EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli, 7.6.2011 
SEK(2011) 803 v kone čnom znení 
  
Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu refor iem Cypru na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stab ility Cypru na roky 2011 – 2014 
{SEK(2011) 721 v kone čnom znení} 
 
 
SK 2   SK Odporúčanie pre 
ODPORÚ ČANIA RADY 
k národnému programu reforiem Cypru na rok 2011, 
  
ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
 
k aktualizovanému programu stability Cypru na roky 2011 – 2014 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Eur ópskej únie, a najmä na jej články 121 ods. 2 a 148 
ods. 4, 
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení doh ľadu nad 
stavmi rozpo čtov a o doh ľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii
1, a najmä na 
jeho článok 5 ods. 3, 
so zreteľom na odporú čanie Komisie2, 
so zreteľom na závery Európskej rady, 
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanos ť, 
po konzultácii s Hospodárskym a finan čným výborom, 
keďže: 
(1) Európska rada 26. marca 2010 schválila návr h Európskej komisie o iniciovaní novej 
stratégie pre zamestnanos ť a rast nazvanej Európa 2020, založenej na posilnenej 
koordinácii hospodárskych polití k, ktorá sa zameria na k ľúčové oblasti, v ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie po tenciálu Európy v oblasti udržate ľného rastu a 
konkurencieschopnosti. 
(2) Rada 13. júla 2010 prijala odporú čanie týkajúce sa vše obecných usmernení k 
hospodárskym politikám členských štátov a Únie (2010 až 2014) a 21. októbra 2010 
prijala rozhodnutie týkajúce sa usmernení politík zamestnanosti členských štátov3, 
ktoré spolu tvoria „integrované usmernenia“. Členské štáty boli vyzvané, aby 
integrované usmernenia zoh ľadnili vo svojich vnútro štátnych hospodárskych 
politikách a politikách zamestnanosti. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 Ú. v. EÚ C , , s. . 
3 Rozhodnutím Rady 2011/308/EÚ z 19. mája 2011 sa stanovuje, že sú na ďalej platné aj v roku 2011. 
 
SK 3   SK (3) Komisia 12. januára 2011 prijala prvý ro čný prieskum rastu, čo znamená za čiatok 
nového cyklu hospodárskeho riadenia v EÚ a prvý európsky semester ex-ante  a 
integrovanej koordinácie politiky, ktorá je  zakotvená v stratégii Európa 2020.  
(4) Európska rada 25. marca 2011 schvá lila priority fiškálnej ko nsolidácie a štrukturálnej 
reformy (v súlade so závermi Rady z 15. februára a 7. marca 2011 a v nadväznosti na ročný prieskum Komisie v oblasti ra stu). Zdôraznila potrebu da ť prioritu obnoveniu 
stabilných rozpo čtov a fiškálnej udržate ľnosti, zníženiu nezamestnanosti 
prostredníctvom reforiem pracovného trhu a vynaloženiu nového úsilia na posilnenie rastu. Európska rada požiadala členské štáty, aby tieto priority premietli do 
konkrétnych opatrení, ktoré zahrnú do svojich programov stability alebo konvergen čných programov a do svojich národných programov reforiem. 
(5) Európska rada 25. marca 2011 takisto vyzvala členské štáty, ktoré sa zú častňujú na 
Pakte Euro Plus, aby svoje záväzky predložili v čas na to, aby mohli by ť zaradené do 
ich programov stability alebo konvergen čných programov a do ich národných 
programov reforiem.  
(6) Cyprus 6. mája 2011 predložil svoj nár odný program reforiem a 7. mája 2011 
aktualizáciu svojho programu stability na obdobie 2010 – 2014. S cie ľom zohľadniť 
vzájomné prepojenia boli tieto dva programy posúdené sú časne. 
