Upravený Návrh rozhodnutia Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a aktivít odbornej prípravy (2007 – 2011) (predložený Komisiou podľa článku 250 ods. 2 Zmluvy o ES) /* KOM/2006/0364 v konečnom znení - CNS 2005/0044 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel 28.6.2006 KOM(2006) 364 v konečnom znení 2005/0043(COD)2005/0044(CNS) Upravený návrh ROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického vývoja a demonštračných aktivít (2007 – 2013) Upravený návrh ROZHODNUTIA RADY o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a aktivít odbornej prípravy (2007 – 2011) (predložený Komisiou podľa článku 250 ods. 2 Zmluvy o ES) DÔVODOVÁ SPRÁVA Komisia 6. apríla 2005 prijala svoje návrhy rozhodnutí o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického vývoja a demonštračných aktivít (2007 až 2013) a o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a aktivít odbornej prípravy (2007 až 2011)[1] Na základe dohody zo 17. mája 2006 o finančnom rámci na roky 2007 – 2013 Komisia následne prispôsobila rozpočtové aspekty týchto návrhov. Rada a Európsky parlament, ako aj Hospodársky a sociálny výbor a Výbor regiónov tieto návrhy preskúmali. Parlament prijal veľkou väčšinou svoje stanovisko k obom návrhom 15. júna 2006 a predložil značné množstvo pozmeňujúcich návrhov. Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal svoje stanovisko jednomyseľne 14. decembra 2005 a Výbor regiónov prijal svoje stanovisko 16. novembra 2005. V záujme urýchlenia dohody o rámcovom programe Komisia teraz prekladá zrevidované návrhy oboch rámcových programov doplnené o pozmeňujúce návrhy Parlamentu a názory Rady. Keďže stanovisko Parlamentu a koncepcia Rady sa nesú v duchu kľúčových zásad pôvodných návrhov Komisie, do zrevidovaných návrhov boli myšlienkovo a obsahovo – hoci nie vždy nevyhnutne v rovnakom znení – z veľkej časti prevzaté stanoviská ostatných inštitúcii. Hlavné nastolené otázky sa týkajú návrhu rámcového programu ES. V stanovisku Komisie je potrebné zdôrazniť tieto body: - Pokiaľ ide o rozsah tém a ich vedecký a technický obsah , Komisia prijíma mnohé požadované objasnenia a doplnenia, ak sa vzťahujú na dôležité potreby, sú v súlade so zachovaním celkového zamerania každej priority a ich začleneniu nestojí v ceste znížený rozpočet na rámcový program. - Pokiaľ ide o spoločné technologické iniciatívy , Komisia prijíma úpravy kritérií, ktoré sa majú používať na určovanie potenciálnych spoločných technologických iniciatív, ako aj ich charakteru a implementácie. - Pokiaľ ide o Európsku radu pre výskum , Komisia prijíma dôležité objasnenia vrátane funkčného obdobia, predĺženia funkčného obdobia a úlohy Európskej rady pre výskum, pravidiel riadenia a prijímania zamestnancov Európskej rady pre výskum, ako aj spôsobu vykonania nezávislej revízie štruktúr a mechanizmov Európskej rady pre výskum, ktorá sa má uskutočniť v roku 2010. - K zmenám v programe Ľudia patria odkazy na jeho prepojenie s inými časťami rámcového programu a ostatnými programami Spoločenstva, doplnenia, z ktorých jasne vyplýva medzinárodná dimenzia tejto časti programu, zabezpečovanie primeraných pracovných podmienok výskumných pracovníkov a aspekty spolufinancovania. - Aspekty koherentného rozvoja politík v rámci programu Kapacity teraz predstavujú samostatnú časť v súlade s dôležitosťou tejto oblasti. Okrem toho sa v tomto programe uvádzajú podrobnejšie kritériá podpory nových výskumných infraštruktúr teraz podrobnejšie a zároveň uznáva dôležitosť regionálnych aspektov pri tvorbe nových infraštruktúr. Pokiaľ ide o rozpočet, Komisia ponecháva čiastky navrhované v upravených návrhoch z 24. mája 2006. 