ODPOVEDE KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU EURÓPSKEHO DVORA AUDÍTOROV HODNOTENIE ‚JEDNOTNÉHO AUDITU‘ A SPOLIEHANIE SA KOMISIE NA PRÁCU VNÚTROŠTÁTNYCH KONTROLNÝCH ORGÁNOV V OBLASTI SÚDRŽNOSTI“ /* COM/2013/0939 final */





ODPOVEDE KOMISIE NA OSOBITNÚ SPRÁVU EURÓPSKEHO DVORA AUDÍTOROV „HODNOTENIE ‚JEDNOTNÉHO AUDITU‘ A SPOLIEHANIE SA KOMISIE NA PRÁCU VNÚTROŠTÁTNYCH KONTROLNÝCH ORGÁNOV V OBLASTI SÚDRŽNOSTI“ ZHRNUTIE II. Komisia sa stotožňuje so závermi Dvora audítorov a takisto sa domnieva, že v prípade kontroly výdavkov v oblasti súdržnosti je na programové obdobie 2007 – 2013 k dispozícii lepší systém. Zlepšeným regulačným rámcom sa zaviedol kontrolný orgán, ktorý je zodpovedný za testovanie zákonnosti a správnosti výdavkov prostredníctvom systémových auditov a auditov reprezentatívnych vzoriek operácií, ako aj za každoročné vykazovanie záverov Komisii vo forme audítorského stanoviska a kontrolnej správy. III. Komisia zdôrazňuje, že prostredníctvom regulačného rámca na obdobie rokov 2007 – 2013 sa stupeň záruky, ktorý môže dosiahnuť, výrazne zvýšil, a to najmä tým, že sa každý rok umožňuje posúdenie záruky pre každý operačný program od začiatku vykonávania. Preto by sa mali náklady na kontroly posudzovať z hľadiska nákladovej efektívnosti. Komisia berie na vedomie, že oprávnené náklady na poskytnutie technickej pomoci, ktoré majú členské štáty k dispozícii (článok 46 nariadenia č. 1083/2006) zahŕňajú náklady na audity a kontroly, rovnako ako aj na riadenie, monitorovanie a hodnotenie. Dostupné finančné prostriedky na technickú pomoc dosahujú vo väčšine prípadov 4 % z celkovej sumy pre každý program. IV. Komisia víta uznanie jej práce a značného úsilia vynaloženého v úzkej spolupráci s kontrolnými orgánmi, ktorých cieľom bolo zabezpečenie konzistentnejších prístupov a pracovných metód prostredníctvom usmernení, cielenej odbornej prípravy a opätovných kontrol, ktoré prispievajú k budovaniu kapacít. V. Záruka Komisie vychádza z posúdení kľúčových prvkov systémov riadenia a kontroly, ktoré sú založené na všetkých dostupných výsledkoch auditu. Komisia zaviedla spoľahlivý a dôkladný proces zameraný na analýzu miery chybovosti vykázanej členskými štátmi. Keď Komisia v rámci svojho poskytovania záruky nemôže potvrdiť alebo prepočítať mieru chybovosti, odhadne úroveň rizika prostredníctvom paušálnych sadzieb (5 – 10 – 25 – 100 %) namiesto nespoľahlivej vykázanej miery chybovosti. Vďaka použitiu ďalších nástrojov, akým je kumulatívne zostatkové riziko, mali útvary Komisie možnosť zvážiť dodatočné výhrady vo výročných správach o činnosti v porovnaní s predošlými rokmi. Komisia sa stále usiluje zabezpečiť, aby podávanie správ poskytlo orgánu udeľujúcemu absolutórium objektívny a spoľahlivý obraz o odhadovanom riziku, ktoré má vplyv na rozpočet EÚ pre každý členský štát, pričom tiež zohľadňuje viacročnú korekčnú kapacitu. Útvary Komisie poskytujú vo svojich výročných správach o činnosti všetky dostupné informácie úplne transparentne. VI. Komisia môže rozhodnúť o udelení statusu podľa článku 73 určitému programu až po dosiahnutí pozitívneho hodnotenia všetkých prvkov systému riadenia a kontroly. Toto posúdenie práce kontrolných orgánov si vyžaduje, aby boli dostatočné opätovné kontroly na mieste vykonané v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi. Komisia sa domnieva, že doposiaľ uplatňovala opatrný a spoľahlivý prístup, pokiaľ ide o udeľovanie statusu „jednotného auditu“ niektorým programom. VII. Prvá zarážka: Komisia má k dispozícii dôkladný proces overovania vrátane vyšetrovacích misií na mieste, aby zabezpečila správnosť a spoľahlivosť miery chybovosti, ktorú vykázali vnútroštátne kontrolné orgány. V prípade, že považuje vykázanú mieru chybovosti za nespoľahlivú, alternatívne využíva paušálne sadzby. Tento proces je doplnený o dôkladný audítorský prieskum Komisie vykonávaný od roku 2009, v rámci ktorého 269 misií zameraných na audit umožnilo preskúmanie práce kontrolných orgánov, a to aj prostredníctvom opätovných kontrol, čím sa pokrylo viac ako 90 % pridelených finančných prostriedkov. Komisia vykonáva aj audity zamerané na riziko, aby overila správnosť vykazovaných finančných opráv. Druhá zarážka: Komisia sa domnieva, že pridelenie statusu jednotného auditu sa opieralo o spoľahlivé, jednotné a transparentné kritériá. Ďalej sa domnieva, že do konca roku 2013 budú všetky požiadavky týkajúce sa týchto programov splnené. Komisia bude naďalej uplatňovať spoľahlivý prístup, ktorý bližšie objasnila v rámci plnenia svojho plánu týkajúceho sa článku 73, ktorý aktualizovala v septembri 2013. Tretia zarážka: Komisia konštatuje, že toto odporúčanie sa prijíma prostredníctvom aktualizovaného plánu a audítorského prieskumu týkajúceho sa monitorovania článku 73, ktorý bol prijatý v septembri 2013. Po prijatí prvej skupiny rozhodnutí podľa článku 73 v prvej polovici roku 2012 a na základe pilotných misií útvary Komisie vypracovali metodiku auditu, ktorá sa bude uplatňovať pri monitorovaní a ktorá zahŕňa opätovné kontroly a preskúmanie pracovných dokumentov v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi. Štvrtá zarážka: Komisia vo svojom návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach na obdobie rokov 2014 – 2020 zaviedla možnosť čistých finančných opráv v prípade výskytu vážnych nedostatkov, ktoré boli zistené po predložení ročných účtovných závierok a ktoré kontrolné orgány predtým neodhalili a/alebo nevykázali, a zákonodarca ju odsúhlasil. Komisia má v úmysle navrhnúť v rámci sekundárnych právnych predpisov, aby sa mohli paušálne opravy zvýšiť pri opakovaných porušeniach, ktoré sa týkajú rovnakých nedostatkov, pokiaľ členský štát neprijal primerané nápravné opatrenia pre tú časť systému, ktorá bola ovplyvnená a podliehala predchádzajúcej oprave. Piata zarážka: Komisia prijíma opatrenia, aby zabezpečila lepšie sekundárne právne predpisy, ako aj včasné a úplné usmernenia zakotvené v stabilnom metodickom rámci určené pre prácu kontrolných orgánov, ktoré boli vypracované na základe nazhromaždených skúseností z programového obdobia 2007 – 2013. Komisia ďalej objasní niektoré aspekty súčasných usmernení prostredníctvom písomného vysvetlenia do konca roka 2013. Komisia má navyše v súlade s nariadením pre programové obdobie 2014 – 2020 právomoc prijať prostredníctvom vykonávacích a delegovaných aktov záväzné modely a/alebo požiadavky týkajúce sa audítorskej práce kontrolných orgánov, ktoré by mali vychádzať zo skúseností a osvedčených postupov z programového obdobia 2007 – 2013. Šiesta zarážka: Komisia usudzuje, že toto odporúčanie sa už uplatňuje v rámci posúdenia vplyvu 2011 (pozri poznámku pod čiarou č. 71). Ďalej uvádza, že v oblasti zdieľaného hospodárenia a v súlade so zásadou subsidiarity o rozdelení technickej pomoci do rôznych kategórií nákladov rozhodujú členské štáty. V nariadení na obdobie rokov 2014 – 2020 navyše Komisia potvrdzuje svoj prístup založený na nákladovej efektívnosti pre oblasť súdržnosti. Z toho dôvodu novovytvorené opatrenia zamerané na využívanie prostriedkov aj v súvislosti s kontrolami „(…) dodržiavajú zásadu proporcionality so zreteľom na výšku pridelenej podpory a zohľadňujú celkový cieľ zníženia administratívneho zaťaženia subjektov zapojených do riadenia a kontroly programov“. Úvod 7. V roku 2012 prijalo GR pre regionálnu a mestskú politiku 680 a GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie (ďalej len „GR pre zamestnanosť“) 522 správ od kontrolných orgánov o systémových auditoch. Komisia analyzuje výsledky všetkých audítorských správ a využíva ich v rámci svojej úlohy dohľadu počas roka, kedy v prípade potreby iniciuje postupy prerušenia/predbežného pozastavenia platieb, ako aj v rámci procesu zabezpečovania záruky. 