(7) Cyperské hospodárstvo sa mierne oživuje po tom, čo v roku 2009 zažilo prvý 
hospodársky pokles za posledných tridsa ťpäť rokov s poklesom reálneho HDP o 
1,7 %. Pracovný trh v ďaka recesii utrpel, pri čom miera nezamestnanosti v roku 2010 
dosiahla 6,5 %. Stav verej ných financií sa takisto zhor šil. V dôsledku automatických 
stabilizátorov, diskre čných fiškálnych stimula čných opatrení proti spomaleniu 
hospodárstva, ako aj pomerne ve ľkého vplyvu modelu rastu menej založeného na 
daniach rozpo čet verejnej správy klesol z preb ytku v roku 2009 na deficit vo výške 6 
% HDP. Po ve ľkom znížení stavu zásob, ktoré sa  konalo v roku 2009 v spolupráci s 
miernym obnovením súkromnej spotreby, sa ekonomická aktivita v roku 2010 mierne 
zvýšila s rastom vo výške 1 %, najmä v dôsledku hromadenia zásob. Posil ňujúce 
hospodárske vyhliadky budú pod ľa očakávaní prínosom pre trh práce a predpokladá 
sa, že zamestnanos ť sa mierne zlepší, zatia ľ čo nezamestnanos ť sa bude postupne 
znižovať zo svojho vrcholu z konca roka 2010.  
(8) Vychádzajúc z posúdenia aktualizovaného programu stability pod ľa nariadenia Rady 
(ES) č. 1466/97 zastáva Rada názor, že makroe konomický scenár, ktorý tvorí základ 
rozpočtových prognóz, je do roku 2012 realistický, no potom príliš optimistický, ako 
to zhodnotili útvary Komisie vo s vojej prognóze z jari 2011. Pod ľa programu stability 
sa má v súlade s odporú čaniami Rady v roku 2011 zníži ť rozpočtový deficit na úrove ň 
4 % HDP a v roku 2012 na 2,6 % a pokra čovať v rozpočtovej konsolidácii aj po jeho 
skončení. V programe sa odhaduje, že miera zad ĺženia dosiahne vrchol v roku 2012 a 
potom bude klesa ť. Priemerné ro čné zlepšenie štrukturálne ho salda na obdobie 2011 – 
2012 je 1,5 % HDP, čo je v súlade s odporú čaniami Rady. Štrukturálne zlepšenie je 
však nastavené na nižšie hodnoty, ako je v požiadavkách Paktu o stabilite a raste na 
roky 2013 a 2014. Strednodobý cie ľ, ktorý sa potvrdzuje ako vyrovnaný rozpo čet v 
štrukturálnom vyjadrení, sa v pr ogramovom období nedosiahne. Aj ke ď bude celková 
plánovaná úprava založená na obmedzení výdavkov, vä čšina opatrení v roku 2011 je 
na strane príjmov. Celkovo sa riziká poklesu programu konsolidácie, ktoré sú vytýčené v programe, spájajú s pokra čujúcim vyvažovaním smerom k štruktúre 
 
SK 4   SK modelu rastu menej založenej na dani ach, praxou prijímania dodatkových rozpo čtov v 
priebehu roka a v časným vykonaním opatrení, kt oré je ešte potrebné dohodnú ť so 
sociálnymi partnermi a ďalšími spôsobmi, ktoré sa ešte spresnia (napr. obmedzenie 
bežných výdavkov). Ak bude makroekonomický alebo rozpo čtový vývoj horší, než sa 
očakáva, budú sa musie ť vzhľadom na tieto riziká prija ť ďalšie opatrenia.  
(9) Napriek poklesu približne na 9 % HDP v roku 2010 je deficit bežného ú čtu aj naďalej 
vysoký a pravdepodobne obmedzí hospodárs ky rast v strednodobom horizonte. 
