[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 13.2.2007 SEK(2007) 189 v konečnom znení Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Estónska na roky 2006 – 2010 (predložená Komisiou) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. VšEOBECNÉ SÚVISLOSTI Pakt stability a rastu, ktorý nadobudol platnosť 1. júla 1998, je založený na dosiahnutí cieľa zdravých verejných financií ako prostriedku posilňovania podmienok cenovej stability a silného udržateľného rastu smerujúceho k vytváraniu pracovných miest. V reforme paktu z roku 2005 sa mu priznáva užitočnosť pri upevňovaní fiškálnej disciplíny, požaduje sa však posilnenie jeho účinnosti a hospodárskych základov, ako aj zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti verejných financií. V nariadení Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1], ktoré je súčasťou paktu stability a rastu, sa stanovuje, že členské štáty musia Rade a Komisii predložiť programy stability alebo konvergenčné programy a ich ročné aktualizácie (členské štáty, ktoré už prijali jednotnú menu, predkladajú (aktualizované) programy stability a členské štáty, ktoré zatiaľ jednotnú menu neprijali, predkladajú (aktualizované) konvergenčné programy). Prvý konvergenčný program Estónska bol predložený v máji 2004. Rada k nemu v súlade s nariadením predložila stanovisko 5. júla 2004 na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom. Aktualizované programy stability a konvergenčné programy v súlade s týmto postupom hodnotí Komisia a skúma uvedený výbor, pričom ich môže skúmať aj Rada. 2. KONTEXT HODNOTENIA AKTUALIZOVANÉHO PROGRAMU Komisia preskúmala najnovšiu aktualizáciu konvergenčného programu Estónska predloženú 1. decembra 2006 a prijala k nej odporúčanie pre stanovisko Rady (pozri tabuľku s hlavnými bodmi zahrnutými v hodnotení). S cieľom vymedziť kontext, v ktorom sa hodnotí rozpočtová stratégia v aktualizovanom konvergenčnom programe, obsahujú nasledujúce odseky prehľad o: 1. výsledkoch v hospodárskej a rozpočtovej oblasti za posledných desať rokov; 2. najnovšom hodnotení situácie krajiny v rámci preventívnej časti paktu stability a rastu (zhrnutie stanoviska Rady k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu) a 3. hodnotení národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou. 2.1. Súčasné výsledky v hospodárskej a rozpočtovej oblasti Estónsko úspešne zavŕšilo prechod na fungujúce trhové hospodárstvo a teraz dosahuje najvyššiu mieru hospodárskeho rastu v EÚ. Trh práce a výrobkové trhy sú vysoko flexibilné. Spojenie vysokého rastu miezd s rozsiahlym zlepšením produktivity krajine umožnilo rýchlo sa priblížiť EÚ z hľadiska životných štandardov. Domáci dopyt sa spolu so silnou výkonnosťou vývozu za posledné roky rýchlo zvýšil. Skutočným úspechom Estónska v posledných rokoch bolo vytvorenie nových výz iev. Po niekoľkých rokoch rýchleho rastu hospodárstvo čelí obmedzeniam kapacity, najmä na trhu práce, ktorý vysychá. Jadrová inflácia, rozsiahly deficit platobnej bilancie a silný rast úverov vedúci k rozmachu v oblasti nehnuteľností poukazujú na významné riziko prehriatia. 2.2. Hodnotenie v stanovisku Rady k predchádzajúcemu programu Rada 14. februára 2006 prijala stanovisko k predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu na obdobie rokov 2005 – 2009. Rada zastávala názor, že „rozpočtová pozícia je celkovo zdravá a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnej politiky uskutočňovanej v súlade s paktom“. Vzhľadom na „výsledok rozpočtu v roku 2005, ktorý je výrazne lepší než odhad uvedený v programe, a na potrebu vyhnúť sa procyklickým politikám“, Rada vyzvala Estónsko, aby sa „zameralo na dosiahnutie vyššieho prebytku rozpočtu s cieľom naďalej podporovať korekciu nerovnováhy platobnej bilancie”. 