OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU – UPLATŇOVANIE SMERNICE 98/34/ES V ROKOCH 2009 A 2010 Zhrnutie. 3 ČASŤ I: NORMALIZÁCIA 4 1. Úvod 4 2. Informačný postup 4 2.1. Uplatňovanie postupu v rokoch 2009 a 2010 4 2.2. Záver 6 3. Mandáty 6 3.1. Uplatňovanie procesu udeľovania mandátov v rokoch 2009 a 2010 6 3.2. Trendy týkajúce sa mandátov 7 3.3. Záver 7 4. Formálne námietky 8 4.1. Uplatňovanie postupu v rokoch 2009 a 2010 8 4.2. Záver 8 ČASŤ II: TECHNICKÉ PREDPISY 9 1. Vývoj v rokoch 2009 a 2010 9 1.1. Využívanie postupu v súvislosti s „lepšou tvorbou práva“ 9 1.2. Zlepšenie riadenia postupu podľa smernice 98/34 10 2. Uplatňovanie postupu podľa smernice 98/34 10 2.1. Efektívnosť: všeobecný prehľad 10 2.2. Využívanie postupu pre naliehavé prípady 13 2.3. Odpovede na reakcie Komisie 13 2.4. Dialóg s členskými štátmi 13 2.5. Porušenia smernice 14 2.6. Záver 15 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU UPLATŇOVANIE SMERNICE 98/34/ES V ROKOCH 2009 A 2010 ZHRNUTIE V tejto správe sa analyzuje uplatňovanie postupov stanovených smernicou 98/34/ES pre normalizáciu a technické predpisy[1] v rokoch 2009 a 2010. Vyzdvihuje sa v nej dôležitý prínos normalizácie a oznamovacieho postupu v prípade technických predpisov pre fungovanie jednotného trhu a pre politiku lepšej tvorby práva[2]. Časť venovaná normalizácii pozostáva z informačného postupu vzťahujúceho sa na normy, žiadostí Komisie určených pre európske organizácie pre normalizáciu (European Standards Organisations, ESO)[3], aby vykonávali prácu v oblasti normalizácie („mandáty“), a formálnych námietok proti normám. Ukázalo sa, že každá z týchto činností je dôležitým prvkom vo fungovaní jednotného trhu. Informačný postup vniesol transparentnosť do noriem na vnútroštátnej, a tým aj na európskej úrovni, a podporil vnútroštátne orgány pre normalizáciu (VON), aby pokračovali v prijímaní iniciatív na európskej úrovni, čo zase prispieva k podpore európskej harmonizácie. Formálne námietky umožnili členským štátom a Komisii zabezpečiť, aby normy spĺňali ciele regulácie v prípadoch, keď sa využívajú na účely právnych predpisov v rámci „nového prístupu“. Mandáty poskytli spôsob stanovenia vzťahu medzi útvarmi Komisie a tvorcami noriem; rozhranie medzi úrovňou politiky a jej technickým vyjadrením. V oblasti technických predpisov sa ukázalo, že oznamovanie vnútroštátnych technických predpisov Komisii pred ich prijatím je účinným nástrojom na odstraňovanie prekážok obchodu a spoluprácu medzi Komisiou a členskými štátmi, ako aj medzi samotnými členskými štátmi, a zároveň, že sa ním zlepšuje regulačný rámec. Oznamovací postup je v tejto súvislosti významným nástrojom na usmerňovanie vnútroštátnej regulačnej činnosti vo vznikajúcich sektoroch a na zlepšovanie kvality vnútroštátnych technických predpisov, v zmysle zvýšenej transparentnosti, zrozumiteľnosti a efektívnosti v neharmonizovaných alebo čiastočne harmonizovaných oblastiach. Zvýšená prehľadnosť právneho rámca každého členského štátu pomohla hospodárskym subjektom znížiť náklady spojené s prístupom k predpisom a ich správnym uplatňovaním. ČASŤ I: NORMALIZÁCIA Úvod V tejto časti je opísané fungovanie časti smernice 98/34/ES venovanej normalizácii, ktorá sa týka troch hlavných činností: informačný postup týkajúci sa noriem, žiadosti Komisie o vykonanie práce v oblasti normalizácie predložené európskym organizáciám pre normalizáciu (mandáty[4]) a formálne námietky proti normám podporujúcim smernicu nového prístupu. V tejto časti sú vysvetlené štatistiky za obdobie rokov 2009 – 2010. Informačný postup Informačný postup v oblasti noriem je určený na monitorovanie nových činností v oblasti normalizácie, ktoré zaviedli VON (ktoré boli uznané na základe smernice). Systém oznamovania bol vytvorený najmä preto, aby ďalšie orgány mohli predkladať pripomienky, zúčastňovať sa na práci alebo požadovať prijatie iniciatívy na európskej úrovni (pozri prílohu 1). Uplatňovanie postupu v rokoch 2009 a 2010 V rokoch 2009 a 2010 postup naďalej úspešne fungoval. Zo správ, ktoré každý rok poskytli CEN a CENELEC, je možné vidieť, že priemerný ročný počet vnútroštátnych opatrení sa v roku 2010 výrazne zvýšil. Toto zvýšenie možno pripísať najmä ELOT[5], ktorá prešla od priemerného ročného počtu oznámení 1,25 v období rokov 2006 – 2009 na 464 v roku 2010, a UNI[6], ktorá v roku 2010 zdvojnásobila svoj obvyklý počet oznámení. V prílohe 2 je uvedený prehľad oznámení podľa jednotlivých štátov. Ak vylúčime netypický počet oznámení predložených organizáciou ELOT v roku 2010 a keď porovnáme štatistiky z rokov 2009 – 2010 s predchádzajúcim obdobím, počet oznámení, ktoré predložili krajiny EÚ-15, je stabilný s približne 1500 oznámeniami za rok a počet oznámení z krajín EÚ-12 sa znížil zo 400 na 230 (pozri prílohu 3). Výnimočný počet oznámení, ktoré predložila ELOT, spôsobilo rozhodnutie gréckeho ministerstva verejných prác zmeniť status približne 460 technických špecifikácií (verejných a súkromných) na národné technické špecifikácie. V