Vysokú spotrebu verejného sekt ora bude potrebné financova ť buď zo zahrani čného 
dlhu alebo z vyšších domácich súkromných úspor. Takéto úspory by znamenali menší 
rast produkcie vytesnením súkromnej spotreby alebo investícií. V strednodobom 
horizonte by sa deficit st ále zlepšoval, ale miernym tempom. V kontexte postupu pri 
nadmernom deficite Rada 13. júla 2010 odporu čila, aby cyperské orgány tiež posilnili 
záväzný charakter svojho strednodobého rozpo čtového rámca. Doteraz nebol ohlásený 
žiadny pokrok. Pod ľa programu stability by sa mal strednodobý rozpo čtový rámec 
plne realizova ť až od finan čného roku 2014, nie od 2012 ako sa donedávna o čakávalo. 
Jeho vplyv by sa tak pocítil až v strednodobom horizonte. V časné vykonávanie 
nového rámca by bolo dôležité pre úspešnú a trvalú konsolidáciu verejných financií. 
(10) Bankový sektor dobre odolal globálnej finan čnej kríze a kríze št átneho dlhu eurozóny 
bez toho, aby boli potrebné zásahy vlády. S aktívami, ktoré sú bez pobo čiek a 
dcérskych spolo čností zahrani čných bánk viac než šes ťnásobkom HDP, a ak sú tieto 
zahrnuté, desa ťnásobkom HDP, je však v pomere k hospodárstvu ve ľký. Okrem toho 
je pomerne koncentrovaný, trhu dominujú tri vnútroštátne skupiny, ktoré vlastnia asi 
55 % z celkových bankových aktív okrem druž stevných bánk. Prebiehajúce riziká na 
medzinárodných finan čných trhoch si vyžadujú pokra čovanie konzervatívneho 
riadenia súvah, ako aj obozretný doh ľad nad nimi. Existujú dva orgány doh ľadu: 
Central Bank of Cyprus (cypers ká centrálna banka) pre komer čné banky a Úrad pre 
dohľad a rozvoj družstiev pre družstevné  úverové inštitúcie. V rozpore s odporú čaním 
MMF, ktoré sa týkalo zriade nia jedného jednotného orgánu doh ľadu pre banky i 
družstevné úverové inštitúcie, sa v tomto bode nedosiahol žiadny pokrok.  
(11) Predpokladaný dlhodobý vpl yv starnutia obyvate ľstva na rozpo čet je jednozna čne 
vyšší ako priemer EÚ, hla vne v dôsledku relatívne ve ľkého zvýšenia výdavkov na 
dôchodky ako podielu na HDP v nasledujúcich desa ťročiach. V apríli 2009 sa zaviedla 
dôchodková reforma. Reforma je zameraná hlavne na stranu príjmov a len mierne by spomalila nárast výdavkov na dôchodky. Pokrok v reforme zdravotníctva, ktorá je zameraná na obmedzenie predpokladan ého zvýšenia výdavkov prostredníctvom 
zriadenia národného systému zdravotnej star ostlivosti a premeny štátnych nemocníc 
na samostatné subjekty, bol ve ľmi obmedzený. 
(12) Automatická úprava príspevku na  životné náklady dvakrát ro čne je priamo prepojená 
na priemernú percentuálnu zmenu indexu spotrebite ľských cien po čas posledných 
šiestich mesiacov v porovnaní s predchád zajúcimi šiestimi mesiacmi. Má silnú 
podporu sociálnych partnerov a zostala otázkou kolektívneho vyjednávania, ktorá 
nemôže by ť predmetom dojednania. Jej jednotné uplat ňovanie však neumož ňuje, aby 
mzdy odzrkad ľovali rozdiely v produkcii v rámc i sektorov. Prvým nedostatkom 
príspevku na životné náklady je prepojenie  mzdy na ceny výrobku a nie na zvýšenie 
produktivity. Druhým je skuto čnosť, že tí, ktorí najviac profitu jú z tohto systému, sú tí 
s vyššími príjmami (70 % z nich má inde xované mzdy prostredníctvom príspevku na 
životné náklady), zatia ľ čo väčšina najmenej platených (napr. nekvalifikovaných 
 
SK 5   SK pracovníkov) nie je krytá (iba  6 % z nich je indexovaných prostredníctvom príspevku 
na životné náklady). Po tretie má príspe vok na životné náklady aj významný vplyv na 
verejné financie, pretože okrem mi ezd a platov je takisto neoddelite ľnou súčasťou 
dôchodkov, sociálnych dávok a iných príspevkov. 
