EURÓPSKA KOMISIA V Štrasburgu5. 4. 2022 COM(2022) 150 final 2022/0099(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o fluórovaných skleníkových plynoch, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2019/1937 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 517/2014 (Text s významom pre EHP) {SEC(2022) 156 final} - {SWD(2022) 95 final} - {SWD(2022) 96 final} - {SWD(2022) 97 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu V Európskej zelenej dohode sa vytýčila nová stratégia rastu pre EÚ, ktorej cieľom je transformovať EÚ na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje. Opätovne sa v nej potvrdila ambícia Komisie zvýšiť svoje ciele v oblasti klímy a do roku 2050 urobiť z Európy prvý klimaticky neutrálny kontinent. Okrem toho je jej cieľom chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. V reakcii na naliehavosť opatrení v oblasti klímy EÚ zintenzívnila svoje klimatické ambície prostredníctvom nariadenia (EÚ) 2021/1119 (európsky právny predpis v oblasti klímy), ktoré bolo prijaté v roku 2021. V právnom predpise v oblasti klímy sa zavádza záväzný cieľ zníženia čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a cieľ klimatickej neutrality EÚ najneskôr do roku 2050. EÚ takisto rozšírila svoj počiatočný vnútroštátne stanovený príspevok podľa Parížskej dohody o zmene klímy zo zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2030 najmenej o 40 % na zníženie čistých emisií skleníkových plynov aspoň o 55 %. Dosiahnutie týchto cieľov a možnosť udržania nárastu globálnej priemernej teploty do 1,5 °C si vyžadujú posilnenie všetkých nástrojov relevantných z hľadiska dekarbonizácie hospodárstva EÚ. Nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch predstavuje kľúčový nástroj, pokiaľ ide o emisie fluórovaných skleníkových plynov. Fluórované skleníkové plyny sú syntetické chemické látky, ktoré sú veľmi silnými skleníkovými plynmi, často až niekoľko tisícnásobne silnejšími ako oxid uhličitý (CO2). Spoločne s oxidom uhličitým, metánom a oxidom dusným patria do skupiny emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje Parížska dohoda o zmene klímy. V súčasnosti tvoria emisie fluórovaných skleníkových plynov 2,5 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ, od roku 1990 do roku 2014 sa však ich objem zdvojnásobil, pričom objem ostatných emisií skleníkových plynov sa znížil. Je to tak preto, lebo fluórované skleníkové plyny v minulosti zvyčajne nahrádzali látky poškodzujúce ozónovú vrstvu v oblastiach, v ktorých bolo v EÚ v záujme ochrany stratosférickej ozónovej vrstvy zakázané používať tieto látky, ako sa vyžaduje podľa Montrealského protokolu z roku 1987 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (ďalej len „protokol“). Nariadenie (EÚ) č. 517/2014 o fluórovaných skleníkových plynoch (ďalej len „nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch“) bolo prijaté s cieľom zvrátiť nárast emisií fluórovaných skleníkových plynov. Fluórované uhľovodíky (HFC) tvoria najvýznamnejšiu skupinu fluórovaných skleníkových plynov, pokiaľ ide o emisie, ktoré majú vplyv na klímu, pričom hlavnou novinkou nariadenia o fluórovaných skleníkových plynoch bolo zavedenie „postupného ukončovania výroby a spotreby HFC v EÚ“, konkrétne systému kvót na vykonávanie plánu postupného znižovania objemu HFC, ktorý môžu dovozcovia a výrobcovia každoročne uvádzať na trh. Politika EÚ v oblasti fluórovaných skleníkových plynov sa musí vnímať v súvislosti s nedávnou osobitnou správou IPCC. Cesty k obmedzeniu globálneho otepľovania na 1,5 °C si vyžadujú globálne zníženie emisií fluórovaných skleníkových plynov až o 90 % do roku 2050 v porovnaní s rokom 2015. V záujme zvrátenia stúpajúcich emisií HFC a ich vplyvu na klímu sa zmluvné strany protokolu aj napriek tomu, že HFC nepoškodzujú ozónovú vrstvu, v roku 2016 v Kigalskom dodatku rozhodli uskutočniť globálne postupné ukončovanie výroby a spotreby HFC, na základe ktorého sa v priebehu najbližších 30 rokov zníži výroba a spotreba HFC na globálnej úrovni o viac ako 80 %. Znamená to, že každá zmluvná strana musí plniť plán znižovania spotreby a výroby HFC, udeľovať povolenia na dovoz/vývoz HFC a nahlasovať HFC. Vedci odhadujú, že samotným Kigalským dodatkom sa do konca storočia zabezpečí ďalšie zmiernenie otepľovania až o 0,4 °C. Zo záverov hodnotenia vypracovaného Komisiou vyplynulo, že nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch počnúc rokom 2015 vedie k zvráteniu vývoja emisií fluórovaných skleníkových plynov a k medziročnému poklesu týchto emisií. Okrem toho sa ponuka HFC na trhu EÚ od roku 2015 do roku 2019 znížila o 37 % v metrických tonách a o 47 % v tonách ekvivalentu CO2. V mnohých druhoch zariadení, v ktorých sa tradične používali fluórované skleníkové plyny, jednoznačne došlo k prechodu na používanie alternatív s nižším potenciálom globálneho otepľovania (ďalej len „GWP“) vrátane prirodzených alternatív (napr. CO2, amoniak, uhľovodíky, voda). Úspory emisií plánované do roku 2030 sa však nedosiahnu v plnej miere, pričom stále existuje nevyužitý potenciál na dosiahnutie vyšších úspor emisií. Ďalej platí, že hoci bolo nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch prijaté pred Kigalským dodatkom a hoci bolo užitočné pri plnení tejto globálnej dohody, nedokáže v plnej miere zabezpečiť plnenie všetkých povinností (najmä po roku 2030). Napokon roky skúseností s vykonávaním nariadenia, ako aj spätná väzba od zainteresovaných strán, potvrdzujú, že je potrebné riešiť množstvo výziev spojených so systémom kvót. Súvisia s nezákonnými činnosťami, ako sú pašovanie a nečestní obchodníci s čisto špekulatívnou motiváciu, ako aj nedostatok zručných technikov. Takisto je potrebné riešiť určité nedostatky v monitorovaní, zlepšiť efektívnosť činností oznamovania a overovania a lepšie objasniť viacero existujúcich pravidiel, keďže väčšina zainteresovaných strán z priemyslu, MVO a orgánov práve toto považovala za dôležitý cieľ preskúmania. Z toho teda jednoznačne vyplýva, že hlavné prvky nariadenia by sa mali zachovať, je však potrebné doladiť a doplniť viaceré ustanovenia. Všeobecné ciele politík EÚ v oblasti fluórovaných skleníkových plynov sú: 1.predchádzať ďalším emisiám fluórovaných skleníkových plynov, a tým prispievať k plneniu cieľov EÚ v oblasti klímy; 2.zabezpečovať plnenie povinností v súvislosti s fluórovanými uhľovodíkmi (ďalej len „HFC“), ktoré vyplývajú z protokolu. Emisiám možno predchádzať dvomi spôsobmi: tým, že sa v prvom rade zabráni používaniu fluórovaných skleníkových plynov (t. j. znížením dopytu po fluórovaných skleníkových plynoch), a tým, že sa zabezpečí zavedenie opatrení na predchádzanie emisiám alebo únikom pri výrobe, používaní a zneškodňovaní plynov („obmedzovanie“). Politika v oblasti fluórovaných skleníkových plynov má preto špecifické ciele: ·odrádzať od používania fluórovaných skleníkových plynov s vysokým potenciálom globálneho otepľovania a podporovať používanie alternatívnych látok alebo technológií, ak vedú k nižším emisiám skleníkových plynov, ale bez toho, aby bola ohrozená bezpečnosť, funkčnosť a energetická efektívnosť, ·predchádzať únikom zo zariadení a náležite nakladať so zariadeniami využívajúcimi fluórované skleníkové plyny po skončení ich životnosti, ·posilňovať udržateľný rast, stimulovať inovácie a rozvíjať zelené technológie prostredníctvom lepších možností na trhu pre alternatívne technológie a plyny s nízkym GWP. Na základe záverov hodnotenia nariadenia Komisia preskúma tieto ciele: 1.dosiahnutie ďalších znížení emisií fluórovaných skleníkových plynov v záujme prispenia k zníženiu emisií o 55 % do roku 2030 a k dosiahnutiu čistej uhlíkovej neutrality do roku 2050;

2.dosiahnutie plného súladu s protokolom; 3.umožnenie lepšieho vykonávania a presadzovania, pokiaľ ide o nezákonný obchod, fungovanie systému kvót a potreby v oblasti odbornej prípravy zameranej na alternatívy k fluórovaným skleníkovým plynom; 4.zlepšenie monitorovania a nahlasovania v záujme odstránenia existujúcich nedostatkov a zlepšenia kvality procesu i údajov na účely súladu; 5.zvýšenie zrozumiteľnosti a vnútornej súdržnosti v záujme podpory lepšieho vykonávania a chápania pravidiel. Touto iniciatívou sa prispieva k Agende 2030 pre udržateľný rozvoj a k jej cieľom udržateľného rozvoja, najviac však k cieľu „boja proti zmene klímy“. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky V záujme plnenia právne záväzných cieľov v oblasti klímy stanovených v európskom právnom predpise v oblasti klímy Komisia navrhuje posilniť ciele členských štátov v oblasti znižovania emisií na roky 2021 až 2030 zmenou takzvaného nariadenia o spoločnom úsilí. Nariadenie o spoločnom úsilí sa týka emisií z odvetví, na ktoré sa nevzťahuje existujúci systém EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS), ako aj emisií fluórovaných skleníkových plynov, ktoré predstavujú takmer 5 % emisií. Ciele jednotlivých členských štátov sa týkajú tohto celkového koša skleníkových plynov. EÚ ani členské štáty tak nemajú žiadne záväzné ciele, ktoré by sa týkali konkrétne emisií fluórovaných skleníkových plynov. Je však rozhodujúce znižovať emisie fluórovaných skleníkových plynov v prvom rade prostredníctvom nariadenia o fluórovaných skleníkových plynoch, pretože takéto opatrenie sa ukázalo na európskej úrovni ako účinné a zároveň aj nákladovo efektívne. Doplnia sa ním dodatočné opatrenia na zníženie emisií fluórovaných skleníkových plynov, ktoré je lepšie prijímať na vnútroštátnej úrovni v súlade so zásadou subsidiarity, ako napríklad dodatočné opatrenia politiky v oblasti odpadov, prísnejší dohľad nad odvetviami alebo finančné stimuly na podporu alternatív. Spolu musia opatrenia prijímané na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni, ktoré sa týkajú všetkých druhov emisií, zabezpečovať, aby mohol každý členský štát efektívne plniť svoje vnútroštátne ciele v oblasti emisií skleníkových plynov, ktoré sa stanovujú v nariadení o spoločnom úsilí. Nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch sa týka všetkých odvetví s relevantnými emisiami fluórovaných skleníkových plynov, je však doplnené smernicou 2006/40/ES o mobilných klimatizačných systémoch, v ktorej sa osobitne zakazuje používanie chladív s GWP vyšším ako 150 v nových osobných automobiloch od roku 2017. Pred týmto zákazom sa ako chladivo používali HFC s GWP 1 430. •Súlad s ostatnými politikami Únie Navrhované nariadenie (ako aj súčasné nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch) je do veľkej miery podobné nariadeniu (ES) č. 1005/2009 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (ďalej len „nariadenie o látkach poškodzujúcich ozónovú vrstvu“), ktoré podlieha súbežnému preskúmaniu. Uvedenými dvomi nariadeniami spolu sa musí zabezpečiť, aby Únia plnila svoje povinnosti týkajúce sa HFC a látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu podľa protokolu. Hoci sa tieto dve preskúmania navzájom priamo neovplyvňujú, majú vplyv na podobné zainteresované strany a odvetvia, ako aj na podobné činnosti (obchod, používanie zariadení atď.), a využívajú sa pri nich podobné kontrolné opatrenia vrátane systému udeľovania povolení na obchodovanie, ako sa vyžaduje v protokole. Preto priemysel aj orgány žiadali, aby príslušné pravidlá boli úzko prepojené (napr. pokiaľ ide o colnú kontrolu, pravidlá týkajúce sa úniku, vymedzenie pojmov atď.). Príspevok revidovaného nariadenia o fluórovaných skleníkových plynoch k plneniu cieľov týkajúcich sa skleníkových plynov na úrovni členských štátov podľa nariadenia o spoločnom úsilí je dopĺňaní revíziou smernice o priemyselných emisiách (smernica 2010/75/EÚ), ktorá sa bude týkať činností zodpovedajúcich približne za 15 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami. Smernica o priemyselných emisiách sa v prvom rade zameriava na emisie znečisťujúcich látok a emisie skleníkových plynov z priemyselných zdrojov, na ktoré sa nevzťahuje systém obchodovania s emisiami EÚ. Na druhej strane sa nariadenie o látkach poškodzujúcich ozónovú vrstvu a nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch zameriavajú prevažne, nie však výhradne, na používanie látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu a fluórovaných skleníkových plynov a na uvádzanie týchto látok na trh s cieľom predchádzať emisiám chemických látok, ktoré sú veľmi silnými skleníkovými plynmi. Smernica o priemyselných emisiách ponúka príležitosť na systematické uvažovanie o emisiách fluórovaných skleníkových plynov ako o kľúčovom environmentálnom parametri pri vypracúvaní referenčných dokumentov o najlepších dostupných technikách pre priemyselné odvetvia. Tieto referenčné dokumenty predstavujú základ na stanovenie emisných limitov pre priemyselné zariadenia, ktorými sa obmedzia ich emisie fluórovaných skleníkových plynov a látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu. Okrem toho sa modernizuje nariadenie o E-PRTR [nariadenie (ES) č. 166/2006] s cieľom zlepšiť nahlasovanie emisií znečisťujúcich látok aj skleníkových plynov a verejnú dostupnosť informácií o týchto emisiách, čím by sa mala v budúcnosti umožniť vyššia úroveň podrobností údajov o emisiách fluórovaných skleníkových plynov a látok poškodzujúcich ozónovú vrstvu z týchto zariadení. Vzhľadom na význam nepriamych emisií pochádzajúcich zo spotreby energie zariadeniami využívajúcimi fluórované skleníkové plyny existujú aj úzke synergie s energetickými politikami, najmä so smernicou 2009/125/ES o ekodizajne. Návrh je v súlade so „zásadou prvoradosti energetickej efektívnosti“, pretože sa v ňom pracuje len s tými alternatívami, ktoré sú prinajmenšom tak energeticky efektívne ako zariadenia používajúce tradičné fluórované skleníkové plyny. Osobitná pozornosť sa venovala aj skutočnosti, že dekarbonizácia energetického systému si vyžiada vysoké miery rastu, pokiaľ ide o tepelné čerpadlá, ktoré sa v súčasnosti uvádzajú na trh Únie s obsahom fluórovaných skleníkových plynov. Je to tak najmä v dôsledku súčasného geopolitického vývoja, ktorý si vyžaduje vyšší rast v oblasti tepelných čerpadiel s cieľom znížiť závislosť od ropy a plynu, ako sa uvádza v oznámení o pláne RePowerEU. V záujme dosiahnutia klimatickej neutrality je dôležité mať zavedené politiky, ktorými sa v čo najväčšej možnej miere zvyšuje energetická efektívnosť a znižujú priame emisie z fluórovaných skleníkových plynov. Je to mimoriadne dôležité najmä z toho dôvodu, že každé tepelné čerpadlo obsahujúce fluórované skleníkové plyny, ktoré sa v súčasnosti uvedie do prevádzky, bude ešte mnoho ďalších rokov produkovať priame emisie skleníkových plynov, a to v dôsledku únikov, potrebného servisu, ktorý si vyžiada použitie ďalších fluórovaných skleníkových plynov, ako aj v dôsledku emisií, ktoré sa môžu vytvárať, keď zariadenie vstúpi do toku odpadu. Tomu by sa malo, pokiaľ je to možné, zabrániť, a preto sa zavádzajú zákazy konkrétnych výrobkov. Celkovo sa odhaduje, že navrhované preskúmanie systému kvót na základe možnosti uprednostňovanej v posúdení vplyvu má dostatočnú rezervu na to, aby bol takýto rast v oblasti zavádzania tepelných čerpadiel možný. Pokiaľ ide o ustanovenia o dovoze a o nahlasovaní, existujú synergie s právnym predpisom REACH, keďže oba druhy ustanovení majú vplyv na dovozcov fluórovaných skleníkových plynov. Ako upozornil chemický priemysel, čím podrobnejšie údaje sa získajú, tým prísnejšie požiadavky na dovoz v rámci systému kvót možno použiť v nariadení o fluórovaných skleníkových plynoch na zlepšenie prehľadu a dodržiavania registračných požiadaviek podľa nariadenia REACH. V navrhovanom nariadení sa ďalej posilňujú prepojenia na colné orgány, dohľad nad trhom, trestné činy proti životnému prostrediu a oznamovanie protispoločenskej činnosti, pretože sa v ňom podrobne stanovujú konkrétne povinnosti hospodárskych subjektov a príslušných orgánov týkajúce sa znižovania miery nezákonných činností vrátane pašovania, ako aj zabezpečovania environmentálnej integrity nariadenia. Okrem toho existujú priame prepojenia s politikou v oblasti odpadov, keďže skončenie životnosti predstavuje významné štádium, v ktorom vzniká množstvo emisií, ak sa neplnia existujúce povinnosti. Povinnosti v oblasti zhodnocovania stanovené v nariadení o fluórovaných skleníkových plynoch sú doplnené o odkazy na príslušné právne predpisy týkajúce sa odpadu (napr. na smernicu o OEEZ a smernicu o preprave odpadu). Posilnené systémy zodpovednosti výrobcov podporované v nariadení o fluórovaných skleníkových plynoch by mohli významne prispieť k zlepšeniu súčasných postupov a k zníženiu emisií po skončení životnosti. Táto príležitosť sa ponúka vzhľadom na prebiehajúcu revíziu rámcovej smernice o odpade. V neposlednom rade je na udržanie tempa s rýchlym vývojom technológií a na dosiahnutie maximálneho používania chladív šetrných ku klíme bez ohrozenia bezpečnosti mimoriadne dôležité priebežne a včasne aktualizovať bezpečnostné normy, ako aj kódexy a právne predpisy na všetkých úrovniach, čiže na európskej, vnútroštátnej, regionálnej aj miestnej úrovni. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Tento návrh vychádza z článku 192 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a je v súlade s cieľom zachovať, chrániť a zlepšovať kvalitu životného prostredia, chrániť ľudské zdravie a podporovať opatrenia na riešenie problematiky zmeny klímy na medzinárodnej úrovni. •Subsidiarita