9. Aby bolo možné spoliehať sa na výsledky auditu a mieru chybovosti vykázané kontrolnými orgánmi a v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, GR pre regionálnu a mestskú politiku a GR pre zamestnanosť doteraz uskutočnili rozsiahly prieskum a opätovnú kontrolu práce kontrolných orgánov, ktorá je aj naďalej hlavným prieskumom GR pre regionálnu a mestskú politiku a GR pre zamestnanosť. Ak sú v práci kontrolných orgánov zistené nedostatky, v závislosti od závažnosti požadovaných zlepšení sa zavedú rozsiahle akčné plány, ktoré sú v prípade potreby doplnené o postupy prerušenia/pozastavenia platieb s cieľom opraviť tieto nedostatky a zosúladiť audítorskú prácu s normami. Tieto opätovné kontroly práce kontrolných orgánov zároveň umožnili rozsiahle budovanie kapacít spoločným používaním kontrolných zoznamov, informovaním o rizikových oblastiach, ako aj určením oblastí a riešení na zlepšenie vnútroštátneho auditu. Metodika zameraná na proces poskytovania záruky a na určenie výhrad je popísaná v prílohe 4 výročnej správy o činnosti GR pre regionálnu a mestskú politiku a GR pre zamestnanosť. Rámček 2 – Využívanie chybovosti, ktorú vykázali vnútroštátne kontrolné orgány, pri poskytovaní záruky Komisie Kontrolné orgány musia do konca roka vykázať analýzu miery chybovosti pri všetkých 434 programov EFRR/KF a ESF v primeranej lehote pre výročnú správu o činnosti, ktorej prvá verzia musí byť pripravená do konca februára (a upravená do dňa podpisu 31. marca). Komisia zdôrazňuje, že cieľom je stanoviť odhady miery chybovosti v štatisticky platnom rozsahu, alebo v prípade vzorky, ktorá je vybratá neštatistickou metódou a ktorá je predpokladaná v nariadení, je cieľom určiť užitočné ukazovatele pre odhad rizika pre platby do programov v posudzovanom roku. V prípade, že Komisia považuje vykázanú mieru chybovosti za nespoľahlivú, využíva na odhadnutie rizika aj paušálne sadzby. Komisia odkazuje vo výročných správach o činnosti na priemernú mieru rizika pre všetky programy každého členského štátu, ktoré sú založené na overenej miere chybovosti, s cieľom vyčísliť sumy zahrnuté v priebežných platbách vykonaných v posudzovanom roku vystavenému riziku. Vzhľadom na odchýlku predpokladanú v nariadení s cieľom poskytnúť kontrolným orgánom čas na vykonanie ich auditov, tento odhad rizika týkajúci sa platieb vykonaných v roku N, založený na overenej miere chybovosti hlásenej pre výdavky vykázané v roku N-1, je najlepším odhadom, ktorý bol v čase podpisu výročnej správy o činnosti k dispozícii. Od roku 2012 GR pre regionálnu a mestskú politiku a GR pre zamestnanosť takisto uvádzajú vo svojich výročných správach o činnosti priemerné kumulatívne (viacročné) zostatkové riziko pre každý členský štát, s prihliadnutím na všetky opravy vykázané členskými štátmi ako odpočítané zo všetkých žiadostí o platby až do konca roku N. 10. Podľa metodiky Komisie zameranej na poskytovanie záruky by sa ku programu s overenou mierou chybovosti nad 5 % už v prvom kroku vzniesli výhrady, pokiaľ neboli pred podpisom výročnej správy o činnosti vykonané nevyhnutné finančné opravy a akčný plán (pozri aj bod 40). 11. Komisia súhlasí s tým, že postupy stanovenia celkovej miery chybovosti Dvorom audítorov a jej posúdenie rizika pre svoje platby v roku sa líšia z dôvodov uvedených Dvorom audítorov a vzhľadom na povahu rôznych inštitucionálnych úloh. Cieľ tohto procesu je však v podstate rovnaký, t. j. posúdenie rizika pre rozpočet EÚ v danom roku. Komisia pri posudzovaní berie do úvahy všetky tieto rozdiely, najmä rozdielne načasovanie pri vyčísľovaní chýb vo verejnom obstarávaní. Dôkazom toho je skutočnosť, že ako sa ukázalo v posledných troch po sebe idúcich rokoch v prípade GR pre zamestnanosť a v dvoch po sebe idúcich rokoch v prípade GR pre regionálnu a mestskú politiku, výsledok tohto hodnotenia je v súlade s mierou chybovosti vypočítanou Dvorom audítorov. Komisia pri posudzovaní takisto zohľadňuje viacročný charakter politiky súdržnosti a korekčnú kapacitu pre každý program pomocou výpočtu kumulatívneho zostatkového rizika. Niektoré z rozdielov uvedených Dvorom audítorov budú odstránené v regulačnom rámci na programové obdobie rokov 2014 – 2020, čím sa umožní úplné vykonávanie zásady jednotného auditu. 12. Komisia privítala zásady stanovené v stanovisku Dvora audítorov č. 2/2004, ktoré boli dôležitým prvkom pre rozvoj právnych predpisov na obdobie 2007 – 2013 týkajúcich sa zriaďovania systémov riadenia a kontroly. 15. Komisia víta záver Dvora audítorov. Komisia svoj ​​systém všeobecne navrhla v súlade so zásadami „jednotného auditu“ stanovenými Dvorom audítorov (pozri aj bod 80). Hlavná výhoda uplatňovania článku 73 spočíva pre Komisiu skôr v možnosti sústrediť svoje obmedzené zdroje auditu na vysoko rizikové programy a orgány, než v možnosti celkovo znížiť svoju kontrolnú činnosť. Jednotný audit si navyše stále vyžaduje monitorovanie práce kontrolného orgánu, a preto zostáva zásadným problémom. 16. Podmienky na udelenie statusu podľa článku 73 sa vzťahujú na spoľahlivosť práce kontrolných orgánov a zároveň na skutočnosť, že systémy riadenia a kontroly fungujú dobre. Komisia preto musí vykonať značný podrobný audit v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, predtým, než môže udeliť status podľa článku 73. To tiež vysvetľuje, prečo môže byť status podľa článku 73 udelený iba po niekoľkoročnom vykonávaní programu. To zároveň znamená, že ak systém riadenia a kontroly programu nezávisle od kontrolného orgánu ešte stále nie je dostatočne spoľahlivý, programu nemôže byť udelený status podľa článku 73, aj keď je Komisia na základe svojej audítorskej činnosti spokojná s fungovaním kontrolného orgánu. Spoločná odpoveď na body 17, 18 a 19 Každé rozhodnutie o udelení statusu podľa článku 73 je špecifické pre program podliehajúci príslušnému generálnemu riaditeľstvu Komisie. Podmienky na udelenie statusu podľa článku 73 programu boli stanovené v rámci „plánu vykonávania článku 73“, o ktorom sa rokovalo s kontrolnými orgánmi v roku 2009 a 2010 a ktoré dostalo konečnú podobu 13. októbra 2010. Kontrolné orgány tak boli plne zapojené a informované o kritériách a výhodách, ktoré prináša status podľa článku 73 pre konkrétny program. Pôvodný plán bol formálne aktualizovaný v septembri 2013 po prvých rozhodnutiach o udelení statusu podľa článku 73 na začiatku roku 2012. Aktualizácia sa týka objasnenia podmienok na udelenie statusu podľa článku 73, ako aj o nápravných opatreniach, ktoré sa majú prijať, ak jedna alebo viac podmienok už nie sú (dočasne) splnené. Navyše bol spoločne navrhnutý osobitný audítorský prieskum stanovujúci metodiku a opatrenia na monitorovanie vykonávania článku 73, ktorý uskutočňujú všetky príslušné útvary Komisie na základe ich vzájomnej dohody na úrovni útvarov. Ako sa uvádza v aktualizovanom pláne a v tomto audítorskom výskume, Komisia prijme rozhodnutie o obnovení svojich auditov na mieste, keď už nie je dôvod naďalej sa spoliehať na prácu kontrolných orgánov. To môže vyplývať zo skutočnosti, že sa materiálne nedostatky nevykázali a nevzali do úvahy vo výročnom stanovisku auditu pre daný rok a kontrolný orgán sa dostatočne nevenoval žiadosti Komisie vykonať akčné plány/nápravné opatrenia. PRIPOMIENKY 27. Ako sa uvádza v zhrnutí vo výročnej správe o činnosti GR pre regionálnu a mestskú politiku za rok 2012, pokles počtu výhrad je spôsobený hlavne nápravnými opatreniami prijatými členskými štátmi a vykonaním finančných korekcií Komisiou (pozri s. 46 – 49 výročnej správy o činnosti za rok 2012 GR pre regionálnu a mestskú politiku). Prísna politika GR pre regionálnu a mestskú politiku, ktorá sa týkala varovaní, prerušení, pozastavení platieb a finančných korekcií motivovala členské štáty k tomu, aby zlepšili nedostatočné systémy riadenia a kontroly. 29. Okrem týchto dvoch ukazovateľov uvedených Dvorom audítorov Komisia sa opiera o hĺbkový proces a rôzne kroky, pričom berie do úvahy mnoho ďalších výsledkov auditu členských štátov a Únie, ako aj informácie, ktoré sa netýkajú len týchto dvoch ukazovateľov uvedených Dvorom audítorov. Výsledok tohto procesu a analýzy je podrobne opísaný v príslušných výročných správach o činnosti 2012 GR pre regionálnu a mestskú politiku a GR pre zamestnanosť (pozri s. 35 a prílohu 9 k výročnej správe o činnosti GR pre regionálnu a mestskú politiku za rok 2012 a s. 37 a prílohu 8 k výročnej správe o činnosti GR pre zamestnanosť za rok 2012). Spoločná odpoveď na bod 30 a rámček 4 Komisia uznáva zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú kontrolné orgány, a význam spočívajúci v zabezpečení správnosti a spoľahlivosti informácií vykázaných vo výročných kontrolných správach. Z tohto dôvodu Komisia vykonala rozsiahlu audítorskú prácu prostredníctvom 269 misií zameraných na audit vykonaných v priebehu rokov s cieľom posúdiť účinnosť kontrolných orgánov, ktoré pokrývajú 96 % finančných prostriedkov vyčlenených z EFRR/KF a 99 % finančných prostriedkov vyčlenených z ESF. Opätovné kontroly auditov vykonaných Komisiou na kontrolných orgánoch v rokoch 2009 – 2013 ukázali, že: –GR pre regionálnu a mestskú politiku dospelo k záveru, že v tejto fáze bolo 