(13) Hoci účasť na trhu práce na Cypre je vyššia ako priemer EÚ, na cyperskom 
pracovnom trhu sa ukazuje ve ľká rodová nerovnováha. Pod ľa národného programu 
reforiem sú hlavnými prekážkami brániacimi  zamestnanosti a rastu rodové rozdiely v 
zamestnanosti, náklady a dostupnos ť zariadení starostlivosti o deti (vrátanie 
geografického umiestnenia a blízkosti prac ovísk), nedostatok flexibilných foriem 
zamestnanosti a pretrvávajúce vysoké rozdiely v odme ňovaní žien a mužov. Zatia ľ čo 
úroveň vzdelania na stredoškolskej a vysokoškol skej úrovni na Cypre je vysoká, 
odborné vzdelávanie a príprava sa nezdajú by ť príťažlivými možnos ťami. Vysoká 
nezamestnanos ť mládeže v kombinácii s vysokým podielom ľudí s vysokou úrov ňou 
dosiahnutého vzdelania na celkovej nezamestnanosti sú znamením významného nesúladu kvalifikovaných pracovnýc h síl v cyperskom hospodárstve. Ú časť na 
celoživotnom vzdelávaní je v krajine,  ktorá má vo všeob ecnosti dobrú úrove ň 
vzdelávania, takisto nízka, najmä čo sa týka ur čitých skupín ( ľudí s nízkou 
kvalifikáciou, starších ľudí a nezamestnaných). Pri riešení týchto problémov sa v 
národnom programe reforiem od školské ho roku 2012 – 2013 predpokladá zriadenie 
radu nových postsekundárnych inštitúcií odborné ho vzdelávania a prípravy. Takisto je 
na tento školský rok naplánované zavedenie nového systému u čňovského vzdelávania. 
Pre celkový strategický cie ľ tohto členského štátu presunú ť sa z pracovných miest s 
nižšou produktivitou na tie s vyššou produktivitou by bolo ve ľmi prospešné nové 
zameranie systému vzdelávania a odbornej prípravy s cie ľom zabezpe č
iť lepšiu 
kombináciu kvalifikácií, ktoré by zo dpovedali dopytu na trhu práce.  
(14) Cyprus prijal všeobecný zákon o transpozíc ii smernice o službách v júli 2010. Existujú 
však obavy týkajúce sa úplnosti a dôs lednosti procesu transpozície, ke ďže v 
osobitných právnych predpisoch jednotlivých odvetví, v ktorých neboli uskuto čnené 
žiadne zmeny a doplnenia, stále exis tujú mnohé prekážky pre právo usadi ť sa a 
slobodu poskytovania služieb. Tieto prekáž ky sa pohybujú v rozmedzí od všeobecne 
uplatniteľných, akými sú poverenia, ktoré si  vyžiadajú miestne orgány na akúko ľvek 
podnikate ľskú činnosť alebo obmedzené trvanie povolení bez oh ľadu na oblasti 
služieb a obsiahnuté riziká, až po ve ľmi špecifické, ako sú pevne stanovené sadzby 
uplatniteľné na služby cestovného ruchu, test y hospodárskych potrieb a zahrnutie 
konkurentov do povolení na prenájom auta, diskrimina čný prístup st avebných 
spoločností z iných členských štátov, zákaz týkajú ci sa vykonávania povolania 
architektov a inžinier ov ako právnických osôb. 