Týmto návrhom sa dopĺňajú právne predpisy EÚ, ktoré existujú na úrovni EÚ od roku 2006, a návrh je jednoznačne v súlade so zásadou subsidiarity, a to z týchto dôvodov: Po prvé, ochrana klimatického systému je cezhraničnou otázkou a rozsah problému si vyžaduje celosvetové opatrenia. Po druhé, najúčinnejšími opatreniami sú zákaz alebo obmedzenie používania alebo uvádzania na trh fluórovaných skleníkových plynov alebo výrobkov a zariadení, v ktorých sa tieto plyny používajú. Pre fungovanie vnútorného trhu EÚ a voľný pohyb tovaru je veľmi vhodné, ak sa takéto opatrenia prijmú na úrovni EÚ. Po tretie, v protokole sa EÚ považuje za organizáciu regionálnej hospodárskej integrácie (REIO), a preto musí EÚ plniť záväzky vyplývajúce z protokolu na úrovni Únie (napr. podávanie správ, systém udeľovania povolení, postupné ukončenie spotreby). To si vyžaduje príslušné právne predpisy na rovnakej úrovni, inak by bolo veľmi zložité, či dokonca nemožné, dosiahnuť súlad v rámci 27 rôznych vnútroštátnych systémov. Jedinou výnimkou z doložky o organizácii regionálnej hospodárskej integrácie je plán postupného ukončovania výroby a spotreby HFC stanovený v protokole, pre ktorý sa vyžaduje súlad na úrovni členských štátov. Niektoré členské štáty však aj tak žiadali, aby sa výroba regulovala aj na úrovni EÚ, keďže by sa tým zvýšila flexibilita pre dotknuté spoločnosti. •Proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Návrhom sa zabezpečuje, že emisie fluórovaných skleníkových plynov sa budú ďalej znižovať a EÚ bude naďalej plniť svoje medzinárodné záväzky vyplývajúce z protokolu, ktorých cieľom je postupné ukončenie výroby a spotreby HFC. Navrhované opatrenia vychádzajú z podrobného posúdenia ich nákladovej efektívnosti, z ktorého vyplýva, že hraničné náklady na znižovanie emisií v každom odvetví sú v rozsahu, ktorý sa v ostatných odvetviach hospodárstva očakáva na zabezpečenie potrebného prechodu ku klimatickej neutralite do roku 2050. Okrem toho budú zmierňujúce opatrenia z dlhodobého hľadiska viesť k celkovým úsporám nákladov. Niektorými opatreniami sa mierne zvýši administratívna záťaž priemyslu, viaceré prvky administratívnej záťaže sú však nevyhnutné na dodržiavanie protokolu a iné sú potrebné na uľahčenie riadneho presadzovania pravidiel, ako aj na monitorovanie budúcich hrozieb. Žiadne z týchto opatrení neprináša vysoké náklady. V oblastiach, kde ciele možno lepšie dosiahnuť opatreniami v iných oblastiach politiky, napríklad právnymi predpismi o odpade, sa nenavrhujú žiadne podrobné ustanovenia. Úroveň prínosov dosiahnutá uvedenými opatreniami by sa v prípade priemyslu a členských štátov nemohla zabezpečiť na nákladovo efektívnej úrovni zavedením 27 rôznych dodatočných politík v oblasti fluórovaných skleníkových plynov v jednotlivých členských štátoch. •Výber nástroja Vybratým právnym nástrojom je nariadenie, keďže cieľom návrhu je nahradiť a zlepšiť nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch a zároveň zachovať jeho všeobecnú štruktúru kontrolných opatrení. Nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch sa ukázalo ako účinné. Keďže návrh obsahuje viaceré zmeny a úpravy štruktúry nariadenia o fluórovaných skleníkových plynoch, v záujme zabezpečenia právnej zrozumiteľnosti by sa malo nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch zrušiť a nahradiť novým nariadením. Každá veľká zmena (t. j. zrušenie alebo zmena na smernicu) by neprimerane zaťažila členské štáty a priniesla ďalšiu neistotu podnikom pôsobiacim v tomto odvetví. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenie ex-post Komisia vypracovala hodnotenie nariadenia o fluórovaných skleníkových plynoch v súlade s požiadavkami na „lepšiu právnu reguláciu“ a splnila požiadavku vyplývajúcu z článku 21 ods. 2 nariadenia o fluórovaných skleníkových plynoch, podľa ktorej Komisia najneskôr do 31. decembra 2022 zverejní komplexnú správu o jeho vplyvoch. Z hodnotenia vyplýva záver, že nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch bolo prevažne účinné, pokiaľ ide o plnenie jeho pôvodných cieľov znižovania emisií fluórovaných skleníkových plynov, a je užitočné, pokiaľ ide o dosiahnutie medzinárodnej dohody o znižovaní HFC. Ďalej sa zistilo, že jednotlivé opatrenia sa pri dosahovaní uvedených cieľov navzájom vhodne dopĺňajú. Priamym výsledkom právneho predpisu je medziročné znižovanie emisií fluórovaných skleníkových plynov, ktoré sa začalo v roku 2015 po desiatich rokoch zvyšovania ich objemu. Tieto úspory emisií sa dosiahli pri veľmi nízkych nákladoch na znižovanie emisií, ktoré súviseli s technologickou zmenou (t. j. priemerne 6 EUR na tonu ekvivalentu CO2), a bez zníženia energetickej efektívnosti dotknutých zariadení. Nariadením o fluórovaných skleníkových plynoch sa zabezpečila vysoká ambícia v oblasti životného prostredia, pretože sa v ňom zachovali rovnaké povinnosti pre celú EÚ a zároveň sa zabezpečili rovnaké podmienky na vnútornom trhu pre dotknuté odvetvia a podniky. Zároveň z hodnotenia vyplynul záver, že od prijatia nariadenia sa v dôsledku niekoľkých významných zmien (najmä vďaka Európskej zelenej dohode a prostrediu medzinárodnej politiky zmenenému Parížskou dohodou a Kigalským dodatkom) zmenil príslušný politický rámec, čo znamená, že nariadenie EÚ o fluórovaných skleníkových plynoch nie je úplne vhodné na daný účel, pokiaľ ide o využívanie nevyužitého potenciálu na dosahovanie ďalších znížení emisií a zabezpečenie budúceho súladu s protokolom. Z modelovania vyplýva, že rozsah zníženia emisií fluórovaných skleníkových plynov v roku 2030 bude nižší, ako sa očakávalo v posúdení vplyvu z roku 2012, ktorého cieľom bolo prispieť k dosiahnutiu predchádzajúceho cieľa na rok 2030 v oblasti klímy (aspoň o –40 % v porovnaní s úrovňami z roku 1990). Okrem toho niektoré odvetvia naďalej používajú a emitujú fluórované skleníkové plyny s vysokým potenciálom otepľovania, hoci je tomu možné zabrániť (napr. vzhľadom na technologický pokrok), a existujú emisie z odvetví alebo látok, ktoré v súčasnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti nariadenia. V hodnotení sa stanovujú aj ďalšie výzvy vrátane nezákonného dovozu HFC, ktorým sa obchádza systém kvót, a „nečestných obchodníkov“ (vysoký počet dovozcov veľkých objemov, často bez prepojenia na odvetvie, ktorí vstupujú na trh zo špekulatívnych dôvodov a/alebo neprimerane využívajú výhody vyplývajúce zo systému kvót). Využívaniu alternatív šetrných ku klíme bráni okrem toho aj nedostatok personálu so zručnosťami potrebnými na inštalovanie a vykonávanie údržby zariadení použitím alternatív šetrných ku klíme, ako aj bezpečnostné normy, ktoré neboli v plnej miere aktualizované v súlade s technologickým pokrokom. Lepšia regulácia emisií by mohla prispieť aj k riešeniu niektorých obáv z možných ekotoxikologických dôsledkov produktov rozkladu fluórovaných uhľovodíkov a chlórovaných hydrofluórolefínov [H(C)FO] v atmosfére. Okrem toho je možné zabrániť niektorým nedostatkom, pokiaľ ide o látky a činnosti, na ktoré sa vzťahujú opatrenia monitorovania a nahlasovania. Takisto by sa mohla zvýšiť efektívnosť niektorých povinností súvisiacich s nahlasovacími a overovacími povinnosťami. Napokon sa vnímalo za hrozbu, že v súčasnosti neexistuje priestor na rýchlu reakciu v prípade nežiaducich účinkov systému kvót, napríklad závažného nedostatku dodávok HFC. Vo všeobecnosti sa nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch považovalo za externe konzistentné a súdržné s inými intervenciami, ktoré majú podobné ciele, hoci existujú oblasti, ktoré viedli k určitým nezrovnalostiam, ktoré by sa mali riešiť. Dôležitú oblasť tvoria colné predpisy, v rámci ktorých by sa mali skúmať synergie s prostredím centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo a mali by sa uľahčovať efektívne hraničné kontroly v záujme zastavenia nezákonných činností. Ďalšou dôležitou synergiou je synergia s nariadením REACH, v rámci ktorej prebiehajú snahy vedené členskými štátmi o posúdenie relevantnosti produktov trvalého rozkladu obsahujúcich chlórované hydrofluórolefíny. Vnútorná konzistencia nariadenia je dobrá, sú však potrebné určité objasnenia a zosúladenia. Na základe týchto zistení bolo stanovených päť cieľov preskúmania, ktoré sa uvádzajú v oddiele 1. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia uskutočnila všeobecnú konzultáciu so zainteresovanými stranami. Konzultácia týkajúca sa plánu preskúmania, ktorá prebiehala od 29. júna 2020 do 7. septembra 2020, a verejná konzultácia online, ktorá trvala od 15. septembra 2021 do 29. decembra 2021, predstavovali pre všetky zainteresované strany príležitosť prispieť názormi na nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch, a to bez ohľadu na úroveň oboznámenosti respondentov s nariadením. V rámci týchto činností bolo v priebehu prvej konzultácie prijatých 76 odpovedí a v priebehu konzultácie online 241 odpovedí. Jednotlivé odpovede a ich zhrnutie sú verejne dostupné na webovom sídle Komisie „Vyjadrite svoj názor“. Uskutočnila sa cielená konzultácia, ktorá pozostávala z 34 čiastočne štruktúrovaných rozhovorov prispôsobených príslušným orgánom zodpovedným za oblasť fluórovaných skleníkových plynov, colným orgánom, MVO, záujmovým združeniam a organizáciám EÚ, ako aj viacerým individuálnym spoločnostiam. Dňa 6. mája 2021 sa uskutočnil otvorený seminár zainteresovaných strán, na ktorom sa zúčastnilo 355 účastníkov a predstavili sa predbežné výsledky hodnotenia a posúdenia vplyvu. Program seminára, základný informačný materiál a prezentácia predložené na seminári sú k dispozícii na webovom sídle GR CLIMA. V rámci týchto konzultácií sa získali názory na doteraz dosiahnuté úspechy nariadenia, pokiaľ ide o jeho relevantnosť, účinnosť, efektívnosť, pridanú hodnotu EÚ, ako aj vnútornú a vonkajšiu súdržnosť. Okrem toho sa získala aj spätná väzba týkajúca sa potenciálnych opatrení a ich pravdepodobných environmentálnych, hospodárskych a sociálnych vplyvov s ohľadom na Európsku zelenú dohodu a jej ambicióznejšie ciele, ako aj na povinnosti v oblasti fluórovaných uhľovodíkov, ktoré vyplývajú z protokolu. Zainteresované strany sa vo všeobecnosti zhodli na tom, že nariadenie o fluórovaných skleníkových plynoch bolo veľmi úspešné, ale mohlo a malo by sa zlepšiť. Okrem toho sa jednoznačne uviedlo, že ciele nariadenia nemohli byť lepšie dosiahnuté opatreniami na úrovni členských štátov (namiesto úrovne EÚ). Väčšina zainteresovaných strán, najmä väčšina príslušných orgánov, uviedla, že nariadenie je potrebné zosúladiť s protokolom, aby sa po roku 2030 zabezpečila jeho súdržnosť a súlad. Hoci niektoré zainteresované strany z priemyslu a podniky, ktoré bežne pracujú s fluórovanými skleníkovými plynmi v odvetviach chladiarenských a klimatizačných zariadení a tepelných čerpadiel, nechceli ďalej zvyšovať úroveň ambícií súčasného nariadenia o fluórovaných skleníkových plynoch, výrobcovia zariadení používajúcich alternatívne chladivá a MVO vyššie ambície dôrazne podporili. V rámci všetkých konzultačných činností zainteresované strany z priemyslu vyjadrili silnú podporu rôznym opatreniam zameraným na riešenie nezákonného obchodu a výziev spojených so systémom kvót, z čoho vyplýva, že tieto oblasti považujú za kľúčové, pokiaľ ide o vylepšenie nariadenia (pričom jednotlivé opatrenia získali rôznu mieru podpory). Uvedené zainteresované strany takisto do veľkej miery podporili dodatočnú odbornú prípravu a certifikáciu technikov v oblasti alternatív k fluórovaným skleníkovým plynom, pričom zdôraznili, že ide o najväčšiu prekážku pri využívaní alternatív. •Získavanie a využívanie expertízy

