Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou SEK(2010)251 /* KOM/2010/0084 v konečnom znení */





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 11.3.2010 KOM(2010)84 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou SEK(2010)251 OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Správa o pokroku pri vytváraní vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou A. SÚVISLOSTI Koncom roka 2008 a počas roka 2009 zasiahla svet finančná a hospodárska kríza. Táto skutočnosť mala priamy vplyv na dopyt po energii a zapríčinila neočakávaný pád cien ropy na medzinárodných trhoch. Tento pokles cien zasa ovplyvnil ceny zemného plynu a elektriny. Spor medzi dvoma spoločnosťami mimo EÚ (Gazprom v Rusku a Naftogaz na Ukrajine) viedol k bezprecedentnej kríze v zásobovaní EÚ plynom. V období od 6. do 20. januára 2009 došlo k prerušeniu dodávok zemného plynu z Ruska do EÚ s tranzitom cez Ukrajinu, čo postihlo viaceré členské štáty. Aj rok 2009 bol dôležitým rokom, pretože 13. júla 2009 bol prijatý tretí balík pre vnútorný trhu s energiou[1]. Týmto tretím balíkom sa posilňuje regulačný rámec potrebný na to, aby sa otvorenie trhu stalo plne účinným, v záujme dosiahnutia čo najnižších cien energií, lepšej energetickej bezpečnosti a udržateľnosti. Táto správa[2] skúma, aký dosah mal opísaný vývoj na trhy EÚ s elektrinou a zemným plynom za uplynulé roky a ako by mohol ovplyvniť vývoj trhov v budúcnosti. B. VÝVOJ V KľÚčOVÝCH OBLASTIACH A NEDOSTATKY, KTORÉ EšTE TREBA RIEšIť 1. Implementácia právnych predpisov Na dobudovanie vnútorného trhu s plynom a elektrickou energiou a prípravu implementácie tretieho balíka je dôležité, aby sa predpisy súčasných smerníc správne vykonávali[3]. Európska komisia iniciovala v júni 2009 konania o porušení predpisov proti 25 členským štátom v prípade elektrickej energie a proti 21 členským štátom v prípade zemného plynu. Medzi základné porušenia predpisov patrili nedostatok transparentnosti, nedostatočné koordinačné úsilie zo strany prevádzkovateľov prenosovej sústavy na sprístupnenie maximálnej prepojovacej kapacity, chýbajúca regionálna spolupráca, chýbajúce vykonávacie opatrenia príslušných orgánov členských štátov a chýbajúce adekvátne postupy riešenia sporov[4]. V októbri 2009 Komisia začala ďalšie konania o porušení predpisov proti dvom členským štátom; tieto konania sa týkali tranzitu a skladovania plynu[5]. V dôsledku týchto konaní Komisie Európsky súdny dvor odsúdil Švédsko a Belgicko za nesprávnu implementáciu ustanovení týkajúcich sa právomocí národných regulačných orgánov, pokiaľ ide o sieťové tarify[6]. V inej veci bolo Belgicko odsúdené za neurčenie prevádzkovateľa prenosovej sústavy (TSO) zemného plynu[7]. Komisia zároveň pomáha členským štátom správne a včas (t. j. do 3. marca 2011) transponovať nové smernice tretieho balíka. Komisia uverejnila výkladové poznámky o oddelení, národných regulačných orgánoch, problematike maloobchodných trhov a o skladovaní plynu[8]. 2. Trhová integrácia Graf 1 – Hrubá mesačná spotreba elektrickej energie v EÚ-27 [pic] Zdroj: Štatistiky Eurostatu o energetike Najočividnejším dôsledkom hospodárskej krízy bol značný pokles spotreby zemného plynu a elektrickej energie. Medziročne zostávala spotreba elektrickej energie v EÚ-27 relatívne stabilná, no v apríli poklesla o 12 % a v máji o 7 %. Spotreba sa následne opäť začala oživovať, no naďalej bola značne nižšia ako v predošlých rokoch. Pokles v spotrebe zemného plynu bol ešte výraznejší. V období od januára do marca 2009 sa spotreba zemného plynu (v EÚ-27) znížila približne o štvrtinu. Tento pokles čiastočne spôsobilo prerušenie dodávok zemného plynu z Ruska cez Ukrajinu, no aj po tejto kríze bola spotreba plynu v EÚ-27 v marci 2009 o 16 % nižšia ako v marci 2008. Graf 2 – Mesačná spotreba zemného plynu v EÚ-27 [pic] Zdroj: Štatistiky Eurostatu o energetike Obchodné objemy a likvidita na veľkoobchodnom trhu V porovnaní so značným poklesom v spotrebe elektrickej energie a zemného plynu v prvej polovici roku 2009 si obchodné objemy na väčšine veľkoobchodných trhov zachovávali dobrú pozíciu. Hoci likvidita sa vo všeobecnosti