dôsledku toho sa ELOT podujala uskutočniť významný projekt zameraný na prepracovanie existujúcich textov do riadnej formy národnej technickej špecifikácie a kontrolu a aktualizáciu všetkých odkazov na európske normy. ELOT oznámila túto činnosť prostredníctvom postupov stanovených v smernici 98/34/ES. Zvýšenie počtu oznámení UNI v roku 2010 bolo najmä v dôsledku zlepšenia jeho procesov vypracúvania noriem a zverejňovania. Tento zlepšujúci sa trend umožnil UNI lepšie zvládnuť revíziu existujúcich vnútroštátnych noriem, ktoré podliehajú aj povinnosti oznamovania. V roku 2010 viac ako 60 % oznámení UNI v skutočnosti tvorili revízie existujúcich talianskych noriem. Prehľad podľa sektorov (príloha 4) ukazuje, že vo vnútroštátnych oznámeniach dominuje sektor stavebníctva, vo svojom širšom zmysle, pričom na prvom mieste sú konštrukcie a protipožiarna ochrana. Významnú oblasť tvorili aj potravinárske výrobky. Informácie šírené v rámci postupu naďalej vedú k žiadostiam útvarov Komisie o ďalšie informácie, ako aj k otázkam týkajúcim sa zastavenia konania (článok 7), buď v dôsledku oznámení alebo iných zdrojov. Počet oznámení sa od roku 2006 zvyšoval, výnimkou bola iba mimoriadna situácia v roku 2010. Krajiny EÚ-12 znížili počet oznámení počas obdobia rokov 2009 – 2010, čo si možno vysvetliť ako znamenie dobrej integrácie do systému, keďže sa vypracúva viac európskych noriem v porovnaní s vnútroštátnymi normami. Tento postup sa vo všeobecnosti dobre uplatňuje a správne funguje. Neočakáva sa, že v roku 2011 bude pokračovať zmena tendencie v roku 2010, pretože táto je spojená s osobitnými udalosťami. Záver Informačný postup stále zohráva dôležitú úlohu v podpore vnútroštátnych orgánov pre normalizáciu, aby preniesli svoje iniciatívy na európsku úroveň, čím sa podporuje jednotný trh a európska harmonizácia. Počet oznámení z nových členských štátov je stabilný, čo možno považovať za dobré znamenie ich integrácie do systému. Mandáty „Mandáty“ na vypracovanie noriem sú osvedčeným nástrojom Komisie na získanie technických špecifikácií, ktoré podporujú európske právne predpisy a/alebo politiku. Sú to žiadosti o vykonanie normalizačnej práce adresované európskym organizáciám pre normalizáciu a zároveň poskytujú referenčný rámec na takúto prácu (pozri prílohu 1). Sú nenahraditeľné v prípadoch, keď je úlohou noriem podporovať právne predpisy napríklad v kontexte smerníc nového prístupu. Uplatňovanie procesu udeľovania mandátov v rokoch 2009 a 2010 V sledovanom období bolo ESO vydaných spolu 41 mandátov a 4 pozmeňujúce mandáty. Podiel zmien a doplnení je podobný, ako ich podiel v predchádzajúcich rokoch (pozri prílohu 5). Počet mandátov týkajúcich sa smerníc nového prístupu (9 mandátov a 4 zmeny a doplnenia) sa v porovnaní s predchádzajúcim obdobím znížil. Proces udeľovania mandátov funguje dobre. Neformálna konzultácia, ktorá sa koná pred zaslaním dokumentov členom výboru, znamená, že mandát má obvykle konsenzuálnu dohodu pred začatím formálnej konzultácie. Zainteresované strany v oblasti európskej normalizácie – ANEC (Európske združenie pre koordináciu zastúpenia spotrebiteľov v normalizácii), ECOS (Európske environmentálne občianske združenie pre normalizáciu), NORMAPME (Európsky úrad remesiel, živností a malých a stredných podnikov pre normalizáciu) a ETUI-REHS (Európsky odborový inštitút – výskum, vzdelávanie, zdravie a bezpečnosť) sa do konca sledovaného obdobia úspešne zapojili do tohto procesu. Takto sa do neformálnych konzultácií dostáva väčšia transparentnosť. Databáza mandátov Aby sa ešte viac zvýšila transparentnosť, GR Komisie pre podnikanie a priemysel vytvorilo databázu mandátov. Obsahuje mandáty s číselnými sériami M/xxx. Táto databáza bola sprístupnená verejnosti prostredníctvom internetu v roku 2005 na webovej lokalite: http://ec.europa.eu/enterprise/standards_policy/mandates/index.htm Počas celého obdobia sa uplatňovala prax poskytovania nadväzných opatrení výboru v súvislosti so všetkými konzultáciami o mandáte prostredníctvom aktualizovaného zoznamu. Vypracúvanie európskych noriem Rozsah pôsobnosti smernice 98/34/ES a tejto správy sa obmedzuje na mandáty a nevzťahuje sa na samotný proces vypracúvania noriem. Je však dôležité uviesť, že celý systém sa spolieha na schopnosť ESO vypracúvať normy vysokej kvality so širokým konsenzom a načas. Európska komisia nedávno prijala súbor dokumentov týkajúcich sa normalizácie[7], ktorý pozostáva z návrhu právnych predpisov, strategického oznámenia a posúdenie vplyvu. Jedným z cieľov je modernizovať európsky systém normalizácie, aby sa stal rýchlejším, účinnejším, komplexnejším a otvorenejším. Napriek pokroku, ktorý dosiahli ESO v poslednom období, Komisia stanovila za cieľ do roku 2020 znížiť čas na vypracovanie o 50 %. Napríklad v roku 2005 bol priemerný čas na vypracovanie návrhu normy 6,20 roka v prípade CEN, 3,45 roka v prípade CENELEC a iba 1,08 roka v prípade ETSI. V roku 2009 to bolo 2,42 roka v prípade CEN, 2,34 roka v prípade CENELEC a 1,79 roka v prípade ETSI. S cieľom