2005/0043(COD) Upravený návrh ROZHODNUTIA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického vývoja a demonštračných aktivít (2007 až 2013) (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 166 ods. 1, so zreteľom na návrh Komisie[2], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[4], konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 Zmluvy[5], keďže: 1. Spoločenstvo si stanovilo cieľ vytvoriť znalostnú spoločnosť prostredníctvom vývoja know-how a posilniť vedecko-technickú základňu priemyslu Spoločenstva vrátane sektora služieb s cieľom zabezpečiť vysokú mieru konkurencieschopnosti. Na tento účel Spoločenstvo uznáva zodpovednosť a nezávislosť vedcov pri určovaní hlavných okruhov výskumu na hraniciach poznania a podporuje všetky výskumné aktivity, ktoré sa považujú za potrebné, najmä prostredníctvom podpory podnikov vrátane malých a stredných podnikov (ďalej len „MSP“), výskumných centier a vysokých škôl pri ich činnostiach v oblasti výskumu a technického vývoja, pričom priznáva prioritu oblastiam a projektom, pri ktorých financovanie a kooperácia na európskej úrovni majú mimoriadny význam a predstavujú pridanú hodnotu. Prostredníctvom podpory výskumu na hraniciach poznania, aplikovaného výskumu a inovácií sa Spoločenstvo snaží o podporu súčinnosti v európskom výskume, čím sa zabezpečí stabilnejšia základňa pre Európsky výskumný priestor. To bude mať pozitívny vplyv na sociálny a hospodársky pokrok všetkých členských štátov. 2. Ústrednú úlohu výskumu rozpoznala Európska rada v Lisabone, ktorá vyzdvihla vedomosti a inovácie ako kľúčové prvky a stanovila na najbližšie desaťročie pre Úniu strategický cieľ: vytvoriť z Európskej únie najkonkurencieschopnejšiu a najdynamickejšiu znalostnú ekonomiku na svete, ktorá je schopná trvalého hospodárskeho rastu s cieľom vytvoriť väčší počet lepších pracovných miest a väčšiu sociálnu súdržnosť. 3. Siedmy rámcový program má ústredný význam na dosiahnutie lisabonského strategického cieľa vytvoriť z Európy najkonkurencieschopnejšiu a najdynamickejšiu znalostnú ekonomiku na svete. Vedomostný trojuholník – vzdelávanie, výskum a inovácie – je základným nástrojom na dosiahnutie tohto cieľa. 4. Európska rada na svojom zasadnutí v Lisabone uznala ústrednú úlohu vedomostí a nehmotného tovaru pri vytváraná hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho bohatstva. Vo znalostnej spoločnosti sa inovácie a vedomosti nevytvárajú smerom „zhora nadol“ („top-down“), ale rozširujú sa v rámci spoločnosti a v čoraz vyššej miere sa dosahujú smerom „zdola nahor“ („bottom-up“). Cieľom Spoločenstva je zmobilizovať a posilniť všetky tieto výskumné a inovačné kapacity. 5. V súlade s Lisabonskou stratégiou stanovila Európska rada na svojom zasadnutí v Barcelone cieľ zvýšiť výdavky na európske výskumné úsilie na 3 % HDP EÚ, pričom dve tretiny by mali pochádzať zo súkromných investícií. 6. Na tento účel musia mnohé členské štáty, ako aj európsky priemysel, zintenzívniť svoje výskumné úsilie, aby bola podpora výskumu v rámci siedmeho rámcového programu úspešná. 7. Celý siedmy rámcový program musí v prvom rade prispieť k tomu, aby sa Európska únia stala z celosvetového hľadiska popredným výskumným priestorom. Preto je nevyhnutné, aby sa rámcový program intenzívne sústredil na podporu výskumu na svetovej úrovni a investície do takéhoto výskumu. Z tohto dôvodu je bezpodmienečne nutné, aby sa implementácia špecifických programov primárne zakladala na zásadách excelentnosti výskumu. Iba vytváraním príležitostí na výskum na svetovej úrovni sa dá dosiahnuť, aby sa EÚ stala z celosvetového hľadiska popredným výskumným priestorom. 8. Európsky parlament opakovane zdôraznil význam výskumu a technického vývoja, ako aj čoraz dôležitejšiu úlohu vedomostí pre hospodársky rast a úspechy v sociálnej a environmentálnej oblasti, naposledy vo svojich usmerneniach pre budúcu politiku EÚ na podporu výskumu z marca 2005[6]. 9. S prihliadnutím na výskumné potreby všetkých politík Spoločenstva a na základe širokej podpory zo strany európskeho priemyslu, vedeckej obce, vysokých škôl a ostatných zainteresovaných strán by Spoločenstvo malo stanoviť vedecké a technické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v rámci siedmeho rámcového programu v období rokov 2007 až 2013. 10. Pre priemyselný výskum sú mimoriadne dôležité európske technologické platformy (ETP) a spoločné technologické iniciatívy (JTI). ETP sa môžu postupne rozvinúť tak, že budú predstavovať všeobecný nástroj na podporu európskej konkurencieschopnosti. 11. Tieto ciele by mali vychádzať z výsledkov šiesteho rámcového programu na ceste k vytvoreniu Európskeho výskumného priestoru a využívať ich pri ďalšom rozvíjaní znalostnej ekonomiky a znalostnej spoločnosti v Európe. Z týchto cieľov sú obzvlášť dôležité tieto: 12. V rámci celej EÚ by sa mala podporovať medzištátna spolupráca každého rozsahu. 