zvýšila, obchodná aktivita plynárenských uzlov a obchodných miest v rámci EÚ zostáva v porovnaní s trhmi s elektrickou energiou slabá. Na trhoch s derivátmi elektriny finančná kríza podľa všetkého podporila presun ku clearingovým transakciám ako prostriedku na zníženie rizika protistrany. Pozitívnym trendom bol vývoj transakcií v obchodných uzloch v Nemecku z dôvodu integrácie zón vstupu a výstupu. Ďalším trendom je konsolidácia európskych búrz s elektrickou energiou. EEX (European Energy Exchange – Európska energetická burza) a Powernext spoločne spustili EPEX (European Power Exchange – Európska burza s elektrickou energiou), spotové burzy vo Francúzsku, Nemecku a Švajčiarsku, zatiaľ čo APX sa vzťahuje na Holandsko, Belgicko a Spojené kráľovstvo. Okrem toho Nord Pool Spot, EPEX Spot a OMEL (Španielsko) spustili projekt celoeurópskeho spájania cien. Burzy so zemným plynom boli vytvorené v Rakúsku a Dánsku, zatiaľ čo Taliansko má v pláne otvoriť burzu so zemným plynom začiatkom roku 2010. Graf 3 – Likvidita na veľkoobchodnom spotovom trhu s elektrickou energiou [pic] Regulačný rámec pre veľkoobchodné trhy s elektrickou energiou a zemným plynom priťahuje čoraz väčšiu pozornosť. Pokiaľ ide o existujúcu európsku reguláciu vo finančnej a energetickej oblasti, existuje obava, že súčasný regulačný rámec pre tieto trhy nezaisťuje účinný dohľad alebo dostatočnú transparentnosť. Komisia preto skúma možnosť legislatívnej iniciatívy v tejto oblasti v roku 2010. Komisia okrem toho začala postup na prijatie rozhodnutia, ktorým sa menia a dopĺňajú usmernenia o transparentnosti pripojené k nariadeniu (ES) č. 1775/2005. Investície do infraštruktúry V Druhom strategickom prieskume energetickej politiky uverejnenom v novembri 2008[9] sa ustanovujú priority pre EÚ v oblasti energetiky na nadchádzajúce roky. Pokiaľ ide o infraštruktúru pre zemný plyn a elektrickú energiu, prioritou je vytvoriť energetické siete a najmä riešiť cezhraničné problematické miesta, preťaženie sústavy a chýbajúce infraštruktúrne spojenia. Európsky energetický program pre oživenie (EEPO) pomáha zabezpečiť a urýchliť investície do odvetvia energetiky, čím priamo vplýva na hospodárstvo a zamestnanosť EÚ. Pomáha tiež zlepšovať bezpečnosť zásobovania najohrozenejších členských štátov a spájať „energetické ostrovy“ s ostatnými trhmi EÚ s energiou. Tento plán, ktorý schválili Rada a Parlament[10], predstavuje sumu 2,365 mld. EUR na projekty prepojovacích vedení v oblasti zemného plynu a elektrickej energie. Práca dosiahnutá v regionálnych iniciatívach[11] Regionálne iniciatívy týkajúce sa elektrickej energie sa zamerali na zlepšenie prideľovania a výpočtu kapacít s cieľom riadiť preťaženie, harmonizovať transparentnosť a integrovať trhovú rovnováhu. Stredovýchodný, stredojužný a stredozápadný región budú mať už čoskoro k dispozícii jednotný súbor aukčných pravidiel na regionálnej úrovni. V stredozápadnom regióne v súčasnosti funguje jednotný aukčný úrad na základe harmonizovaných aukčných pravidiel. Ďalším krokom je implementovať spojenie trhov na základe toku energie. Spojenie trhov sa uskutočnilo aj v prepojovacích vedeniach medzi Nemeckom a Dánskom; spojenie trhov na taliansko-slovinskej hranici sa skúma. Konzorcium búrz s energiou začalo testovať koncept spájania cien na celoeurópskej úrovni. Florentské fórum schválilo prácu projektovej koordinačnej skupiny (PCG) pre vývoj modelu na harmonizáciu medziregionálneho a celoeurópskeho (v rámci EÚ) koordinovaného riadenia preťaženia a jej prácu týkajúcu sa návrhu plánu vrátane konkrétnych opatrení. Budúca práca sa sústredí na tri implementačné projekty v rámci novej ad hoc poradnej skupiny. Pokiaľ ide o zemný plyn, regionálne iniciatívy sa v roku 2009 sústredili na päť priorít: nové prepojovacie kapacity, prístup ku kapacite plynovodov, transparentnosť, interoperabilita a bezpečnosť dodávok. Medzi najpozoruhodnejšie príklady pokroku v každej z týchto prioritných oblastí patria: spustenie tzv. postupu „open season“ na zisťovanie dopytu na trhu a prideľovanie kapacít pre prepojovacie vedenie medzi Francúzskom a Španielskom; spustenie platformy sekundárnych kapacít