2.3. Hodnotenie národného programu reforiem z októbra 2006 Komisiou Vykonávacia správa národného programu reforiem Estónska vypracovaná v rámci obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti bola predložená 12. októbra 2006. V estónskom národnom programe reforiem sú označené ako hlavné výzvy/priority: výskum a vývoj a inovácia a zamestnanosť. V hodnotení programu Komisiou (prijatom ako súčasť výročnej správy o dosiahnutom pokroku z decembra 2006[2]) sa ukázalo, že Estónsko veľmi dobre napreduje v implementácii svojho národného programu reforiem. Vynakladá aj značné úsilie na zabezpečenie súladu medzi národným programom reforiem a kohéznou politikou. Na základe dosiahnutého pokroku sa Estónsko odporúčalo, aby sa zameralo aj na oblasti: vzdelávania a celoživotného vzdelávania; výskumu, vývoja a inovácie; politiky hospodárskej súťaže; flexibility trhu práce a aktívnych politík trhu práce. Tabuľka: Hlavné body hodnotenia V zmysle článku 5 ods. 1 (pre programy stability) a článku 9 ods. 1 (pre konvergenčné programy) nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 sa hodnotenie týka týchto bodov: či sú hospodárske predpoklady, na ktorých je program založený, pravdepodobné, strednodobý rozpočtový cieľ predložený členským štátom a či je postup úpravy smerom k jeho dosiahnutiu vhodný, či sú prijímané a/alebo navrhované opatrenia na dodržiavanie postupu úpravy dostatočné na dosiahnutie strednodobého cieľa v rámci cyklu, či pri hodnotení postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu je snaha o úpravu vyššia v priaznivom hospodárskom období, pričom snaha môže byť nižšia v nepriaznivom hospodárskom období a či sa v prípade členských štátov eurozóny a ERM II členský štát usiluje o ročné zlepšenie cyklicky upraveného salda bez jednorazových a iných dočasných opatrení o 0,5 % HDP ako štandardnej hodnoty na splnenie strednodobého cieľa, pri definovaní postupu úpravy smerom k strednodobému cieľu (pre členské štáty, ktoré ho ešte nedosiahli) alebo pri umožnení dočasného odchýlenia od strednodobého cieľa (pre členské štáty, ktoré ho už dosiahli), zavedenie významných štrukturálnych reforiem, ktoré majú priamy dlhodobý účinok na úsporu nákladov (vrátane zvýšenia potenciálneho rastu), a preto aj preukázateľný vplyv na dlhodobú udržateľnosť verejných financií (pod podmienkou, že sa zachová primeraná bezpečnostná rezerva vo vzťahu k referenčnej hodnote 3 % HDP a že sa očakáva, že sa rozpočtová pozícia vráti k strednodobému cieľu v rámci programového obdobia), s osobitnou pozornosťou venovanou dôchodkovým reformám, ktoré zavádzajú viacpilierový systém s povinným, plne financovaným pilierom, či sú hospodárske politiky členského štátu v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky. Pravdepodobnosť makroekonomických predpokladov v programe sa hodnotí na základe predpovede útvarov Komisie z jesene 2006 spolu s využitím spoločne dohodnutej metodiky na odhad potenciálneho produktu a cyklicky upravených sáld. Hodnotenie súladu so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky sa vykonáva na podklade všeobecných usmernení hospodárskej politiky v oblasti verejných financií uvedených v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. V hodnotení sa takisto skúma: vývoj pomeru dlhu a výhľad pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií, ktorým by sa mala venovať „dostatočná pozornosť pri dohľade nad rozpočtovou pozíciou“ podľa správy Rady z 20. marca 2005 o „Zlepšení vykonávania paktu stability a rastu“. V oznámení Komisie z 12. októbra 2006 sa stanovuje prístup k hodnoteniu dlhodobej udržateľnosti[3], stupeň integrácie s národným programom reforiem predloženým členskými štátmi v kontexte lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti. Rada ECOFIN vo svojom sprievodnom liste o všeobecných usmerneniach hospodárskej politiky na obdobie rokov 2005 – 2008 zo 7. júna 2005 určenom Európskej rade uviedla, že národné programy reforiem by mali byť v súlade s programami stability a s konvergenčnými programami, súlad s kódexom správania[4], v ktorom sa okrem iného stanovuje aj spoločná štruktúra a súbor tabuliek údajov pre programy stability a konvergenčné programy. | - Odporúčanie STANOVISKO RADY v súlade s tretím odsekom článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergenčnému programu Estónska na roky 2006 – 2010 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], a najmä na jeho článok 9 ods. 3, so zreteľom na odporúčanie Komisie, po porade s Hospodárskym a finančným výborom, PREDLOŽILA TOTO STANOVISKO: 4. Rada [27. februára 2007] preskúmala aktualizovaný konvergenčný program Estónska, ktorý sa vzťahuje na obdobie rokov 2006 až 2010. 