Komisia zhromaždila rozsiahle technické odporúčania z veľkého počtu odborných štúdií vrátane správ Komisie týkajúcich sa klimatizačných zariadení, rozvádzačov, dostupnosti HFC, komerčných chladiarenských zariadení, prideľovania kvót, bezpečnostných noriem a odbornej prípravy obslužného personálu. Okrem toho externí konzultanti na účely preskúmania nariadenia vypracovali komplexnú prípravnú štúdiu, ktorá obsahovala podrobný vzostupný model zásob fluórovaného skleníkového plynu podľa odvetví (model AnaFgas) na výpočet dopytu a emisných scenárov pre fluórované skleníkové plyny, na vypracovanie základného scenára a možností politiky, ako aj na stanovenie spotreby energie príslušných zariadení, a to za krajiny EÚ27 + Spojené kráľovstvo v období 2000 až 2050. Priložený modul nákladov umožňuje vyčísliť súvisiace náklady pre prevádzkovateľov zariadení, ktoré využívajú fluórované skleníkové plyny alebo ich alternatívy. Makroekonomické vplyvy boli modelované na základe modelu GEM-E3 Spoločného výskumného centra. Táto prípravná štúdia a jej prílohy (Öko-Recherche a kol. 2021) spolu s východiskovými údajmi, predpokladmi a podrobnými výsledkami boli zverejnené na webovom sídle GR CLIMA. Rozsiahle vstupné informácie a technickú podporu štúdii poskytlo priemyselné odvetvie, orgány členských štátov a občianska spoločnosť. •Posúdenie vplyvu Komisia uskutočnila posúdenie vplyvu, v ktorom analyzovala tri možnosti politiky z hľadiska ich účinnosti pri dosahovaní stanovených cieľov a ich environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu. Pre každý cieľ preskúmania bol stanovený súbor opatrení. Opatrenia, ktoré sa dopĺňajú a navzájom sa nevylučujú, boli zoskupené do troch možností politiky na základe ich očakávaných nákladov (na znižovanie emisií): Všetky tri možnosti zahŕňajú zlepšenia zamerané na objasnenie pravidiel alebo zabezpečenie ich lepšej súdržnosti. Uvedené tri možnosti sú tieto: ·Možnosť 1: Zosúladenie s protokolom – nízkonákladové opatrenia. Zahŕňa všetky opatrenia na zabezpečenie dlhodobého súladu s protokolom. Táto možnosť obsahuje aj všetky prínosné opatrenia týkajúce sa všetkých cieľov, výsledkom ktorých by mali byť veľmi nízke náklady a čo najmenšie úsilie, ak vôbec nejaké. ·Možnosť 2: Primerané zníženie emisií a zlepšenie vykonávania. Okrem opatrení uvedených v možnosti 1 zahŕňa možnosť 2 opatrenia, ktorými sa dosahuje zníženie emisií a zlepšenie vykonávania pri miernych nákladoch a strednom úsilí tak, aby pododvetvie nemuselo za dosiahnutie uhlíkovej neutrality do roku 2050 zaplatiť viac ako hraničné náklady odvetvia na znižovanie emisií, ktoré sa očakávajú v hospodárstve ako takom. Úrovne kvót na HFC sú preto prísnejšie ako pri možnosti 1 a postupné ukončovanie výroby a spotreby sa dopĺňa o ďalšie zákazy fluórovaných skleníkových plynov s konkrétnymi limitmi GWP a dátumami. Táto možnosť zahŕňa aj ďalšie opatrenia na zlepšenie presadzovania a monitorovania, keďže neznamenajú vysoké náklady. ·Možnosť 3: Maximálne zlepšenie uskutočniteľnosti a vykonávania. Možnosť 3 je spojená s vysokými nákladmi. Okrem všetkých predchádzajúcich opatrení zahrnutých v možnostiach 1 a 2 bude možnosť 3 obsahovať opatrenia, ktorými sa má dosiahnuť maximálne zníženie emisií skleníkových plynov na základe súčasných technických možností, pričom sa prihliadne na energetickú efektívnosť a bezpečnostné aspekty, nie však na výšku nákladov. V rámci tejto možnosti sa navrhuje najprísnejší systém kvót. Do tejto možnosti sú zahrnuté všetky opatrenia na zlepšenie presadzovania a monitorovania, ktoré sa považovali za uskutočniteľné. Hoci úplný súlad s protokolom by sa zabezpečil všetkými možnosťami, z podrobného posúdenia vplyvu jednoznačne vyplýva, že možnosť 2 povedie k najprimeranejšej rovnováhe medzi nákladmi a prínosmi, pretože sa ňou dosiahne veľmi vysoký objem ďalších úspor emisií v porovnaní so súčasným nariadením (t. j. základný scenár) za mierne ceny a zabráni sa vzniku neprimeraných ťažkostí vo všetkých dotknutých odvetviach. Pokiaľ ide o rok 2030, navrhované nariadenie by malo podľa odhadov viesť k ďalším úsporám na kumulatívnej úrovni 40 Mt ekvivalentu CO2. Je dôležité pamätať na to, že uvedené úspory sa pripočítajú k úsporám 430 Mt ekvivalentu CO2, ktoré by mali podľa odhadov vyplývať zo súčasného nariadenia. Do roku 2050 budú ďalšie úspory v rámci možnosti 2 na úrovni približne 310 Mt ekvivalentu CO2. Znamená to, že zostávajúce ročné emisie fluórovaných skleníkových plynov v roku 2050 budú podľa odhadov na úrovni len 14 Mt ekvivalentu CO2. Možnosť 2 sa preto považuje za zlučiteľnú s dosiahnutím čistej klimatickej neutrality do roku 2050, pretože sa ňou znižuje potreba politík na odstraňovanie uhlíka zameraných na kompenzovanie emisií, ktorým sa nedá zabrániť, aby sa v roku 2050 dosiahla čistá klimatická neutralita. Potrebné technologické úpravy vedú k celkovej úspore nákladov v mnohých pododvetviach, a to z dôvodu nižších nákladov na energiu pre používateľov. Koncovým používateľom, ktorí neprejdú na alternatívy, však vzniknú určité náklady v dôsledku vyšších cien HFC v rámci posilneného systému kvót. Z dlhodobého hľadiska však niektoré odvetvia hospodárstva budú mať zo zmeny technológií prospech, pretože jej výsledkom budú vyššie výstupy, viac inovácií a vyššia zamestnanosť. Možnosť 2 je preto najviac v súlade s cieľmi Európskej zelenej dohody, ako aj so zásadou „nespôsobovať významnú škodu“. Ako potvrdili zainteresované strany, druhy opatrení v rámci možnosti 2 majú pridanú hodnotu EÚ. Vzhľadom na to by sa dosiahnutá úroveň prínosov nemohla v prípade priemyslu a členských štátov zabezpečiť na nákladovo efektívnej úrovni zavedením 27 rôznych dodatočných politík v oblasti fluórovaných skleníkových plynov v jednotlivých členských štátoch. Ukazuje sa, že možnosťou 1 sa nedosiahnu žiadne ďalšie kumulatívne úspory emisií v porovnaní so súčasným nariadením, a vzhľadom na potenciál úspor, ktorý sa ponúka v rámci možností 2 a 3, by možnosť 1 jednoducho nebola dostatočne primeraná na plnenie ambicióznych cieľov EÚ v oblasti klímy. Na druhej strane by sa možnosťou 3 dosiahli síce mierne vyššie úspory emisií v porovnaní s možnosťou 2, ale tieto ďalšie úspory by sa dosiahli za cenu veľmi vysokých nákladov v niektorých odvetviach (hraničné náklady odvetvia na znižovanie emisií do roku 2050 vo výške 2 111 EUR/t ekvivalentu CO2 v prípade možnosti 3 v porovnaní s maximálne 336 EUR/t ekvivalentu CO2 v prípade možnosti 2; náklady na technologické úpravy vo všetkých odvetviach na úrovni 113 miliónov EUR ročne v prípade možnosti 3 v porovnaní s 12 miliónmi EUR ročne v prípade možnosti 2), pričom sa uprednostňuje hľadanie iných možností, ako prispieť k dosahovaniu vnútroštátnych cieľov znižovania emisií skleníkových plynov. Možnosťou 2 sa takisto zabezpečí lepšia kontrola pri miernom zvýšení administratívneho zaťaženia priemyslu a orgánov (celkové čisté náklady okrem jednorazových nákladov vo výške 3 milióny EUR sa v prípade subjektov odvetvia odhadli na 7,6 milióna EUR opakovaných ročných nákladov). Tieto zmeny by mali umožňovať účinné presadzovanie, riešenie zistených existujúcich výziev, a to najmä tých, ktoré sa týkajú nezákonného obchodu. Pokrytím nových aspektov, ktoré v súčasnosti nadobudli relevantnosť, sa pravidlá monitorovania okrem toho viac zjednodušia zvýši sa ich komplexnosť. V posúdení vplyvu sa uvádzajú podrobné výsledky environmentálneho, hospodárskeho a sociálneho vplyvu. V oblasti monitorovania sa dosahujú viaceré zjednodušenia. Patria k nim úspory vyplývajúce zo zmien postupu predkladania vyhlásení o kvótach (1,2 milióna EUR ročne ušetrených nákladov), zosúladenie prahových hodnôt nahlasovania a povoľovania v prípade dovozcov zariadení (0,09 milióna EUR ročne), uvoľnenie prahovej hodnoty overenia v prípade dovozcov zariadení (1,7 milióna EUR ročne) a digitalizácia procesu overovania (1,5 milióna EUR ročne). Výbor pre kontrolu regulácie 25. februára 2022 vydal k posúdeniu vplyvu kladné stanovisko s výhradami. V revidovanom znení posúdenia vplyvu sa riešili záverečné odporúčania na lepšie vysvetlenie prepojení na nariadenie o spoločnom úsilí, potreba zvýšiť ambície, podrobnejší opis metodiky a stanovenie parametrov úspechu. V posúdení vplyvu sa uvádzajú všetky podrobné pripomienky výboru a spôsob ich riešenia. Úplné posúdenie vplyvu a jeho zhrnutie sú k dispozícii na webovom sídle GR CLIMA. •Základné práva V navrhovaných pravidlách tejto iniciatívy sa zabezpečuje plné dodržiavanie práv a zásad stanovených v Charte základných práv Európskej únie. 4.VPLYV NA ROZPOČET Tento návrh obsahuje pevne stanovenú cenu za kvótu v prípade veľkej časti kvót na HFC, ktoré sa každoročne prideľujú dovozcom a výrobcom. Maximálny ročný príjem sa uvádza v tabuľke ďalej. mil. EUR/rok 2025 – 2026 125 2027 – 2029 53 2030 – 2032 27