v Nemecku, Holandsku a Dánsku, ktorá poskytuje pevnú kapacitu na dennom základe (jeden deň vopred); uverejňovanie každodenných údajov o prepravnej kapacite a tokoch v severozápadnom regióne; preskúmanie spôsobov zlepšenia spätných tokov v rámci juho-juhovýchodného regiónu a uzavretie dohôd o prepojovacích bodoch a o alokačnom režime, ako aj implementácia spoločných obchodných postupov združenia EASEE-gas. Práce týkajúce sa bezpečnosti dodávok sa zamerali na zvýšenie úrovne pripravenosti členských štátov a na zlepšenie prístupu k zásobám a inštalovanie spätných tokov. Rôzne úrovne pokroku v implementácii regionálnych iniciatív týkajúcich sa zemného plynu a elektrickej energie nepochybne prispievajú k ďalšej integrácii trhu. V niektorých prípadoch sú výsledky celkom význačné, napríklad v regióne stredozápadnej Európy. V niektorých oblastiach, ako napríklad alokačný režim, je účinnejší pokrok podľa všetkého zložitejší napriek nepretržitým snahám regulátorov a zúčastnených strán. Okrem toho vo viacerých regiónoch nebol pokrok dostatočný na dosiahnutie úplného súladu s ustanoveniami platných nariadení o zemnom plyne a elektrickej energii, čo vyústilo do začatia konaní o porušení predpisov v júni 2009. Budúca úloha regionálnych iniciatív Budúci úspech regionálnych iniciatív záleží na tom, do akej miery sú schopné riešiť početné výzvy. Prvou výzvou je zosúladiť vzostupný prístup, tzv. „zdola nahor“, ktorý uplatňujú regionálne iniciatívy, s prístupom tretieho balíka opatrení, ktorý je skôr zostupný, tzv. „zhora nadol“, najmä v súvislosti s vypracovaním rámcových usmernení a sieťových kódexov. Po druhé, existuje riziko divergencie, ak jednotlivé regióny budú podobné problémy riešiť rôznym spôsobom. Na riešenie týchto výziev má Komisia v úmysle prijať oznámenie o budúcej úlohe a forme regionálnych iniciatív, ktoré by sa mohli venovať takým otázkam, ako je napríklad rozvoj modelu spoločného trhu, určenie zodpovedajúcej formy účasti zainteresovaných strán a nutnosť politickej podpory regionálnej integrácie zo strany členských štátov. Pozitívnym vývojom je skutočnosť, že členské štáty sa do regionálnej integrácie zapájajú čoraz viac. V júni 2009 Európska komisia a osem členských štátov z oblasti Baltského mora (Dánsko, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Fínsko a Švédsko) podpísali memorandum o porozumení týkajúce sa plánu prepojenia energetických trhov baltského regiónu (BEMIP). V decembri 2009 bolo podpísané memorandum o porozumení týkajúce sa európskeho fóra krajín strednej a východnej Európy pre integráciu energetického trhu medzi Rakúskom, Českou republikou, Nemeckom, Maďarskom, Poľskom, Slovenskom a Slovinskom. 3. Koncentrácia a konsolidácia Koncentrácia kapacít veľkoobchodného trhu s elektrinou podľa všetkého vykazuje miernu tendenciu poklesu. V sledovanom období bolo v najmenej 10 členských štátoch hlásené zníženie Herfindahl-Hirschmanovho indexu (HHI). Táto tendencia sa osobitne prejavila v Belgicku, Slovinsku a na Slovensku – hoci trh v Belgicku a na Slovensku je aj naďalej vysoko koncentrovaný. Pokrok na trhu v Slovinsku mal za následok zníženie úrovne trhovej koncentrácie. Tento pokrok je preto viditeľný skôr v jednotlivých členských štátoch ako v regiónoch. Vysokú mieru koncentrácie na veľkoobchodnom trhu s elektrickou energiou potvrdzuje skutočnosť, že stredne koncentrovaný trh existoval iba v siedmich členských štátoch[12]. Na veľkoobchodnom trhu so zemným plynom je koncentrácia naďalej vysoká. V 10 členských štátoch majú tri najväčšie veľkoobchodné subjekty 90 % podiel na trhu alebo viac[13]. Podiel troch najväčších spoločností sa znížil len v piatich členských štátoch (Belgicko, Francúzsko, Maďarsko, Taliansko a Španielsko). Značný nárast celkových trhových podielov najväčších troch dodávateľov bol zaznamenaný v Rumunsku a najmä v Bulharsku (+57 %)[14]. Na maloobchodnom trhu s elektrickou energiou bol v 14 členských štátoch podiel troch najväčších spoločností na celom maloobchodnom trhu stále nad úrovňou 80 %[15]. V porovnaní s predošlým sledovaným obdobím sa trhový podiel troch najväčších spoločností na celom maloobchodnom trhu s elektrickou energiou výrazne znížil v Maďarsku a Slovinsku. Na Slovensku trhový podiel troch najväčších spoločností narástol o 25 %, hoci ich celkový trhový podiel neprekročil 60 %. Pokiaľ ide o maloobchodné trhy so zemným plynom, je ťažké získať náležitý celkový prehľad, pretože v prípade 11 členských štátov chýbajú údaje. 