38 zo 47 preverovaných kontrolných orgánov spoľahlivých, –GR pre zamestnanosť dospelo k záveru, že 78 z 84 preverovaných kontrolných orgánov bolo spoľahlivých. Komisia sa preto domnieva, že dosiahla dostatočnú istotu o tom, že kontrolné orgány, ktoré pokrývajú približne 90 % vyčlenených finančných prostriedkov, konajú v súlade s článkom 62 nariadenia (ES) a poskytujú spoľahlivý základ na poskytovanie záruky Komisie a na uplatňovanie koncepcie jednotného auditu. Výsledky sú doplnené preskúmaniami kontrolných orgánov Dvorom audítorov v posledných troch rokoch. Najmä vtedy, keď má Komisia pochybnosti o správnosti a spoľahlivosti miery chybovosti vykázanej vnútroštátnymi kontrolnými orgánmi, uvádza vo svojej výročnej správe o činnosti vykázanú mieru chybovosti, ktorá sa prepočíta, ak sú k dispozícii dostatočné informácie, alebo ktorá sa nahradí paušálnou sadzbou, ak je považovaná za nespoľahlivú. Prvá zarážka: V dvoch prípadoch Komisia poznamenáva, že v prístupe k výberu vzorky boli zaznamenané určité nedostatky, ale domnieva sa, že to nemalo žiadny významný vplyv. V troch prípadoch našla Komisia nedostatky podobné tým, ktoré zaznamenal Dvor audítorov, a prijala náležité opatrenia. V jednom prípade nahlásenom Dvorom audítorov v roku 2013 pokračujú následné kontroly. Druhá zarážka: V šiestich prípadoch sa Komisia domnieva, že kontrolné orgány vykonávajú audity operácií účinným spôsobom. V zostávajúcich šiestich prípadoch sa Komisia venovala nedostatkom, ktoré zaznamenal Dvor audítorov. Tretia zarážka: V dvoch prípadoch Komisia súhlasí, že v audítorských postupoch boli určité nedostatky, a zabezpečila následnú kontrolu. Hodnotenie vykázanej miery chybovosti a výročných kontrolných správ vykonané Komisiou však viedlo k náležitým záverom, aj vzhľadom na ďalšiu audítorskú prácu vykonanú kontrolným orgánom na žiadosť Komisie tam, kde to bolo potrebné. Vo zvyšných troch prípadoch našla Komisia nedostatky podobné tým, ktoré zaznamenal Dvor audítorov, a prijala náležité opatrenia vrátane prerušenia platieb dovtedy, kým príslušný kontrolný orgán neprijme nápravné opatrenia. V dôsledku opatrení prijatých na nápravu zistených nedostatkov má Komisia od tohto momentu primeranú istotu, že okrem jedného všetky kontrolné orgány EFRR/KF a ESF preverené Dvorom audítorov vykonávajú účinnú činnosť. V prípade zostávajúceho kontrolného orgánu, ktorého činnosť označila Komisia a Dvor audítorov za neúčinnú, pokračujú nápravné opatrenia pre niektoré programy EFRR/KF a ESF. V prípade piatich kontrolných orgánov, ktoré vykázali nižšiu mieru chybovosti pre programy EFRR/KF v roku 2010, 2011 alebo 2012, je situácia takáto: – v jednom prípade nemalo nižšie vykazovanie žiadny vplyv na hodnotenie Komisie, pretože stanovisko kontrolného orgánu bolo posúdené a vo výročnej správe o činnosti za rok 2010 sa vzniesla výhrada, – v ďalšom prípade bolo kumulatívne zostatkové riziko nižšie ako 2 %, – v troch prípadoch Komisia považovala vykazovanú mieru chybovosti za nespoľahlivú a použila paušálnu sadzbu na účel poskytovania záruky; vyjadrila výhrady k príslušným výročným správam o činnosti a prerušila platby v rámci príslušných programov. Komisia navyše aktívne pracuje s týmito kontrolnými orgánmi, aby sa zlepšila spoľahlivosť ich vykázanej miery chybovosti. 31. Komisia preruší platby hneď, ako má k dispozícii dôkazy o vzniknutých problémoch vrátane tých, ktoré sa týkajú fungovania kontrolného orgánu. Podložené dôkazy o nedostatkoch vo fungovaní kontrolného orgánu po audite Komisie navyše vždy vedú k začatiu pozastavenia platieb dovtedy, kým príslušný členský štát nevykoná potrebné nápravné opatrenia. Nápravné opatrenia sa ďalej posilnia v rámci návrhov nariadení pre programové obdobie 2014 – 2020, ktoré zahŕňajú čisté finančné opravy v prípade vážnych nedostatkov, ktoré boli zistené po predložení ročných účtovných závierok a ktoré kontrolný orgán pre program predtým neodhalil/nevykázal. Spoločná odpoveď na body 32 a 33: Komisia vypracovala spoľahlivú metodiku, aby mohla overiť a potvrdiť mieru chybovosti vykázanú kontrolnými orgánmi. Závery Komisie o administratívnej previerke týkajúcej sa správnosti a spoľahlivosti miery chybovosti vykázanej vo výročných kontrolných správach sa takisto opierajú o záruku dosiahnutú vďaka rozsiahlemu audítorskému prieskumu, ktorého cieľom bolo preskúmanie práce kontrolných orgánov (pozri odpovede na bod 9). Prostredníctvom tohto procesu kontroly Komisia objasní všetky pochybnosti, ktoré môžu vzniknúť a ktoré sa týkajú správnosti a/alebo spoľahlivosti vykázanej miery chybovosti. V prípade potreby získa podrobné výsledky auditu, o ktoré sa opiera výpočet miery chybovosti, v písomnej podobe alebo počas vyšetrovacích misií na mieste. V roku 2013 útvary Komisie vykonali 12 vyšetrovacích misií na mieste pokrývajúcich 64 programov EFRR/KF v 11 členských štátoch a 15 misií pokrývajúcich 23 programov ESF v 10 členských štátoch. Komisia na základe všetkých získaných informácií upravila vykázanú mieru chybovosti pre 21 % programov EFRR/KF a 15 % programov ESF a konštatovala, že v prípade 11 % je vykázaná miera chybovosti pre všetky programy nespoľahlivá, a preto ju nahradila paušálnymi sadzbami. V prípade dvoch operačných programov ESF z celkového počtu 51 Komisia navyše zdôrazňuje, že Dvor audítorov v bode 6.34 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2012 uvádza, že nedostatky v miere chybovosti vykázanej kontrolnými orgánmi „nespochybňujú počet a dosah výhrad, ktoré GR pre zamestnanosť vznieslo v roku 2012“. V prípade ďalších 44 programov EFRR/KF Komisia konštatuje, že mierne nezhody vykázané Dvorom audítorov nespochybnili počet a dosah výhrad, ktoré GR pre regionálnu a mestskú politiku vznieslo v roku 2012. Pozri aj odpovede na body 34 a 35. 34. Komisia usudzuje, že skutočnosť, že jej odhadovaná miera chybovosti, ktorú GR pre zamestnanosť uviedlo vo výročnej správe o činnosti, je už tri roky po sebe v súlade s najpravdepodobnejšou mierou chybovosti Dvora audítorov, potvrdzuje platnosť a spoľahlivosť jej prístupu. V roku 2011 bola odhadovaná miera chybovosti GR pre zamestnanosť, ako bolo zverejnené v jeho výročnej správe o činnosti, v rozmedzí 2,0 % až 2,5 % (pozri s. 43 výročnej správy o činnosti za rok 2011) a v roku 2012 v rozmedzí 2,3 % až 3,2 % (pozri s. 37 výročnej správy o činnosti za rok 2012). Miera chybovosti Dvora audítorov dosahovala v roku 2011 2,2 % a v roku 2012 3,2 %. Komisia preto usudzuje, že miera chybovosti použitá GR pre zamestnanosť v jeho výročnej správe o činnosti za rok 2010, ktorá zodpovedá výsledkom získaným prostredníctvom vyhlásenia Dvora audítorov o záruke, je spoľahlivá. Pre programy EFRR/KF Dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2012 zároveň potvrdzuje, že odhad GR pre regionálnu a mestskú politiku týkajúci sa súm vystavených riziku na rok 2012, ktoré sa opierajú o mieru chybovosti vykázanú kontrolnými orgánmi v súvislosti s výdavkami za rok 2011, je v súlade s hodnotením Dvora audítorov (bod 5.55 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2012). Prvá zarážka: Komisia upozorňuje na to, že 51 programov uvedených Dvorom audítorov zodpovedá práci deviatich kontrolných orgánov z celkového počtu 112 kontrolných orgánov, ktoré kontrolujú fondy EFRR, ESF a Kohézny fond. Upozorňuje na to, že technický problém zistený v prípade 31 programov zoskupených do jednej vzorky nemení nič na posúdení kontrolného orgánu ani Komisie. Vo zvyšných prípadoch sa Komisia domnieva, že sú k dispozícii dostatočné informácie na vypracovanie príslušných záverov o miere chybovosti vykázanej kontrolnými orgánmi. Pozri aj odpoveď Komisie na bod 32. Druhá zarážka: Komisia oceňuje skutočnosť, že Dvor audítorov dospel k rovnakým záverom vo všetkých 138 prípadoch okrem piatich. Pokiaľ ide o spomínaných päť prípadov, ktoré sa týkajú dvoch kontrolných orgánov, Komisia potvrdzuje svoje posúdenie, ako sa uvádza vo výročnej správe o činnosti za rok 2012 po dôkladnej analýze vysvetlení od príslušných kontrolných orgánov, a zároveň potvrdzuje, že nebol žiadny dôvod na výhradu. V prípade týchto štyroch programov zoskupených do jednej vzorky sa chyba opravila v roku 2012, a preto Komisia usudzuje, že nemusela byť zahrnutá do výpočtu predpokladanej miery chybovosti. V prípade piateho programu sa Komisia domnieva, že zohľadnenie časti výdavkov, ktorá bola vylúčená z kontrolovanej množiny, by malo veľmi obmedzený vplyv na mieru chybovosti. Pozri aj odpoveď Komisie na štvrtú zarážku bodu 5.52 a bod 5.57 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2012. Komisia sa preto domnieva, že svoju úlohu dohľadu nad mierou chybovosti oznámenou kontrolnými orgánmi vykonala správne. 