13. V záujme posúvania hraníc poznania by sa mala zlepšiť dynamika, tvorivosť a ucelenosť európskeho výskumu. Vzhľadom na to by financovanie teoretickejšieho základného výskumu malo byť jasnou prioritou rámcového programu. 14. Mal by sa kvantitatívne a kvalitatívne posilňovať ľudský potenciál v oblasti výskumu a technológie v Európe; lepšie vzdelávanie a ľahší prístup k výskumným možnostiam, ako aj uznanie povolania vedca sú základnými nástrojmi na dosiahnutie tohto cieľa, v neposlednom rade prostredníctvom výrazného zvýšenia počtu žien vo výskume, podpory mobility vedcov a ich profesionálneho rastu. V záujme tohto cieľa sa od členských štátov očakáva, že budú implementovať Európsku chartu pre výskumných pracovníkov a Kódex správania pre nábor vedeckých pracovníkov, pretože oba tieto dokumenty sú potrebné na vytvorenie skutočného európskeho pracovného trhu pre výskumných pracovníkov. Okrem toho by sa mala rozvíjať a zvyšovať špičková úroveň európskych výskumných ústavov a vysokých škôl. 15. Dialóg medzi vedou a spoločnosťou v Európe by sa mal prehlbovať v záujme rozvoja vedecko-výskumného programu odzrkadľujúceho oblasti záujmu verejnosti vrátane podpory kritickej reflexie; mal by byť tiež zameraný na obnovenie dôvery verejnosti vo vedu. 16. Osobitná pozornosť by sa mala venovať uľahčeniu vedeckej kariéry výskumných pracovníkov v najproduktívnejšom období života. Hnacím motorom európskej vedy by mali byť mladí a začínajúci vedeckí pracovníci. 17. Je potrebné rozšíriť výskumné a inovačné kapacity v celej Európe a zabezpečiť ich optimálne využívanie. 18. S prihliadnutím na Protokol o ochrane a blahu zvierat, ktorý tvorí prílohu k Amsterdamskej zmluve, by sa mal vo všetkých oblastiach výskumu podporovať a rozvíjať výskum zameraný na vývoj alternatívnych metód testovania – najmä takých, pri ktorých sa nevyužívajú zvieratá – aby sa podarilo znížiť počet zvierat využívaných pri výskume a testovaní, pričom konečným cieľom je zvieratá na tieto účely nevyužívať vôbec. 19. V záujme dosiahnutia týchto cieľov je potrebné podporovať štyri typy aktivít: medzištátna spolupráca na politicky motivovaných témach („Spolupráca“), „bádanie“ vychádzajúce z iniciatívy výskumnej obce („Idey“), podpora jednotlivých výskumných pracovníkov („Ľudia“) a podpora výskumných kapacít („Kapacity“). 20. V rámci témy Spolupráca by sa podpora mala poskytovať medzištátnej spolupráci primeraného rozsahu v rámci Európskej únie i mimo nej, ktorá sa týka rôznych tematických okruhov zodpovedajúcich hlavným oblastiam pokroku vedomostí a techniky, v ktorých by sa mal výskum podporovať a zintenzívniť, aby prispieval k riešeniu európskych otázok v sociálnej a hospodárskej oblasti, v oblasti životného prostredia, zdravia ľudí a priemyslu, ako aj prinášal prospech verejnosti a pomáhal rozvojovým krajinám. V prípadoch, keď je to možné, bude tento program umožňovať flexibilitu schém pomoci orientovaných na úlohy, ktoré sa týkajú viacerých tematických priorít. Program by mal zabezpečiť, aby si EÚ dokázala zachovať vedúcu pozíciu na poli sociologického a humanitne zameraného výskumu interakcie medzi ľuďmi a novými technológiami, ako aj významu technológie pre vývoj spoločnosti ako takej. 21. V rámci témy Idey by aktivity mala implementovať Európska rada pre výskum (ERC), ktorá by mala byť vo veľkej miere autonómna. Je dôležité rozvíjať na úrovni EÚ špičkový výskum na hraniciach súčasného poznania, budovať v Európe špičkové kapacity a zvyšovať medzinárodný kredit európskeho výskumu. ERC by mala byť v pravidelnom kontakte s európskymi inštitúciami a vedeckou obcou, aby sa zabezpečila podpora jej práce a propagácia jej záujmov vo verejnej sfére. 