4. Cenové trendy Cena ropy na medzinárodnom trhu bola pod vplyvom svetovej hospodárskej krízy. Zatiaľ čo cena ropy Brent sa v júli 2008 vyšplhala až na úroveň približne 92 EUR/barel (147 USD), ku koncu roka 2008 klesla na 27 EUR/barel (37 USD), t. j. ide o pokles o 70 %. Cena ropy Brent sa potom v roku 2009 zvýšila napriek slabému dopytu. Tento vývoj odráža obmedzenia, ktoré zaviedla organizácia OPEC, a zároveň zlepšenie nálady na trhu. Do polovice roku 2009 sa ropa Brent obchodovala približne za polovicu svojej maximálnej ceny z júla 2008. Graf 4 – Vývoj ceny ropy Brent v EUR/barel (bbl)[16] [pic] Zdroj: Platts Zmeny cien ropy majú priamy vplyv na veľkoobchodné ceny zemného plynu, pretože v mnohých dlhodobých dohodách o dodávkach plynu je jeho cena naviazaná na cenu ropy. Tieto veľkoobchodné ceny zemného plynu zasa ovplyvňujú veľkoobchodné ceny elektrickej energie. Ceny v uzloch boli podstatne nižšie ako ceny v dlhodobých zmluvách naviazané na ropu, a to z dôvodu hospodárskej krízy, zvýšenej kapacity ťažby skvapalneného zemného plynu (LNG) a úspechu nekonvenčných zdrojov plynu v Spojených štátoch. Tento cenový rozdiel síce vytvoril tlak na mechanizmus stanovovania cien v dlhodobých zmluvách na dodávky zemného plynu v kontinentálnej Európe, no vytvoril aj možnosti hospodárskej súťaže prostredníctvom pružných dodávok dojednaných v uzloch so skvapalneným plynom, pretože boli lacnejšie ako dlhodobé zmluvy. Graf 5 – Cena konkurencieschopných palív (ľavá os) v porovnaní s cenami plynu (pravá os)[17] [pic] Zdroj: Platts a BAFA V porovnávacej správe z roku 2008 sa zdôraznil nárast cien elektrickej energie a plynu ako výsledok rastúcich cien ropy na medzinárodnom trhu v priebehu prvého polroka 2008. Keď ceny ropy začali v dôsledku hospodárskej krízy padať, očakával sa začiatkom roku 2009 podobný vývoj cien plynu a elektrickej energie. V prvej polovici roku 2009 ceny plynu pre priemyselných spotrebiteľov vo väčšine členských štátov poklesli (v priemere o 7 až 12 %)[18]. V Litve, Švédsku a Poľsku klesli ceny o vyše 20 %. Vo väčšine členských štátov sa domácnostiam znížil účet za plyn o približne 8 %. V Bulharsku a Litve sa, naopak, ceny plynu pre domácnosti zvýšili o 11 % alebo viac, pravdepodobne z toho dôvodu, že tieto členské štáty majú regulované ceny a museli ich prispôsobiť trhovým cenám. Keď porovnávame prvý polrok 2009 s druhým polrokom 2008, ceny elektrickej energie zostali relatívne stabilné. Výraznejšiemu zvýšeniu cien čelili spotrebitelia elektrickej energie vo Francúzsku, Litve, Lotyšsku, Portugalsku, Slovinsku a na Slovensku (priemyselní spotrebitelia) a v Luxembursku, Slovinsku a Portugalsku (domácnosti); na opačnej strane škály ceny elektrickej energie pre priemyselných zákazníkov na Cypre, v Dánsku, Írsku, Rumunsku a Švédsku a pre domácnosti v Belgicku, na Cypre, v Poľsku, Rumunsku a vo Švédsku výrazne klesli[19]. Vo väčšine členských štátov však boli ceny v prvej polovici roka 2009 stále vyššie ako v roku 2008, hoci trend vývoja cien ropy by naznačoval oveľa výraznejší pokles cien pre koncových užívateľov. Čiastočne to možno vysvetliť určitým časovým posunom potrebným na to, aby sa zmeny cien na trhu s ropou prejavili v cenách pre koncového užívateľa. Zdá sa však, že pokles veľkoobchodných cien energie sa v cenách pre koncového užívateľa úplne neprejavil. 