35. Podľa metódy použitej pri vypracovaní výročnej správy o činnosti za rok 2010 bola overená miera chybovosti jedným z prvkov, ktoré GR pre regionálnu a mestskú politiku použilo pri konečnom hodnotení programov. Nebola použitá na odhad minimálnych a maximálnych platieb vystavených riziku, ktorý sa opieral o metodiku použitú v predchádzajúcich rokoch. Ako sa jasne uvádza v jeho výročnej správe o činnosti za rok 2010 (s. 69), GR pre regionálnu a mestskú politiku odhadlo sumu vystavenú riziku v rozmedzí od 0,8 % do 1,7 % svojich platieb za rok 2010 a konštatovalo, že „mieru chybovosti vykázanú vnútroštátnymi kontrolnými orgánmi, ktorá sa vzťahuje na vykázané výdavky za rok 2009, treba vykladať opatrne pri posudzovaní fungovania systémov v roku 2010“ (s. 31). V roku 2011 a v nasledujúcich rokoch GR pre regionálnu a mestskú politiku posúdilo a overilo každú vykázanú mieru chybovosti a vo viac ako polovici prípadov uskutočnilo úpravy smerom nahor alebo použilo paušálnu sadzbu. V roku 2011 alebo 2012 v niektorých prípadoch kontrolné orgány oznámili spoľahlivú upravenú mieru chybovosti. Od roku 2011 GR pre regionálnu a mestskú politiku revidovalo svoju metodiku na základe miery chybovosti, ktorú vykázali kontrolné orgány a ktorú overili útvary Komisie, aby umožnila presnejší odhad sumy vystavenej riziku. GR pre regionálnu a mestskú politiku zároveň zaviedlo výpočet kumulatívneho zostatkového rizika, pričom bralo do úvahy finančné opravy vykonané členskými štátmi. Na tento výpočet teda GR pre regionálnu a mestskú politiku používa overenú mieru chybovosti pre všetky roky od začiatku programového obdobia vrátane miery chybovosti, ktorú kontrolné orgány následne upravili, miery chybovosti, ktorú môže prepočítať, a paušálnych sadzieb. Preto vyjadrené obmedzenia týkajúce sa miery chybovosti v čase ich vykazovania v roku 2010 nemajú žiadny vplyv na výpočet kumulatívneho zostatkového rizika Komisiou v roku 2012. Dvor audítorov potvrdil vo svojej výročnej správe 2012, že odhad GR pre regionálnu a mestskú politiku týkajúci sa súm vystavených riziku v roku 2012 je v súlade s hodnotením Dvora audítorov (bod 5.55 výročnej správy Dvora audítorov za rok 2012). Pokiaľ ide o Generálne riaditeľstvo pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie, Komisia odkazuje na odpoveď v bode 34. 36. Komisia aktívne podporovala používanie štatistickej metódy výberu vzoriek v rokoch 2012 – 2013 prostredníctvom svojho aktualizovaného usmernenia z apríla 2013, a to aj v prípade malých kontrolovaných množín operácií, s cieľom získať reprezentatívne výsledky v čoraz väčšom počte programov. Okrem toho je potrebné poznamenať, že miera chybovosti môže byť takisto reprezentatívna v prípade, že sa pri neštatistickej metóde výberu vzoriek použil formálny prístup, alebo ak kontrolovaná vzorka zaisťuje vysoké pokrytie výdavkov. Neštatistické vzorky v prípade malých kontrolovaných množín operácií sú však v súlade s nariadením a poskytujú najlepšie dostupné údaje o celkovom riziku pre príslušné programy. V takýchto prípadoch Komisia takisto zohľadňuje charakteristiky kontrolovanej množiny a rozsah auditu. Komisia musí používať tieto ukazovatele na účel poskytnutia záruky a vypočítanie kumulatívneho zostatkového rizika. V každom prípade platí, že ak Komisia považuje vykázanú mieru chybovosti za nespoľahlivú, používa paušálne sadzby. 37. Komisia súhlasí s Dvorom audítorov, že účtovanie finančných opráv je zložitá úloha vzhľadom na rozdiely v načasovaní medzi termínom na vykazovanie členských štátov a termínom na vypracovanie výročnej správy o činnosti Komisie a vzhľadom na rôznych aktérov zapojených do ich vykonávania. Na účel zohľadnenia viacročného charakteru vykonávania programov vrátane finančných opráv Komisia vypočítava kumulatívne zostatkové riziko, ktoré je ukazovateľom toho, ako sa každoročne vyvíja korekčná kapacita programu. Komisia sa usiluje o zabezpečenie toho, aby bola miera zostatkových chýb na konci programového obdobia pod prahom významnosti, s prihliadnutím na všetky finančné opravy, ktoré vznikli počas trvania programu. 38. Komisia musí pracovať s údajmi, ktoré jej členské štáty každoročne poskytnú do konca marca v súlade s požiadavkami stanovenými v právnych predpisoch a ktoré sú k dispozícii v rámci viacročného plánu pre fondy politiky súdržnosti. Prvá zarážka: Komisia musí vypočítať kumulatívne zostatkové riziko v rámci hodnotenia vo výročnej správe o činnosti ku koncu roka. Kumulatívne zostatkové riziko je ukazovateľom korekčnej kapacity programu počas niekoľkých rokov, pričom sa vezmú do úvahy informácie dostupné v čase jeho výpočtu, a to z hľadiska rizika, ako aj vykonaných finančných opráv. Pri vypracovávaní výročnej správy o činnosti má Komisia k dispozícii výkazy členských štátov o finančných opravách z predchádzajúceho roka a údaje vykázané za bežný rok pre niektoré programy. Tieto informácie môže Komisia preskúmať, keďže väčšina opráv sa iniciuje na žiadosť samotnej Komisie. Komisia navyše za posledné tri toky vykonala špecifický audit založený na rizikách pokrývajúci 68 operačných programov, aby zabezpečila, že členské štáty účinne vykonali vykázané opravy, a v prípade pochybností alebo nedostatočných dôkazov odpočíta príslušné čiastky z kumulatívnych finančných opráv, ktoré sa berú do úvahy na účely výpočtu miery zostatkových chýb. Druhá zarážka: Ako je uvedené v usmerneniach o spracúvaní chýb zverejnených vo výročnej kontrolnej správe (COCOF_11-0041-01-EN zo 7. decembra 2011), kontrolné orgány musia premietnuť mieru chybovosti založenú na všetkých zisteniach z auditov a nemali by na výpočet predpokladanej miery chybovosti brať do úvahy finančné opravy vykonané na základe svojich auditov. Pri formulovaní svojich audítorských stanovísk môžu vziať do úvahy následné udalosti vyplývajúce z finančných opráv prijatých od konca svojich auditov. Ak sú tieto opravy postačujúce pre zmiernenie predpokladanej miery chybovosti, kontrolný orgán sa môže rozhodnúť, že uvedie stanovisko bez výhrad, ale aj tak musí vykázať predpokladanú mieru chybovosti podľa výpočtov. Komisia toto pravidlo pripomenie kontrolným orgánom. Tretia zarážka: Neukončené prípady vymáhania vychádzajú z príkazov na vymáhanie, ktoré vydal členský štát, a musia sa vykonať. Táto požiadavka vyplýva z nariadenia a tieto nápravné opatrenia treba oprávnene zohľadniť. Štvrtá zarážka: V súlade s nariadením musia členské štáty vykázať akékoľvek vyňatie zahrnuté v žiadosti o platbu z predchádzajúceho roka. Ako je vysvetlené v usmernení (poznámka pod čiarou: ref. č. COCOF 10/0002/02 zo dňa 17/03/2010), vyňatia sú konečné a nemôžu byť znovu zahrnuté do následných žiadostí o platbu, s výnimkou prípadov, keď sa neskôr zistilo, že neoprávnené sumy boli správne a oprávnené. V takých prípadoch by mal certifikačný orgán opraviť tento údaj vo svojej správe. Komisia toto pravidlo pripomenie certifikačným orgánom. 39. Od vydania výročnej správy o činnosti za rok 2011 v marci 2012 sú akékoľvek prípady potenciálnej negatívnej zostatkovej miery chybovosti upravované na minimálnu hodnotu 0 v rámci postupov zavedených Komisiou s cieľom zabrániť podhodnoteniu výpočtu celkového kumulatívneho zostatkového rizika. Kumulatívne zostatkové riziko odráža celkovú korekčnú kapacitu programu, s prihliadnutím na najlepší odhad rizika, overenú mieru chybovosti a informácie o všetkých vykonaných opravách nezávisle od zdroja zistení (riadiaci orgán, certifikačný orgán alebo kontrolný orgán). Preto v extrémnych prípadoch nulové kumulatívne zostatkové riziko ukazuje, že celkové opravy, ktoré boli vykázané a spojené s výdavkami predtým zahrnutými v žiadostiach o platby Komisii, boli vyššie než odhadované kumulatívne riziko pre program v čase výpočtu. 