22. V rámci témy Ľudia by sa mal v jednotlivcoch vzbudzovať záujem o profesiu výskumného pracovníka, európski výskumní pracovníci by mali byť motivovaní, aby ostali v Európe, do Európy by sa mali prilákať výskumní pracovníci z celého sveta a Európa by sa mala stať príťažlivejšou pre špičkových výskumných pracovníkov. Na základe pozitívnych skúseností s „akciami Marie Curie“ v rámci predošlých rámcových programov by mal program Ľudia motivovať talentovaných jednotlivcov na dráhu výskumného pracovníka; štruktúrovať ponuky a možnosti odbornej prípravy a orientovať ich na osobitné kompetenčné požiadavky; motivovať európskych vedeckých pracovníkov, aby ostali v Európe alebo sa do Európy vrátili; podporovať mobilitu medzi sektormi a prilákať do Európy vedeckých pracovníkov z celého sveta. Na tento účel by sa malo vyvíjať úsilie o zlepšenie vzájomného uznávania diplomov a odborných kvalifikácií získaných na území Spoločenstva a v tretích krajinách. Mobilita vedeckých pracovníkov nie je len kľúčovým nástrojom ich profesionálneho rastu, ale aj zdieľania a transferu vedomostí medzi krajinami a sektormi a zárukou toho, že inovatívny výskum na hraniciach súčasného poznania v rámci rôznych disciplín môže mať prospech z motivovaných a kompetentných výskumných pracovníkov, ako aj zo zvýšených finančných zdrojov. 23. V rámci témy Kapacity by sa malo optimalizovať využívanie a vývoj výskumných infraštruktúr; mali by sa posilniť inovačné možnosti MSP, ako aj ich schopnosti využívať výsledky výskumu; mal by sa podporovať rozvoj regionálnych výskumných zoskupení, mal by sa odhaliť výskumný potenciál v konvergenčných a vzdialených regiónoch EÚ, veda a spoločnosť by sa mali zblížiť s cieľom vyvážene integrovať vedu a techniku do európskej spoločnosti a mali by sa uskutočňovať horizontálne akcie a opatrenia na podporu medzinárodnej spolupráce. 24. Spoločné výskumné centrum (JRC) má zásadnú úlohou, ktorou je zabezpečovať vedecko-technickú podporu orientovanú na zákazníka pre tvorbu, vývoj, realizáciu a monitorovanie politík EÚ. Je nevyhnutné neustále podporovať JRC, aby mohlo slúžiť ako vedecko-technické referenčné centrum pre EÚ, ktoré je nezávislé od súkromných a štátnych záujmov. 25. Komisia pri viacerých príležitostiach uznala, že regióny zohrávajú dôležitú úlohu pri budovaní Európskeho výskumného priestoru [7] . 26. Siedmy rámcový program dopĺňa iné aktivity uskutočňované členskými štátmi, ako aj iné akcie Spoločenstva, ktoré sú potrebné na celkovú strategickú úlohu realizácie cieľov Lisabonskej stratégie, najmä v súčinnosti s aktivitami a akciami v oblasti štrukturálnych fondov, poľnohospodárstva, vzdelávania, odbornej prípravy, konkurencieschopnosti a inovácií, priemyslu, zamestnanosti a životného prostredia. 27. Inovácie a aktivity súvisiace s MSP podporované prostredníctvom tohto rámcového programu by mali dopĺňať inovácie a aktivity uskutočňované prostredníctvom rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie. 28. Účasť na aktivitách tohto rámcového programu by sa mala zjednodušiť pomocou uverejnenia všetkých relevantných informácií, ktoré sa všetkým potenciálnym účastníkom sprístupnia včas a spôsobom prijateľným z hľadiska používateľa. 29. Vzhľadom na širokú podporu rozšírenia rozsahu akcií rámcového programu, „pákový“ efekt, ktorý má rámcový program na národné a súkromné investície, potrebu umožniť Spoločenstvu, aby sa mohlo venovať novým vedeckým a technickým otázkam a naplno využívať potenciál vedeckých pracovníkov bez akýchkoľvek prejavov diskriminácie, dôležitú úlohu, ktorú zohráva intervencia Spoločenstva pri zvyšovaní účinnosti a výkonnosti európskeho výskumného systému a príspevok rozsiahlejšieho siedmeho rámcového programu k úsiliu nájsť riešenia otázok zmeny klímy, trvalo udržateľného vývoja, zdravia európskeho obyvateľstva, ako aj k oživeniu Lisabonskej stratégie, je nevyhnutné postupne zvýšiť rozpočet EÚ na výskum[8]. 30. S prihliadnutím na strednodobé hodnotenie využívania nových nástrojov šiesteho rámcového programu a päťročného hodnotenia rámcového programu sa určil nový prístup, ktorý by mal umožniť ľahšie, účinnejšie a pružnejšie naplnenie politických cieľov politiky EÚ v oblasti výskumu. Na tento účel by sa mal na podporu rôznych akcií jednotlivo alebo v kombinácií používať menší počet jednoduchších nástrojov financovania, s väčšou pružnosťou a slobodou, a účastníkom by sa mala poskytovať väčšia správna autonómia. 31. Keďže cieľ akcií, ktorý sa má zohľadniť v súlade s článkom 163 Zmluvy pri prispievaní k vytvoreniu znalostnej spoločnosti a ekonomiky v Európe, sa nedá uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov a preto sa dá lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade s princípom subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy. V súlade s princípom proporcionality stanoveným v uvedenom článku tento siedmy rámcový program nejde nad rámec potrebný na dosiahnutie uvedených cieľov. 