2033 – 2035 25 2036 – 2038 20 Ďalší vývoj, prevádzka, údržba a bezpečnosť IT systému kvót na HFC a systému udeľovania povolení na fluórované skleníkové plyny a látky poškodzujúce ozónovú vrstvu požadovaných podľa Montrealského protokolu, ako aj potrebné prepojenia na prostredie centrálneho elektronického priečinka EÚ pre colníctvo a uľahčenie lepšieho presadzovania, si vyžiadajú dodatočné zdroje. Preto sa navrhuje, aby sa príjmy z predaja kvót používali na úhradu nákladov súvisiacich s týmito činnosťami, pričom zostávajúce príjmy z predaja kvót sa pripíšu do rozpočtu EÚ ako všeobecný príjem. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a predkladania správ Ďalšie monitorovanie a hodnotenie nariadenia môže vychádzať z výročných správ predkladaných spoločnosťami podľa nariadenia, ktorých údaje každoročne zhromažďuje a sumarizuje Európska environmentálna agentúra. Agentúra pripravuje správu o činnostiach súvisiacich s fluórovanými skleníkovými plynmi pre zástupcov členských štátov a Komisiu (GR CLIMA), ktorá okrem iného obsahuje údaje o dovoze, vývoze, výrobe, zneškodnení a regenerácii veľkých objemov fluórovaných skleníkových plynov a zariadení obsahujúcich takéto plyny. Ďalej v záujme súladu s protokolom Komisia v mene EÚ na základe týchto údajov predkladá Sekretariátu pre ozón zriadeného v rámci protokolu výročné správy o vyrobenom objeme, objeme použitom ako východisková surovina, ako aj o zneškodnenom, dovezenom a vyvezenom objeme HFC. Okrem toho existuje verejná verzia správy v podobe webového ukazovateľa fluórovaných skleníkových plynov, ktorý zverejňuje a pravidelne aktualizuje agentúra EEA. Navrhovanými opatreniami týkajúcimi sa predkladania správ a monitorovania sa táto databáza údajov v budúcnosti ďalej vylepší. Zmenami rozsahu predkladania správ (nové látky; príjemcovia kvót, na ktoré sa vzťahuje výnimka; regeneračné zariadenia) sa skompletizuje prehľad o relevantných plynoch a ich použitiach. Databázami správ o emisiách sa prispeje k zlepšeniu znalostí o emisiách, čím sa zvýši vplyv na odvetvie fluórovaných skleníkových plynov a zlepší sa kvalita údajov oznamovaných Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC). K efektívnejšiemu dosiahnutiu lepšej kvality údajov by malo prispieť aj zjednodušenie pravidiel nahlasovania a overovania. Okrem toho bude Komisia naďalej dôkladne monitorovať ceny, fungovanie systému kvót a ďalší trhový vývoj odvetvia na základe zmlúv s externými expertmi. Členské štáty pravidelne aktualizujú informácie o príslušných vykonávaných činnostiach, ako sú i) zber a používanie údajov na určenie emisií; ii) systémy zodpovednosti výrobcov; iii) opatrenia presadzovania a ďalšie opatrenia prijímané v oblasti nezákonných činností vrátane sankcií vykonávacieho výboru zriadeného nariadením. A napokon, Komisia bude monitorovať vykonávanie navrhovaných opatrení. V tejto súvislosti bude Komisia úzko spolupracovať s vnútroštátnymi orgánmi, napr. vnútroštátnymi expertmi na látky poškodzujúce ozónovú vrstvu, colnými orgánmi a orgánmi dohľadu nad trhom. Výbor uvedený v návrhu bude pomáhať Komisii pri práci a v prípade potreby bude diskutovať o otázkach spojených s harmonizovaným presadzovaním navrhovaných pravidiel. Monitorovať sa bude aj vývoj príslušnej judikatúry Súdneho dvora Európskej únie, ako aj každé rozhodnutie vydané vykonávacím výborom Montrealského protokolu týkajúce sa dodržiavania pravidiel EÚ a jej členskými štátmi. Nariadenie sa správne vykonáva, ak: ·emisie fluórovaných skleníkových plynov klesnú podľa predpovedí modelovania uskutočneného v rámci priloženého posúdenia vplyvu, t. j. v roku 2030 by ročné emisie mali byť 37 Mt ekvivalentu CO2, ·neexistujú žiadne problémy s dodržiavaním povinností podľa Montrealského protokolu týkajúcich sa HFC, ·dochádza k bezproblémovému vykonávaniu systému kvót a k znižovaniu objemu nezákonného obchodu s cieľom zabrániť škodám, pokiaľ ide o životné prostredie, hospodárstvo alebo dobré meno, ·monitorovanie a nahlasovanie účinnejším, ale aj efektívnejším spôsobom podporujú hodnotenie politík a kontrolu dodržiavania súladu. Vplyvy nariadenia by sa mali pravidelne vyhodnocovať. Prvé hodnotenie vypracované na základe týchto údajov by sa malo zverejniť do roku 2033. V tejto súvislosti bude na odhad pokroku dosiahnutého v oblasti úložísk penového odpadu potrebná expertná štúdia. V rámci hodnotenia by sa mal preskúmať aj vývoj administratívnych nákladov. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu V súčasnom návrhu sa nespochybňujú opatrenia zavedené v nariadení o fluórovaných skleníkových plynoch na zníženie emisií fluórovaných skleníkových plynov. V návrhu sa najmä zabezpečuje zosúladenie navrhovaného nariadenia s ambicióznymi cieľmi EÚ v oblasti klímy a zaručuje sa dlhodobý súlad s medzinárodnými záväzkami. Na účely zabezpečenia lepšieho presadzovania sa objasňujú a posilňujú existujúce pravidlá. Kapitola I V návrhu sa stanovuje predmet úpravy a rozsah pôsobnosti nariadenia a uvádza sa potrebné vymedzenie pojmov. Kapitola II

Návrh obsahuje pravidlá obmedzovania (predchádzanie emisiám, kontroly únikov, systém detekcie úniku a pravidlá zhodnocovania). Predchádzanie emisiám sa týka fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohách I a II a uskutočňujú ho všetci príslušní aktéri počas výroby, skladovania, prepravy a používania fluórovaných skleníkových plynov a zariadení, ktoré ich obsahujú. Kontroly úniku a vedenie záznamov sa takisto týkajú plynov uvedených v oddiele I prílohy II. Povinnosti v oblasti zhodnocovania fluórovaných skleníkových plynov sa rozširujú aj na peny v sendvičových paneloch a laminovaných doskách pri ich odstraňovaní z budov. V návrhu sa takisto zavádzajú povinnosti v oblasti odbornej prípravy a certifikácie, ktoré zahŕňajú aj úlohy súvisiace so zariadeniami obsahujúcimi plyny používané ako náhrady za fluórované skleníkové plyny (alternatívne plyny), s cieľom podporiť ich bezpečné používanie a nakladanie s nimi. Programy odbornej prípravy a certifikácie by sa mali týkať aj aspektov energetickej efektívnosti. Kapitola III Návrh obsahuje obmedzenia a zákazy týkajúce sa uvádzania fluórovaných skleníkových plynov a dotknutých výrobkov a zariadení na trh. Objasňuje sa v ňom, že výrobky a zariadenia uvádzané na trh nezákonne nebude možné používať ani ďalej dodávať. V prípade výrobkov a zariadení uvádzaných na trh v súlade s právnymi predpismi sa povoľuje ich ďalšie dodávanie na obdobie dvoch rokov od lehoty zákazu len vtedy, ak sa predloží dôkaz o ich (pôvodne) zákonnom uvedení na trh. Vstup jednorazových nádob na colné územie a ich ďalšie používanie alebo dodávanie sa zakazujú. V návrhu sa takisto zavádzajú požiadavky označovania na účely uvádzania fluórovaných skleníkových plynov v nádobách a v určitých zariadeniach na trh. Tieto požiadavky zahŕňajú fluórované uhľovodíky, ktoré sú oslobodené od požiadaviek na kvóty, aby sa umožnilo presadzovanie uvedených výnimiek. V návrhu sa zakazuje aj osobitné používanie určitých fluórovaných skleníkových plynov. Kapitola IV V návrhu sa stanovuje plán znižovania výroby HFC na základe záväzných pravidiel Montrealského protokolu. Podniky, ktoré si zachovajú výrobu na súčasnej úrovni, získajú nároky na základe historických základných úrovní z rokov 2011 až 2013, pričom Komisia môže na žiadosť členského štátu a v rámci výrobných obmedzení daného štátu stanovených v protokole prideliť dodatočné nároky novým účastníkom. Tieto nové nároky nepredstavujú výnimky pre HFC vyvážané vo výrobkoch a zariadeniach. V návrhu sa takisto stanovuje plán obmedzovania uvádzania HFC na trh, pretože sa v ňom zavádzajú individuálne kvantitatívne obmedzenia (kvóty) pre výrobcov a dovozcov. Dovozcovia a výrobcovia musia zabezpečiť, aby mali v čase uvedenia na trh (t. j. dovozcovia v čase prepustenia do voľného obehu) dostatočné kvóty na množstvá HFC uvádzané na trh. HFC na určité použitia sú oslobodené od požiadaviek na kvóty. Zrušuje sa však výnimka z postupného ukončovania výroby dávkovacích inhalátorov na farmaceutické použitie, aby sa dosiahol súlad s plánom postupného ukončovania spotreby podľa Montrealského protokolu, v ktorom sa na uvedené výrobky nevzťahuje výnimka. HFC používané ako hnacie plyny v dávkovacích inhalátoroch sú plne emisné, t. j. celé množstvo HFC naplnené do týchto výrobkov nakoniec skončí v atmosfére, pričom toto množstvo sa od roku 2015 do roku 2019 zvýšilo o 45 %. Napriek tomu, že sú k dispozícii dve vhodné alternatívy šetrné ku klíme, ktoré by si nevyžadovali žiadnu zmenu používania dávkovacích inhalátorov pacientmi, a že prebieha proces schvaľovania medicínskym orgánom (EMA), priemysel očakáva vzhľadom na neexistenciu politického signálu pomalé uvádzanie týchto alternatív na trh. Začlenením dávkovacích inhalátorov do systému kvót možno do roku 2050 ušetriť významný objem emisií pri veľmi nízkych nákladoch pre výrobcov a pacientov. Kvóty sa každý rok prideľujú novým účastníkom výlučne na základe vyhlásenia a historickým dovozcom a výrobcom (prevádzkovateľom) na základe ich referenčných hodnôt (a na základe vyhlásenia, ak bolo podané). Na prideľovanie kvót všetkým dovozcom a výrobcom, ako aj na platbu za pridelenie sa vzťahujú určité podmienky. Dovozcovia a výrobcovia s tým istým konečným užívateľom výhod sa na účely stanovenia referenčných hodnôt a pridelenia kvót považujú za jeden podnik. HFC naplnené do určitého zariadenia by sa mali takisto započítavať do systému kvót. Dovozcovia a výrobcovia, ktorým bola pridelená referenčná hodnota, môžu na účely uvedenia veľkého objemu HFC na trh preniesť časť objemu pridelených kvót alebo ich celý objem na iný podnik a takisto môžu na účely uvedenia zariadenia naplneného HFC na trh povoliť použitie celého objemu kvót alebo ich časti inému podniku. V návrhu sa takisto predpokladá prevádzka portálu pre fluórované skleníkové plyny na účely vykonávania systému prideľovania kvót, plnenia povinností v oblasti udeľovania povolení a podávania správ a jeho prepojenia na centrálny elektronický priečinok EÚ pre colníctvo. Registrovaní dovozcovia a výrobcovia majú prístup k svojim jednotlivým prideleným kvótam, sankciám, nahláseným množstvám uvádzaným na trh, ako aj k prevodom kvót a povoleniam na použitie kvót zaznamenaných uvedenými podnikmi. Údajné chyby pri zaznamenávaní informácií podnikmi a v nimi oznámených údajoch musia byť podložené dôkazmi a musia sa včas predložiť Komisii. Kapitola V V návrhu sa ako podmienka obchodovania ukladá povinnosť predložiť colným orgánom platné povolenia pri dovoze a vývoze. Takisto sa v ňom objasňuje úloha colných orgánov a orgánov dohľadu nad trhom pri presadzovaní kontrol obchodovania, ktoré sa v návrhu uvádzajú. Uvádzajú sa informácie, ktoré sa majú poskytnúť v prípade dovozu a vývozu, ako aj položky, ktoré majú colné orgány skontrolovať, a to najmä počas colných kontrol vykonávaných na základe rizika. Jednorazové nádoby by sa mali zhabať alebo zaistiť, prípadne stiahnuť z trhu. V prípade ostatného tovaru prijmú colné orgány a orgány dohľadu nad trhom všetky potrebné opatrenia vrátane zhabania alebo zaistenia, ak sú potrebné, ktorými sa zabezpečí, že zakázaný tovar znovu nevstúpi na trh prostredníctvom iného colného úradu EÚ. Opätovný vývoz nezákonných plynov alebo výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, sa zakazuje. Prípady dovozu a vývozu fluórovaných skleníkových plynov riešia len určené alebo schválené miesta a colné úrady. Len tieto určené úrady a miesta povoľujú začatie alebo ukončenie colného režimu tranzit. A napokon, v návrhu sa ukladá zákaz obchodovania s HFC so subjektmi, ktoré nie sú zmluvnými stranami protokolu, a to v súlade s povinnosťami stanovenými v protokole a platnými od roku 2028. Kapitola VI V návrhu sa stanovujú nahlasovacie povinnosti, a to najmä pre výrobcov, dovozcov veľkých objemov plynov, ako aj plynov naplnených vo výrobkoch a zariadeniach, pre vývozcov, používateľov východiskových surovín, zariadenia na zneškodňovanie a regeneráciu a podniky, ktoré prijímajú fluórované uhľovodíky na základe výnimiek z pravidiel pre kvóty. Nahlasovanie sa uskutočňuje elektronicky prostredníctvom portálu pre fluórované skleníkové plyny. Overovanie nahlásených údajov, ktoré podlieha kvantitatívnym obmedzeniam, sa takisto vykonáva prostredníctvom portálu pre fluórované skleníkové plyny. V návrhu sa vyžaduje, aby členské štáty získavali údaje o emisiách elektronicky, a to vždy, keď je to možné. Kapitola VII V návrhu sa špecifikujú prípady, v ktorých sa vyžaduje výmena informácií a spolupráca s príslušnými orgánmi v rámci členského štátu, ako aj medzi členskými štátmi a s príslušnými orgánmi tretích krajín. V návrhu sa stanovuje aj povinnosť príslušných orgánov na základe rizika a v prípade dostupnosti konkrétnych dôkazov kontrolovať dodržiavanie nariadenia podnikmi.