40. Výhrady sa väčšinou opierajú o hodnotenia fungovania systému riadenia a kontroly a predpokladanú mieru chybovosti. Kumulatívne zostatkové riziko je druhý filter, na základe ktorého sa rozhodne, či sú potrebné dodatočné výhrady. Najmä, nie však výhradne, v prípade overenej miery chybovosti medzi 2 % a 5 % je možné sa rozhodnúť, či by sa mali vzniesť dodatočné výhrady. Vo výročnej správe o činnosti to rozhodne nie je hlavný, ale doplňujúci zdroj výhrad. Tento prístup sa uplatnil v 65 programoch EFRR/KF zo 67 programov uvedených Dvorom audítorov. V prípade zostávajúcich dvoch programov, ako uviedol Dvor audítorov v prílohe III svojej správy, boli vo výročnej správe o činnosti vykonané a zverejnené výnimky v súlade s metodikou výročnej správy o činnosti, pretože všetky potrebné finančné opravy boli vykonané včas na poskytnutie záruky (pozri s. 35 výročnej správy o činnosti GR pre regionálnu a mestskú politiku za rok 2012). V prípade štyroch operačných programov ESF s „predpokladanou mierou chybovosti“ prevyšujúcou 5 % už boli potrebné finančné opravy vykonané predtým, než vyšla výročná správa o činnosti GR EMPL za rok 2012. Kumulatívna miera chybovosti vypočítaná pre tieto operačné programy bola preto pod úrovňou 2 %. Podľa platného pokynu Komisie týkajúceho sa výročnej správy o činnosti za rok 2012 sa (vyčíslená výhrada) vyžaduje, len ak kumulatívne finančné riziko presahuje 2 %. Pre príslušné štyri programy sa navyše zaviedli náležité akčné plány, aby sa zabránilo vzniku týchto problémov. Komisia navyše konštatuje, že v bode 6.34 výročnej správy za rok 2012 Dvor audítorov uvádza, že nedostatky zaznamenané v miere chybovosti vykázanej kontrolnými orgánmi „nespochybňujú počet a dosah výhrad, ktoré GR EMPL vznieslo v roku 2012“. 43. K dispozícii sú dva procesy, ktoré by mali byť zreteľne rozlíšené: na jednej strane je formálne spoliehanie sa na prácu kontrolného orgánu podľa podmienok stanovených v článku 73 nariadenia, a na druhej strane je skutočnosť, že Komisia môže overiť vykázané výsledky auditu a vďaka tomu sa na ne spoliehať, pokiaľ ide o každoročné poskytnutie záruky, po jej dôkladnom hodnotení výročnej kontrolnej správy, pričom zohľadňuje jej opätovnú kontrolu na mieste. Údaje uvádzané Dvorom audítorov odrážajú obozretný prístup, ktorý uplatňuje Komisia, ako je uvedené v bode 47, a dvojitú podmienku spoliehať sa nielen na prácu kontrolného orgánu a vykázanú mieru chybovosti, ale zároveň aj na to, že všetky prvky systému riadenia a kontroly pre príslušný program sú plne účinné (pozri aj odpoveď na bod 16). Plnenie podmienok navyše nevedie automaticky k rozhodnutiu Komisie udeliť status podľa článku 73. Komisia používa odborný úsudok, aby zvážila všetky ďalšie príslušné faktory vrátane, okrem iného, významnosti a kritickosti jednotlivých operačných programov pre fond ako celok. Spoločná odpoveď na body 44 a 46 Komisia mohla oznámiť udelenie statusu podľa článku 73 až po vykonaní dostatočného auditu v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi, ktorý umožnil dosiahnuť pozitívne hodnotenie kontrolného orgánu. Okrem toho, aj keby boli prijaté rozhodnutia o udelení statusu podľa článku 73 v šiestom roku obdobia 2007 – 2013, vykonávanie programov na mieste potrvá do roku 2015 a ukončí sa do roku 2017. Zavedenie jednotného auditu môže byť navyše rozhodujúce pre zriadenie systému riadenia a kontroly pre ďalšie programové obdobie, koncepcia sa tak udrží a bude mať pozitívny vplyv až do roku 2023. Z plánu na rok 2010 jasne vyplývalo, že „prvá skupina orgánov auditu by mohla využívať alebo už využíva zásadu jednotného auditu pre niektoré programy/systémy a Komisia sa bude v zásade spoliehať na stanovisko kontrolného orgánu“. Komisia preto nemohla určiť presný časový plán pred tým, ako vykonala preskúmanie. Podmienky stanovené v nariadení, ako aj audítorské štandardy si skutočne vyžadujú, aby Komisia dosiahla spoľahlivé výsledky auditu po sporových konaniach pred tým, než sa rozhodne udeliť status podľa článku 73 konkrétnemu programu. To bolo možné len po dôkladnej opätovnej kontrole na mieste, ktorú Komisia uskutočnila v rámci svojho audítorského prieskumu „Preskúmanie práce kontrolných orgánov“ vykonávaného od roku 2009. Komisia teda uplatňovala obozretný prístup, pretože prvý status podľa článku 73 bol udelený až po prijatí výročných kontrolných správ za roky 2010 a 2011, v ktorých sa ako v prvých vykázala miera chybovosti. V rovnakom období Komisia poskytla usmernenia týkajúce sa vypracovávania týchto správ, spracúvania chýb, výberu vzoriek atď., aby tak zabezpečila spoľahlivosť a konzistentnosť prijatých údajov. Pozri aj odpoveď na bod 30. 47. Prostredníctvom posúdenia podrobných kľúčových požiadaviek a funkcií pre každý program si Komisia kladie za cieľ získať „primeranú istotu, že systémy riadenia a kontroly fungujú účinne“. Toto posúdenie sa opiera o súhrn všetkých výsledkov auditov vykonaných Komisiou a členským štátom a presahuje údaje poskytnuté jediným ukazovateľom kumulatívneho zostatkového rizika. Komisia formálne aktualizovala svoj ​​plán v septembri 2013 a zároveň bližšie objasnila kritériá, o ktoré sa opiera pri udeľovaní statusu podľa článku 73: prijatie stratégie auditu a hodnotenie súladu; primeraná istota, že systém riadenia a kontroly funguje účinne a prináša obmedzené riziká; primeraná istota, že kontrolný orgán vykonáva dobrú prácu a že sú potrebné len niektoré alebo drobné vylepšenia, pričom sa zohľadňujú kumulatívne poznatky Komisie o audite a skúsenosti s týmto kontrolným orgánom. Zároveň posudzuje výsledky auditu Dvora audítorov. 48. Na základe svojho hodnotenia sa Komisia domnieva, že na konci roka 2013 sú požiadavky na všetkých 61 programov primerané. Vo svojom hodnotení sa Komisia opierala o výsledky rozsiahlych audítorských prieskumov, ktoré sa začali v roku 2009 s cieľom účinne overiť spoľahlivosť kontrolných orgánov. Ďalej zohľadňuje všetky regulačné ustanovenia vrátane používania neštatistickej metódy výberu vzoriek v niektorých prípadoch ako najlepší odhad rizika a účinnosti systému riadenia a kontroly, ako aj „kumulatívneho zostatkového rizika“ vypočítaného pre každý program alebo skupinu programov od roku 2012, ako je uvedené vyššie. Komisia navyše konštatuje, že programy, ktoré Dvor audítorov uvádza v rámčeku 6, predstavujú 5 % celkových finančných prostriedkov EFRR/KF a menej ako 1 % celkových finančných prostriedkov ESF. Rámček 6 – Prehľad výsledkov overovania plnenia podmienok potrebných na udelenie statusu podľa článku 73, ktoré vykonal Dvor audítorov (2012) a) Prvá zarážka: Keď sa programy v rámci spoločného systému riadenia a kontroly zoskupia na účely štatistickej metódy výberu vzoriek, ako je stanovené v nariadení, Komisia nemôže počítať kumulatívne zostatkové riziko jednotlivých programov, pretože kontrolné orgány vykazujú jedinú mieru chybovosti spoločnú pre všetky zoskupené programy. Tento prístup sa uplatňuje vo všetkých prípadoch pre všetky členské štáty, keď kontrolné orgány zoskupujú programy do jednej reprezentatívnej vzorky. Šesť programov uvedených Dvorom audítorov patrí do skupiny ôsmich programov, ktoré sú súčasťou spoločného systému riadenia a kontroly. Vykázaná a overená miera chybovosti pre túto skupinu programov bola v roku 2011 na úrovni 2,64 %. Zodpovedajúce kumulatívne zostatkové riziko pre skupinu všetkých ôsmich programov, po opravách uskutočnených príslušným certifikačným orgánom, bola nižšia než 2 %. Komisia preto na záver konštatovala, že systémy sú účinné pre všetkých osem programov. Druhá zarážka: Všetky podmienky na udelenie statusu podľa článku 73 do programu boli zavedené už na začiatku roku 2012. Komisia sa aj napriek tomu rozhodla uplatniť obozretný prístup pri riešení rizika systémových chýb v špecifickom opatrení programu. Vo výročnej správe o činnosti preto vzniesla čiastočnú výhradu, aby pokryla toto riziko. Členský štát následne potvrdil, že všetky výdavky týkajúce sa tohto opatrenia boli preventívne vylúčené už v novembri 2011 a v roku 2012 sa vykonal akčný plán, aby sa zabezpečilo, že žiadne výdavky pre toto opatrenie neboli vystavené riziku. Na základe tohto záveru bola čiastočná výhrada zrušená v novembri 2012. Po dvoch auditoch na mieste sa programu udelil status podľa článku 73. Pozitívne výsledky vykázané vo výročnej kontrolnej správe za rok 2012 potvrdili toto posúdenie s overenou mierou chybovosti nižšou než 2 % a vo výročnej správe o činnosti za rok 2012 Komisia uviedla stanovisko bez výhrad. b) Prvá zarážka: · Pre dva prípady ESF a pre jeden prípad EFRR uvedených Dvorom audítorov Komisia potvrdzuje, že príslušné kontrolné orgány dostatočne uplatňovali usmernenia Komisie týkajúce sa výberu vzoriek vzhľadom na malú veľkosť súboru. Komisia upozorňuje na to, že v prípade malej kontrolovanej množiny operácií sa v nariadení umožňuje použiť mieru chybovosti zo vzorky, ktorá je vybratá na základe neštatistickej metódy. Ide o jediné dostupné ukazovatele pre odhad celkového rizika v príslušných