podporiť skoršiu dostupnosť noriem, na ktoré bol udelený mandát, Komisia reviduje svoj vnútorný postup, ktorý má prispieť k tomu, aby bol postup udeľovania mandátu rýchlejší a transparentnejší, aby ESO spolu s ďalšími zainteresovanými stranami mohli lepšie predvídať ďalšiu prácu v oblasti normalizácie. S cieľom podporiť ESO, aby pokračovali vo svojom úsilí zlepšovať svoje procesy, Komisia s nimi rokuje o ukazovateľoch výkonnosti, medzi ktoré patrí „včasné vypracovanie“, „začlenenie“ a „kvalita“, ktoré budú spojené s budúcou finančnou podporou, ktorú má poskytnúť Komisia. Komisia urobí aj nezávislé preskúmanie systému normalizácie, aby posúdila pokrok, ktorý sa dosiahol z hľadiska strategických cieľov, a zhodnotila výkonnosť súčasného riadenia v európskom systéme normalizácie najneskôr v roku 2013. Trendy týkajúce sa mandátov Predmet úpravy mandátov sa naďalej rozširuje. Podiel počtu mandátov udelených v súvislosti so smernicami nového prístupu je 31 %, čo svedčí o znížení od posledného sledovaného obdobia. Mandáty v iných politických oblastiach budú naďalej početné, najmä v oblasti ochrany spotrebiteľa, životného prostredia a energie. Normy na podporu právnych predpisov V sledovanom období boli vydané mandáty na podporu širokého spektra právnych predpisov. Toto sú niektoré príklady: právne predpisy vzťahujúce sa na stavebné výrobky, ekodizajn, všeobecnú bezpečnosť výrobkov alebo nízke napätie. Rozsah legislatívnych oblastí poukazuje na význam pripisovaný tomuto modelu. Počet mandátov podporujúcich európsku politiku je mierne nižší v porovnaní s predchádzajúcim sledovaným obdobím. Mandáty týkajúce sa nabíjačiek mobilných telefónov alebo nabíjačiek elektrických vozidiel sú dobrým príkladom politických mandátov na podporu interoperability. Počet mandátov podporujúcich právne predpisy mimo nového prístupu (pozri prílohu 5) sa v priemere za rok značne zvýšil v porovnaní s posledným obdobím (z 35 % na 54 %) a poukazuje na to, že tento spoluregulačný model sa naďalej prijíma v širokom spektre útvarov Komisie. K tomuto zvýšeniu prispeli najmä mandáty podporujúce smernicu o ekodizajne. Na podporu smernice o ekodizajne bolo v období rokov 2009 – 2010 vydaných deväť mandátov[8]. Tieto mandáty sú zamerané na výrobky, medzi ktoré patria umývačky riadu, chladiace zariadenia určené pre domácnosti, obehové čerpadlá a elektromotory. Na toto obdobie nebol vydaný žiadny mandát na vypracovanie noriem v sektore služieb. Tento trend v oblasti využívania mandátov na podporu právnych predpisov mimo rozsahu nového prístupu a v nových oblastiach politiky zodpovedá skutočnosti, že európska normalizácia sa stále viac využíva na podporu politiky Komisie v oblasti lepšej tvorby práva. Tento trend uznala a podporila Komisia vo svojom oznámení z roku 2004 o úlohe európskej normalizácie v rámci európskej politiky a právnych predpisov.[9] Záver Proces vydávania mandátov sa osvedčil, ale musí sa zabezpečiť, aby naďalej fungoval bezproblémovo. Na dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutné, aby sa pred konzultáciou vo výbore uskutočnila neformálna konzultácia s ESO a všetkými zainteresovanými stranami, najmä s európskymi zainteresovanými stranami zastupujúcimi používateľov budúcich noriem, a malo by sa v nej pokračovať. S cieľom zlepšiť transparentnosť fungovania výboru útvary Komisie od roku 2006 pozývajú zainteresované strany v oblasti európskej normalizácie, ANEC, ECOS, ETUI-REHS a NORMAPME, aby sa zúčastňovali na rozšírenom zasadnutí výboru. V záujme transparentnosti a vďaka technologickým výhodám, ktoré budú začlenené do systému CIRCA[10], útvary Komisie v budúcnosti zvážia možnosť organizovania písomného postupu podnieteného internetovými fórami. Cieľom bude zabezpečiť, aby si všetci členovia výboru mohli prečítať námietky iných členov, na základe čoho by sa tento druh konzultácií pripodobnil konzultáciám na zasadnutí výboru. Ukázalo sa, že proces udeľovania mandátov napomáha rozšíreniu úlohy normalizácie v nových oblastiach právnych predpisov a politiky EÚ. Tomu zodpovedá aj skutočnosť, že mnoho nových legislatívnych aktov EÚ sa vzťahuje na smernicu. Aby bolo možné širšie a účinnejšie využívať mandáty ako politický nástroj, proces udeľovania mandátov by mal lepšie reagovať – ESO by mali reagovať skôr, ak sa požadované európske normy týkajú trhu, ak prijímajú mandát a za akých podmienok ho prijímajú. Preto by sa v budúcich úpravách procesu udeľovania mandátov malo zabezpečiť, aby sa na odpovede ESO stanovili jasné lehoty, aby útvary Komisie mali čas na prijatie alternatívnych riešení, ak ESO nedokážu alebo nie sú ochotné vypracovať európske normy. Príručka o európskej normalizácii Postup spracovania mandátov, formálnych námietok proti harmonizovaným normám a uverejnenie odkazov na harmonizované normy sú zahrnuté v príručke o európskej normalizácii spolu s niekoľkými ďalšími príslušnými dokumentmi. Komisia sa o tejto príručke radila s výborom a ďalšími zainteresovanými stranami ešte pred jej uverejnením. Príručka je uverejnená na