5. Makroekonomický scenár, z ktorého program vychádza, predpokladá pokles rastu reálneho HDP z maxima 11 % v roku 2006 na 8,25 % v roku 2007 a 7,5 % ročne v ďalších rokoch. Na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že tento scenár vychádza z opatrných predpokladov rastu. Plánované strednodobé mierne spomalenie rastu zo súčasného tempa, ktoré môže viesť k prehriatiu, však jasne sprevádzajú riziká. Prognózy programu týkajúce sa inflácie sa zdajú byť realistické. 6. V predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 sa prebytok verejných financií v roku 2006 odhaduje na 2,5 % HDP oproti cieľovej úrovni 0,3 % HDP stanovenej v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu. Omnoho lepší výsledok, očakávaný aj v novej aktualizácii, vyplýva z prenesenia lepšieho ako očakávaného výsledku v roku 2005 a z prekvapivého rastu v roku 2006. 7. Hlavnými cieľmi strednodobej rozpočtovej stratégie v programe sú udržanie všeobecných verejných financií aspoň v rovnováhe a zabezpečenie dlhodobej udržateľnosti vzhľadom na vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet. Rozpočtová stratégia predpokladá, že celkový prebytok verejných financií klesne z 2,5 % HDP v roku 2006 na približne 1,25 % HDP v období rokov 2007 – 2008 a následne znovu vzrastie na úroveň približne 1,5 % HDP. Primárne saldo sa bude vyvíjať podobným spôsobom vzhľadom na zanedbateľnú váhu úrokových výdavkov. Zníženie prebytku v roku 2007 ovplyvňuje zvýšenie pomeru výdavkov k HDP, pričom pomer príjmov má klesajúcu tendenciu. Od roku 2008 klesnú celkové pomery príjmov a výdavkov strnulo, čo odráža najmä zníženia dane z príjmov a rast výdavkov, ktorý je nižší ako vzostupný rast nominálneho HDP. Nový program sa odchyľuje od predchádzajúcej praxe vždy sa zamerať na nulové saldo verejných financií (ktoré sa v posledných rokoch zvyčajne dosiahlo vo veľkom rozsahu) a namiesto toho sa zameriava na značný prebytok počas celého programového obdobia, čo je, vzhľadom na reakciu na cyklické podmienky hospodárstva, krokom vpred. V porovnaní s predchádzajúcou aktualizáciou sa ciele od roku 2007 zrevidovali smerom nahor o minimálne 1 percentuálny bod HDP vzhľadom na priaznivejší (a realistickejší) makroekonomický scenár. 8. Štrukturálne saldo (t. j. cyklicky upravené saldo bez jednorazových a iných dočasných opatrení), vypočítané podľa spoločne dohodnutej metodiky, má podľa plánu klesnúť o približne 1 percentuálny bod a v roku 2007 tak dosiahne 0,5 % HDP, v roku 2008 znovu stúpne na viac ako 1 % HDP a v rokoch 2009 a 2010 na viac ako 1,5 % HDP. Rovnako ako v predchádzajúcej aktualizácii konvergenčného programu je strednodobým cieľom pre rozpočtovú pozíciu uvedeným v programe vyrovnaná pozícia v štrukturálnom vyjadrení, ktorú sa v programe plánuje udržať počas celého programového obdobia. Keďže strednodobý cieľ je náročnejší ako minimálna štandardná hodnota (odhadovaný deficit je približne 2 % HDP), jeho dosiahnutie by malo splniť cieľ zabezpečenia bezpečnostnej rezervy proti vzniku nadmerného deficitu. Tento strednodobý cieľ sa nachádza v rozpätí stanovenom pre členské štáty eurozóny a ERM II v pakte stability a rastu a v kódexe správania a má výrazne náročnejší charakter, ako naznačuje pomer dlhu a priemerný potenciálny dlhodobý rast. 9. Riziká pre rozpočtové prognózy v programe sa zdajú byť vo všeobecnosti vyvážené. Makroekonomické predpoklady v programe možno počas celého programového obdobia považovať za opatrné. Prognózy týkajúce sa daňových príjmov sa zdajú byť celkovo pravdepodobné. Pre dosiahnutie predpokladaného zmiernenia rastu výdavkov by však mohlo byť prínosom, ak by bol strednodobý rámec fiškálneho plánovania záväznejší. 