programoch, a preto ich Komisia používa na účely poskytnutia záruky. V takýchto prípadoch Komisia takisto zohľadňuje charakteristiky kontrolovanej množiny a rozsah auditu. V dvoch prípadoch ESF bola vzhľadom na malú veľkosť súboru požiadavka na minimálne pokrytie (10 %) splnená. V prípade zostávajúceho programu EFRR sa v roku 2011 vhodne použil náhodný výber pokrývajúci predmety vysokej hodnoty a viac než 10 % výdavkov. · Okrem toho sa Komisia pri svojom posudzovaní opierala nielen o mieru chybovosti vykázanú vo výročných kontrolných správach, ale aj o ďalšie prvky nadobudnuté prostredníctvom svojej kontrolnej činnosti, ako sú napríklad opätovné kontroly viacerých auditov operácií vykonaných kontrolným orgánom a nahromadené znalosti o fungovaní príslušných systémov. · Keďže tieto prvky boli pozitívne, Komisia dospela k záveru, že má dostatočný základ pre udelenie statusu podľa článku 73 týmto trom programom. · V prípade vzorky na rok 2013 zvolili obidva kontrolné orgány štatistickú metódu výberu vzoriek vzhľadom na nárast veľkosti súboru a dolné prahové hodnoty vedúce k štatistickému výberu vzoriek stanovených v revidovaných usmerneniach o výbere vzoriek, ktoré poskytla Komisia v apríli 2013. Pozri aj odpoveď na bod 36. Tretia zarážka: Status podľa článku 73 bol týmto dvom programom udelený v júni 2012 na základe rozhodnutia, že všetky podmienky stanovené v pláne Komisie boli splnené. V tom čase Komisia preskúmala metodiku výberu vzoriek použitú kontrolným orgánom v štyroch po sebe idúcich výročných kontrolných správach od roku 2008 a zistila, že je vo všetkých štyroch prípadoch zhodná. Informácia o zmene metódy výberu vzoriek bola poskytnutá v decembri 2012 v novej výročnej kontrolnej správe, ktorá bola okamžite posúdená. Komisia na základe vlastného posúdenia konštatovala, že vylúčenie výdavkov zo súboru, z ktorého sa mala vybrať vzorka, nebolo v súlade s pravidlami. Dospela však k záveru, že táto zmena metodiky nemala žiadny vplyv na vykázanú mieru chybovosti a že si ju kontrolný orgán vybral z dôvodu nákladovej efektívnosti, pretože príslušní príjemcovia už boli v predchádzajúcich rokoch kontrolovaní a neboli zistené žiadne chyby. Komisia konštatuje, že zmena metodiky zvýšila pokrytie auditu z 5 % na 20 % v porovnaní s predošlými rokmi. Štvrtá zarážka: Operačný program, ktorý uvádza Dvor audítorov, je štvrtým najmenším operačným programom patriacim pod ESF. Ročné platby v rokoch 2010 – 2012 predstavovali v priemere 1,5 milióna EUR. Napriek jeho veľmi malej veľkosti sa článok 74, v ktorom sa stanovuje mechanizmus proporcionality kontroly pre malé operačné programy, nemohol uplatniť, pretože miera spolufinancovania pre tento operačný program presahuje 40 %. Okrem toho Komisia potvrdzuje, že mala dostatočný základ na udelenie statusu podľa článku 73 tomuto programu, ktorý má podobný vplyv ako článok 74, pretože kontrolný orgán ESF primerane uplatnil usmernenia Komisie o výbere vzoriek vzhľadom na veľmi malú veľkosť súboru, ktorý bol z veľkej časti pod hranicou požadovanou pre štatistickú metódu výberu vzoriek uvedenou Dvorom audítorov v poznámke pod čiarou č. 9 (pod hranicou 20 projektov za rok 2011 a 2012). Štatistická metóda výberu vzoriek sa preto na príslušný súbor nemohla uplatniť. Minimálne 10 % pokrytie požadované v usmerneniach o výbere vzoriek však bolo dosiahnuté. Systém riadenia a kontroly bol navyše v rámci tohto operačného programu hodnotený ako účinný a miera chybovosti vykázaná riadiacim orgánom a overená Komisiou bola stále nižšia než 2 %. c) Komisia sa domnieva, že udelenie statusu podľa článku 73 týmto dvom programom je založené na spoľahlivých, jednotných a transparentných kritériách vyplývajúcich zo zistení Dvora audítorov. V jednom z dvoch prípadov uvedených Dvorom audítorov bol systém riadenia a kontroly hodnotený ako účinný a miera chybovosti vykázaná kontrolným orgánom a overená Komisiou bola v uvedenom období (2010 – 2012) stále nižšia než 2 %. V druhom prípade zistenia Dvora audítorov nesúviseli s fungovaním kontrolného orgánu, ale s inými časťami systému riadenia a kontroly a sú sledované. Komisia sa domnieva, že nedostatky zistené v systéme riadenia a kontroly v roku 2013 nemusia nevyhnutne ovplyvniť jej spoliehanie sa na prácu kontrolného orgánu. d) Status podľa článku 73 bol týmto dvom príslušným kontrolným orgánom udelený v júni a v septembri 2012. Pripomienka Dvora audítorov sa vzťahuje na zistenia zverejnené v roku 2013. Komisia v každom prípade potvrdzuje, že po dôkladnom posúdení zistení Dvora audítorov tieto kontrolné orgány spĺňajú požiadavky potrebné na udelenie statusu podľa článku 73. V rámci svojho nedávneho spoločného audítorského prieskumu zameraného na monitorovanie článku 73 Komisia dôkladne monitoruje, či sú tieto požiadavky naďalej dodržiavané (pozri odpoveď na bod 54). Spoločná odpoveď na body 49 a 50 Ako je uvedené v aktualizovanom pláne a spoločnom audítorskom prieskume, o ktorých sa rozhodlo v septembri 2013, a ako to odráža stratégia auditu útvarov Komisie, dostatočné monitorovanie článku 73 sa vykonáva prostredníctvom analýzy vnútroštátnej správy o kontrole systému a výročných kontrolných správ (vrátane vyšetrovacích misií, v prípade potreby), preskúmania pracovných dokumentov na mieste a opätovných kontrol auditov vykonaných kontrolným orgánom a dvojstranných koordinačných stretnutí. Pozri aj odpoveď na bod 32. Spoločná odpoveď na body 51 a 53. Plán mal spĺňať funkciu strategického dokumentu pre stanovenie podmienok potrebných na udelenie statusu podľa článku 73 a na účely monitorovania, a nie funkciu metodického dokumentu. Po prijatí prvej skupiny rozhodnutí podľa článku 73 v prvej polovici roku 2012 bola vyvinutá metodika na vykonávanie monitorovacích misií a bol zdokonalený nový prieskum na základe skúseností z dvoch pilotných misií vykonaných v roku 2012, ktorý zahŕňal preskúmanie opätovných kontrol a pracovných dokumentov. V súlade s aktualizovaným plánom, spoločným audítorským prieskumom a stratégiou auditu bude v zásade každý druhý rok vykonaná monitorovacia misia pre každý kontrolný orgán, ktorému bol udelený status podľa článku 73. Tieto monitorovacie misie zahŕňajú preskúmanie opätovných kontrol a pracovných dokumentov v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi. Spoločná odpoveď na body 54 a 55 GR pre regionálnu a mestskú politiku vo svojej výročnej správe o činnosti za rok 2012 uviedlo, že monitorovanie programov so statusom jednotného auditu ukázalo, že podmienky potrebné na udelenie tohto statusu sú stále plnené, keďže kontrolné orgány náležite vykázali nové nedostatky niektorých z príslušných programov. Príslušné kontrolné orgány teda naďalej primerane pracovali. V septembri 2013 Komisia formálne aktualizovala svoj ​​pôvodný plán a schválila audítorský prieskum, ktorým stanovila metodiku a postup monitorovania statusu „jednotného auditu“. Príloha I aktualizovaného plánu obsahuje prehľad opatrení/nápravných opatrení v prípade, že jedna alebo viac z počiatočných podmienok potrebných na uplatňovanie zásady jednotného auditu už nie sú dodržiavané. Komisia monitoruje všetky príslušné programy, a to aj prostredníctvom opätovných kontrol. Na konci roku 2013 monitorovanie Komisie pokrýva 19 operačných programov so statusom udeleným podľa článku 73 siedmim kontrolným orgánom v súlade s metodikou auditu Komisie. Špecifické nápravné opatrenia sa vykonávajú v prípade štyroch kontrolných orgánov. GR pre zamestnanosť nezistilo žiadne problémy vo svojej výročnej správe o činnosti 2012 odôvodňujúce prehodnotenie operačných programov, v prípade ktorých sa udelil status podľa článku 73 v roku 2012. Nemuseli sa preto iniciovať žiadne nápravné opatrenia s cieľom zrušiť alebo pozastaviť status jednotného auditu udelený v roku 2012. Komisia navyše začala monitorovacie misie zamerané na tieto operačné programy koncom roka 2013. 56. Uzatvorenie programu sa bude opierať o rozsiahle audítorské a monitorovacie činnosti vykonané v tomto období, ktoré boli zamerané najmä na ročné hodnotenie kumulatívneho zostatkového rizika programom. Pozri aj odpoveď na body 49 až 59 o aktualizovanom pláne a audítorskom prieskume týkajúcom sa monitorovania. Komisia takisto upozorňuje na skutočnosť, že uplatňovanie koncepcie jednotného auditu bude pokračovať aj v období 2014 – 2020, ako je stanovené v článku 140 ods. 3 nariadenia o spoločných ustanoveniach [poznámka pod čiarou: „V prípade operačných programov, v prípade ktorých Komisia dospeje k záveru, že sa môže spoľahnúť na stanovisko kontrolného orgánu, sa s kontrolným orgánom môže dohodnúť na obmedzení vykonávania vlastných auditov Komisie na mieste s cieľom kontroly práce kontrolného orgánu, pokiaľ neexistuje dôkaz o nedostatkoch v práci kontrolného orgánu za ten účtovný rok, za ktorý prijala účty Komisia.