EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 13. 5. 2015  
COM(2015) 270 final  
  
Odporúčanie  
ODPORÚČANIE RADY  
ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2015  
 
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
ku konvergenčnému  programu  Poľska  na rok 2015  
  
 
  
 
Odporúčanie  
ODPORÚČANIE RADY  
ktoré sa týka národného programu reforiem Poľska na rok 2015  
 
a ktorým sa predkladá stanovisko Rady 
ku konvergenčnému  programu  Poľska  na rok 2015  
 
RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,  
so zreteľom na Zmluvu o  fungovaní Európskej únie, a  najmä na jej článok 121 ods. 2 a  článok 
148 ods. 4,  
so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č.  1466/97 zo 7.  júla 1997 o  posilnení dohľadu nad 
stavmi rozpočto v a o dohľade nad hospodárskymi politikami a  ich koordinácii1, a najmä na 
jeho článok 9 ods. 2,  
so zreteľom na odporúčanie Európskej komisie2, 
so zreteľom na uznesenia Európskeho parlamentu3, 
so zreteľom na závery Európskej rady,  
so zreteľom na stanovisko Výboru pre zamestnanosť,  
so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a  finančného výboru,  
so zreteľom na stanovisko Výboru pre sociálnu ochranu,  
so zreteľom na stanovisko Výboru pre hospodársku politiku,  
keďže:  
(1) Európska rada 26.  marca 2010 schválila návrh Komi sie o  iniciovaní novej stratégie 
pre rast a  zamestnanosť nazvanej Európa 2020 , založenej na posilnenej koordinácii 
hospodárskych politík. Táto stratégia sa zameriava na kľúčové oblasti, v  ktorých sú 
potrebné opatrenia na oživenie potenciálu Európy v  oblast i udržateľného rastu 
a konkurencieschopnosti.  
(2) Na základe návrhov Komisie prijala Rada 13.  júla 2010 odporúčanie týkajúce sa 
všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a  Únie (na roky 
2010 až 2014) a  21. októbra 2010 prijala rozhodnutie  týkajúce sa usmernení pre 
politiky zamestnanosti členských štátov. Tieto akty spoločne tvoria „integrované 
usmernenia“, pričom členské štáty boli vyzvané, aby ich zohľadnili vo svojej 
vnútroštátnej hospodárskej politike a  politike zamestnanosti.  
                                                 
1 Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1.  
2 COM(2015) 270.  
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 (3) Rada 8.  júla 2014 prijala odporúčanie, ktoré sa týka národného programu reforiem 
Poľska na rok 2014, a  vydala svoje stanovisko k  aktualizovanému konvergenčnému 
programu Poľska na rok 2014.  
(4) Komisia 28.  novembra 2014 prijala ročný prieskum rastu4, čo znamenalo začiat ok 
európskeho semestra koordinácie hospodárskej politiky na rok 2015. Komisia v  ten 
istý deň prijala na základe nariadenia (EÚ) č.  1176/2011 správu o  mechanizme 
varovania5, v ktorej neurčila Poľsko za jeden z  členských štátov, vo vzťahu ku 
ktorým sa vykoná  hĺbkové preskúmanie.  
(5) Európska rada 18.  decembra 2014 schválila priority pre oživenie investícií, 
zrýchlenie štrukturálnych reforiem a  vykonávanie zodpovednej fiškálnej 
konsolidácie podporujúcej rast.  
(6) Komisia 26.  februára 2015 uverejnila svoju správu o  Poľsku na rok 20156. Táto 
správa obsahovala posúdenie pokroku, ktorý Poľsko dosiahlo pri plnení odporúčaní 
pre jednotlivé krajiny prijatých 8.  júla 2014.  
(7) Poľsko predložilo 29.  apríla 2015 svoj národný program reforiem na rok 2015 
a 30. apríla 2015 svoj konvergenčný program na rok 2015. S  cieľom zohľadniť 
prepojenia medzi nimi sa obidva tieto programy posudzovali súčasne.  
(8) Poľsko sa v  súčasnosti nachádza v  preventívnej časti Paktu stability a  rastu [po 
zrušení postupu pri nadmernom deficite v  júni 2015]. V o svojom konvergenčnom 
programe na rok 2015 vláda plánuje postupne znížiť v  roku 2015 celkový deficit 
z 3,2 % HDP na 2,7  % HDP a  ďalej na 1,2  % HDP v  roku 2018. Na základe 
prognózy Komisie z  jari 2015 sa nadmerný deficit dá považovať za odstránený už 
v roku 2014, čo je jeden rok pred termínom, berúc do úvahy skutočnosť, že 
prekročenie referenčnej hodnoty 3  % HDP možno vysvetliť čistými rozpočtovými 
nákladmi na systémovú dôchodkovú reformu. Podľa konvergenčného programu 
vláda plánuje dosiahnuť strednodobý ci eľ – štrukturálny deficit vo výške 1  % HDP – 
do roku 2019. Po dosiahnutí vrcholu pomeru verejného dlhu k  HDP vo výške 51,7  % 
v roku 2015 vláda plánuje jeho zníženie na 49,1  % v roku 2018. Makroekonomický 
scenár, na ktorom sú založené tieto rozpočtové progn ózy, je vierohodný v  roku 2015 
a priaznivý v  roku 2016. Na základe celkového posúdenia sa predpokladá, že Poľsko 
v roku 2015 dodrží požadovanú úpravu smerom k  strednodobému cieľu, pretože 
čistý rast výdavkov je pod úrovňou referenčnej hodnoty. Opatrenia na  podporu 
plánovaných cieľov deficitu od roku 2016 neboli dostatočne špecifikované. 
Vzhľadom na prognózu Komisie z  jari 2015 existuje riziko určitej odchýlky od 
požadovanej úpravy v  roku 2016, pretože štrukturálna úprava nespĺňa požiadavku. 
Preto budú v  roku 2016 potrebné ďalšie opatrenia. Rada na základe svojho posúdenia 
konvergenčného programu a  s ohľadom na prognózu Komisie z  jari 2015 zastáva 
názor, že možno očakávať, že Poľsko vo všeobecnosti dodrží ustanovenia Paktu 
stability a  rastu. Daňové príjmy by sa mohli zvýšiť znížením súčasného extenzívneho 
používania znížených sadzieb DPH a  zvýšením efektívnosti daňovej správy.  
(9) Pre fiškálny rámec Poľska by bolo prínosom vytvorenie nezávislého orgánu 
zodpovedného za vykonávanie ex ante  a ex post posúdení dodržia vania fiškálnych 
pravidiel, posúdenie makroekonomických a  rozpočtových prognóz a  analýza 
dlhodobej udržateľnosti verejných financií.  
                                                 