webovej stránke Europa na adrese: http://ec.europa.eu/enterprise/standards_policy/vademecum/index.htm FORMÁLNE NÁMIETKY Smernice nového prístupu obsahujú záruky v prípadoch, keď harmonizovaná norma neumožňuje, aby výrobky splnili základné požiadavky príslušných smerníc. Ak nastanú takéto prípady, členské štáty alebo Komisia môžu vzniesť formálnu námietku proti príslušnej norme a o tejto námietke sa potom konzultuje vo výbore (podrobnosti o postupe sú uvedené v prílohe 1). Uplatňovanie postupu v rokoch 2009 a 2010 Počet námietok, ktoré viedli k prijatiu rozhodnutí Komisie počas sledovaného obdobia, bol v priemere za rok rovnaký ako v poslednom období, s celkovým počtom 7 námietok. V troch prípadoch sa v rozhodnutí zachoval predpoklad súladu; v štyroch prípadoch bol predpoklad súladu obmedzený alebo zrušený (pozri prílohu 6). Záver Aj keď je proces od prijatia námietky po vydanie rozhodnutia pomerne časovo náročný, vo všeobecnosti postup fungoval primerane. Podobne ako v prípade mandátov a v záujme transparentnosti zverejní Komisia rozhodnutia o formálnych námietkach konsolidovaným spôsobom a sprístupní výboru na každom zasadnutí aktualizovanú tabuľku opatrení týkajúcich sa formálnych námietok. ČASŤ II: TECHNICKÉ PREDPISY Vývoj v rokoch 2009 A 2010 Oznamovací postup týkajúci sa vnútroštátnych technických predpisov (ďalej len „postup“) umožňuje Komisii a členským štátom preventívne preskúmať technické predpisy, ktoré chcú členské štáty zaviesť v súvislosti s výrobkami (priemyselnými, poľnohospodárskymi a rybolovnými) a službami informačnej spoločnosti (pozri prílohu 7). Tento postup sa zjednodušeným spôsobom vzťahuje na členské štáty EZVO, ktoré sú signatármi Dohody o Európskom hospodárskom priestore, a na Švajčiarsko a Turecko (pozri prílohu 10). Hlavné výhody postupu - Postup umožòuje zisti nové prekážky vnútorného trhu, skôr ako sa prejavia ich záporné úèinky, èím sa predchádza dlhým a nákladným konaniam vo veci porušenia. - Umožòuje odhali protekcionistické opatrenia, ktoré môžu navrhnú èlenské štáty za mimoriadnych okolností, napríklad v èase hospodárskej a finanènej krízy. - Postup umožòuje èlenským štátom uisti sa o stupni zluèite¾nosti oznámených návrhov s právnymi predpismi Európskej únie. - Umožňuje účinný dialóg medzi členskými štátmi a Komisiou pri posudzovaní oznámených návrhov. - Je to referenčný nástroj umožňujúci členským štátom čerpať z myšlienok ich partnerov s cieľom riešiť spoločné problémy týkajúce sa technických predpisov. - Hospodárske subjekty majú možnos, aby boli vypoèuté ich stanoviská a majú dostatok èasu, aby svoje èinnosti prispôsobili budúcim technickým predpisom. Hospodárske subjekty vo ve¾kej miere využívajú toto právo na preskúmanie, ktoré Komisii a vnútroštátnym orgánom pomáha odhali akéko¾vek prekážky obchodu. - Prispieva k uplatňovaniu zásady subsidiarity. - Je to regulačný nástroj, ktorý sa môže využívať na stanovenie oblastí, v ktorých je nevyhnutná harmonizácia. - Je to nástroj pre priemyselnú politiku. Využívanie postupu v súvislosti s „lepšou tvorbou práva“ Komisia vo svojom oznámení „ Lepšia právna regulácia v Európskej únii“ [11] zdôraznila, že mechanizmus preventívnej kontroly zavedený smernicou 98/34/ES je rozhodujúci, pokiaľ ide o zlepšenie vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa výrobkov a služieb informačnej spoločnosti. V rámci akčného plánu Komisie s cieľom zjednodušiť a zlepšiť regulačné prostredie[12] boli členské štáty vyzvané, aby predložili štúdie vplyvu (alebo ich závery) spolu s oznámenými návrhmi, keď takéto štúdie boli uskutočnené vnútorne. Analýza týchto štúdií vplyvu vyzýva členské štáty, aby vopred porozmýšľali o najvhodnejšom nástroji, ktorý sa má používať, a umožňuje Komisii skontrolovať nutnosť a primeranosť navrhnutých opatrení. Spolupráca medzi Komisiou a členskými štátmi v rámci oznamovacieho postupu podľa smernice 98/34/ES pomáha zlepšiť zrozumiteľnosť a konzistentnosť oznámených návrhov vnútroštátnych právnych predpisov. Táto spolupráca sa má zintenzívniť, aby sa zabezpečil jasný a čitateľný regulačný rámec pre hospodárske subjekty pri súčasnom zaručení vysokej úrovne ochrany verejného zdravia, spotrebiteľov a životného prostredia. Vnútroštátne orgány boli vyzvané, aby zvážili najmä tieto aspekty: - znenie návrhov: zrozumiteľnos, konzistentnos, transparentnos a právna istota pri uplatòovaní textov; - možnos prístupu ku všetkým predpisom v príslušnom sektore prostredníctvom uverejnenia tlaèených konsolidovaných verzií textov a ich verzií online; - identifikácia postupov, ktoré predstavujú pre hospodárske subjekty zbytočne zložitú a nevýhodnú administratívnu záťaž, najmä pri uvádzaní výrobku na trh, a predchádzanie takýmto postupom. Zlepšenie riadenia postupu podľa smernice 98/34 Komisia v rokoch 2009 – 2010 naďalej organizovala rôzne kampane na zlepšenie transparentnosti a dialógu s vnútroštátnymi orgánmi. Fungovanie databázy TRIS („ systém informácií o technických predpisoch “) sa neustále zlepšuje a nová verzia TRIS v2.0 začala