“]. 60. Počas prvých rokov vykonávania auditu Komisia vydala usmernenia, ktoré sú dôležité pre činnosť kontrolných orgánov (týkajú sa napríklad hodnotenia súladu, stratégie auditu, hodnotenia systémov riadenia a kontroly, metód výberu vzoriek). Tento usmerňovací dokument bol vydaný v stanovenej lehote na začiatku programového obdobia (pozri bod 62). Spoločná odpoveď na bod 61 a rámček 8 Usmernenia týkajúce sa zložitých otázok, ako napríklad tých, ktoré uviedol Dvor audítorov, musia byť založené na osvedčených a neosvedčených postupoch určených v prvých rokoch vykonávania. Návrh usmernení je predmetom diskusií počas viacerých technických stretnutí s kontrolnými orgánmi pred tým, než dostane konečnú podobu v rámci stretnutia výboru pre koordináciu fondov. Toto bol najmä prípad usmernenia o spracúvaní chýb, o ktorom sa pred jeho zverejnením dlho rokovalo s kontrolnými orgánmi. 66. Prvá zarážka: Komisia súhlasí s tým, že tieto povinné údaje môžu byť ďalej doplnené prostredníctvom doplňujúcich usmernení, pokiaľ ide o výsledky operácií. Komisia má v úmysle v tomto smere poskytnúť kontrolných orgánom dodatočné písomné vysvetlenie do konca roka 2013. Druhá zarážka: Komisia dostane na požiadanie dodatočné informácie o výsledkoch auditov operácií, a to buď v písomnej podobe, alebo počas vyšetrovacích misií na mieste, na základe jej posúdenia rizika (pozri odpoveď na bod 32). Komisia zváži možnosť vydania ďalšieho písomného vysvetlenia k tejto otázke. Tretia zarážka: Pri uzatváraní programu sú už kontrolné orgány povinné vykonať viacročné hodnotenie fungovania systémov riadenia a kontroly, ako aj korekčnej kapacity pri uzatváraní (pozri usmernenie o uzatváraní vydané v roku 2013). Štvrtá zarážka: Vplyvu následných udalostí na audítorské stanovisko sa čiastočne venujú usmernenia o spracúvaní chýb vydané v decembri 2011, pokiaľ ide o „pozitívne“ udalosti. Komisia zváži možnosť vydania ďalšieho písomného vysvetlenia k tejto otázke. Komisia predložila návrhy zahrnúť všetky predchádzajúce aspekty do vykonávacích/delegovaných aktov pre programové obdobie 2014 – 2020 s cieľom lepšie harmonizovať vykonávanie. 67. Nariadenie a z neho vyplývajúce usmernenia vydané Komisiou zohľadňujú medzinárodné audítorské štandardy, ale musia odrážať osobitosti a terminológiu, ktoré sa používajú v oblasti politiky súdržnosti. Spoločná odpoveď na body 68 až 69 Rozsiahla audítorská práca, ktorej cieľom je preskúmanie práce kontrolných orgánov od roku 2009, zahŕňa aj komplexné cvičenie zamerané na budovanie kapacít s príslušnými kontrolnými orgánmi. To umožnilo výmenu osvedčených postupov so všetkými kontrolnými orgánmi prostredníctvom ďalších usmernení a technických stretnutí. 72. Komisia pokračuje v poskytovaní odbornej prípravy kontrolným orgánom zameranej najmä na techniky výberu vzoriek, audítorskú prácu pred uzavretím programového obdobia 2007 – 2013 a audit pre nové programové obdobie. 73. Komisia konštatuje, že udelenie statusu podľa článku 73 v prípade niektorých programov neznižuje rozsah jej kontrolnej činnosti. Hlavná výhoda spočíva pre Komisiu v možnosti sústrediť svoje obmedzené zdroje auditu na vysoko rizikové programy a orgány a nebude nútená celkovo znížiť svoju kontrolnú činnosť. Vykonávanie jednotného auditu okrem toho neznamená, že sa nebude vykonávať žiadny audit. Monitorovacie a následné misie sú naďalej nevyhnutné na zabezpečenie nepretržitej spoľahlivosti audítorskej práce vnútroštátnych kontrolných orgánov. Spoločná odpoveď na body 74 a 76 Komisia zdôrazňuje, že prostredníctvom regulačného rámca na obdobie rokov 2007 – 2013 sa stupeň záruky, ktorý je možné dosiahnuť výrazne zvýšil, a to najmä tým, že sa každý rok od začiatku plnenia umožňuje posúdenie záruky pre každý operačný program. Preto by sa mali náklady na kontroly posudzovať skôr z hľadiska nákladovej efektívnosti než v absolútnom meradle. Komisia konštatuje, že fondy môžu prostredníctvom technickej pomoci financovať prípravné, riadiace, monitorovacie, hodnotiace, informačné a kontrolné činnosti programov. 77. Po rokoch vysokej miery chybovosti zaznamenanej v období rokov 2000 – 2006 sa Komisia rozhodla navrhnúť posilnené ustanovenia o riadení a kontrole vrátane štatistickej metódy výberu vzoriek na obdobie rokov 2007 – 2013. Súčasný legislatívny rámec do veľkej miery odzrkadľuje tieto návrhy. Komisia konštatuje, že v súčasnom programovom období je miera chybovosti výrazne nízka. 78. Komisia očakáva, že náklady na kontrolu počas programového obdobia 2014 – 2020 budú aj naďalej stabilné. Vďaka rôznym zjednodušeniam auditu uvedeným v tomto nariadení zníženie administratívneho zaťaženia (napríklad znížené požiadavky na podávanie správ a rozšírené využívanie zjednodušených nákladových opatrení) alebo použitie aktualizovaných usmernení o výbere vzoriek môžu viesť k značnému uľahčeniu úsilia v oblasti auditu. To by viac než kompenzovalo dodatočné úsilie potrebné na vykonávanie auditu účtovných závierok a preskúmanie vyhlásenia hospodáriaceho subjektu. Spoločná odpoveď na body 79 a 80 Komisia víta záver Dvora audítorov. Komisia zároveň konštatuje, že členské štáty a Komisia posilnili rámec vnútornej kontroly na programové obdobie 2007 – 2013 v porovnaní s predchádzajúcimi obdobiami. Komisia usudzuje, že to prispieva k zabezpečeniu spoľahlivých kapacít v oblasti auditu v rámci Únie. 83. Komisia zaujala k rizikám zisteným Dvorom audítorov túto pozíciu: Prvá zarážka: Komisia od roku 2009 vykonala rozsiahle audity na mieste s cieľom preskúmať prácu kontrolných orgánov. Vykonala 269 auditov a preskúmala 47 kontrolných orgánov pre EFRR a 84 kontrolných orgánov pre ESF. To pokrýva približne 96 % celkových pridelených prostriedkov EFRR a 99 % celkových pridelených prostriedkov ESF. Tieto preskúmania umožnili Komisii poskytnúť poradenstvo, prispieť k budovaniu kapacít a prepočítať mieru chybovosti, prípadne ju nahradiť paušálnymi sadzbami, ak bola považovaná za nespoľahlivú. Celkovo možno povedať, že Komisia má zavedený dôkladný postup na overovanie spoľahlivosti miery chybovosti vykázanej kontrolnými orgánmi, ktorá sa v prípade potreby reviduje. Skutočnosť, že miera chybovosti vykázaná vo výročných správach o činnosti GR pre zamestnanosť a GR pre regionálnu a mestskú politiku je v súlade s mierou chybovosti stanovenou Dvorom audítorov potvrdzuje spoľahlivosť systému auditu a podávania správ. Druhá zarážka: Komisia zároveň zaviedla ucelenú metodiku zameranú na overovanie a potvrdzovanie miery chybovosti vykázanej kontrolnými orgánmi vrátane, v prípade potreby, dodatočných žiadostí o informácie a/alebo vyšetrovacie misie na mieste (v roku 2013 bolo vykonaných 64 operačných programov EFRR/KF v 11 členských štátoch a 23 operačných programov ESF v 10 členských štátoch). Dobré poznatky o fungovaní veľkého počtu kontrolných orgánov, ktoré Komisia získala prostredníctvom svojho rozsiahleho audítorského prieskumu, sa v jej hodnotení vykázanej miery chybovosti ukázali byť veľmi užitočné. Tretia zarážka: Komisia sa domnieva, že kumulatívne zostatkové riziko, ktoré zohľadňuje mieru chybovosti a finančné opravy v rámci celého programového obdobia, je ukazovateľom celkovej korekčnej kapacity programov, ktoré Komisia každý rok hodnotí vo svojich výročných správach o činnosti. Opiera sa o všetky dostupné vykázané údaje za predchádzajúce roky a najlepší odhad v posudzovanom roku. Pomáha to Komisii riešiť najmä, ale nie výlučne, situáciu programov, ktorých overená ročná miera chybovosti je medzi 2 % a 5 %. Takéto programy, ktorých sa v minulosti netýkali žiadne výhrady, môžu byť teraz predmetom výhrady a následne súdnych konaní (prerušenia/pozastavenia platieb/finančné opravy). Vďaka použitiu kumulatívneho zostatkového rizika sa voči ďalším programom vznesú výhrady, čím sa zmierni riziko vymedzené Dvorom audítorov, ktoré spočíva v podhodnotení rizík pre tieto programy. Komisia navyše za posledné tri toky vykonala špecifický audit založený na rizikách s cieľom zabezpečiť, že opravy, ktoré za posledné tri roky vykázalo 68 operačných programov, boli účinne vykonané, a v prípade pochybností alebo nedostatočných dôkazov odpočíta príslušné