4 COM(2014) 902.  
5 COM(2014) 904.  
6 SWD(2015) 40 final.  
 
 (10) Poľsko koncom roka 2013 zvrátilo systémovú dôchodkovú reformu z  roku 1999. 
Hoci zvrátenie systémovej dôchodkovej reformy z  roku 1999 povedie 
v krátkodobom horizonte k  určitým rozpočtovým úľavám, nezlepší sa ním dlhodobá 
udržateľnosť verejných financií, pretože krátkodobé účinky vyšších sociálnych 
príspevkov a  nižšie úrokové platby budú kompenzované vyššími dôchodkovými 
platbam i z verejného dôchodkového piliera v  budúcnosti. Celkovo sa so zvrátením 
systémovej dôchodkovej reformy z  roku 1999 spájajú v  dlhodobom horizonte určité 
riziká pre poľské verejné financie.  
(11) Výsady sociálneho zabezpečenia udelené poľnohospodárom a  baníkom na ďalej 
brzdia profesijnú mobilitu a  predstavujú značné náklady pre verejné financie. Tieto 
preferenčné systémy odrádzajú ľudí od toho, aby prešli do produktívnejších sektorov, 
vytvárajú skrytú nezamestnanosť a  z dôvodu nízkych príspevkov sú značne dotované 
daňovníkmi. Poľský poľnohospodársky sektor zamestnáva 11,4 % pracovníkov, čo je 
dvakrát viac než priemer EÚ, pričom vytvára iba 3,3 % národnej hrubej pridanej 
hodnoty. Štátne dotácie do systému sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov 
majú hodnotu takme r 1 % HDP a  na dôchodky pre baníkov 0,5 % HDP. Prepojenie 
medzi príspevkami a  dávkami je slabé a  príspevky sú väčšinou založené na paušálnej 
sadzbe. Poľnohospodárov s  vysokými príjmami nemožno systematicky vylúčiť zo 
systému, a  preto je možné systém zneuží vať. Zavedenie systému na zaznamenávanie 
a posudzovanie príjmov poľnohospodárov by predstavovalo nevyhnutný prvý krok 
smerom k  reforme systému sociálneho zabezpečenia pre poľnohospodárov.  
(12) V Poľsku pretrváva segmentácia trhu práce. Výskyt zmlúv na krátkodob é 
zamestnanie je najvyšší v  EÚ, pričom prechod od krátkodobého zamestnania 
k trvalému pracovnému pomeru je nízky a  mzdový rozdiel je najvyšší v  EÚ. Prísne 
ustanovenia o  prepúšťaní, dlhé súdne konania a  iné prekážky týkajúce sa 
zamestnancov podporujú použív anie pracovných zmlúv na dobu určitú 
a neštandardných pracovných zmlúv. Vnímanie vysokých nákladov zmlúv 
zahrnutých v  zákonníku práce navyše vedie k  nadmernému používaniu 
občianskoprávnych zmlúv  (umowy cywilno -prawne ), ktoré sú pre zamestnávateľov 
príťažli vé z dôvodu súvisiacich nižších príspevkov sociálneho zabezpečenia. Vysoký 
podiel zmlúv tohto typu, t. j. súvisiacich s  nižšími príspevkami, však môže znížiť 
kvalitu dostupného zamestnania, najmä pre mladých pracovníkov. Nezamestnanosť 
mladých ľudí je vyso ká, čo je čiastočne výsledkom nesúladu medzi ponúkanými 
a požadovanými zručnosťami uchádzačov na jednej strane a  potrebami trhu práce na 
strane druhej. Preto je potrebné pokračovať v  úsilí o  reformovanie systému 