5. Nezávislosť prevádzkovateľov sietí Počet členských štátov, ktoré idú nad rámec súčasných požiadaviek na právne a funkčné oddeľovanie prevádzkovateľov prenosových sústav, zostal rovnaký. V roku 2009 sa objavil prvý príklad cezhraničného prevádzkovateľa prenosovej sústavy v odvetví elektrickej energie: spoločnosť E.ON predala svoju vysokonapäťovú prenosovú sieť holandskému štátnemu prevádzkovateľovi prenosovej sústavy (TenneT). Cezhraničný prevádzkovateľ prenosovej sústavy už existoval vo forme spoločnosti Gasunie vlastniacej spoločnosť GTS v Holandsku a spoločnosti Gasunie Deutschland v Nemecku. Spoločnosť RWE oznámila, že začne s predajom svojej plynovej rozvodnej siete v prvom štvrťroku 2010[20]. Tento pokrok sa uskutočnil v rámci politiky Komisie v oblasti hospodárskej súťaže. Na úrovni distribúcie bol režim oddelenia naďalej relatívne stabilný, hoci v niektorých členských štátoch sa počet prevádzkovateľov distribučných sústav zmenil. Členské štáty aj naďalej vo veľkej miere využívajú výnimky z povinnosti oddelenia na úrovni distribúcie[21]. Dá sa očakávať, že viaceré členské štáty budú musieť prispôsobiť svoj právny rámec novým požiadavkám na oddelenie v rámci tretieho balíka. 6. Účinná regulácia regulačnými orgánmi Regulačným orgánom by sa mali poskytnúť potrebné právomoci na presadzovanie súladu. Z toho dôvodu sa v júni konania Komisie vo veci porušenia predpisov zaoberali aj neexistenciou účinných systémov sankcií na vnútroštátnej úrovni v prípade porušenia nariadení o elektrickej energii a plyne. Tretí balík má potenciál zmeniť túto situáciu vďaka existencii podrobných pravidiel, ktorými sa riadia úlohy a právomoci regulačných orgánov. Od regulačných orgánov sa požaduje, aby v Únii podporovali konkurencieschopný, bezpečný a environmentálne udržateľný vnútorný trh s elektrickou energiou a plynom . Okrem toho Agentúra pre spoluprácu energetických regulačných orgánov (ACER) zabezpečí regulačný dohľad nad cezhraničnými otázkami. Prevádzkovatelia prenosových sústav sa tiež pripravujú na implementáciu tretieho balíka. Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav v odvetví elektrickej energie (ENTSOE) sa stala plne funkčnou v júli 2009. V oblasti zemného plynu bola v decembri 2009 vytvorená Európska sieť prevádzkovateľov prenosových sústav v odvetví zemného plynu (ENTSOG). Štatút a rokovací poriadok obidvoch organizácií sa bude musieť schváliť hneď po nadobudnutí účinnosti nariadenia v marci 2011. Tretí balík poveruje Komisiu úlohou určiť priority pre rámcové usmernenia a sieťové kódexy, a to po konzultácii s Agentúrou, ENTSOE, ENTSOG a inými zúčastnenými stranami. Na regulačných fórach v Madride a vo Florencii[22], ktoré sa konali v roku 2009, sa dohodlo, že práce sa začnú pilotnými projektmi s cieľom naučiť sa, ako zabezpečiť účinnosť a efektívnosť procesu. V prípade plynu sa vypracujú pilotné rámcové usmernenia a sieťový kódex o riadení preťaženia; v prípade elektrickej energie sa vypracuje pilotné rámcové usmernenie o pripojení na rozvodnú sieť. Komisia začne aj práce týkajúce sa iných rámcových usmernení a kódexov. 7. Zákaznícky rozmer Druhé občianske energetické fórum, ktoré sa konalo v septembri 2009 v Londýne, sa zaoberalo celým radom otázok týkajúcich sa zlepšenia maloobchodného trhu pre spotrebiteľov.[23] Jedno zo zvažovaných opatrení spočívalo vo vytvorení vzorových účtov a v odporúčaniach pre najlepšie postupy pri vyúčtovaní. Fórum schválilo odporúčania pre osvedčené postupy pri vyúčtovaní s cieľom poskytnúť spotrebiteľom v EÚ jednoduché, jasné a informatívne účty za plyn a elektrickú energiu. Odporúčania sa zakladajú na osvedčených postupoch pri vyúčtovaní vo viacerých krajinách EÚ. Fórum sa okrem toho zameralo na vybavovanie sťažností, inteligentné meranie spotreby a na úlohu prevádzkovateľov distribučných sústav. Reakcia spotrebiteľov – zmena dodávateľa Z poskytnutých informácií o miere zmien je ťažké získať celkový obraz o zmene dodávateľa v členských štátoch. Pokiaľ ide o elektrickú energiu, v tých členských štátoch, ktoré poskytli informácie, je celková miera zmien za celý maloobchodný trh naďalej zhruba podobná ako v roku 2007, okrem Nemecka, kde táto miera vzrástla o 1,4 % , a Švédska, kde sa táto miera zvýšila na 11,3 %. Ročná miera zmeny dodávateľa v priemyselnej veľkovýrobe bola pomerne výrazná v Českej republike, kde predstavovala 45 %, čo bolo o 12 % viac ako v predošlom roku. Švédsko, Holandsko, Taliansko a Spojené kráľovstvo zaznamenali najvyššiu mieru zmeny dodávateľa v sektore malých priemyselných podnikov a domácností[24]. Ak sa do úvahy vezme ročná miera zmeny dodávateľa vo vyjadrení na