fungovať v roku 2010 s cieľom znížiť čas na spracovanie oznámení a odkazov a umožniť priame spojenie medzi databázou TRIS a vnútroštátnymi databázami členských štátov. Komisia zabezpečuje prístup verejnosti k oznámeným návrhom v 23 úradných jazykoch EÚ a k základným informáciám o vykonávaní postupu prostredníctvom webovej lokality http://ec.europa.eu/enterprise/tris. Zaznamenalo sa neustále zvyšovanie počtu konzultácií online: v rokoch 2009 a 2010 sa počet vyhľadávaní zvýšil o 23,4 % a v roku 2010 dosiahol úroveň približne 192 000 vyhľadaní (pozri prílohu 11). UPLATňOVANIE POSTUPU PODľA SMERNICE 98/34 Efektívnosť: všeobecný prehľad ► Množstvo oznámení a príslušných sektorov V rokoch 2009 a 2010 sa celkový počet oznámených návrhov v porovnaní s predchádzajúcim obdobím zvýšil (1 525 oznámení za roky 2009 a 2010 v porovnaní s 1 979 za roky 2006, 2007 a 2008). Sektor stavebníctva opäť zaznamenal najvyšší počet oznámení počas sledovaného obdobia. Mnohé opatrenia sa týkali energetickej účinnosti budov a označovania stavebných a dekoratívnych výrobkov týkajúceho sa prchavých znečisťujúcich emisií. Po stavebných výrobkoch nasledovali poľnohospodárske výrobky a potraviny. V tomto sektore sa niekoľko opatrení týkalo hygieny potravín, geneticky modifikovaných organizmov, zloženia a označovania potravín a nápojov. Výrazne sa zvýšil počet oznámení v sektore dopravy, v ktorom sa mnoho oznámení týkalo dopravných svetiel, bezpečnosti vozidiel, traktorov a zariadení motorových vozidiel. Niekoľko oznámení bolo doručených v telekomunikačnom sektore, najmä pokiaľ ide o rádiové rozhrania, a v sektore životného prostredia (ekologický prínos v prípade plastových tašiek, nakladanie s odpadovými batériami a akumulátormi a označovanie znovu použiteľných obalov nápojov) (pozri prílohu 9.3). ► Preskúmané problémy Zámerom reakcií Komisie v neharmonizovaných oblastiach , ktoré podliehajú zhode s článkami 34 až 36 (voľný pohyb tovaru) a 49 a 56 (právo usadiť sa a sloboda poskytovať služby) Zmluvy o fungovaní Európskej únie, bolo varovať členské štáty pred možnými prekážkami obchodu, ktoré by sa mohli vytvoriť v dôsledku zbytočných opatrení, ktoré sú neprimerané sledovaným cieľom. Komisia teda zabezpečila súlad s týmito zásadami a okrem toho naďalej vyzývala členské štáty, aby do každého návrhu technického predpisu nespadajúceho do harmonizovanej oblasti vkladali ustanovenia o vzájomnom uznávaní. Zámerom reakcií v harmonizovaných oblastiach bolo zabezpečiť, aby vnútroštátne opatrenia boli nevyhnutné, odôvodnené a zlučiteľné so sekundárnymi právnymi predpismi EÚ. - Od roku 2009 členské štáty oznámili veľký počet návrhov technických predpisov v oblasti stavebníctva . Tieto návrhy sa týkali všetkých druhov stavebných výrobkov (nebezpečné látky, materiály z dreva, protipožiarne zariadenia, podporné konštrukcie vyrobené z betónu, železobetónu, tepelné generátory atď.), ich vlastností (mechanická odolnosť a stabilita, odolnosť proti ohňu, izolačné vlastnosti atď.) a ich označovania (najmä označovania prchavých znečisťujúcich emisií). V zásade boli analyzované podľa smernice 89/106/EHS[13] o stavebných výrobkoch a harmonizovaných noriem prijatých v rámci tejto smernice, ako aj smernice 2002/91/ES[14] o energetickej hospodárnosti budov, ktorá bola zrušená smernicou 2010/31/EÚ[15]. Komisia najmä vydala podrobné stanoviská a pripomienky k návrhu technických predpisov týkajúcich sa označovania stavebných a dekoratívnych výrobkov týkajúceho sa prchavých znečisťujúcich emisií. Oznámené návrhy boli preskúmané z hľadiska smernice 1999/45/ES[16] o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov a nariadenia (ES) č. 1272/2008[17] o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí. Tieto návrhy podnietili niekoľko reakcií zo strany členských štátov, ktoré vydali podrobné stanoviská, v ktorých bola vznesená otázka zlučiteľnosti opatrení so zásadami voľného pohybu tovaru na vnútornom trhu. - Členské štáty oznámili niekoľko návrhov týkajúcich sa geneticky modifikovaných organizmov (GMO). Oznámenia sa týkali najmä práva umiestniť GMO na trhu, zakázať alebo obmedziť ich kultiváciu a ich rozšírenie v životnom prostredí. Boli analyzované z hľadiska smernice 2001/18/ES[18] o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia, nariadenia (ES) č. 1829/2003[19] o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách a nariadenia (ES) č. 1830/2003[20] o sledovateľnosti a označovaní geneticky modifikovaných organizmov a sledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES, a odporúčania Komisie o opatreniach pre koexistenciu (2010/C 200/01)[21]. - V rokoch 2009 a 2010 členské štáty oznámili návrhy týkajúce sa potravinových doplnkov, materiálov, ktoré prichádzajú do kontaktu s potravinami (nádoby, obaly a nástroje vyrobené z ušľachtilej ocele, označovanie pozlátených, postriebrených a podobných výrobkov), minerálnej, pramenitej a pitnej vody, zariadení na úpravu vody na ľudskú spotrebu a hygieny potravín. Určité členské štáty oznámili návrhy predpisov, ktoré