32. Realizácia siedmeho rámcového programu môže viesť k vzniku ďalších programov, na ktorých sa podieľajú len niektoré členské štáty, ako aj k účasti Spoločenstva na programoch viacerých členských štátov, alebo k zriaďovaniu spoločných podnikov alebo iných štruktúr v zmysle článkov 168, 169 a 171 Zmluvy. 33. Spoločenstvo uzatvorilo viacero medzinárodných zmlúv v oblasti výskumu a malo by vyvinúť úsilie na posilnenie medzinárodnej spolupráce v oblasti výskumu v záujme využívania všetkých výhod internacionalizácie výskumu a vývoja (R&D), vytvárania úžitku v celosvetovom meradle, ako aj ďalšej integrácie Spoločenstva do celosvetovej výskumnej obce. 34. V súčasnosti je k dispozícií značné množstvo vedeckých poznatkov, ktoré by mohli výrazne zlepšiť životy obyvateľstva rozvojových krajín. Rámcový program bude v každom možnom prípade prispievať k tomu, aby sa do roka 2010 podarilo splniť miléniové rozvojové ciele. 35. Siedmy rámcový program by mal prispievať k podpore rastu, trvalo udržateľného rozvoja a ochrane životného prostredia. 36. Výskumné aktivity podporované v rámci tohto programu by mali rešpektovať základné etické zásady vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Stanoviská Európskej skupiny pre etiku v oblasti vedy a nových technológii sa zohľadňujú a budú sa naďalej zohľadňovať. V rámci tohto programu sa nebudú podporovať výskumné aktivity zamerané na klonovanie ľudí, dedičné modifikácie ľudského genómu [9] alebo produkciu ľudských embryí určenú výhradne na získavanie kmeňových buniek. Výskum ľudským kmeňových buniek sa v rámci tohto programu môže financovať v závislosti od obsahu vedeckého návrhu a právneho rámca príslušného členského štátu, resp. príslušných členských štátov. 37. V rámci siedmeho rámcového programu sa bude aktívne a primeranými prostriedkami podporovať úloha žien v oblasti vedy a výskumu so zreteľom na ich zapojenie do tejto oblasti vo vyššom počte, ako aj na ďalšie prehlbovanie ich aktívneho pôsobenia vo výskume. 38. Toto rozhodnutie stanovuje finančný rámec na celé obdobie trvania programu, ktorý bude základným odkazom pre rozpočtový orgán v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. 5. 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a správnom finančnom hospodárení. 39. Mali by sa prijať primerané opatrenia – zodpovedajúce finančným záujmom Európskych spoločenstiev – na zamedzenie nezrovnalostí a podvodov, ako aj potrebné opatrenia na vymáhanie finančných strát, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadeniami (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[10], (ES, Euratom) č. 2185/95 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste vykonávaných Spoločenstvom s cieľom chrániť finančné záujmy Európskych spoločenstiev proti podvodom a iným nezrovnalostiam[11] a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetrovaní Európskeho úradu boja proti podvodom (OLAF)[12]. 40. Je dôležité zabezpečiť správne finančné hospodárenie v rámci siedmeho rámcového programu a jeho realizáciu najúčinnejším a najprijateľnejším spôsobom z hľadiska používateľov, ako aj právnu istotu a prístupnosť programu pre všetkých účastníkov. Je potrebné zabezpečiť súlad s nariadením Rady (ES, EURATOM) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o finančnom nariadení uplatniteľnom na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev a s požiadavkou zjednodušenia a lepších právnych predpisov. Zjednodušenie postupov vykonávania siedmeho rámcového programu pomôže zabezpečiť, aby do pravidiel účasti zaradili flexibilné vykonávacie opatrenia. ROZHODLI TAKTO: Článok 1 Prijatie rámcového programu Týmto sa na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013 prijíma rámcový program pre aktivity Spoločenstva v oblasti výskumu, technického výboja vrátane demonštračných aktivít, ďalej len „siedmy rámcový program“. Článok 2 Ciele a aktivity 41. Siedmy rámcový program podporuje aktivity uvedené v odsekoch 2 až 5. Ciele a hlavné okruhy týchto aktivít sú opísané v prílohe I. 42. Spolupráca: podpora celého spektra výskumných akcií uskutočňovaných prostredníctvom medzištátnej spolupráce v týchto tematických oblastiach: 43. zdravotníctvo, 44. potravinárstvo, poľnohospodárstvo a biotechnológia, 45. informačné a komunikačné technológie, 46. nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie, 47. energetika, 48. životné prostredie (vrátane zmeny klímy), 49. doprava (vrátane vzdušnej dopravy), 50. socioekonómia a humanitné vedy, 51. bezpečnosť a vesmír. 