V návrhu sa takisto zabezpečuje, aby boli správy oznamovateľov týkajúce sa porušovania nariadenia chránené na úrovni predpokladanej podľa smernice (EÚ) 2019/1937. Kapitola VIII Napokon sa v návrhu stanovuje, že úroveň a druh správnych sankcií za porušenia nariadenia musia byť účinné, odrádzajúce a primerané a musí sa pri nich prihliadať aj na príslušné kritériá (napríklad na povahu a závažnosť porušenia). Konkrétne sa navrhuje uloženie správnej pokuty v prípadoch nezákonnej výroby plynov, výrobkov a zariadení, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, ich používania alebo obchodovania s nimi. Navrhované ustanovenia sú v súlade s návrhom smernice Európskeho parlamentu a Rady o ochrane životného prostredia prostredníctvom trestného práva prijatým Komisiou 15. decembra 2021 a dopĺňajú ho. V návrhu sa takisto zriaďuje konzultačné fórum, v ktorom sú zastúpené členské štáty a zástupcovia občianskej spoločnosti vrátane environmentálnych organizácií, zástupcov výrobcov, prevádzkovateľov a certifikovaných osôb, ktoré poskytujú Komisií poradenstvo a expertízu pri vykonávaní tohto nariadenia. 2022/0099 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o fluórovaných skleníkových plynoch, ktorým sa mení smernica (EÚ) 2019/1937 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 517/2014 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 192 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)V Európskej zelenej dohode sa vytýčila nová stratégia rastu pre Úniu, ktorej cieľom je transformovať Úniu na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom, ktoré efektívne využíva zdroje. Opätovne sa v nej potvrdila ambícia Komisie sprísniť ciele v oblasti klímy a do roku 2050 urobiť z Európy prvý klimaticky neutrálny kontinent. Jej cieľom je chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Okrem toho sa EÚ zaviazala plniť Agendu 2030 pre udržateľný rozvoj a jej ciele udržateľného rozvoja. (2)Fluórované skleníkové plyny sú syntetické chemické látky, ktoré sú veľmi silnými skleníkovými plynmi, často až niekoľko tisícnásobne silnejšími ako oxid uhličitý (CO2). Spoločne s CO2, metánom a oxidom dusným patria do skupiny emisií skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje Parížska dohoda prijatá v rámci Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „Parížska dohoda“). V súčasnosti tvoria emisie fluórovaných skleníkových plynov 2,5 % celkových emisií skleníkových plynov v Únii, od roku 1990 do roku 2014 sa však ich objem zdvojnásobil, pričom objem ostatných emisií skleníkových plynov sa znížil. (3)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 517/2014 bolo prijaté s cieľom zvrátiť stúpajúci objem emisií fluórovaných skleníkových plynov. Zo záverov hodnotenia vypracovaného Komisiou vyplynulo, že nariadenie (EÚ) č. 517/2014 viedlo k medziročnému poklesu emisií fluórovaných skleníkových plynov. Dodávky fluórovaných uhľovodíkov (ďalej len „HFC“) sa od roku 2015 do roku 2019 znížili o 37 % v metrických tonách a o 47 % v tonách ekvivalentu CO2. V mnohých druhoch zariadení, v ktorých sa tradične používali fluórované skleníkové plyny, takisto jednoznačne došlo k prechodu na používanie alternatív s nižším potenciálom globálneho otepľovania (ďalej len „GWP“) vrátane prirodzených alternatív (napr. CO2, amoniak, uhľovodíky, voda).

(4)Medzivládny panel pre zmenu klímy (IPCC) vo svojej osobitnej správe dospel k záveru, že do roku 2050 by bolo potrebné globálne zníženie emisií fluórovaných skleníkových plynov až o 90 % v porovnaní s rokom 2015. Únia v reakcii na naliehavosť opatrení v oblasti klímy zvýšila prostredníctvom nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119 (európsky právny predpis v oblasti klímy) svoje ambície v oblasti klímy. V uvedenom nariadení sa stanovuje záväzný cieľ zníženia čistých emisií skleníkových plynov minimálne o 55 % do roku 2030 v porovnaní s úrovňami z roku 1990 a cieľ dosiahnutia klimatickej neutrality do roku 2050. Únia zvýšila aj svoj počiatočný vnútroštátne stanovený príspevok podľa Parížskej dohody zo zníženia emisií skleníkových plynov minimálne o 40 % do roku 2030 na zníženie minimálne o 55 %. Z hodnotenia nariadenia (EÚ) č. 517/2014 však vyplýva, že predpokladané úspory emisií do roku 2030 sa v súvislosti so zastaranými klimatickými cieľmi Únie úplne nedosiahnu. (5)Z dôvodu celosvetovo rastúcich emisií HFC sa zmluvné strany Montrealského protokolu z roku 1987 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (ďalej len „protokol“) v roku 2016 v rámci Kigalského dodatku rozhodli zaviesť postupné ukončovanie výroby a spotreby HFC, teda znížiť výrobu a spotrebu HFC o viac ako 80 % v priebehu nasledujúcich 30 rokov. Znamená to, že každá zmluvná strana musí plniť plán znižovania spotreby a výroby HFC a zabezpečiť systém udeľovania povolení na dovoz a vývoz HFC a nahlasovať HFC. Odhaduje sa, že samotným Kigalským dodatkom sa do konca storočia zabezpečí ďalšie zmiernenie otepľovania o 0,4 °C. (6)Je dôležité, aby sa týmto nariadením zabezpečilo, že Únia z dlhodobého hľadiska dodržiava svoje medzinárodné záväzky vyplývajúce z Kigalského dodatku k protokolu, najmä pokiaľ ide o zníženie spotreby a výroby HFC, požiadavky na nahlasovanie a udeľovanie povolení, a to predovšetkým zavedením postupného ukončovania výroby a doplnením o kroky obmedzenia uvádzania HFC na trh na obdobie po roku 2030. (7)Na zabezpečenie súladu s požiadavkami na nahlasovanie podľa protokolu by sa mal potenciál globálneho otepľovania fluórovaných uhľovodíkov vypočítať podľa 100-ročného potenciálu globálneho otepľovania jedného kilogramu plynu v pomere k jednému kilogramu CO2 na základe štvrtej hodnotiacej správy prijatej IPCC. Pre ostatné látky by sa mala použiť najnovšia hodnotiaca správa IPCC. Ak je to možné, mal by sa poskytnúť 20-ročný potenciál globálneho otepľovania s cieľom lepšie informovať o tom, aký majú látky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, vplyv na klímu. (8)Zámerné uvoľňovanie fluórovaných látok, ak je nezákonné, je vážnym porušením tohto nariadenia a malo by byť výslovne zakázané. Prevádzkovatelia a výrobcovia zariadení by mali byť povinní v maximálnej možnej miere predchádzať úniku takýchto látok, a to aj prostredníctvom kontroly úniku na najdôležitejších zariadeniach. (9)Vzhľadom na to, že výrobný proces niektorých fluórovaných zlúčenín môže viesť k značným emisiám iných fluórovaných skleníkových plynov vznikajúcich ako vedľajšie produkty, podmienkou uvedenia fluórovaných skleníkových plynov na trh by malo byť zneškodnenie emisií tohto vedľajšieho produktu alebo ich zhodnotenie na ďalšie použitie. Výrobcovia a dovozcovia by mali mať povinnosť dokumentovať opatrenia prijaté na predchádzanie emisiám trifluórmetánu počas výrobného procesu. (10)Na predchádzanie emisiám fluórovaných látok je potrebné zaviesť ustanovenia o zhodnotení látok z výrobkov a zariadení a o predchádzaní únikom takýchto látok. S penami obsahujúcimi fluórované skleníkové plyny by sa malo zaobchádzať v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚ. Povinnosti zhodnotenia by sa mali rozšíriť aj na vlastníkov budov a zhotoviteľov stavieb pri odstraňovaní určitých pien z budov, aby sa maximalizovalo zníženie emisií. (11)S cieľom podporiť používanie technológií so žiadnym alebo menším vplyvom na klímu, ktoré môžu zahŕňať používanie látok, ktoré sú toxické, horľavé alebo pod vysokým tlakom, by odborná príprava fyzických osôb, ktoré pracujú s fluórovanými skleníkovými plynmi, mala zahŕňať technológie nahrádzajúce alebo znižujúce používanie fluórovaných skleníkových plynov vrátane informácií o aspektoch energetickej efektívnosti a platných predpisoch a technických normách. Certifikačné programy a programy odbornej prípravy ustanovené podľa nariadenia (EÚ) č. 517/2014, ktoré môžu byť začlenené do vnútroštátnych systémov odbornej prípravy, by sa mali preskúmať alebo upraviť tak, aby umožnili technikom bezpečne narábať s alternatívnymi technológiami. (12)Existujúce zákazy špecifického používania fluoridu sírového, látky známej ako látka najviac poškodzujúca klímu, by sa mali zachovať a doplniť o ďalšie obmedzenia používania v kritickom odvetví distribúcie energie. (13)Pokiaľ existujú vhodné alternatívy k používaniu konkrétnych fluórovaných skleníkových plynov, malo by sa zakázať uvádzať na trh nové chladiarenské, klimatizačné a protipožiarne zariadenia, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí. V prípade, ak alternatívy nie sú dostupné alebo ich nemožno použiť z technických alebo bezpečnostných dôvodov, alebo ak by použitie týchto alternatív spôsobilo neprimerané náklady, môže Komisia povoliť výnimku, ktorou sa dočasne umožní uvedenie takýchto výrobkov a zariadení na trh. (14)Z dôvodov zníženia nepriameho vplyvu prevádzky chladiarenských a klimatizačných zariadení na klímu by sa mala maximálna spotreba energie takýchto zariadení stanovená v príslušných vykonávacích opatreniach prijatých podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/125/ES naďalej považovať za dôvod na vyňatie určitých typov zariadení zo zákazu používania fluórovaných skleníkových plynov. (15)Jednorazové nádoby na látky poškodzujúce ozónovú vrstvu by sa mali zakázať vzhľadom na to, že v týchto nádobách po vyprázdnení nevyhnutne zostáva určité množstvo chladiva, ktoré sa potom uvoľňuje do atmosféry. V tejto súvislosti by sa týmto nariadením mal zakázať ich dovoz, uvedenie na trh, následné dodávanie alebo sprístupnenie na trhu, používanie okrem použití na laboratórne a analytické účely, ako aj ich vývoz. (16)Aby sa uľahčilo presadzovanie zákazov uvedenia na trh výrobkov a zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí, ako aj presadzovanie obmedzení týkajúcich sa týchto výrobkov a zariadení, a to aj v prípade uvádzania na trh v nádobách, je dôležité zaviesť potrebné požiadavky na označovanie pre tento tovar. (17)Na vykonávanie protokolu vrátane postupného znižovania množstva HFC by Komisia mala pokračovať v prideľovaní kvót na uvádzanie HFC na trh jednotlivým výrobcom a dovozcom, pričom zabezpečí, aby sa neprekročil celkový množstevný limit povolený v protokole. V záujme ochrany konzistentnosti postupného znižovania množstva HFC uvádzaných na trh by sa mali HFC obsiahnuté v zariadeniach naďalej započítavať v rámci systému kvót. (18)Výpočet referenčných hodnôt a pridelenie kvót jednotlivým výrobcom a dovozcom pôvodne vychádzalo z množstiev HFC, ktoré daní výrobcovia a dovozcovia nahlásili ako množstvá uvádzané na trh počas referenčného obdobia 2009 až 2012. Na to, aby sa podniky nevylúčili z možnosti vstúpiť na trh alebo rozšíriť svoje činnosti, by však menšia časť celkového maximálneho množstva mala byť vyhradená pre dovozcov a výrobcov, ktorí predtým neuvádzali HFC na trh, a pre dovozcov a výrobcov, pre ktorých bola stanovená referenčná hodnota a ktorí chcú zvýšiť svoje pridelené kvóty. (19)Komisia by pravidelným prepočítavaním referenčných hodnôt a kvót každé tri roky mala zaistiť, aby sa podnikom umožnilo pokračovať v činnosti na základe priemerných množstiev, ktoré na trh uviedli v posledných rokoch, vrátane podnikov, pre ktoré predtým nebola stanovená referenčná hodnota. (20)Vzhľadom na trhovú hodnotu pridelených kvót je vhodné požadovať cenu za ich pridelenie. Tým sa zabráni ďalšej fragmentácii trhu na úkor tých podnikov, ktoré potrebujú dodávky HFC a ktoré sú už závislé od obchodu s HFC na upadajúcom trhu. Predpokladá sa, že podniky, ktoré sa rozhodnú nepožadovať a nezaplatiť žiadnu kvótu, na ktorú by mali nárok v roku (rokoch) pred výpočtom referenčných hodnôt, sa rozhodli opustiť trh, a teda im nebude pridelená nová referenčná hodnota. Príjmy by sa mali použiť na pokrytie administratívnych nákladov. (21)Na zachovanie flexibility trhu s HFC vo veľkých objemoch by sa mal umožniť prevod kvót z podnikov, pre ktoré bola stanovená referenčná hodnota, na iných výrobcov alebo dovozcov v Únii, alebo na iných výrobcov alebo dovozcov, ktorých v Únii zastupuje len jediný zástupca. (22)Komisia by mala zriadiť a prevádzkovať centrálny portál pre fluórované skleníkové plyny s cieľom spravovať kvóty na uvádzanie HFC na trh, registráciu príslušných podnikov a nahlasovanie všetkých látok a všetkých zariadení uvedených na trh, najmä v prípade, ak je zariadenie vopred naplnené HFC, ktoré neboli pred plnením uvedené na trh. S cieľom zabezpečiť, aby sa na portáli pre fluórované skleníkové plyny registrovali iba skutoční prevádzkovatelia, by sa mali stanoviť osobitné podmienky. Platná registrácia na portáli pre fluórované skleníkové plyny by mala predstavovať povolenie, ktoré je základnou požiadavkou podľa protokolu na monitorovanie obchodu a predchádzanie nezákonným činnostiam v tejto súvislosti. (23)S cieľom zabezpečiť automatické colné kontroly v reálnom čase na úrovni zásielok, ako aj elektronickú výmenu a uchovávanie informácií o všetkých zásielkach fluórovaných skleníkových plynov a príslušných výrobkov a zariadení predložených colným orgánom je potrebné prepojiť portál pre fluórované skleníkové plyny s prostredím centrálneho elektronického priečinka Európskej únie pre colníctvo zriadeným nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) …/…[úplný odkaz sa vloží po prijatí uvedeného nariadenia].

