie EÚ k Európskemu dohovoru o ľudských právach zostáva pre Komisiu prioritou, v neposlednom rade vzhľadom na jej zákonné povinnosti podľa zmluvy. Pristúpením sa posilnia naše spoločné hodnoty, zvýši sa účinnosť práva EÚ a posilní sa súdržnosť ochrany základných práv v EÚ. Stanovisko Súdneho dvora EÚ z decembra 2014 (ktorým sa návrh zmluvy o pristúpení z roku 2013 vyhlásil sa nezlučiteľný so zmluvami) však vyvolalo mnoho podstatných a zložitých otázok, ktoré si vyžadujú ďalšie rokovania o návrhu skupiny bodov. Komisia v pozícii vyjednávača EÚ preskúmava možnosti, ktorými by sa vyriešili rôzne problémy otvorené Súdnym dvorom, v príslušnej pracovnej skupine Rady.

2.3. Zvyšovanie informovanosti o charte

Ak si majú občania uplatňovať svoje základné práva naplno, musia vedieť, aké základné práva majú. Takisto musia vedieť, na koho sa obrátiť, ak sa ich práva porušujú. V októbri 2016 Komisia spustila sprievodcu základnými právami, online nástroj, ktorý má pomáhať ľuďom v tomto smere.

Na konferencii, ktorú zorganizovalo holandské predsedníctvo vo februári 2016, o uplatňovaní Charty základných práv EÚ v rámci vnútroštátnych politík, bolo predložených mnoho najlepších postupov a nástrojov, ktoré môžu vnútroštátnym orgánom pomáhať pri posudzovaní toho, kedy a ako treba uplatňovať chartu pri vypracúvaní vnútroštátnych politík a právnych predpisov.

Komisia okrem toho využíva finančné prostriedky EÚ na podporu projektov a sietí analyzujúcich vnútroštátnu judikatúru v súvislosti s chartou a poskytujúcich odborníkom pracujúcim v oblasti práva odbornú prípravu v oblasti jej uplatňovania.

V nadväznosti na správu Komisie o charte z roku 2015 prijala Rada v júni závery o uplatňovaní charty a Európsky parlament prijal v decembri uznesenie o situácii v oblasti základných práv v Európskej únii . Rozhovory v Rade a Európskom parlamente prispeli k ďalšej informovanosti o vývoji a problémoch v oblasti základných práv v EÚ.

2.4 Kontrola inštitúcií EÚ zo strany Súdneho dvora

V spojených veciach Ledra Advertising a Mallis and Malli Súdny dvor v rámci odvolania zamietol žaloby o anulovanie a odškodnenie podané občanmi a podnikmi proti zníženiu hodnoty ich vkladov v dvoch bankách na Cypre. Zníženie bolo dohodnuté v memorande o porozumení z roku 2013 medzi cyperskými orgánmi a Európskym mechanizmom pre stabilitu. Súdny dvor zdôraznil, že charta sa vzťahuje na inštitúcie EÚ, aj keď konajú mimo právneho rámca EÚ. Poukázal na to, že Komisia musí zabezpečiť, aby bolo memorandum o porozumení v súlade so základnými právami podľa charty. Obmedzenie práva vlastniť majetok (článok 17 charty) bolo odôvodnené sledovaným cieľom, teda zaistením stability bankového systému eurozóny ako celku, a bezprostredným rizikom finančnej straty, ktorému by boli vkladatelia vystavení, ak by uvedené dve banky skrachovali. Dospel teda k záveru, že sa nemožno domnievať, že Komisia prispela k porušeniu charty.

3. Uplatňovanie charty v členských štátoch a členskými štátmi