odborného vzdelávania a  prípravy, ako aj o  zvýšenie nízkej úrovne účasti na 
celoživotnom vzdelávaní. Účasť žien na trhu práce zostáva nízka. S  cieľom riešiť 
túto otázku Poľsko zvýšilo dostupnosť predškolského vzdelávania, stále však patrí 
medzi krajiny EÚ s  najslabšími výsledkami, pokiaľ ide o  dostu pnosť služieb 
starostlivosti o  najmenšie deti.  
(13) Sektor železničnej dopravy trpí v  dôsledku vysokých poplatkov za prístup na trať 
a v dôsledku neprimeraného vnútroštátneho financovania. Postupy navrhovania 
a vykonávania projektov sú obvykle zdĺhavé a  komplik ované, čo je dôsledkom 
regulačného a  administratívneho prostredia. Zatiaľ čo nedávne legislatívne zmeny 
môžu mať pozitívny účinok na železničnú dopravu, je nepravdepodobné, že by 
ovplyvnili investičné projekty, ktoré sa začali počas programového obdobia 20 07 – 
2013. Počas obdobia 2014 – 2020 sa však výrazne zvýšilo financovanie sektora 
železničnej dopravy z  fondov EÚ.  
(14) Komisia vykonala v  rámci európskeho semestra komplexnú analýzu hospodárskej 
politiky Poľska, ktorú uverejnila v  správe o  tejto krajine na rok  2015. Zároveň 
 
 posúdila konvergenčný program, národný program reforiem a  následné opatrenia 
v nadväznosti na odporúčania adresované Poľsku v  predchádzajúcich rokoch. 
Zohľadnila nielen ich význam pre udržateľnú fiškálnu a  sociálno -ekonomickú 
politiku v  Poľsku, ale aj ich súlad s  pravidlami a  usmerneniami EÚ vzhľadom na 
potrebu posilniť celkovú správu hospodárskych záležitostí Európskej únie 
zabezpečením vstupov na úrovni EÚ do budúceho vnútroštátneho rozhodovania. Jej 
odporúčania v  rámci európskeho semestra sú premietnuté do ďalej uvedených 
odporúčaní 1 až  4. 
(15) Rada na základe tohto posúdenia preskúmala konvergenčný program Poľska a  jej 
stanovisko7 je premietnuté najmä do odporúčania 1,  
TÝMTO ODPORÚČA, aby Poľsko v  rokoch 2015 a  2016 prijalo opatrenia s  cieľom:  
1. Po náprave nadmerného deficitu dosiahnuť fiškálnu úpravu vo výške 0,5  % HDP 
smerom k  strednodobému cieľu v  obidvoch rokoch 2015 a  2016. Zriadiť nezávislú 
fiškálnu radu. Obmedziť používanie znížených sadzieb DPH.  
2. Začať s  postupom zosúladenia dôchodko vých systémov poľnohospodárov a  baníkov 
s dôchodkovými systémami ostatných pracovníkov a  prijať harmonogram 
progresívneho úplného zosúladenia; zaviesť systém posudzovania a  zaznamenávania 
príjmov poľnohospodárov.  
3. Prijať opatrenia na zníženie nadmerného využívania krátkodobého zamestnania 
a občianskoprávnych zmlúv na trhu práce.  
4. Odstrániť prekážky pre investovanie do železničných projektov.  
V Bruseli  
 Za Radu  
 predseda  
                                                 
7 Podľa článku 9 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č.  1466/97.