(24)S cieľom umožniť monitorovanie účinnosti tohto nariadenia by sa rozsah povinností nahlasovania mal rozšíriť tak, aby zahŕňal ďalšie fluórované látky, ktoré majú významný potenciál globálneho otepľovania alebo ktoré pravdepodobne nahradia používanie fluórovaných skleníkových plynov. Z rovnakého dôvodu by sa malo nahlasovať aj zneškodnenie fluórovaných skleníkových plynov a dovoz týchto plynov do Únie v prípade, že sú obsiahnuté vo výrobkoch a zariadeniach. Mali by sa zaviesť prahové hodnoty de minimis, aby sa zamedzilo neprimeranej administratívnej záťaži najmä pre malé a stredné podniky a mikropodniky, pokiaľ to nevedie k nesúladu s protokolom. (25)Malo by sa vyžadovať overenie treťou stranou, aby sa zabezpečilo, že správy, ktorými sa nahlasujú značné množstvá látok, budú presné a že množstvo HFC obsiahnuté vo vopred naplnenom zariadení sa zohľadní v rámci systému kvót Únie. (26)Používanie konzistentných kvalitných údajov pri nahlasovaní emisií fluórovaných skleníkových plynov je nevyhnutné na zabezpečenie kvality nahlasovania emisií podľa Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy. Ak členské štáty vytvoria systémy nahlasovania emisií fluórovaných skleníkových plynov, zabezpečí sa súlad s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1999. K výraznému zlepšeniu týchto systémov nahlasovania emisií by mohli prispieť údaje, ktoré podniky zhromažďujú podľa tohto nariadenia a ktoré sa týkajú úniku fluórovaných skleníkových plynov zo zariadení. Týmto spôsobom by sa mal získať lepší odhad emisií fluórovaných skleníkových plynov v národných inventároch skleníkových plynov. (27)Na uľahčenie colných kontrol je dôležité určiť informácie, ktoré sa majú predkladať colným orgánom v prípadoch dovozu a vývozu plynov a výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, ako aj úlohy colných orgánov pri vykonávaní zákazov a obmedzení týkajúcich sa dovozu a vývozu daných látok a výrobkov a zariadení, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. (28)Príslušné orgány členských štátov by mali prijať všetky potrebné opatrenia vrátane zhabania a zaistenia, aby zabránili nezákonnému vstupu do Únie a výstupu z Únie plynov a výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Opätovný vývoz nezákonne dovezených výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, by sa mal v každom prípade zakázať. (29)Členské štáty by mali zabezpečiť, aby colné orgány vykonávajúce kontroly podľa tohto nariadenia mali primerané zdroje a znalosti, napríklad prostredníctvom odbornej prípravy, ktorá im bude k dispozícii, a aby boli dostatočne vybavené na riešenie prípadov nezákonného obchodu s plynmi, výrobkami a zariadeniami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Členské štáty by mali určiť tie colné úrady, ktoré spĺňajú tieto podmienky, a preto sú oprávnené vykonávať colné kontroly pri dovoze, vývoze a v prípadoch tranzitu. (30)Spolupráca a výmena nevyhnutných informácií medzi všetkými príslušnými orgánmi zapojenými do vykonávania tohto nariadenia, najmä medzi colnými orgánmi, orgánmi dohľadu nad trhom, orgánmi ochrany životného prostredia a všetkými ostatnými príslušnými orgánmi s kontrolnými funkciami, medzi členskými štátmi a s Komisiou sú mimoriadne dôležité pre boj proti porušovaniu tohto nariadenia, najmä proti nezákonnému obchodu. Vzhľadom na dôverný charakter výmeny informácií súvisiacich s colnými rizikami by sa mal na tento účel použiť systém riadenia colných rizík. (31)Pri vykonávaní úloh určených týmto nariadením a vzhľadom na podporu spolupráce a primeranú výmenu informácií medzi príslušnými orgánmi a Komisiou v prípadoch kontroly súladu a nezákonného obchodu s fluórovanými skleníkovými plynmi by Komisii mal pomáhať Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF). Úrad OLAF by mal mať prístup k všetkým potrebným informáciám na uľahčenie plnenia svojich úloh. (32)Dovoz HFC, ako aj výrobkov a zariadení, ktoré obsahujú HFC alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí, zo štátu, ktorý nie je zmluvnou stranou protokolu, a ich vývoz do takéhoto štátu by sa mal od roku 2028 zakázať. Súbežný zákaz predpokladaný v protokole od roku 2033 sa teda posunul na skorší termín, aby sa zabezpečilo, že globálne opatrenia na zníženie HFC uvedené v Kigalskom dodatku čo najskôr prinesú predpokladaný úžitok pre klímu. (33)Členské štáty by mali stanoviť pravidlá týkajúce sa sankcií uplatniteľných pri porušení ustanovení tohto nariadenia a zabezpečiť ich vykonávanie. Tieto sankcie by mali byť účinné, primerané a odradzujúce. (34)Potrebné je takisto stanoviť správne sankcie na takej úrovni a takého druhu, ktoré skutočne odrádzajú od porušovania tohto nariadenia. (35)Závažné porušenia tohto nariadenia by sa mali postihovať aj podľa trestného práva v súlade so smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2008/99/ES. (36)Príslušné orgány členských štátov vrátane ich orgánov ochrany životného prostredia, orgánov dohľadu nad trhom a colných orgánov by mali vykonávať kontroly na základe prístupu založeného na riziku s cieľom zabezpečiť dodržiavanie všetkých ustanovení tohto nariadenia. Takýto prístup je potrebný s cieľom zamerať sa na činnosti, ktoré predstavujú najvyššie riziko nezákonného obchodu s fluórovanými skleníkovými plynmi alebo nezákonného uvoľňovania fluórovaných skleníkových plynov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Okrem toho by príslušné orgány mali vykonávať kontroly, ak majú k dispozícii dôkazy alebo iné relevantné informácie o možných prípadoch nedodržiavania predpisov. V relevantných prípadoch by sa takéto informácie v čo najväčšom možnom rozsahu mali oznámiť colným orgánom s cieľom uskutočniť analýzu rizík pred kontrolami v súlade s článkom 47 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 952/2013. Je dôležité zabezpečiť, aby príslušné orgány zodpovedné za sledovanie ukladania pokút boli informované, keď iné príslušné orgány zistia prípady porušenia tohto nariadenia. (37)Oznamovatelia môžu upozorniť príslušné orgány na nové informácie, ktoré môžu týmto orgánom pomôcť odhaliť porušenia tohto nariadenia a umožniť im ukladať sankcie. Malo by sa zabezpečiť zavedenie primeraných opatrení, ktoré oznamovateľom umožnia upozorniť príslušné orgány na skutočné alebo možné porušenia tohto nariadenia a ochránia ich pred odvetnými opatreniami. Na tento účel by sa v tomto nariadení malo stanoviť, že smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1937 sa vzťahuje na nahlasovanie porušení tohto nariadenia a na ochranu osôb, ktoré takéto porušenia nahlasujú. (38)V záujme posilnenia právnej istoty by sa podľa tohto nariadenia mala v smernici (EÚ) 2019/1937 odrážať uplatniteľnosť smernice (EÚ) 2019/1937 na nahlasovanie porušení tohto nariadenia a na ochranu osôb, ktoré takéto porušenia nahlasujú. Príloha k smernici (EÚ) 2019/1937 by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť. Členským štátom prináleží zabezpečiť, aby sa táto zmena premietla do ich transpozičných opatrení prijatých v súlade so smernicou, hoci zmena ani prispôsobenie vnútroštátnych transpozičných opatrení nie je podmienkou uplatniteľnosti smernice (EÚ) 2019/1937 na nahlasovanie porušení tohto nariadenia a na ochranu nahlasujúcich osôb. (39)Pri vykonávaní tohto nariadenia by mala Komisia zriadiť takzvané konzultačné fórum na zabezpečenie vyváženej účasti zástupcov členských štátov a zástupcov občianskej spoločnosti vrátane environmentálnych organizácií, zástupcov výrobcov, prevádzkovateľov a osôb s osvedčením. (40)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa na Komisiu mali preniesť vykonávacie právomoci, pokiaľ ide o dôkazy, ktoré sa majú poskytnúť o zneškodnení alebo zhodnotení vedľajšej produkcie trifluórmetánu počas výroby iných fluórovaných látok; požiadavky na kontroly úniku; formát záznamov, ich vytvorenie a vedenie; minimálne požiadavky na certifikačné programy a osvedčenia o odbornej príprave; formát oznamovania certifikačných programov a programov odbornej prípravy; výnimky pre výrobky a zariadenia, na ktoré sa vzťahuje zákaz uvedenia na trh; formát označení; určenie výrobných práv pre výrobcov HFC; výnimky z kvóty pre HFC na používanie v špecifických aplikáciách alebo špecifických kategóriách výrobkov alebo zariadení; stanovenie referenčných hodnôt pre výrobcov a dovozcov na uvádzanie HFC na trh; spôsoby a podrobné dojednania pre platbu dlžnej sumy; podrobné opatrenia týkajúce sa vyhlásenia o zhode pre vopred naplnené zariadenia a jeho overenia, ako aj opatrenia týkajúce sa akreditácie overovateľov; bezproblémové fungovanie registra; povoľovanie obchodu so subjektmi, na ktoré sa nevzťahuje protokol; podrobnosti o overovaní nahlasovania a o akreditácii overovateľov a formát podávania správ. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (41)S cieľom zmeniť určité nepodstatné prvky tohto nariadenia by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „ZFEÚ“), pokiaľ ide o vytvorenie zoznamu výrobkov a zariadení, pre ktoré je zhodnocovanie plynov alebo ich zneškodnenie technicky a ekonomicky uskutočniteľné, a špecifikácia technológií, ktoré sa majú použiť; požiadavky na označovanie; vyňatie HFC z požiadaviek na kvóty v súlade s rozhodnutiami zmluvných strán protokolu; v súvislosti so sumami splatnými za pridelenie kvóty a s mechanizmom prideľovania zostávajúcich kvót; dodatočné opatrenia na monitorovanie látok a výrobkov a zariadení prepustených do režimu dočasného uskladnenia a colných režimov; pravidlá uplatniteľné na prepustenie výrobkov a zariadení do voľného obehu, ktoré boli dovezené od akéhokoľvek subjektu a vyvezené pre akýkoľvek subjekt, na ktoré sa nevzťahuje protokol; aktualizácia potenciálu globálneho otepľovania uvedených látok. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako odborníkom z členských štátov a odborníci Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (42)Ochrana fyzických osôb so zreteľom na spracovanie osobných údajov členskými štátmi sa riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 a ochrana jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov Komisiou sa riadi nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725, najmä pokiaľ ide o požiadavky na dôvernosť a bezpečnosť spracovania, prenos osobných údajov od Komisie členským štátom, zákonnosť spracovania a práva dotknutých osôb na informácie, prístup k ich osobným údajom a ich opravu. (43)S európskym dozorným úradníkom pre ochranu údajov sa konzultovalo v súlade s článkom 42 ods. 1 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1725 a európsky dozorný úradník pre ochranu údajov vydal svoje stanovisko [dátum doručenia stanoviska].