sa týkajú obmedzenia alebo zákazu používania bisfenolu A v detských fľašiach a materiáloch a predmetoch, ktoré sú vytvorené alebo určené na kontakt s potravinami. V tejto súvislosti je dôležité zdôrazniť, že smernica 2011/8/EÚ[22], ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/72/ES[23], pokiaľ ide o obmedzenie používania bisfenolu A v plastových detských fľašiach na dojčenskú výživu, bola prijatá v januári 2011 a stanovuje sa v nej zákaz od 1. marca vyrábať a od júna 2011 umiestňovať na trh a dovážať do Európskej únie plastové fľaše na dojčenskú výživu. - V sektore služieb informačnej spoločnosti bolo zaznamenaných mnoho oznámení týkajúcich sa rádiových rozhraní; ďalšie oznámenia sa okrem iného týkali hazardných hier online, stanovenia cien digitálnych kníh, elektronických daňových registrov, systémov elektronických platobných terminálov (electronic Point of Sale, EPoS) a zariadení na elektronický podpis, interoperability informačných systémov. - V sektore životného prostredia Komisia preskúmala najmä návrh predpisov týkajúcich sa označovania obalov nápojov, označovania batérií, označovania plastových tašiek a PVC obalov. Tieto oznámenia boli analyzované z hľadiska smernice 94/62/ES[24] o obaloch a odpadoch z obalov a smernice 2006/66/ES[25] o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch. - Tento postup takisto umožnil zasiahnuť v sektoroch, v ktorých sa počítalo s harmonizáciou na úrovni Európskej únie, a zabránil členským štátom, aby zaviedli odlišné vnútroštátne opatrenia, ako v prípade podpory výroby elektrickej energie z kvapalnej biomasy, povinného uvádzania pôvodu potravín na obaloch, dovozu a tranzitu výrobkov z tuleňov, schválenia noriem pre skúšobné zariadenia na testovanie bubnových bŕzd pre vozidlá s celkovou hmotnosťou presahujúcou 3,5 tony, označovania a prezentácie potravín, kvality stolového hrozna, recyklovania použitých olovených batérií a akumulátorov, výroby iných fermentovaných alkoholických nápojov ako pivo a víno a spaľovacích zariadení a elektrární na diaľkové vykurovanie. ► Reakcie Komisia vydala podrobné stanoviská k 105 oznámeniam, čo predstavuje 7 % celkového počtu návrhov oznámených 27 členskými štátmi počas sledovaného obdobia. Tento údaj svedčí o znížení počtu podrobných stanovísk vydaných Komisiou v porovnaní s predchádzajúcim sledovaným obdobím, čo poukazuje na to, že členské štáty čoraz viac vydávajú zákony s prihliadnutím na právne predpisy a zásady Európskej únie a zohľadňujú požiadavky na účinné fungovanie vnútorného trhu. Pokiaľ ide o členské štáty, tie vydali 130 podrobných stanovísk. Z celkového počtu 616 námietok vznesených počas sledovaného obdobia vzniesla Komisia 262 a členské štáty 354 (pozri prílohy 9.4 a 9.6). V 11 prípadoch Komisia vyzvala príslušné členské štáty, aby odložili prijatie oznámených predpisov o jeden rok od dátumu ich doručenia, aby sa neohrozila prebiehajúca práca Európskej únie na harmonizácii v tejto oblasti (pozri prílohu 9.5). Komisia navyše upriamila pozornosť členských štátov na potrebu zabezpečiť zlučiteľnosť s pravidlami dohody o technických prekážkach obchodu, keď sa príslušné opatrenia oznamovali aj Svetovej obchodnej organizácii. Využívanie postupu pre naliehavé prípady Z celkového počtu 1525 oznámení členské štáty predložili 52 žiadostí o uplatnenie postupu pre naliehavé prípady v súvislosti s oznámenými návrhmi. Komisia potvrdila svoj prísny výklad požadovaných výnimočných podmienok, konkrétne vážne a nepredvídateľné okolnosti týkajúce sa najmä ochrany zdravia a bezpečnosti. V dôsledku toho bolo využívanie postupu pre naliehavé prípady zamietnuté v prípadoch, keď dané odôvodnenie bolo založené výhradne na ekonomických dôvodoch alebo spočívalo v pokuse dobehnúť omeškanie spôsobené vnútroštátnou administratívou. Postup pre naliehavé prípady bol považovaný za odôvodnený v 29 prípadoch, najmä v prípadoch, ktoré sa týkali psychotropných látok, kontroly narkotík, znečisťujúcich látok, hazardných hier, bezpečnostných vakov a súkromného bezpečnostného sektora (preprava nebezpečného tovaru, zbraní, trezorov, poplašných systémov, peňazí a cenností) (pozri prílohu 9.7). Odpovede na reakcie Komisie V rokoch 2009 – 2010 bol pomer medzi počtom odpovedí, ktoré poskytli členské štáty, a počtom podrobných stanovísk vydaných Komisiou uspokojivý (za celé obdobie priemerne 89,5%). Tento podiel je hlavným ukazovateľom pri posudzovaní záväzku členských štátov v súvislosti s plnením povinností vyplývajúcich z tohto postupu. Komisia zaznamenala, že počet uspokojivých odpovedí nebol vysoký (priemerne 32,5 % počas obdobia) (pozri prílohu 9.8). Dialóg s členskými štátmi Pravidelné zasadnutia výboru pre normy a technické predpisy umožnili výmenu názorov na otázky všeobecného záujmu, ale aj na osobité aspekty postupu. Diskusie sa týkali najmä rozvoja novej databázy TRIS, kvality prekladov oznámených textov, fiškálnych opatrení určených na riešenie hospodárskej a finančnej krízy, ktoré sa majú oznamovať na základe smernice 98/34/ES, otázky