52. Idey: podpora „bádania“ vo všetkých oblastiach, ktorému sa venujú jednotlivé národné alebo nadnárodné výskumné tímy, ktoré si konkurujú na európskej úrovni. 53. Ľudia: kvantitatívne a kvalitatívne posilňovanie ľudského potenciálu v oblasti výskumu a technológie v Európe, ako aj podpora mobility. 54. Kapacity: podpora kľúčových aspektov európskych výskumných a inovačných kapacít, ku ktorým patria napr. výskumné infraštruktúr, regionálne výskumné zoskupenia, rozvíjanie celého potenciálu v konvergenčných a vzdialených regiónoch Spoločenstva, výskum v prospech malých a stredných podnikov (MSP), otázky súvisiace s otázkami časti Veda v spoločnosti, podpora koherentného rozvoja politík, horizontálne aktivity v rámci medzinárodnej spolupráce. 55. Siedmy rámcový program taktiež podporuje priame vedecké a technické akcie Spoločného výskumného centra (JRC), ktoré nesúvisia s jadrovou energiou a ktoré sú uvedené prílohe I. Článok 3 Siedmy rámcový program sa realizuje prostredníctvom špecifických programov. V týchto programoch si stanovujú presné ciele a podrobné pravidlá realizácie. Článok 4 Maximálna celková suma a sumy vyčlenené na jednotlivé programy 1. Maximálna celková suma finančnej účasti Spoločenstva na siedmom rámcovom programe je 50 521 miliónov EUR. Uvedená čiastka sa rozdelí medzi aktivity a akcie uvedené v odsekoch 2 až 6 článku 2 takto (v miliónoch EUR): Spolupráca | 32 29244432 | Idey | 7 46011862 | Ľudia | 4 7277129 | Kapacity | 4 2917486 | Akcie Spoločného výskumného centra, ktoré nesúvisia s jadrovou energiou | 1 7511817 | 2. Predbežné rozčlenenie medzi tematické okruhy každej aktivity uvedenej v odseku 1 je uvedené v prílohe II. 3. Podrobné pravidlá finančnej účasti Spoločenstva na tomto rámcovom programe sú uvedené v prílohe II. V prípade revízie finančného výhľadu na obdobie tohto rámcového programu môže dôjsť k úprave uvedených súm. Článok 5 Ochrana finančných záujmov Spoločenstiev Pre akcie financované podľa tohto rozhodnutia sa nariadenie (ES, Euratom) č. 2988/95 a nariadenie (ES, Euratom) č. 2185/96 uplatňuje na akékoľvek porušenie ustanovenia právnych predpisov Spoločenstva vrátane porušení zmluvného záväzku na základe programu, vyplývajúce z konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho operátora, ktoré ako neopodstatnená výdavková položka má alebo by mohlo mať negatívny účinok na všeobecný rozpočet Spoločenstiev alebo na nimi riadené rozpočty. Článok 6 56. Všetky výskumné aktivity vykonávané v rámci siedmeho rámcového programu sa vykonávajú v súlade so základnými etickými zásadami. 57. V rámci tohto programu sa nefinancujú tieto oblasti výskumu: 58. výskumné aktivity, ktoré sa zaoberajú klonovaním človeka na reprodukčné účely, 59. výskumné aktivity zamerané na modifikáciu genetického dedičstva človeka, v dôsledku ktorej by sa takáto zmena mohla stať dedičnou [13] , 60. výskumné aktivity, ktoré majú za cieľ vytvorenie ľudského embrya výhradne na výskumné účely a na účely získavania kmeňových buniek vrátane nástrojov na jadrový prenos somatických buniek. 61. Výskum ľudským kmeňových buniek sa v rámci tohto programu môže financovať v závislosti od obsahu vedeckého návrhu a právneho rámca príslušného členského štátu, resp. príslušných členských štátov.Každá žiadosť o financovanie výskumu ľudských embryonálnych kmeňových buniek musí v danom prípade obsahovať podrobnosti o licenčných a kontrolných opatreniach, ktoré prijmú príslušné orgány členských štátov, ako aj podrobnosti o etických povoleniach, ktoré budú udelené.Pri získavaní ľudských embryonálnych kmeňových buniek sa na príslušné inštitúcie, organizácie a výskumných pracovníkov musia uplatňovať prísne licenčné a kontrolné opatrenia, ktoré sú v súlade s právnym rámcom príslušného členského štátu, resp. príslušných členských štátov. 