dodávaný objem, miery zmeny dodávateľa viac než 10 % sa uviedli v prípade veľkých priemyselných subjektov v Rakúsku, Bulharsku, Nemecku, Luxembursku, Poľsku, Rumunsku a Írsku[25]. V prípade plynu je k dispozícii málo konzistentných údajov o zmene dodávateľa. Z krajín, ktoré oznámili počty zmien dodávateľa podľa odberných miest oprávnených zákazníkov za celý maloobchodný trh, uviedli najvyššie úrovne Holandsko s 9,1 % a Francúzsko s 9,8 %. Najaktívnejšími trhmi podľa zmeny dodávateľa, pokiaľ ide o malé priemyselné podniky a domácnosti, sú Spojené kráľovstvo s 18,9 %, Francúzsko s 9,8 % a Holandsko s 9,1 %[26]. Z krajín, ktoré oznámili údaje podľa objemu, sa v prípade Dánska miera zmeny dodávateľa na celom maloobchodnom trhu znížila z 29 % na 16 % a v prípade Španielska došlo k podobnému poklesu na 6 %. Maďarsko, kde k zmene dodávateľa došlo v 11,8 % prípadov, je najaktívnejším trhom pre zákazníkov z malých priemyselných podnikov a domácností[27]. Medzi členskými štátmi existujú značné rozdiely v miere zmeny dodávateľa, pričom niektoré vyspelé trhy, ako napr. Spojené kráľovstvo, zaznamenávajú relatívne vysokú mieru zmeny dodávateľa a niekoľko iných štátov vykazuje v tejto oblasti nízku či dokonca žiadnu aktivitu. Z nahlásených údajov vyplýva, že na úrovni malých priemyselných podnikov a domácností sú spotrebitelia elektrickej energie zvyčajne aktívnejší ako spotrebitelia plynu. Regulované ceny Paralelná existencia otvorených energetických trhov a regulovaných cien energie je stále v členských štátoch EÚ dosť bežná. Viac ako polovica členských štátov má regulované ceny. Regulované ceny elektrickej energie a plynu majú tieto členské štáty: Bulharsko, Dánsko, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Maďarsko, Írsko, Taliansko, Litva, Poľsko, Portugalsko, Rumunsko a Slovensko. V Lotyšsku a na Cypre sú regulované ceny elektrickej energie, avšak nie plynu. Pokiaľ ide o zákazníkov spomedzi domácností, počet domácností s regulovanými cenami predstavuje v niektorých prípadoch významný podiel obyvateľstva, ako napríklad v prípade Francúzska a Talianska. Vo väčšine členských štátov sa regulácia cien neobmedzuje len na domácnosti[28]. Komisia okrem toho zaslala formálne výzvy Grécku, Litve, Poľsku, Portugalsku a Rumunsku z dôvodu zachovávania systému regulovaných cien, ktorý je v rozpore so smernicami EÚ o elektrickej energii a zemnom plyne[29]. Ďalšie prípady porušenia predpisov v súvislosti s regulovanými cenami sa riešia s Estónskom, Írskom, Talianskom a Francúzskom. Pracovná skupina pre implementáciu inteligentných rozvodných sietí na vnútornom trhu s energiou Ústredným prvkom ďalšieho rozvoja vnútorného trhu s energiou je implementácia aktívnejších a inteligentných prenosových a distribučných sústav vo forme inteligentných rozvodných sietí. Úlohou pracovnej skupiny, ktorá bola zriadená v novembri 2009, je poskytovať poradenstvo v oblasti politického a regulačného smerovania na európskej úrovni a koordinácia prvých krokov smerom k implementácii inteligentných rozvodných sietí podľa ustanovení tretieho energetického balíka. Pracovná skupina bude zhromažďovať technologické vízie a pokroky ďalších zoskupení zúčastnených strán. Záverečnú správu by mala predložiť v prvej polovici roku 2011. C. BEZPEČNOSŤ DODÁVOK Smernica 2005/89/ES o opatreniach na zabezpečenie bezpečnosti dodávok elektrickej energie a investícií do infraštruktúry sa primárne zameriava na aspekty monitorovania a podávania správ o prenose a primeranosti výroby. Cieľom smernice je zosúladiť politiky v členských štátoch, aby významné rozdiely medzi politikami členských štátov neviedli k narušeniu hospodárskej súťaže. V roku 2009 všetky členské štáty oznámili úplnú transpozíciu ustanovení tejto smernice do vnútroštátnych právnych predpisov. Cezhraničný výbor pre elektrickú energiu[30] v rámci svojich monitorovacích činností rokuje o krátkodobej primeranosti dodávok elektrickej energie. V tejto analýze sa uvádza, že rovnováha medzi výrobou a zaťažením sa vo väčšine krajín považuje za primeranú pre bezpečnú prevádzku sústavy v bežných podmienkach. V prípade plynu Komisia navrhla 16. júla 2009 nové