čiastky z kumulatívnych finančných opráv, ktoré sa berú do úvahy na účely výpočtu miery zostatkových chýb. Komisia sa stále usiluje zabezpečiť, aby podávanie správ poskytlo orgánu udeľujúcemu absolutórium objektívny a spoľahlivý obraz o odhadovanom riziku, ktoré má vplyv na rozpočet EÚ pre každý členský štát, pričom zohľadňuje aj viacročnú korekčnú kapacitu. Útvary Komisie poskytujú všetky dostupné informácie v plnej transparentnosti vo svojich výročných správach o činnosti. Komisia každý rok dôkladne preskúma mieru chybovosti vykázanú kontrolnými orgánmi. Tento proces overovania spolu s rozsiahlymi výsledkami zo svojich audítorských prieskumov umožňuje Komisii zverejniť úplnú a spoľahlivú overenú mieru chybovosti vo výročných správach o činnosti a v prípade potreby vzniesť náležité výhrady. Komisia sa domnieva, že skutočnosť, že jej odhadovaná miera chybovosti uvedená vo výročnej správe o činnosti je tri roky po sebe pre GR pre zamestnanosť a dva roky po sebe pre GR pre regionálnu a mestskú politiku v súlade s mierou chybovosti Dvora audítorov potvrdzuje platnosť a spoľahlivosť jej prístupu. Odporúčanie 1 Komisia usudzuje, že toto odporúčanie sa už uplatňuje. Komisia má k dispozícii dôkladný proces overovania vrátane vyšetrovacích misií na mieste, aby zabezpečila správnosť a spoľahlivosť miery chybovosti, ktorú vykázali vnútroštátne kontrolné orgány. V prípade, že považuje vykázanú mieru chybovosti za nespoľahlivú, alternatívne využíva paušálne sadzby. Tento proces je doplnený o dôkladný audítorský prieskum Komisie vykonávaný od roku 2009, v rámci ktorého 269 misií zameraných na audit umožnilo preskúmanie práce kontrolných orgánov, a to aj prostredníctvom opätovných kontrol, čím sa pokrylo viac ako 90 % pridelených finančných prostriedkov. Komisia vykonáva aj audity zamerané na riziko, aby overila správnosť vykazovaných finančných opráv. Komisia bude aj naďalej zabezpečovať prísny dohľad nad vykázanou mierou chybovosti, monitorovať a vykonávať prieskum práce kontrolných orgánov, ako aj vykonávať cielené audity týkajúce sa kvality procesov certifikačných orgánov, ktorých cieľom je zaznamenávať a vykazovať finančné opravy. Odporúčanie 2 Komisia vo svojom návrhu nariadenia o spoločných ustanoveniach na obdobie rokov 2014 – 2020 zaviedla možnosť čistých finančných opráv v prípade výskytu vážnych nedostatkov, ktoré boli zistené po predložení ročných účtovných závierok a ktoré kontrolné orgány predtým neodhalili a/alebo nevykázali, a zákonodarca ju odsúhlasil. Komisia má v úmysle navrhnúť v rámci sekundárnych právnych predpisov, aby sa mohli paušálne opravy zvýšiť pri opakovaných porušeniach, ktoré sa týkajú rovnakých nedostatkov, pokiaľ členský štát neprijal primerané nápravné opatrenia pre tú časť systému, ktorá bola ovplyvnená a podliehala predchádzajúcej oprave. 84. Údaje opísané Dvorom audítorov sú výsledkom prísnych podmienok stanovených v tomto nariadení, ktoré si vyžadujú komplexnú audítorskú činnosť Komisie a členských štátov vrátane opätovných kontrol v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi pred tým, než sa pristúpi k posúdeniu fungovania celého systému riadenia a kontroly. Komisia navyše musela čakať na poskytnutie údajov týkajúcich sa miery chybovosti v roku 2010 alebo dokonca aj v roku 2011 vo väčšine prípadov z dôvodu pomalého začatia vykonávania. Komisia musela dôkladne overiť tieto údaje, ako aj výsledky svojich prvých opätovných kontrol na mieste zameraných na prácu kontrolných orgánov, aby mohla posúdiť účinnosť vykonávania systémov riadenia a kontroly. 85. Na základe svojho hodnotenia Komisia zásadne nesúhlasí so všetkými 15 prípadmi uvedenými v rámčeku 6 a domnieva sa, že na konci roku 2013 sú požiadavky na všetkých 61 programov primerané. Vo svojom hodnotení sa Komisia opierala o výsledky rozsiahlych audítorských prieskumov, ktoré sa začali v roku 2009 s cieľom účinne overiť spoľahlivosť kontrolných orgánov. Ďalej zohľadňuje všetky regulačné ustanovenia vrátane používania neštatistickej metódy výberu vzoriek v niektorých prípadoch ako najlepší odhad rizika a účinnosti systému riadenia a kontroly, ako aj „kumulatívneho zostatkového rizika“ vypočítaného pre každý program alebo skupinu programov od roku 2012, ako je uvedené vyššie. Vznesené námietky sú navyše obzvlášť nevhodné pre malé operačné programy. Komisia navyše konštatuje, že programy, ktoré Dvor audítorov uvádza v rámčeku 6, predstavujú 5 % celkových finančných prostriedkov EFRR/KF a menej ako 1 % celkových finančných prostriedkov ESF. 86. Od uskutočnenia auditu Dvorom audítorov príslušné generálne riaditeľstvá Komisie spoločne vypracovali a prijali v septembri 2013 audítorský prieskum s cieľom monitorovať rozhodnutia týkajúce sa článku 73, ktoré boli prvýkrát prijaté v roku 2012. Navyše prijali spoločné rozhodnutie o aktualizácii a rozšírení plánu o článok 73 a o monitorovacích procesoch v septembri 2013. Pozri ďalej odpoveď na odporúčanie 4. Odporúčanie 3 Komisia sa domnieva, že pridelenie statusu jednotného auditu sa opieralo o spoľahlivé, jednotné a transparentné kritériá. Ďalej sa domnieva, že do konca roku 2013 budú všetky požiadavky týkajúce sa týchto programov splnené. Komisia bude naďalej uplatňovať spoľahlivý prístup, ktorý bližšie objasnila v rámci plnenia svojho plánu týkajúceho sa článku 73, ktorý aktualizovala v septembri 2013. Odporúčanie 4 Komisia konštatuje, že toto odporúčanie sa prijíma prostredníctvom aktualizovaného plánu a audítorského prieskumu týkajúceho sa monitorovania článku 73, ktorý bol prijatý v septembri 2013. Po prijatí prvej skupiny rozhodnutí podľa článku 73 v prvej polovici roku 2012 a na základe pilotných misií útvary Komisie vypracovali metodiku auditu, ktorá sa bude uplatňovať pri monitorovaní a ktorá zahŕňa opätovné kontroly a preskúmanie pracovných dokumentov v súlade s medzinárodnými audítorskými štandardmi. 87. Komisia víta hodnotenie Dvora audítorov a pokračuje v úzkej spolupráci s kontrolnými orgánmi s cieľom zlepšovať svoje usmernenia a podporu. Komisia aktívne podporuje vykonávanie jej revidovaných usmernení o výbere vzoriek z apríla 2013 prostredníctvom vzdelávacích seminárov v rôznych členských štátoch s vyššou mierou decentralizácie, aby zabezpečila náležité šírenie informácií medzi všetkými príslušnými kontrolnými orgánmi v týchto členských štátoch. Komisia začala dialóg s kontrolnými orgánmi, aby sa zodpovedne pripravili na začatie programového obdobia 2014 – 2020 a aby zlepšili sekundárne právne predpisy týkajúce sa práce kontrolných orgánov. Odporúčanie 5 Komisia súhlasí s týmto odporúčaním a prijíma opatrenia, aby zabezpečila lepšie sekundárne právne predpisy, ako aj včasné a úplné usmernenia stanovené v stabilnom metodickom rámci určené pre prácu kontrolných orgánov, ktoré boli vypracované na základe nazhromaždených skúseností z programového obdobia 2007 – 2013. Komisia ďalej objasní niektoré aspekty súčasných usmernení prostredníctvom písomného vysvetlenia do konca roka 2013. Komisia má navyše v súlade s nariadením na programové obdobie 2014 – 2020 právomoc prijať prostredníctvom vykonávacích a delegovaných aktov záväzné modely a/alebo požiadavky týkajúce sa audítorskej práce kontrolných orgánov, ktoré by mali vychádzať zo skúseností a osvedčených postupov z programového obdobia 2007 – 2013. 89. Podľa zmluvy, nariadenia o rozpočtových pravidlách a odvetvových predpisov je rozdelenie zodpovednosti jasne stanovené. V rámci európskych štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu sú členským štátom poskytnuté významné rozpočtové prostriedky na technickú pomoc. Členské štáty sa musia rozhodnúť, akým spôsobom použijú tieto rozpočtové prostriedky. Pozri aj odpoveď Komisie na odporúčanie 6. Odporúčanie 6 Komisia usudzuje, že toto odporúčanie sa už uplatňuje v rámci posúdenia vplyvu 2011 (pozri poznámku pod čiarou č. 71). Ďalej uvádza, že v oblasti zdieľaného hospodárenia a v súlade so zásadou subsidiarity o rozdelení technickej pomoci do rôznych kategórií nákladov rozhodujú členské štáty. V nariadení na obdobie rokov 2014 – 2020 navyše Komisia potvrdzuje svoj prístup založený na nákladovej efektívnosti pre oblasť súdržnosti. Z toho dôvodu novovytvorené opatrenia zamerané na využívanie prostriedkov aj v súvislosti s kontrolami „(…) dodržiavajú zásadu proporcionality so zreteľom na výšku pridelenej podpory a zohľadňujú celkový cieľ zníženia administratívneho zaťaženia subjektov zapojených do riadenia a kontroly programov“.