62. Počas druhej fázy tohto programu (2010 – 2013) sa na základe vedeckého pokroku musí uskutočniť revízia oblastí výskumu stanovených v odseku 2 tohto článku. Článok 7 Monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie 63. Komisia priebežne a systematicky monitoruje implementáciu rámcového programu a jeho špecifických programov a pravidelne podáva správy a sprístupňuje výsledky tohto monitorovania. 64. Najneskôr do roku 2010 Komisia vykoná s pomocou externých odborníkov predbežné hodnotenie tohto rámcového programu a jeho špecifických programov, ktoré bude podložené dôkazmi a bude vychádzať z hodnotenia ex-post šiesteho rámcového programu. Toto vyhodnotenie sa bude vzťahovať na kvalitu prebiehajúcich výskumných aktivít, ako aj kvalitu implementácie a riadenia a pokroku pri dosahovaní stanovených cieľov.Závery tohto posudku spolu so svojim postrehmi a prípadne návrhmi na úpravu tohto rámcového programu oznámi Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.Ešte pred predbežným vyhodnotením a hneď ako bude dostupné dostatočné množstvo údajov, sa vyhotoví správa o pokroku, v ktorej sa uvedú počiatočné zistenia o účinnosti nových akcií, ktoré sa začali v rámci siedmeho rámcového programu, ako aj úsilie na poli zjednodušenia. 65. Do dvoch rokov po ukončení tohto rámcového programu Komisia vykoná s pomocou nezávislých odborníkov externé vyhodnotenie jeho odôvodnení, implementácie a dosiahnutých výsledkov.Závery tohto vyhodnotenia spolu so svojim postrehmi oznámi Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu Predseda predseda[…] PRÍLOHA I VEDECKO-TECHNICKÉ CIELE, HLAVNÉ OKRUHY TÉM A AKTIVÍT Siedmy rámcový program bude plniť všeobecné ciele opísané v článku 163 [14] Zmluvy, ktorými je posilňovanie priemyselnej konkurencieschopnosti a plnenie výskumných potrieb iných politík Spoločenstva, čím sa prispieva k vytváraniu znalostnej spoločnosti v nadväznosti na Európsky výskumný priestor a dopĺňajú sa aktivity na národnej a regionálnej úrovni. Podporia sa vynikajúce výsledky vedeckého a technického výskumu, technického vývoja a demonštrácie prostredníctvom štyroch programov: Spolupráca, Idey, Ľudia a Kapacity. I SPOLUPRÁCA V rámci tejto časti siedmeho rámcového programu sa podpora bude poskytovať medzištátnej spolupráci realizovanej v rôznych formách v rámci Európskej únie a mimo nej, ktorá sa týka rôznych tematických okruhov zodpovedajúcim hlavným oblastiam pokroku vedomostí a technológie, kde sa musí podporiť a zintenzívniť výskum najvyššej kvality, aby prispieval k riešeniu európskych otázok v sociálnej a hospodárskej oblasti, ako aj v oblasti životného prostredia a priemyslu. Väčšia časť tohto úsilia bude zameraná na zvýšenie priemyselnej konkurencieschopnosti, k čomu napomôže aj výskumný program zodpovedajúci potrebám používateľov v celej Európe. Nosným cieľom je prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju. Deviatimi témami určenými pre akciu EÚ sú: 66. zdravotníctvo, 67. potravinárstvo, poľnohospodárstvo a biotechnológia, 68. informačné a komunikačné technológie, 69. nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie, 70. energetika, 71. životné prostredie (vrátane zmeny klímy), 72. doprava (vrátane vzdušnej dopravy), 73. socioekonómia a humanitné vedy, 74. bezpečnosť a vesmír. Tieto témy sú definované všeobecne a na relatívne vysokej úrovni, takže sa môžu prispôsobovať novým potrebám a príležitostiam, ktoré sa môžu vyskytnúť počas platnosti siedmeho rámcového programu. Pre každú z nich sa určilo niekoľko aktivít, z ktorých vyplývajú hlavné tematické okruhy v rámci plánovanej podpory Spoločenstva. Tieto aktivity sa určili na základe ich prínosu k cieľom EÚSpoločenstva vrátane prechodu na znalostnú spoločnosť, príslušného európskeho výskumného potenciálu a pridanej hodnoty intervencie na úrovni EÚSpoločenstva v týchto oblastiach. Osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečovaniu účinnej koordinácie medzi tematickými oblasťami a vedeckým oblastiam, ktoré sa týkajú viacerých oblastí a ku ktorým patria napr. námorné vedy a technológie. Interdisciplinárnosť a multidisciplinárnosť sa bude podporovať pomocou spoločnej koncepcie v oblastiach výskumu a technológie, ktoré sa týkajú viac ako jednej témy, pričom dôležitú formu spolupráce budú predstavovať spoločné výzvy. Najmä v prípade oblastí, ktoré sú podstatné z hľadiska