(15) Celkovo by mohli obmedzenia a otázky týka júce sa životného prostredia, ktoré sú 
spojené s využívaním zdrojov a energie, vytvori ť silné prekážky rastu na Cypre. Týka 
sa to osobitej geografickej polohy Cypr u a dôsledkov klimatických zmien v podobe 
veľkých súch. Bolo by potrebné posúdi ť nákladovú efektívnos ť podporných systémov 
pre obnovite ľné energie. Fungovanie energetické ho sektora sa dá krátkodobo výrazne 
zvýšiť prostredníctvom liberalizácie trhu, zavedením hospodárskej sú ťaže a 
umožnením investícií do infraštruktúry.  
 
SK 6   SK (16) Cyprus sa v rámci Paktu Euro Plus4 zaviazal k viacerým opatren iam. Z fiškálnej strany 
pakt tento štát zaväzuje k posilneniu fiškálnej udržate ľnosti tým, že sa pripraví 
rámcový zákon na riešenie finan čných kríz a zriadi sa plne nezávislý fond finan čnej 
stability. Okrem toho sa uskuto ční dialóg o reštrukturaliz ácii verejného dôchodkového 
systému, ktorý by sa mal zav ŕšiť koncom roka 2011. Opatrenia týkajúce sa 
zamestnanosti sú zamerané na boj proti nezá konnej a neevidovanej práci, na riešenie 
nesúladu kvalifikácií a na zvýšenie  konkurencieschopnosti podnikov. Opatrenia 
týkajúce sa konkurencieschopnosti sa vz ťahujú na obmedzovanie miezd vo verejnom 
sektore (zmenu mechanizmu indexáci e miezd), posilnenie konkurencieschopnosti 
MSP, dokon čenie národnej digitálnej stratégi e do roku 2011 a podporu energetickej 
účinnosti a obnovite ľných zdrojov energie. Tieto záväzky odzrkad ľujú štyri oblasti 
paktu. Stanovujú pokra čovanie v širšej reformnej agende na črtnutej v programoch 
stability a národných programoch reforiem  a potvrdzujú vopred ohlásené plány 
uskutočniť reformy zamerané na odstránenie št rukturálnych nedosta tkov krajiny bez 
toho, aby sa v tomto štádiu ur čoval časový rámec na riešenie otázok, ako sú mzdy vo 
verejnom sektore a dôchodkový systém. Tieto záväzky sa posúdili a zoh ľadnili v 
odporúčaniach. 
(17) Komisia posúdila program stability a nár odný program reforiem vrátane záväzkov v 
rámci Paktu Euro Plus5. Zohľadnila nielen ich význam pre udržate ľnú fiškálnu a 
sociálno-ekonomickú politiku na Cypre, ale aj ich dodržiavanie pravidiel a usmernení EÚ vzhľadom na potrebu posilni ť celkové hospodárske riad enie Európskej únie tým, 
že sa poskytnú vstupy na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. V 
tejto súvislosti sa Komisia domnieva, že je potrebné vyvinú ť viac úsilia na dosiahnutie 
deficitu rozpo čtu na rok 2011 a že by sa mali špecifikova ť dodatočné konsolida čné 
opatrenia na rok 2012 a neskôr. Aby sa zlepšila dlhodobá udržate ľnosť verejných 
financií, sú potrebné ďalšie opatrenia týkajúce sa dôchodkového systému a systému 
zdravotnej starostlivosti. S cie ľom posilni ť obozretný rámec bankového doh ľadu, 
upraviť systém indexácie miezd, zlepši ť odborné vzdelávanie, odbornú prípravu a 
zručnosti, podnikate ľské prostredie a energetickú ú činnosť by sa mali prija ť ďalšie 
opatrenia.  
