[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 12.2.2009 KOM(2009) 70 v konečnom znení PRIEBEŽNÁ SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o pokroku v Rumunsku v rámci mechanizmu spolupráce a overovania PRIEBEŽNÁ SPRÁVA KOMISIEEURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o pokroku v Rumunsku v rámci mechanizmu spolupráce a overovania 1. ÚVOD Pri vstupe Rumunska do EÚ dňa 1. januára 2007 bol zriadený mechanizmus spolupráce a overovania[1] s cieľom pomôcť Rumunsku pri odstraňovaní určitých nedostatkov v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii a monitorovaní pokroku dosiahnutého v týchto oblastiach prostredníctvom pravidelných správ. Táto správa je priebežnou správou prinášajúcou technickú aktualizáciu významného rozvoja, ktorý Rumunsko zaznamenalo počas uplynulých 6 mesiacov v rámci mechanizmu spolupráce a overovania[2]. Správa neobsahuje hodnotenie dosiahnutého pokroku. Aktualizované informácie sa týkajú iba opatrení, ktoré už boli ukončené alebo ktorých ukončenie sa očakáva za krátky čas. Oznámenie, ktoré Komisia prijala 23. júla 2008, zostáva referenčným bodom pri hodnotení pokroku dosiahnutého v súvislosti s referenčnými kritériami a pri identifikácii zostávajúcich výziev. Ďalšie hodnotenie Komisie bude nasledovať v lete 2009. 2. REFORMA SÚDNICTVA A BOJ PROTI KORUPCII: AKTUÁLNY STAV Tempo rozvoja zaznamenané v správe Komisie z júla 2008 sa udržať nepodarilo. V súvislosti s reformou súdnictva sa síce vyskytli určité pozitívne signály, výsledky sú však ťažko preukázateľné. Vláda dokončila návrh zmien a doplnení občianskeho zákonníka, návrh trestného zákona a návrhy občianskeho súdneho a trestného poriadku, ktoré je však ešte potrebné prijať. Zámer Vyššej sudcovskej rady prebrať väčšiu zodpovednosť za reformu súdnictva je síce povzbudivý, je však potrebné ho realizovať v praxi. Národný bezpečnostný úrad vytvoril operatívny systém na zaznamenávanie prípadov, pričom v tejto iniciatíve je potrebné pokračovať. Vo väčšine ostatných oblastí pretrvávajú nedostatky, ktoré Komisia identifikovala v júli. Hoci ústavný súd nedávno odmietol zmeny a doplnenia trestného poriadku[3], ktoré by výrazne obmedzili práva trestného stíhania, právny stav je aj naďalej nejasný a rozporuplný. Rumunský parlament aj naďalej bráni vyšetrovaniu niektorých významných prípadov. Prístup k judikatúre a jej zjednocovanie, zodpovednosť sudcov a nedostatky v personálnej politike a riadení súdnictva si stále vyžadujú výrazné zlepšenie. Je dôležité, aby rumunské orgány znovu dosiahli počiatočné tempo, pokiaľ ide o reformu súdnictva a boj proti korupcii, a zvrátili určité kroky spať zaznamenané v uplynulých mesiacoch[4]. 3. ZÁVER - VYHLIADKY V ďalšom hodnotení pokroku, ktoré Komisia vykoná v lete 2009, sa ukáže, do akej miery bolo Rumunsko schopné úspešne zvládnuť nedostatky zistené v reforme súdnictva a dosiahnuť presvedčivé a hmatateľné výsledky v boji proti korupcii. Pre Rumunsko bude veľmi dôležité, aby dovtedy dosiahlo významný a nezvratný pokrok. Rumunsko musí preukázať existenciu autonómne fungujúceho a stabilného súdnictva, ktoré je schopné odhaliť a sankcionovať korupciu a chrániť právny štát. To znamená predovšetkým prijať zostávajúce zákony, ktoré sú potrebné na modernizáciu právneho systému, ako aj dokázať prostredníctvom promptne vyriešených prípadov korupcie na najvyššej úrovni, že právny systém je schopný implementovať zákony nezávislým a účinným spôsobom. 