(44)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samotných členských štátov, ale z dôvodu cezhraničnej povahy riešených environmentálnych problémov a účinkov tohto nariadenia v rámci Únie a na vonkajší obchod ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku neprekračuje toto nariadenie rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (45)V nariadení (EÚ) č. 517/2014 je potrebné vykonať viacero zmien. V záujme prehľadnosti, by sa toto nariadenie malo zrušiť a nahradiť. (46)Vzhľadom na prideľovanie ročných kvót a postup nahlasovania stanovený v tomto nariadení je vhodné, aby sa toto nariadenie uplatňovalo od 1. januára [OP: vložte rok nasledujúci po roku dátumu nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia], PRIJALI TOTO NARIADENIE: KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 1 Predmet úpravy Týmto nariadením sa: a)stanovujú pravidlá na obmedzenie, používanie, zhodnotenie a zneškodnenie fluórovaných skleníkových plynov a súvisiace doplnkové opatrenia a uľahčuje sa bezpečné používanie alternatívnych látok; b)ukladajú podmienky pre dovoz, vývoz, uvedenie na trh, ďalšie dodávky a používanie fluórovaných skleníkových plynov a konkrétnych výrobkov a zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí; c)ukladajú podmienky špecifického používania fluórovaných skleníkových plynov; d)stanovujú kvantitatívne limity na uvádzanie fluórovaných uhľovodíkov na trh; e)stanovujú pravidlá nahlasovania. Článok 2 Rozsah pôsobnosti 1.Toto nariadenie sa vzťahuje na fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohách I, II a II, či už samotné alebo v zmesi. 2.Toto nariadenie sa vzťahuje aj na výrobky a zariadenia a ich časti, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí. Článok 3

Vymedzenie pojmov Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov: 1.„potenciál globálneho otepľovania“ alebo „GWP“ je potenciál klimatického otepľovania skleníkového plynu v pomere k potenciálu klimatického otepľovania oxidu uhličitého („CO2“), počíta sa, pokiaľ nie je uvedené inak, ako 100-ročný potenciál otepľovania jedného kilogramu skleníkového plynu v pomere k jednému kilogramu CO2, ako je stanovené v prílohách I, II, III a VI, alebo v prípade zmesí sa počíta podľa prílohy VI; 2.„zmes“ je tekutina zložená z dvoch alebo viacerých látok, z ktorých je aspoň jedna látka uvedená v prílohách I, II alebo III; 3.„tona (tony) ekvivalentu CO2“ je množstvo skleníkových plynov vyjadrené ako súčin hmotnosti skleníkových plynov v metrických tonách a ich potenciálu globálneho otepľovania; 4.„fluórované uhľovodíky“ alebo „HFC“ sú látky uvedené v oddiele 1 prílohy I alebo zmesi obsahujúce ktorúkoľvek z daných látok; 5.„prevádzkovateľ“ je podnik, ktorý má skutočnú právomoc nad technickým fungovaním výrobkov a zariadení, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, alebo vlastník, ak členský štát určil, že za záväzky prevádzkovateľa je v konkrétnych situáciách zodpovedný vlastník; 6.„uvedenie na trh“ je prvé spoplatnené či nespoplatnené dodanie alebo sprístupnenie inej osobe v rámci Únie, colné prepustenie do voľného obehu v Únii a použitie vyrobených látok alebo použitie výrobkov alebo zariadení vyrobených na vlastné použitie; 7.„dovoz“ je vstup látok, výrobkov a zariadení, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, na colné územie Únie, pokiaľ sa na toto územie vzťahuje ratifikácia Montrealského protokolu z roku 1987 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu, a zahŕňa dočasné uskladnenie a colné režimy uvedené v článkoch 201 a 210 nariadenia (EÚ) 952/2013; 8.„vývoz“ je výstup látok, výrobkov a zariadení z colného územia Únie, pokiaľ sa na toto územie vzťahuje ratifikácia Montrealského protokolu z roku 1987 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu; 9.„hermeticky uzavreté zariadenie“ je zariadenie, v ktorom sú všetky časti obsahujúce fluórovaný skleníkový plyn v priebehu výrobného procesu v priestoroch výrobcu utesnené zváraním, tvrdým spájkovaním alebo podobným trvalým spojením, ktoré môže zahŕňať uzatvorené ventily alebo uzatvorené servisné uzávery, ktoré umožňujú riadnu opravu alebo zneškodnenie; 10.„nádoba“ je výrobok, ktorý je určený primárne na prepravu alebo skladovanie fluórovaných skleníkových plynov; 11.„zhodnotenie“ je zber a skladovanie fluórovaných skleníkových plynov z výrobkov vrátane nádob a zo zariadení počas údržby alebo servisu, alebo pred likvidáciou výrobkov alebo zariadení; 12.„recyklácia“ je opätovné použitie zhodnoteného fluórovaného skleníkového plynu po procese základného očistenia vrátane filtrovania a sušenia; 13.„regenerácia“ je opätovné spracovanie zhodnoteného fluórovaného skleníkového plynu tak, aby fungoval ako pôvodná látka, pričom sa zohľadní jeho zamýšľané použitie; 14.„zneškodnenie“ je proces, ktorým sa fluórovaný skleníkový plyn v najväčšom možnom rozsahu natrvalo premení alebo úplne rozloží na jednu stabilnú látku alebo viac stabilných látok, ktoré nie sú fluórovanými skleníkovými plynmi; 15.„vyradenie“ je zastavenie prevádzky alebo používania výrobku alebo zariadenia obsahujúceho fluórované skleníkové plyny vrátane konečného odstavenia inštalácie z prevádzky; 16.„oprava“ je náprava poškodených výrobkov alebo zariadení, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny alebo ktorých fungovanie od týchto plynov závisí, alebo náprava výrobkov a zariadení, z ktorých tieto plyny unikajú, vrátane časti obsahujúcej tieto plyny alebo určenej na to, aby tieto plyny obsahovala; 17.„inštalácia“ je spojenie dvoch alebo viacerých kusov zariadenia alebo okruhov, ktoré obsahujú alebo sú určené na to, aby obsahovali fluórované skleníkové plyny, na účely montáže systému na mieste, kde sa bude prevádzkovať, ktorá zahŕňa spojenie plynového vedenia systému, aby vznikol úplný okruh; 18.„údržba alebo servis“ sú všetky činnosti okrem zhodnotenia v súlade s článkom 8 a kontrol úniku v súlade s článkom 4 a článkom 10 ods. 1 písm. b) tohto nariadenia, ktoré si vyžadujú prerušenie okruhov obsahujúcich alebo určených na to, aby obsahovali fluórované skleníkové plyny, prívod fluórovaných skleníkových plynov do systému, odstránenie jednej časti alebo viacerých častí okruhu alebo zariadenia, premontovanie dvoch alebo viacerých častí okruhu alebo zariadenia, ako aj opravu únikov;

19.„pôvodné látky“ sú látky, ktoré sa ešte nepoužili; 20.„stacionárny“ je taký, ktorý sa obvykle pri používaní nepremiestňuje, a zahŕňa mobilné interiérové klimatizačné zariadenia; 21.„mobilný“ je taký, ktorý sa pri používaní obvykle premiestňuje; 22.„jednozložková pena“ je penová zmes obsiahnutá v jednom aerosólovom rozprašovači v nezreagovanom alebo čiastočne zreagovanom tekutom stave, ktorá sa mimo rozprašovača zväčšuje a tvrdne; 23.„chladiarenské nákladné vozidlo“ je motorové vozidlo s hmotnosťou viac ako 3,5 tony, ktoré je určené a vyrobené primárne na prepravu tovaru a vybavené chladiacou jednotkou; 24.„chladiarenské prípojné vozidlo“ je vozidlo, ktoré je určené a vyrobené na ťahanie nákladným vozidlom alebo ťahačom primárne na prepravu tovaru a vybavené chladiacou jednotkou; 25.„systém detekcie úniku“ je kalibrovaný mechanický, elektrický alebo elektronický prístroj na zisťovanie úniku fluórovaných skleníkových plynov, ktorý po takomto zistení varuje prevádzkovateľa; 26.„podnik“ je každá fyzická alebo právnická osoba, ktorá vykonáva činnosť uvedenú v tomto nariadení; 27.„východisková surovina“ je akýkoľvek fluórovaný skleníkový plyn uvedený v prílohách I a II, ktorý prejde chemickou premenou v procese, v ktorom sa úplne zmení zo svojho pôvodného zloženia a ktorého emisie sú zanedbateľné; 28.„komerčné použitie“ je použitie na skladovanie, prezentáciu alebo výdaj výrobkov, na predaj konečným používateľom, a to v maloobchodných a stravovacích službách; 29.„protipožiarne zariadenia“ sú zariadenia a systémy používané na prevenciu alebo likvidáciu požiarov vrátane hasiacich prístrojov; 30.„organický Rankinov cyklus“ je cyklus obsahujúci kondenzovateľné látky, pri ktorom sa teplo z tepelného zdroja mení na energiu na výrobu elektrickej alebo mechanickej energie; 31.„vojenské vybavenie“ sú zbrane, strelivo a materiál určený konkrétne na vojenské účely, pričom toto vybavenie je nevyhnutné na ochranu zásadných záujmov týkajúcich sa bezpečnosti členských štátov; 32.„elektrický rozvádzač“ sú spínacie zariadenia a ich kombinácia s prepojeným ovládacím, meracím, ochranným a regulačným zariadením a súbory takýchto prístrojov a zariadení so súvisiacimi prepojeniami, príslušenstvom, ochrannými krytmi a nosnými konštrukciami, určené na použitie v súvislosti s výrobou, prenosom, distribúciou a konverziou elektrickej energie; 33.„združené centralizované chladiace systémy“ sú systémy s dvoma alebo viacerými kompresormi, ktoré fungujú paralelne a ktoré sú napojené na jeden alebo viacero spoločných kondenzátorov a na niekoľko chladiacich zariadení, ako sú vitríny, chladiace boxy a mrazničky alebo chladiarenské sklady; 34.„primárny chladiaci okruh kaskádových systémov“ je primárny okruh nepriamych strednoteplotných systémov, v ktorom sú dva alebo viaceré samostatné chladiace okruhy sériovo prepojené tak, že primárny okruh absorbuje kondenzačné teplo zo sekundárneho okruhu pre stredne vysokú teplotu; 35.„používanie“ je využívanie fluórovaných skleníkových plynov vo výrobe, pri údržbe alebo servise výrobkov a zariadení vrátane opätovného plnenia alebo ich využívanie v rámci iných činností uvedených v tomto nariadení; 36.„usadenie v Únii“ je v prípade fyzickej osoby obvyklý pobyt v Únii a v prípade právnickej osoby stála prevádzkareň v Únii uvedená v článku 5 bode 32 nariadenia (EÚ) č. 952/2013 v Únii. KAPITOLA II OBMEDZOVANIE

Článok 4 Predchádzanie vzniku emisií 1.Úmyselné uvoľňovanie fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohách I a II do atmosféry je zakázané v prípadoch, keď takéto uvoľnenie nie je technicky nutné na zamýšľaný účel. 2.Prevádzkovatelia a výrobcovia zariadenia a inštalácií, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohách I alebo II, ako aj podniky, ktoré vlastnia takéto zariadenie počas ich prepravy alebo skladovania, prijmú všetky potrebné preventívne opatrenia, aby zamedzili neúmyselnému uvoľňovaniu akýchkoľvek takýchto plynov. Prijmú všetky opatrenia, ktoré sú technicky a ekonomicky uskutočniteľné, na minimalizovanie úniku plynov. 3.Počas výroby, skladovania, prepravy a presunu fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohách I a II z jednej nádoby alebo systému do druhej nádoby alebo systému alebo do zariadenia alebo inštalácie podnik prijme všetky potrebné preventívne opatrenia na zamedzenie uvoľňovaniu fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohách I a II v čo najväčšom rozsahu. Tento odsek platí aj v prípade, že fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohách I a II vznikajú ako vedľajšie produkty. 4.V prípade detekcie úniku fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I alebo II prevádzkovatelia, výrobcovia zariadení a inštalácií a podniky, ktoré vlastnia zariadenie počas jeho prepravy alebo skladovania, zabezpečia, aby sa zariadenie alebo inštalácia bezodkladne opravili. Ak zariadenie podlieha kontrole úniku podľa článku 5 ods. 1 a netesnosť zariadenia bola opravená, prevádzkovatelia zabezpečia, aby fyzická osoba s osvedčením v súlade s článkom 10 do jedného mesiaca po oprave skontrolovala zariadenie a overila, či bola oprava účinná. 5.Bez toho, aby bol dotknutý článok 11 ods. 1 prvý pododsek, sa zakazuje uvádzať na trh fluórované skleníkové plyny, pokiaľ výrobcovia alebo dovozcovia v čase uvedenia na trh neposkytnú príslušnému orgánu dôkazy o tom, že trifluórmetán, ktorý vzniká ako vedľajší produkt počas výrobného procesu, a to aj počas výroby východiskových surovín na ich výrobu, sa zneškodňuje alebo zhodnocuje na účely následného využitia v súlade s najlepšími dostupnými technikami. Na účel poskytnutia týchto dôkazov dovozcovia a výrobcovia vypracujú vyhlásenie o zhode a spoja podpornú dokumentáciu o výrobnom zariadení a zmierňujúcich opatreniach prijatých na predchádzanie emisiám trifluórmetánu. Výrobcovia a dovozcovia uchovávajú vyhlásenie o zhode a podpornú dokumentáciu najmenej päť rokov od uvedenia na trh a na požiadanie ich sprístupnia príslušným vnútroštátnym orgánom a Komisii. Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov určiť podrobné opatrenia týkajúce sa vyhlásenia o zhode a podpornej dokumentácie, ktoré sa uvádzajú v druhom pododseku. Uvedené vykonávacie akty sa prijmú v súlade s článkom 34 ods. 2. 6.Fyzické osoby, ktoré vykonávajú úlohy uvedené v článku 10 ods. 1 písm. a) až c), musia byť držiteľmi osvedčení v súlade s článkom 10 a musia prijímať preventívne opatrenia na zamedzenie úniku fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohách I a II. Podniky, ktoré vykonávajú inštaláciu, servis, údržbu, opravu alebo vyraďovanie zariadení uvedených v článku 5 ods. 2 písm. a) až f), musia byť držiteľmi osvedčení v súlade s článkom 10 a musia prijímať preventívne opatrenia na zamedzenie úniku fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohách I a II. Článok 5 Kontrola úniku 1.Prevádzkovatelia zariadení, ktoré obsahujú 5 ton ekvivalentu CO2 alebo viac fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I alebo 1 kilogram alebo viac fluórovaných skleníkových plynov uvedených v oddiele I prílohy II v inej ako penovej forme, zabezpečia v týchto zariadeniach vykonávanie kontrol úniku. Hermeticky uzavreté zariadenia, ktoré obsahujú menej ako 10 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I alebo 2 kilogramy fluórovaných skleníkových plynov uvedených v oddiele I prílohy II, nepodliehajú kontrolám úniku za predpokladu, že tieto zariadenia sú označené ako hermeticky uzavreté a že ich pripojené časti majú preskúšanú mieru úniku menej ako 3 gramy za rok pod tlakom aspoň jednej štvrtiny maximálneho povoleného tlaku. Elektrický rozvádzač nepodlieha kontrole úniku, ak spĺňa jednu z týchto podmienok: a)má preskúšanú mieru úniku menej ako 0,1 % ročne, ktorá sa uvádza v technických špecifikáciách výrobcu, pričom je takto aj označený; b)je vybavený zariadením na monitorovanie tlaku alebo hustoty; c)obsahuje menej ako 6 kilogramov fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I.