(18) Na základe tohto hodnotenia, tie ž s prihliadnutím na odporú čanie Rady z 13. júla 2010 
podľa článku 126 ods. 7 Zmluvy o fungovaní Eur ópskej únie Rada skúmala v roku 
2011 aktualizáciu programu stab ility Cypru a jej stanovisko
6 sa odráža najmä v jej 
odporúčaniach v bodoch 1) a 3), ktoré sú uvedené nižšie. Po zoh ľadnení záverov 
Európskej rady z 25. marca 2011 Rada pres kúmala národný program reforiem Cypru, 
TÝMTO ODPORÚ ČA, aby Cyprus v období 2011 – 2012 prijal opatrenia, pod ľa ktorých:  
(1) prijme potrebné opatrenia trvalého charakte ru, aby sa dosiahla korekcia nadmerného 
deficitu do roku 2012. Prijme opatrenia na udržanie prísnej kontroly nad výdavkami 
a využije každý lepší než o čakávaný vývoj rozpo čtu na rýchlejšie zníženie deficitu a 
dlhu. Zaistí pokrom smerom k strednodobému cie ľu vo výške minimálne 0,5 % HDP 
ročne. Urýchli zavádzanie vykonate ľného viacro čného rozpo čtového rámca so 
                                                 
4 Ďalšie podrobnosti o záväzkoch prijatých v rámci Paktu Euro Plus sa uvádzajú v SEK(2011) 721. 
5 SEK(2011) 721. 
6 Predpokladá sa v článku 5 ods. 3 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97. 
 
SK 7   SK záväzným právnym základom a nápravnými mechanizmami, po čínajúc prípravou 
rozpočtu na rok 2012, ako aj rozpo čtovanie pod ľa programov a výsledkov. 
(2) ďalej posilní obozretný rámec doh ľadu nad bankami a družstevnými úverovými 
spoločnosťami, aby sa tak v čas odhalili riziká. 
(3) zlepší dlhodobú udržate ľnosť verejných financií zavedením reformných opatrení na 
kontrolu výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivos ť s cieľom obmedzi ť 
predpokladaný nárast výdavkov súvi siacich so starnutím obyvate ľstva. Pokia ľ ide o 
dôchodky, pred ĺži roky prispievania, prepojí vek odchodu do dôchodku s priemernou 
dĺžkou života, pri čom bude dba ť na riešenie vysokej miery rizika chudoby pre 
starších ľudí. Čo sa týka zdravotnej starostlivos ti, podnikne ďalšie kroky, aby 
urýchlil vykonávanie národného sy stému zdravotného poistenia.  
(4) po konzultáciách so sociálnym i partnermi a v súlade s vnútroštátnymi postupmi 
zreformuje systém vyjednávania o mz dách a indexácie miezd, aby sa tak 
zabezpečilo, že rast miezd bude lepšie odzrkad ľovať vývoj v oblasti produktivity 
práce a konkurencieschopnos ť.  
(5) podnikne ďalšie kroky v rámci reforiem plánovaných pre systémy odborného 
vzdelávania a prípravy s cie ľom lepšie zosúladi ť výsledky vzdelávania s potrebami 
trhu práce, konkrétne zriadením inštitút u postsekundárneho odborného vzdelávania a 
prípravy. Prijme opatrenia na zvýšenie ú činnosti systému odborného vzdelávania 
prostredníctvom zvýšenia s timulov a zlepšenia prístupu  k vzdelávaniu a odbornej 
príprave, najmä v prípade nízko kvali fikovaných pracovníkov, žien a starších 
pracovníkov. 
(6) zruší zostávajúce prekážky pre vytvára nie a slobodné poskytovanie služieb na 
základe právnych predpisov špecifickýc h pre príslušný sektor do októbra 2011 s 
cieľom vytvori ť viac príležitostí pre rast a praco vné miesta v sektore služieb.  
(7) zavedie opatrenia na zvýšenie hospodárskej sú ťaže v sie ťových odvetviach 
umožnením vä čšej slobody pri stanovovaní cien. Do roku 2012 zriadi plán vodného 
hospodárstva a systém stanovovania cien, ktoré by odzrkad ľovali nákladovú 
efektívnos ť a spravodlivý prístup v záujme zabezpe čenia trvalejšieho hospodárenia s 
vodnými zdrojmi. 
V Bruseli 
 Za Radu 
 predseda