4. TECHNICKÁ AKTUALIZÁCIA REFERENčNÝCH KRITÉRIÍ 4.1. Referenčné kritérium 1: Zabezpečiť transparentnejšie a účinnejšie súdne konanie, najmä posilnením kapacít a zodpovednosti Vyššej sudcovskej rady. Podať správu o vplyve nového občianskeho súdneho poriadku a trestného poriadku a monitorovať ho Rumunsko dokončilo návrh zmien a doplnení občianskeho zákonníka, návrh trestného zákona a návrhy občianskeho súdneho a trestného poriadku, ktoré je však ešte potrebné prijať. Nová vláda sa v januári 2009 rozhodla nepredložiť návrhy parlamentu. Pokiaľ ide o návrhy, je potrebné dosiahnuť politickú dohodu. Aj naďalej je potrebné vykonať hodnotenie vplyvu zákonníkov a realizovať zmysluplný proces konzultácií. Úspešná realizácia týchto zákonníkov bude závisieť od pridelenia dostatočných finančných zdrojov, od postupov pri prijímaní do zamestnania a interného presunu zamestnancov. Ústavný súd 14. januára 2009 vyhlásil, že kontroverzný zákon prijatý v októbri 2008, ktorým sa schválilo mimoriadne nariadenie vlády 60/2006 obmedzujúce práva trestného stíhania pri vyšetrovaní závažných prípadov, je protiústavný. Problémy súvisiace s týmto nariadením budú úplne vyriešené až po schválení nového trestného poriadku. Kapacita súdneho systému v Rumunsku je ešte stále nedostatočná. Počet voľných miest je aj naďalej príliš vysoký, 31. decembra 2008 bolo voľných 433 miest pre prokurátorov a 344 miest pre sudcov[5]. Štatistika poskytnutá zo strany Vyššej sudcovskej rady k 10. decembru 2008 ukazuje, že približne polovica všetkých voľných miest sa týka riadiacich funkcií[6]. Stratégia ľudských zdrojov prijatá Vyššou sudcovskou radou v novembri 2008 nenavrhuje prijatie vhodných núdzových opatrení, ako napríklad dočasný interný presun zamestnancov medzi jednotlivými úrovňami súdu a úradmi s cieľom riešiť akútny nedostatok zamestnancov[7]. Táto stratégia zatiaľ nezohľadňuje nevyhnutnú reorganizáciu súdov a prokuratúr. Významné čísla týkajúce sa aktívnych sudcov, ktorí sú v súčasnosti oprávnení kedykoľvek odísť do dôchodku, vnášajú do zložitej situácie týkajúcej sa personálneho obsadenia ďalšiu neistotu a znižujú mieru štrukturálnych reforiem[8]. Vysoký počet sudcov dočasne vyslaných do rôznych verejných inštitúcií navyše vytvára dočasné voľné miesta, ktoré nemôžu byť obsadené prostredníctvom využitia rezervného fondu vytvoreného na tento účel[9]. Rumunsko musí popri zabezpečovaní vysokej kvality výberových konaní a školení naliehavo riešiť akútne problémy týkajúce sa kapacity súdnictva. Najvyšší kasačný a odvolací súd ako ochranca judikatúry potrebuje zlepšiť svoj postup[10]. Nedostatok jednotnej a jasnej judikatúry vzbudzuje aj naďalej obavy týkajúce sa právnej istoty a transparentnosti[11]. Rumunsko zriadilo pracovnú skupinu s cieľom zlepšiť jednotnosť judikatúry, pokiaľ ide o sankcie v prípadoch korupcie. Prvé výsledky tejto pracovnej skupiny by sa mali ukázať v máji. Vplyv ostatných činností zameraných na podporu právneho zjednotenia, ako napríklad pravidelných stretnutí na úrovni odvolacích súdov, zatiaľ nie je možné posúdiť. Pokiaľ ide o transparentnosť, orgány sa zamerali na zverejňovanie rozsudkov na internetových stránkach súdov. Dňa 27. novembra 2008 prijala Vyššia sudcovská rada rozhodnutie, ktoré ukladá súdom povinnosť zverejňovať všetky relevantné rozsudky na internete. Kritériá na zabezpečenie ochrany údajov a konzistentnosti rozsudkov zverejnených súdmi však ešte stále neexistujú. IT nástroj, ktorý by umožňoval promptné zverejňovanie všetkých rozsudkov, ešte nebol spustený do prevádzky. Z celkového počtu 53 voľných miest pre súdnych vyšetrovateľov bolo do januára 2009 obsadených 44 miest. Aj napriek prijatiu nových pravidiel dočasného vysielania vyšetrovateľov, ktoré prijala Vyššia sudcovská rada dňa 27. novembra, pretrváva príliš vysoké zastúpenie vyšetrovateľov, ktorí boli dočasne vyslaní z Bukurešti Nedávne dočasné vyslania na inšpektorát sú okrem toho dôkazom, že k plnému uplatňovaniu týchto pravidiel ešte nedošlo. Inšpektorát vykonal všeobecné kontroly všetkých aktivít niektorých súdnych orgánov a tematické kontroly rôznych súdov a úradov prokuratúry. Inšpektorát zároveň predložil Ministerstvu spravodlivosti neoznámený počet návrhov legislatívnych zmien. Do dnešného dňa viedli niektoré disciplinárne inšpekcie[12] k uvaleniu disciplinárnych sankcií zo strany Vyššej sudcovskej rady[13]. 