10. V zmysle hodnotenia rizika sa rozpočtová pozícia v programe zdá dostatočná na udržanie strednodobého cieľa s veľkou rezervou počas celého programového obdobia, ako sa predpokladá v programe. Týmto spôsobom poskytuje dostatočnú bezpečnostnú rezervu proti prekročeniu hraničnej hodnoty deficitu 3 % HDP pri bežných makroekonomických výkyvoch počas programového obdobia. Stratégia fiškálnej politiky naznačená v programe nie je celkom v súlade s paktom stability a rastu vzhľadom na to, že je procyklická v priaznivom období, v roku 2007, pre ktorý sa stanovil pokles štrukturálneho salda o približne 1 % HDP. 11. Odhaduje sa, že hrubý verejný dlh klesol v roku 2006 na 3,7 % HDP, čo je výrazne pod referenčnou hodnotou 60 % stanovenou v zmluve. V programe sa predpokladá, že sa pomer dlhu počas programového obdobia zníži o ďalšie 2 percentuálne body. 12. Dlhodobý vplyv starnutia obyvateľstva na rozpočet v Estónsku patrí medzi najnižšie v EÚ, pričom sa plánuje, že výdavky súvisiace s vekom, vyjadrené ako podiel na HDP, v nadchádzajúcich desaťročiach klesnú v dôsledku značného, deficit znižujúceho, vplyvu reformy dôchodkového systému. Súčasná úroveň hrubého dlhu v Estónsku je veľmi nízka a udržanie zdravých verejných financií v súlade s rozpočtovými plánmi počas celého programového obdobia by prispelo k odstráneniu rizík pre dlhodobú udržateľnosť verejných financií. Celkovo sa zdá, že pre Estónsko platí v súvislosti s udržateľnosťou verejných financií nízke riziko. 13. Konvergenčný program obsahuje kvalitatívne hodnotenie celkového vplyvu vykonávacej správy národného programu reforiem z októbra 2006 v rámci strednodobej fiškálnej stratégie. Okrem toho poskytuje určité informácie o priamych rozpočtových nákladoch alebo úsporách týkajúcich sa hlavných reforiem navrhnutých v národnom programe reforiem a jeho rozpočtové prognózy výslovne zohľadňujú dôsledky akcií uvedených v národnom programe reforiem na verejné financie. Opatrenia v oblasti verejných financií predpokladané v konvergenčnom programe sa zdajú byť v súlade s opatreniami predpokladanými v národnom programe reforiem. Obidva programy kladú dôraz najmä na obozretné fiškálne politiky ako rozhodujúci prvok makroekonomickej stabilizácie. 14. Rozpočtová stratégia v programe je vo všeobecnosti v súlade so všeobecnými usmerneniami hospodárskej politiky zahrnutými v integrovaných usmerneniach na obdobie rokov 2005 – 2008. 15. Pokiaľ ide o požiadavky na údaje stanovené v kódexe správania pre programy stability a konvergenčné programy, program poskytuje všetky povinné a väčšinu nepovinných údajov[6]. Celkový záver je taký, že strednodobá rozpočtová pozícia je zdravá a rozpočtová stratégia je dobrým príkladom fiškálnej politiky uskutočňovanej v súlade s paktom stability a rastu. Napriek tomu plánované zníženie rozpočtového prebytku v roku 2007, počas priaznivého hospodárskeho obdobia, znamená procyklickú pozíciu fiškálnej politiky. V zmysle uvedeného hodnotenia sa Estónsko vyzýva, aby sa zameralo na vyšší rozpočtový prebytok v roku 2007, ako sa plánovalo v programe, a tak posilnilo makroekonomickú stabilitu a naďalej podporovalo korekciu nerovnováhy platobnej bilancie. Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz 3 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v programe (0,6 % HDP v roku 2006 a 0,4 % v roku 2007, všetky s účinkom zníženia deficitu). | 4 Jednorazové a iné dočasné opatrenia uvedené v predpovedi útvarov Komisie z jesene 2006 (0,2 % HDP v roku 2005, 0,6 % HDP v roku 2006, 0,4 % HDP v roku 2007 a 0,2 % v roku 2008, všetky s účinkom zníženia deficitu) | 5 Založené na odhadovanom potenciálnom raste 9,1 %, 9,6 %, 9,9 % resp. 9,9 % v období rokov 2005 – 2008. | [1] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Všetky dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Oznámenie Komisie pre jarné zasadnutie Európskej rady, „Implementácia obnovenej lisabonskej stratégie rastu a zamestnanosti – rok výsledkov“, 12.12.2006, KOM(2006) 816. [3] Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu, „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v EÚ“, 12.10.2006, KOM(2006) 574, a Európska komisia, Generálne riaditeľstvo pre hospodárske a finančné záležitosti (2006), „Dlhodobá udržateľnosť verejných financií v Európskej únii“, European Economy č. 4/2006. [4] „Špecifikácie vykonávania paktu stability a rastu a usmernenia k forme a obsahu programov stability a konvergenčných programov“, schválené Radou ECOFIN z 11. októbra 2005. [5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1055/2005 (Ú. v. EÚ L 174, 7.7.2005, s. 1). Dokumenty uvedené v tomto texte možno nájsť na tejto internetovej stránke: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [6] Chýbajú najmä niektoré premenné za trh práce a údaje o čistých poskytnutých/prijatých pôžičkách súkromného sektora.