dôvernosti určitých oznámených návrhov, spojenia medzi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 764/2008[26] z 9. júla 2008, ktorým sa ustanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania určitých vnútroštátnych technických pravidiel na výrobky, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi uvedené na trh v inom členskom štáte, a smernicou 98/34/ES. Komisia predložila usmernenia týkajúce sa blokovania stanoveného v článku 9 ods. 3 a 4 a postupu pre naliehavé prípady stanoveného v článku 9 ods. 7 smernice 98/34/ES. Komisia okrem toho predstavila novú databázu TRIS v2.0, „one-stop-shop“ (jednotné kontaktné miesto na podávanie oznámení členskými štátmi EÚ – vrátane prípadu, keď sú povinné oznamovať dokumenty podľa ďalších aktov EÚ) a usmernenie týkajúce sa uplatňovania ustanovení zmluvy, ktorými sa riadi voľný pohyb tovaru. Vo viacerých členských štátoch sa zároveň konali semináre, ktoré umožnili priamy dialóg medzi Komisiou a vnútroštátnymi orgánmi zapojenými do postupu a pomohli vnútroštátnym orgánom oboznámiť sa s často výsostne technickými prvkami postupu. Počas seminára, ktorý sa konal v novembri 2008 pri príležitosti 25. výročia smernice 98/34/ES, členské štáty a hospodárske subjekty sformulovali návrhy a odporúčania týkajúce sa fungovania oznamovacieho postupu. Na základe týchto požiadaviek bolo z iniciatívy Komisie rozhodnuté o zriadení pracovnej skupiny pre uplatňovanie smernice 98/34/ES. Táto pracovná skupina preskúma, ako doposiaľ fungoval oznamovací postup, a či by sa jeho fungovanie mohlo zlepšiť prostredníctvom administratívnych úprav alebo ak je to nevyhnutné, prostredníctvom zavedenia zmien v súčasnosti účinnej smernici, a akým spôsobom. Skupina pozostáva zo zástupcov dvanástich členských štátov (kontaktné miesta Rakúska, Českej republiky, Dánska, Francúzska, Nemecka, Malty, Holandska, Poľska, Portugalska, Rumunska, Slovenska a Spojeného kráľovstva podľa smernice 98/34), ktorej predsedá útvar Komisie zodpovedný za riadenie oznamovacieho postupu podľa smernice 98/34. Prvé zasadnutie pracovnej skupiny sa konalo 12. apríla 2010 a boli na ňom prerokované problémy, ktoré sa na jednej strane týkajú trojmesačného obdobia zastavenia konania v prípade oznámených návrhov predpisov a jeho možného skrátenia, a na strane druhej dôsledkov judikatúry Európskeho súdneho dvora vo veci „ CIA Security and Unilever“ (nevykonateľnosť neoznámených predpisov), pokiaľ ide o vnútroštátne texty, ktoré sú v podstate v súlade s právom EÚ, ale ktoré boli prijaté bez oznámenia podľa postupu stanoveného v smernici 98/34/ES alebo ktoré boli prijaté počas obdobia zastavenia konania alebo ktoré boli podstatne upravené počas obdobia zastavenia konania. Počas druhého zasadnutia, ktoré sa konalo 29. júna 2010, sa pracovná skupina zaoberala predĺžením počiatočného obdobia zastavenia konania o tri ďalšie mesiace (jeden mesiac pre služby informačnej spoločnosti) iba vtedy, keď Komisia (a nie ostatné členské štáty) vydá podrobné stanovisko. Počas tohto zasadnutia sa diskutovalo aj o možnosti stanoviť minimálne obdobie zastavenia konania, ktoré sa má dodržať v prípade fiškálnych, finančných a naliehavých opatrení s cieľom poskytnúť čas na ich riadne preskúmanie. Tretie zasadnutie sa uskutočnilo 27. októbra 2010 a bolo zamerané na otázku prístupu verejnosti k dokumentom vymieňaným v rámci postupu podľa smernice 98/34/ES a na rozvoj funkcie smernice 98/34/ES v súvislosti s jednotným kontaktným miestom. Porušenia smernice Počet konaní vo veci porušenia (podľa článku 258 ZFEÚ) začatých proti členským štátom za porušenie povinností vyplývajúcich zo smernice zostal v sledovanom období nízky: tri v roku 2009 a sedem v roku 2010. Záver V rokoch 2009 až 2010 sa znovu potvrdila užitočnosť postupu z hľadiska účinnosti, transparentnosti a administratívnej spolupráce. Prístup zameraný na prevenciu a vytváranie kontaktov v rámci postupu podľa smernice 98/34 zabezpečil, že činnosti v oblasti vnútroštátnej regulácie sa uskutočňovali bez vytvárania technických prekážok obchodu a že harmonizácia sa v Európskej únii uplatnila iba vtedy, ak to bolo skutočne potrebné, v prísnom súlade so zásadou subsidiarity. Skutočnosť, že počet konaní vo veci porušenia zostal počas sledovaného obdobia nízky svedčí o tom, že smernica 98/34/ES je dôležitým nástrojom na zabezpečenie správneho uplatňovania právnych predpisov Európskej únie. Pri uplatňovaní smernice 98/34 bude Komisia naďalej ostražitá v súvislosti so zásadami lepšej tvorby práva a potrebou udržiavať priaznivé prostredie pre konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva. Oznámené návrhy sú naďalej k dispozícii v elektronickej forme, bezplatne a vo všetkých úradných jazykoch EÚ, čím sa hospodárskym subjektom poskytuje možnosť, aby k nim vyjadrili svoje pripomienky. Naďalej sa bude vyvíjať úsilie na zabezpečenie zrozumiteľného právneho rámca pre hospodárske subjekty s cieľom posilniť konkurencieschopnosť európskych podnikov v EÚ a v zahraničí, pričom sa zohľadní spojenie medzi