nariadenie[31]. Týmto nariadením sa tiež zruší smernica 2004/67/ES. Zameriava sa na preventívne opatrenia, ako aj na prípravu krízového riadenia s cieľom dosiahnuť schopnosť efektívneho a koordinovaného konania v celej EÚ v prípadoch krízy a narušenia dodávok. V nariadení sa tiež zriaďuje norma pre infraštruktúru (ukazovateľ n-1), norma pre dodávky a mechanizmy spätného toku. Komisia je presvedčená, že toto nariadenie bude v roku 2010 prijaté. V kontexte hospodárskej krízy je významným problémom udržať úroveň investícií do energetickej infraštruktúry. Finančná kríza by mohla mať za následok odloženie či zrušenie investícií do energetických infraštruktúr, čím by sa zvýšilo riziko pre EÚ, že nebude disponovať dostatočnými infraštruktúrami na pokrytie budúcich potrieb dodávok, alebo sa výstavba týchto infraštruktúr oneskorí. Táto skutočnosť obzvlášť vyvoláva obavy v situácii, keď sa odvetvie energetiky musí pretvárať, aby dokázalo lepšie zvládnuť výzvy týkajúce sa zmeny klímy a energetickej bezpečnosti. EÚ s cieľom zvládnuť toto riziko a pomôcť pri hospodárskom oživení zjednodušuje financovanie projektov energetickej infraštruktúry prostredníctvom plánu hospodárskeho oživenia. Plán zahŕňa najmä 2,365 mld. EUR na podporu mnohých kľúčových projektov prepojovacích vedení v oblasti elektrickej energie a plynu. Odhodlanie Komisie podporovať investície do infraštruktúry bude pokračovať prijatím infraštruktúrneho balíka na konci roku 2010. D. ZÁVERY Finančná kríza mala v sledovanom období značný vplyv na vnútorný trh s energiou. Na jednej strane kríza vytvorila tlak na plánované investície pre možné finančné ťažkosti a neistotu na strane dodávateľov a napokon mala za následok pokles dopytu, ktorý sa prejavil viac v prípade zemného plynu ako v prípade elektrickej energie. Na druhej strane vytvorila nové príležitosti pre hospodársku súťaž, pretože v likvidných uzloch je k dispozícii viac zemného plynu za nižšie ceny. Okrem toho situácia prebytku ponuky nad dopytom na trhoch so zemným plynom môže priniesť výhodu pre konečných spotrebiteľov v tom zmysle, že ceny zemného plynu sa budú zakladať na ponuke a dopyte, a nie na cenách ropy. Hoci znížená spotreba zemného plynu a elektrickej energie mala vplyv na ceny pre konečných spotrebiteľov, pokles veľkoobchodných cien energie sa v cenách pre konečných spotrebiteľov úplne neodrazil. Ceny v prvej polovici roku 2009 boli teda stále vyššie ako v prvej polovici roku 2008. Trend vývoja maloobchodných cien bol dosť odlišný, čo by sa azda mohlo vysvetľovať nedostatočnou úrovňou integrácie trhu na maloobchodnej úrovni. Vnútroštátne regulačné orgány majú tendenciu presunúť svoju pozornosť smerom k spotrebiteľovi vrátane inštalácie inteligentných meračov ako kľúča k inteligentným rozvodným sieťam na vnútornom trhu s energiou. Ide o vítaný trend na dosiahnutie aktívnej účasti spotrebiteľov na vnútornom trhu s energiou a zvýšenej energetickej účinnosti a integráciu obnoviteľných zdrojov energie v širokom meradle, ako aj na zavedenie dodatočných energetických služieb, zvýšenie trhovej transparentnosti a ľahšiu zmenu dodávateľa. Spolupráca medzi európskymi burzami s elektrinou, ako aj pokračujúci trend rastúceho objemu obchodovania, je sľubným prejavom fungujúcich trhov. Avšak hoci existujú pozitívne prejavy na maloobchodnej i veľkoobchodnej úrovni, stupeň trhovej koncentrácie sa veľmi nezmenil. V kontexte tejto situácie Komisia ponúka investičné stimuly. Táto skutočnosť sa prejaví v infraštruktúrnom balíku. V treťom balíku prijatom v roku 2009 sa ustanovujú aj jasnejšie pravidlá špecifické pre dané odvetvie, a teda aj investičné stimuly. V rámci prípravy uplatňovania tretieho balíka Komisia vypracúva, spoločne s ERGEG, ENTSO-E a ENTSO-G, pilotné rámcové usmernenia a kódexy. Členské štáty preukážu svoju angažovanosť vo vzťahu k vnútornému trhu s energiou včasnou a správnou implementáciou tretieho balíka do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. Komisia bude zatiaľ pomáhať členským štátom pri implementácii tretieho balíka a bude naďalej pokračovať v úplnej a správnej implementácii druhého balíka vrátane postupu prostredníctvom