2.Odsek 1 sa vzťahuje na prevádzkovateľov týchto zariadení obsahujúcich fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I alebo v oddiele I prílohy II: a)stacionárne chladiace zariadenia; b)stacionárne klimatizačné zariadenia; c)stacionárne tepelné čerpadlá; d)stacionárne protipožiarne zariadenia; e)chladiace jednotky chladiarenských nákladných vozidiel a prípojných vozidiel; f)organické Rankinove cykly; g)elektrické rozvádzače. Pokiaľ ide o zariadenia uvedené v prvom pododseku písmenách a) až f), kontroly vykonávajú fyzické osoby s osvedčením v súlade s pravidlami stanovenými v článku 10. 3.Kontroly úniku podľa odseku 1 sa vykonávajú v týchto intervaloch: a)pri zariadeniach, ktoré obsahujú menej ako 50 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I alebo menej ako 10 kilogramov fluórovaných skleníkových plynov uvedených v oddiele I prílohy II: aspoň každých 12 mesiacov; alebo v prípade, že bol nainštalovaný systém detekcie úniku, aspoň každých 24 mesiacov; b)pri zariadeniach, ktoré obsahujú 50 ton ekvivalentu CO2 alebo viac, ale menej ako 500 ton ekvivalentu CO2 fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I alebo 10 až 100 kilogramov fluórovaných skleníkových plynov uvedených v oddiele I prílohy II: aspoň každých šesť mesiacov, alebo v prípade, že bol nainštalovaný systém detekcie úniku, aspoň každých 12 mesiacov; c)pri zariadeniach, ktoré obsahujú 500 ton ekvivalentu CO2 alebo viac fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I alebo viac ako 100 kilogramov fluórovaných skleníkových plynov uvedených v oddiele I prílohy II: aspoň každé tri mesiace, alebo v prípade, že bol nainštalovaný systém detekcie úniku, aspoň každých šesť mesiacov. 4.Povinnosti uvedené v odseku 1 týkajúce sa protipožiarneho zariadenia uvedeného v odseku 2 písm. d) sa považujú za splnené, ak sú dodržané tieto dve podmienky: a)existujúci systém kontroly spĺňa normu ISO 14520 alebo EN 15004 a b)protipožiarne zariadenie sa kontroluje tak často, ako sa to požaduje v odseku 3. 5.Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov stanoviť požiadavky týkajúce sa vykonávania kontrol úniku v súlade s odsekom 1 pre každý typ zariadenia uvedený v odseku 2 a určiť časti zariadenia, v prípade ktorých existuje najvyššia pravdepodobnosť úniku. Uvedené vykonávacie akty sa prijímajú v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 2. Článok 6 Systémy detekcie úniku 1.Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 5 ods. 2 písm. a) až d), ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I v množstve 500 ton ekvivalentu CO2 alebo vo väčšom množstve, zabezpečia, aby boli tieto zariadenia vybavené systémom detekcie úniku, ktorý prevádzkovateľa alebo servisnú spoločnosť upozorní na akýkoľvek únik.

2.Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 5 ods. 2 písm. f) a g), ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I v množstve 500 ton ekvivalentu CO2 alebo vo väčšom množstve a ktoré boli nainštalované od 1. januára 2017, zabezpečia, aby boli tieto zariadenia vybavené systémom detekcie úniku, ktorý prevádzkovateľa alebo servisnú spoločnosť upozorní na akýkoľvek únik. 3.Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 5 ods. 2 písm. a) až d) a f), na ktoré sa vzťahuje odsek 1 alebo 2, zabezpečia, aby sa systémy detekcie úniku kontrolovali aspoň raz za dvanásť mesiacov s cieľom zabezpečiť ich správne fungovanie. 4.Prevádzkovatelia zariadení uvedených v článku 5 ods. 2 písm. g), na ktoré sa vzťahuje odsek 2, zabezpečia, aby sa systémy detekcie úniku kontrolovali aspoň raz za šesť rokov s cieľom zabezpečiť ich správne fungovanie. Článok 7 Vedenie záznamov 1.Prevádzkovatelia zariadení, ktoré je potrebné kontrolovať na únik podľa článku 5 ods. 1, vytvoria a vedú pre každé takéto zariadenie záznamy, pričom uvedú tieto informácie: a)množstvo a typ nainštalovaných plynov; b)množstvo plynov pridaných počas inštalácie, údržby alebo servisu, alebo z dôvodu úniku; c)či množstvo plynov bolo recyklované alebo regenerované, ako aj meno a adresu podniku v Únii, ktorý túto recykláciu alebo regeneráciu vykonal, a v príslušných prípadoch aj číslo osvedčenia; d)množstvo zhodnotených plynov; e)totožnosť podniku, ktorý zariadenie nainštaloval, vykonával jeho servis a údržbu a prípadne ho opravoval alebo vyradil, a v relevantných prípadoch aj číslo jeho osvedčenia; f)dátumy a výsledky kontrol vykonaných podľa článku 5 ods. 1, 2 a 3, ako aj dátumy a výsledky všetkých opráv úniku; g)v prípade vyradenia zariadenia opatrenia prijaté na zhodnotenie a zneškodnenie plynov. 2.Pokiaľ sa záznamy uvedené v odseku 1 neuchovávajú v databáze zriadenej príslušnými orgánmi členských štátov, uplatňujú sa tieto pravidlá: a)prevádzkovatelia uvedení v odseku 1 uchovávajú záznamy uvedené v danom odseku aspoň päť rokov; b)podniky, ktoré pre prevádzkovateľov vykonávajú činnosti uvedené v odseku 1 písm. e), uchovávajú kópie záznamov uvedených v odseku 1 aspoň päť rokov. Záznamy uvedené v odseku 1 sa na základe žiadosti poskytnú príslušnému orgánu dotknutého členského štátu a Komisii. 3.Na účely článku 11 ods. 5 podniky, ktoré dodávajú fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I a v oddiele 1 prílohy II, vytvoria záznamy s relevantnými informáciami o odberateľoch týchto fluórovaných skleníkových plynov, ktoré obsahujú tieto údaje: a)čísla osvedčení odberateľov; b)príslušné množstvá týchto plynov, ktoré nakúpili.

Podniky dodávajúce tieto plyny vedú takéto záznamy aspoň päť rokov. Podniky dodávajúce tieto plyny poskytnú tieto záznamy na základe žiadosti príslušnému orgánu dotknutého členského štátu a Komisii. 4.Komisia môže prostredníctvom vykonávacieho aktu stanoviť formát záznamov uvedených v odsekoch 1 a 3 a určiť, ako sa majú vytvárať a viesť. Uvedený vykonávací akt sa prijme v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 34 ods. 2. Článok 8 Zhodnotenie a zneškodnenie 1.Prevádzkovatelia stacionárnych zariadení alebo chladiacich jednotiek chladiarenských nákladných vozidiel a prípojných vozidiel obsahujúcich fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I a v oddiele 1 prílohy II v inej ako penovej podobe zabezpečia, aby zhodnotenie týchto plynov vykonávali fyzické osoby, ktoré sú držiteľmi príslušných osvedčení podľa článku 10, s cieľom zaistiť recykláciu, regeneráciu alebo zneškodnenie týchto plynov. Táto povinnosť sa vzťahuje na prevádzkovateľov týchto zariadení: a)chladiace okruhy stacionárnych chladiacich a stacionárnych klimatizačných zariadení a stacionárnych tepelných čerpadiel; b)chladiace okruhy chladiacich jednotiek chladiarenských nákladných vozidiel a prípojných vozidiel; c)stacionárne zariadenia obsahujúce rozpúšťadlá založené na báze fluórovaných skleníkových plynov; d)stacionárne protipožiarne zariadenia; e)stacionárne elektrické rozvádzače. 2.Žiadne zhodnotené fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I a oddiele 1 prílohy II sa nesmú použiť na plnenie alebo opätovné plnenie zariadení, pokiaľ plyn nebol recyklovaný alebo regenerovaný. 3.Podnik, ktorý použije nádobu s fluórovanými skleníkovými plynmi uvedenými v prílohe I a v oddiele 1 prílohy II, bezprostredne pred jej likvidáciou zabezpečí zhodnotenie všetkých zvyškových plynov s cieľom zaistiť ich recykláciu, regeneráciu alebo zneškodnenie. 4.Od 1. januára 2024 vlastníci budov a zhotovitelia stavieb zabezpečia, aby sa počas činností renovácie, modernizácie alebo demolácie, ktoré zahŕňajú odstraňovanie panelov s kovovým povrchom, ktoré obsahujú peny s fluórovanými skleníkovými plynmi uvedenými v prílohe I a v oddiele 1 prílohy II, zabránilo vzniku emisií v maximálnom možnom rozsahu zhodnotením na opätovné použitie alebo zneškodnením pien a plynov v nich obsiahnutých. Zhodnotenie vykonajú primerane kvalifikované fyzické osoby. 5.Od 1. januára 2024 vlastníci budov a zhotovitelia stavieb zabezpečia, aby sa počas činností renovácie, modernizácie alebo demolácie, ktoré zahŕňajú odstraňovanie pien z laminovaných dosiek inštalovaných v dutinách alebo vybudovaných konštrukciách, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I a v oddiele 1 prílohy II, zabránilo vzniku emisií v maximálnom možnom rozsahu zhodnotením na opätovné použitie alebo zneškodnením pien a plynov v nich obsiahnutých. Zhodnotenie vykonajú primerane kvalifikované fyzické osoby. Ak zhodnotenie pien uvedených v prvom pododseku nie je technicky uskutočniteľné, vlastník budovy alebo zhotoviteľ stavby vypracuje dokumentáciu obsahujúcu dôkazy o neuskutočniteľnosti zhodnotenia v konkrétnom prípade. Takáto dokumentácia sa uchováva päť rokov a na požiadanie sa sprístupní príslušným orgánom členského štátu a Komisii. 6.Prevádzkovatelia výrobkov a zariadení neuvedených v odsekoch 1, 6 a 7, ktoré obsahujú fluórované skleníkové plyny uvedené v prílohe I a v oddiele 1 prílohy II, zabezpečia zhodnotenie plynov, pokiaľ sa nepreukáže, že to nie je technicky uskutočniteľné alebo že to predstavuje neprimerané náklady. Prevádzkovatelia zabezpečia, aby zhodnotenie vykonávali primerane kvalifikované fyzické osoby s cieľom recyklovať, regenerovať alebo zneškodniť plyny, alebo zabezpečia ich zneškodnenie bez predchádzajúceho zhodnotenia. Zhodnotenie fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I a v oddiele 1 prílohy II z klimatizačných zariadení motorových vozidiel, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/40/ES, vykonávajú primerane kvalifikované fyzické osoby. Na účely zhodnotenia fluórovaných skleníkových plynov uvedených v prílohe I a v oddiele 1 prílohy II z klimatizačných zariadení motorových vozidiel, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti smernice 2006/40/ES, sa za primerane kvalifikované považujú iba fyzické osoby, ktoré sú držiteľmi aspoň osvedčenia o odbornej príprave v súlade s článkom 10 ods. 2.

7.Fluórované skleníkové plyny uvedené v oddiele1 prílohy I a výrobky obsahujúce takéto plyny sa môžu zneškodniť iba technológiami schválenými zmluvnými stranami Montrealského protokolu z roku 1987 o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu (ďalej len „protokol“), alebo technológiami, ktoré ešte neboli schválené, ale sú rovnocenné z hľadiska životného prostredia a sú v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi o odpade a s ďalšími požiadavkami podľa takýchto právnych predpisov. Ostatné fluórované skleníkové plyny, pre ktoré neboli schválené technológie zneškodnenia, sa zneškodnia len environmentálne prijateľnou technológiou zneškodnenia, ktorá si nevyžiada nadmerné náklady, ktorá je v súlade s právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi o odpade a ktorá spĺňa dodatočné požiadavky podľa takýchto právnych predpisov. 8.Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s článkom 32 s cieľom doplniť toto nariadenie vytvorením zoznamu výrobkov a zariadení, v prípade ktorých sa zhodnotenie fluórovaných skleníkových ply