postupom podľa smernice 98/34 a postupom ustanoveným Dohodou o technických prekážkach obchodu (Technical Barriers to Trade, TBT) v kontexte Svetovej obchodnej organizácie (World Trade Organisation, WTO). [pic][pic][pic][pic][pic][pic] [1] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/34/ES z 22. júna 1998, ktorou sa stanovuje postup pri poskytovaní informácií v oblasti technických noriem a predpisov, ako aj pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti (Ú. v. ES L 204 z 21.7.1998), zmenená a doplnená smernicou 98/48/ES (Ú. v. ES L 217, 5.8.1998). [2] Akčný plán na zlepšenie regulačného prostredia, KOM(2002) 278 v konečnom znení. Pozri aj „Lepšia právna úprava pre rast a zamestnanosť v Európskej únii“, KOM(2005) 97 v konečnom znení. Presadzovanie lisabonského programu Spoločenstva: Stratégia pre zjednodušenie regulačného prostredia, KOM(2005) 535 v konečnom znení; Strategické hodnotenie programu Lepšia právna regulácia v Európskej únii , KOM(2006) 689; Druhé strategické hodnotenie programu lepšej právnej regulácie v Európskej únii , KOM(2008) 32 a Tretie strategické hodnotenie programu Lepšia právna regulácia v Európskej únii, KOM(2009) 15. [3] CEN (Európsky výbor pre normalizáciu), CENELEC (Európsky výbor pre normalizáciu v oblasti elektrotechniky) a ETSI (Európsky inštitút pre telekomunikačné normy). [4] Mandáty sú žiadosti, ktoré predstavujú výzvu určenú ESO, ktorá môže byť prijatá za určitých podmienok. [5] ELOT – Helénska organizácia pre normalizáciu. [6] UNI - Ente Nazionale Italiano di Unificazione. [7] KOM(2011) 311 v konečnom znení z 1.6.2011, KOM(2011) 315 v konečnom znení z 1.6.2011, SEK(2011) 671 v konečnom znení z 1.6.2011. [8] V mandátoch M450 M451, M458, M459, M462, M469, M470, M476 a M477 sa uvádza odkaz na smernicu 2005/32/ES. [9] KOM(2004) 674 v konečnom znení, 18.10.2004. [10] CIRCA je spoločný pracovný priestor s partnermi európskych inštitúcií. Viac informácií možno nájsť na tejto webovej lokalite URL: http://circa.europa.eu/ [11] Pozri už uvedenú poznámku po čiarou 2. [12] Pozri už uvedenú poznámku pod čiarou 2. [13] Smernica Rady 89/106/EHS z 21. decembra 1988 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov vzťahujúcich sa na stavebné výrobky (Ú. v. ES L 40, 11.2.1989, s. 12 – 26). [14] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES zo 16. decembra 2002 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. ES L 1, 4.1.2003, s. 65 – 71). [15] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v. EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13 – 35). [16] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/45/ES z 31. mája 1999 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov o klasifikácii, balení a označovaní nebezpečných prípravkov (Ú. v. ES L 200, 30.7.1999, s. 1 – 68). [17] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 zo 16. decembra 2008 o klasifikácii, označovaní a balení látok a zmesí, o zmene, doplnení a zrušení smerníc 67/548/EHS a 1999/45/ES a o zmene a doplnení nariadenia (ES) č. 1907/2006 (Ú. v. EÚ L 353, 31.12.2008, s. 1 – 1355). [18] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS – vyhlásenie Komisie (Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1 – 39). [19] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1 – 23). [20] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1830/2003 z 22. septembra 2003 o sledovateľnosti a označovaní geneticky modifikovaných organizmov a sledovateľnosti potravín a krmív vyrobených z geneticky modifikovaných organizmov a ktorým sa mení a dopĺňa smernica 2001/18/ES (Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 24 – 28). [21] Odporúčanie Komisie z 13. júla 2010 o usmerneniach pre tvorbu vnútroštátnych opatrení pre koexistenciu na predchádzanie nezámernej prítomnosti GMO v konvenčných a ekologických plodinách (Ú. v. EÚ C 200/1, 22.7.2010). [22] Smernica Komisie 2011/8/EÚ z 28. januára 2011, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2002/72/ES, pokiaľ ide o používanie Bisfenolu A v plastových fľašiach na dojčenskú výživu (Ú. v. EÚ L 26, 29.1.2011, s. 11 – 14). [23] Smernica Komisie 2002/72/ES zo 6. augusta 2002, ktorá sa týka plastových materiálov a výrobkov, ktoré prichádzajú do styku s potravinami (Ú. v ES L 220, 15.8.2002, s. 18 – 58). [24] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/62/ES z 20. decembra 1994 o obaloch a odpadoch z obalov (Ú. v. ES L 365, 31.12.1994, s. 10 – 23). [25] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES zo 6. septembra 2006 o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, ktorou sa zrušuje smernica 91/157/EHS (Ú. v. EÚ L 266, 26.9.2006, s. 1 – 14). [26] Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 764/2008 z 9. júla 2008, ktorým sa ustanovujú postupy týkajúce sa uplatňovania určitých vnútroštátnych technických pravidiel na výrobky, ktoré sú v súlade s právnymi predpismi uvedené na trh v inom členskom štáte, a ktorým sa zrušuje rozhodnutie č. 3052/95/ES (Ú. v. EÚ L 218, 13.8.2008, s. 21 – 29).