formálnych konaní o porušení predpisov. Pre rozvoj vnútorného trhu s energiou nie sú podstatné len investície, ale aj implementácia aktívnejších prenosových a distribučných sústav v podobe inteligentných meračov a inteligentných rozvodných sústav. Komisia v prípade potreby neobmedzí svoju činnosť len na energetickú reguláciu a nebude váhať použiť svoje právomoci v zmysle právnych predpisov o hospodárskej súťaži. EÚ v rámci svojej stratégie udržateľnej, konkurencieschopnej a bezpečnej energetickej politiky čelí veľkým výzvam. Riadne fungujúci vnútorný trh s energiou je prvoradým prostriedkom vyslania správnych investičných signálov a schopnosti reagovať na celkový hospodársky pokles. Komisia prijíma opatrenia, aby zabezpečila, že trh s energiou prinesie jasné výhody pre spotrebiteľov elektrickej energie a plynu v celej EÚ. [1] Tento balík tvorí päť nových právnych aktov: Smernica 2009/72/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou, ktorou sa zrušuje smernica 2003/54/ES, smernica 2009/73/ES o spoločných pravidlách pre vnútorný trh so zemným plynom, ktorou sa zrušuje smernica 2003/55/ES, nariadenie (ES) č. 713/2009, ktorým sa zriaďuje Agentúra pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky, nariadenie (ES) č. 714/2009 o podmienkach prístupu do sústavy pre cezhraničné výmeny elektriny, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1228/2003, nariadenie (ES) č. 715/2009 o podmienkach prístupu do prepravných sietí pre zemný plyn, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1775/2005. [2] Táto správa sa zakladá na dvoch typoch zdrojov: Vnútroštátne správy, ktoré predložili národní regulátori a údaje Eurostatu o cenách pre koncových užívateľov. Vnútroštátne správy boli Komisii predložené v druhej polovici roku 2009 a vzťahujú sa najmä na rok 2008; údaje Eurostatu boli k dispozícii za prvú polovicu roku 2009 a pochádzajú z 26. januára 2010. [3] Smernica 2003/54 a smernica 2003/55. [4] IP/09/1035, pozri: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1035&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en [5] IP/09/1490, pozri: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1490&language=en [6] Vec C-274/08 (Švédsko) a vec C-474/08 (Belgicko). [7] Vec C-475/08. [8] http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/interpretative_notes/interpretative_note_en.htm [9] Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov - Druhý strategický prieskum energetickej politiky: akčný plán EÚ pre energetickú bezpečnosť a solidárnosť KOM/2008/0781 v konečnom znení. [10] Nariadenie (ES) č. 663/2009, Ú. v. EÚ L 200/52, 31.7.2009. [11] Pozri aj správu o pokroku regionálnych iniciatív ERGEG „Safeguarding the move to a single EU energy market“, november 2009. [12] Pozri tabuľku 3.1 a 3.2 v technickej prílohe. [13] Pozri tabuľku 4.2 v technickej prílohe. [14] Pozri tabuľku 4.1 v technickej prílohe. [15] Pozri tabuľku 3.4 v technickej prílohe. [16] Pozri aj Výročnú správu monitorovacieho strediska pre energetický trh za rok 2009 TREN/69693/2009 obrázok 30, s. 27. [17] Pozri aj Výročnú správu monitorovacieho strediska pre energetický trh za rok 2009 TREN/69693/2009 obrázok 52, s. 48. [18] V porovnaní s cenami v druhej polovici roku 2008. Pozri tabuľku 5.13 v technickej prílohe. [19] Pozri tabuľku 5.7 a 5.9 v technickej prílohe. [20] IP/09/410, pozri: http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/410&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en [21] Pozri obr. 7.4 v technickej prílohe. [22] www.ec.europa.eu/energy/gas_electricity/index_en.html [23] Pozri dokument Komisie MEMO/09/429 z 30.9.2009. [24] Pozri tabuľku 2.2 v technickej prílohe. [25] Pozri tabuľku 2.1 v technickej prílohe. [26] Pozri tabuľku 2.4 v technickej prílohe. [27] Pozri tabuľku 2.3 v technickej prílohe. [28] Pozri tabuľku 2.5 a 2.6 v technickej prílohe. [29] Pozri IP/09/1035 http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/09/1035&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en [30] Pozri http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/cross-border_committee_en.htm [31] Pozri KOM(2009) 363 v konečnom znení.