4.2. Referenčné kritérium 2: Zriadiť, ako bolo stanovené, bezpečnostný úrad, ktorý bude zodpovedať za overovanie majetku, nezrovnalostí a potenciálnych konfliktov záujmov, ako aj za vydávanie záväzných rozhodnutí, na základe ktorých bude možné prijať odrádzajúce sankcie Prijatím 60 inšpektorov dosiahol Národný bezpečnostný úrad (NBÚ) svoje počiatočné ciele týkajúce sa personálneho obsadenia. Dosiahnutie úplnej operatívnej kapacity NBÚ si však vyžaduje ďalšie investície do logistiky, vybavenia, počítačových programov na správu prípadov a do ľudských zdrojov. Do začiatku decembra vykonal NBÚ kontrolu 1500 prípadov a uložil 470 pokút z dôvodu nesplnenia lehôt na predloženie majetkových priznaní a vyhlásení o záujmoch. NBÚ zároveň predložil jeden prípad súdu a 16 prípadov prokuratúram na ďalšie preverenie. Rozsah jednotlivcov, ktorí sa podrobili vyšetrovaniu, zahŕňal členov parlamentu, ministrov, starostov, sudcov, univerzitných profesorov a policajných dôstojníkov. NBÚ sa podarilo zabrániť snahe člena jej dozorného orgánu, Národnej bezpečnostnej rady, ovplyvniť rozhodnutie úradu v istom prípade. NBÚ potrebuje preukázať, že je schopný vykonávať vyšetrovanie bez vonkajšieho zasahovania a plne spolupracovať s ostatnými štátnymi orgánmi. Je príliš skoro na to, aby bolo možné povedať, či súdnictvo účinne nadviaže na vyšetrovania úradu. 4.3. Referenčné kritérium 3: Stavať na dosiahnutom pokroku, pokračovať v profesionálnom, nezaujatom vyšetrovaní v prípadoch podozrenia z korupcie na najvyšších miestach Národné riaditeľstvo boja proti korupcii aj naďalej vykazuje stabilné a pozitívne výsledky týkajúce sa stíhania prípadov korupcie na najvyšších miestach[14]. Parlament musí zlepšiť svoj postoj k prípadom korupcie na najvyšších miestach a umožniť súdnym orgánom vyšetriť všetky odôvodnené prípady. V dvoch prípadoch bolo síce od júla 2008 povolené pokračovať vo vyšetrovaní, v ďalších dvoch prípadoch bolo však vyšetrovanie odmietnuté a v troch prípadoch bolo odložené. Aj naďalej sú hlásené prípady príliš dlhých súdnych procesov, zhovievavosti súdov a nejednotnej judikatúry v prípadoch korupcie na najvyšších miestach. Stabilitu rumunského protikorupčného rámca v druhej polovici uplynulého roka oslabili viaceré závažné spochybnenia. Zdá sa, že iniciatíva parlamentu, ktorej cieľom je zmeniť postup menovania prokurátorov, predstavuje otvorený prejav spochybnenia účinnosti systému[15]. 4.4. Referenčné kritérium 4: Prijať ďalšie opatrenia na prevenciu a boj proti korupcii, najmä v miestnej samospráve Generálny prokurátor prijal súbor opatrení s cieľom zvýšiť efektívnosť miestnych úradov prokuratúry v prípadoch korupcie. Tieto opatrenia zahŕňali analýzu príslušných obvinení vznesených v období rokov 2007 a 2008, vydanie príručky osvedčených postupov týkajúcich sa vyšetrovania prípadov korupcie, ako aj miestne stratégie boja proti korupcii, ktoré navrhlo všetkých 41 regionálnych úradov prokuratúry. Občianska spoločnosť zaznamenala niekoľko iniciatív, ktoré zahŕňajú napríklad preverovanie bezúhonnosti kandidátov do národných volieb, vytváranie akčných skupín na boj proti korupcii, odporúčania týkajúce sa preverovania bezúhonnosti v sektore zdravotníctva a monitorovanie verejných univerzít, pokiaľ ide o administratívnu a akademickú bezúhonnosť, dobrú správu vecí verejných a riadne finančné hospodárenie. Okrem toho sa realizovalo niekoľko vládnych projektov zameraných predchádzanie korupcii. Generálne riaditeľstvo pre boj proti korupcii Ministerstva správy a vnútra zaznamenalo počas prvých jedenástich mesiacov roka 2008 približne 14 % nárast vyšetrovaní prípadov korupcie v rámci ministerstva v porovnaní s predchádzajúcim rokom 2007. Je potrebné zvýšiť snahu o dosiahnutie pokroku v rámci národnej stratégie boja proti korupcii, ktorá bola prijatá v lete minulého roka. Vláda vnímala rozšírenie kompetencií Generálneho riaditeľstva pre boj proti korupcii na vyšetrovanie prípadov korupcie v rámci miestnej verejnej správy ako sporné a túto skutočnosť kritizovali aj členovia súdnictva a občianskej spoločnosti. Vláda v súlade s národnou stratégiou boja proti korupcii na roky 2008 – 2010 zriadila telefónne centrum. Zatiaľ neboli oznámené žiadne ďalšie plány na zriadenie všeobecnej horúcej linky na hlásenie trestných činov korupcie, ktorá by bola schopná zaručiť nezávislé a nestranné vyšetrovanie týchto hlásení. [1] Rozhodnutie Komisie 2006/928/ES z 13. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje mechanizmus na zaistenie spolupráce a overovania pokroku v Rumunsku na účely osobitných referenčných kritérií v oblastiach reformy súdnictva a boja proti korupcii (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 56). [2] Konečný termín predloženia tejto správy je 15. január 2009. [3] Zmeny a doplnenia boli navrhnuté prostredníctvom zákona o schválení mimoriadneho nariadenia 60/2006 a ďalej zmenené a doplnené zo strany Parlamentu. [4] Ku koncu referenčného obdobia sa v Rumunsku odohrali parlamentné voľby a bola vytvorená vládna koalícia. [5] Počet voľných miest pre prokurátorov v roku 2008 síce klesol o 107 a počet voľných miest pre sudcov zostal na takmer rovnakej úrovni s poklesom o 3 voľné miesta v roku 2008, vývoj za posledných šesť mesiacov uplynulého roka je však výnimočne negatívny vzhľadom na čistý nárast voľných miest pre sudcov o 99 miest (nárast z 245 voľných miest na 344 voľných miest) a čistý nárast voľných miest pre prokurátorov o 16 miest (nárast zo 417 voľných miest na 433 voľných miest). [6] K 10. decembru 2008 bolo na súdoch 154 voľných riadiacich funkcií z celkového počtu 309 a na prokuratúrach 219 voľných riadiacich funkcií z celkového počtu 475. [7] Generálny prokurátor v decembri informoval, že počet prokuratúr, ktoré nie sú schopné riadne fungovať, vzrástol v posledných mesiacoch z 22 na 49. V dvoch úradoch prokuratúry chýbajú prokurátori. [8] V decembri 2008 spĺňalo zákonné podmienky a bolo oprávnených odísť do dôchodku 662 sudcov a 360 prokurátorov. Presný počet aktívnych sudcov poberajúcich dôchodok nie je známy, ale odhaduje sa na niekoľko stoviek. [9] Počet dočasne vyslaných sudcov (84 sudcov a 75 prokurátorov k 16. decembru 2008) prekračuje počet miest v rezervnom fonde o viac ako 60 %. [10] Európsky súd pre ľudské práva rozhodol v dvoch prípadoch zverejnených v roku 2008 o porušení ľudských práv vyplývajúcom z nekonzistentných rozsudkov Najvyššieho kasačného a odvolacieho súdu, ktoré boli v rozpore so zásadou právnej istoty. Pozri: prípady Beian v. Rumunsko č. 30658/05, Driha v. Rumunsko č. 29556/02. [11] Napríklad, podnet Najvyššieho kasačného a odvolacieho súdu v medializovanom odvolaní v záujme práva týkajúceho sa reštitúcie majetku (stanovenom v júni 2008) ešte nebol vydaný. [12] V období medzi 1. januárom a 19. decembrom 2008 obdržal Súdny inšpektorát 5987 oznámení o zneužití právomoci súdov a na podnet Vyššej sudcovskej rady preveril 34 prípadov. Následne poslal 311 oznámení o možnom disciplinárnom postúpení prípadov disciplinárnej komisii pre sudcov vo Vyššej sudcovskej rade a 128 oznámení disciplinárnej komisii pre prokurátorov vo Vyššej sudcovskej rade. [13] Tieto disciplinárne sankcie sa týkali 18 sudcov (13 sudcov a 5 prokurátorov) a zahŕňali 3 výpovede, 1 disciplinárny presun, 10 znížení mzdy a 4 varovania. [14] V období od začiatku mája do konca novembra 2008 prednieslo Národné riaditeľstvo boja proti korupcii na súd 16 dôležitých prípadov, pričom medzi obžalovanými boli štyria členovia parlamentu, bývalý minister poľnohospodárstva, riaditelia štátnych spoločností, policajní dôstojníci a prefekti. V období medzi 30. novembrom 2008 a 21. januárom 2009 obvinilo Národné riaditeľstvo boja proti korupcii napríklad bývalého podpredsedu vlády, bývalého ministra práce, troch členov parlamentu a bývalého predsedu vlády. [15] Ústavný súd vyhlásil túto právnu iniciatívu za protizákonnú z procedurálnych dôvodov.