priemyslu, sa témy určili okrem iných zdrojov pomocou rôznych „európskych technologických platforiem“ zriadených v oblastiach, v ktorých konkurencieschopnosť, hospodársky rast a blahobyt Európy závisia na významnom výskume a technickom pokroku zo strednodobého až dlhodobého hľadiska. Európske technologické platformy združujú zainteresované strany pod priemyselným vedením s cieľom definovať a implementovať strategický výskumný program. Tento rámcový program prispeje k realizácii uvedených strategických výskumných programov v tých prípadoch, keď tieto programy predstavujú skutočnú európsku pridanú hodnotu. Európske technologické platformy môžu zohrať úlohu pri uľahčení účasti priemyslu na výskumných projektoch, ktoré sa týkajú jeho špecifickej oblasti záujmu. K spomínaných deviatim témam patrí aj výskum potrebný na podchytenie tvorby, realizácie a hodnotenia politík Spoločenstva, napr. v oblastiach zdravia, bezpečnosti, ochrany spotrebiteľov, energetiky, životného prostredia, rozvojovej pomoci, rybného hospodárstva, otázok námorníctva, poľnohospodárstva, ochrany zvierat, dopravy, vzdelávania a odbornej prípravy, zamestnanosti, sociálnych vecí, kohézie a vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako aj prípravného a sprievodného výskumu na zlepšenie interoperability a kvality noriem a ich implementácie. Okrem týchto aktivít sa v rámci každej témy sa v rámci týchto tém zabezpečí možnosť reagovať bude otvorene a pružne reagovať na dva typy príležitostí: - Nové potrebyBudúce a vznikajúce technológie: podpora výskumu zameraného na objavovanie alebo ďalšie skúmanie nových vedeckých a technických možností v danej oblasti a/alebo v kombinácii s inými relevantnými oblasťami a disciplínami prostredníctvom špecifickej podpory spontánnych návrhov na výskum vrátane spoločných výziev; podpora nových myšlienok a prevratných spôsobov používania, ako aj skúmanie nových možností v rámci výskumných programov, ktorých cieľom je v danej oblasti a/alebo na pomedzí viacerých disciplín určiť alebo ďalej skúmať nové vedecké a technické príležitosti, najmä tých, ktoré by mohli potenciálne priniesť významný zvrat; zaistí sa adekvátna koordinácia s aktivitami vykonávanými v rámci programu Idey, aby sa predišlo prelínaniu a zabezpečilo sa optimálne využívanie financovania. - Nepredvídateľné politické požiadavky: pružná reakcia na nové politické potreby, ktoré vzniknú v priebehu rámcového programu, napr. nepredvídateľný vývoj alebo udalosti, ktoré si vyžadujú rýchle riešenie, ako napr. nové epidémie, vznikajúce problémy súvisiace s bezpečnosťou potravín alebo zásahy v prípade prírodných katastrof. Sprístupňovanie a transfer vedomostí je kľúčom k pridanej hodnote európskych akcií v oblasti výskumu. Prijmú sa opatrenia, aby boli výsledky vo zvýšenej miere využívané zo strany priemyslu, tvorcov politiky a spoločnosti. Sprístupňovanie výsledkov sa bude považovať za bezpodmienečnú úlohu v rámci S cieľom posilniť rozptýlenie a využívanie výstupov výskumu v EÚ sa vo všetkých tematických oblastiach bude podporovať šírenie vedomostí a výsledkov (aj vo vzťahu k tvorcom politiky), všetkých tematických okruhov, pričom sa z dôvodu dôverného charakteru aktivít zodpovedajúcim spôsobom obmedzí tematická oblasť Bezpečnosť, a to okrem iného aj prostredníctvom financovania sieťovo prepojených iniciatív, seminárov a iných podujatí, pomoci externých odborníkov, ako aj a informácií a elektronických služieb, predovšetkým programu CORDIS. Zabezpečí sa komplementarita a súčinnosť medzi týmto programom a ostatnými programami Spoločenstva. Akcie na podporu inovácií sa budú realizovať v rámci programu pre konkurencieschopnosť a inovácie. Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu adekvátnej účasti MSP [15] – najmä MSP založených na vedomostiach – na medzinárodnej spolupráci. Konkrétne opatrenia vrátane podporných akcií na uľahčenie účasti MSP sa budú realizovať v rámci časti programu Spolupráca v prípade každej témy a budú sa spájať s kvantitatívnym a kvalitatívnymi monitoringom. Podpora sa tiež bude poskytovať iniciatívam zameraným na rozvíjanie dialógu o vedeckých otázkach a výsledkoch výskumu s čo najväčšou časťou verejnosti, t. j. nad rámec výskumnej obce, ako aj v oblasti vedeckej komunikácie a vzdelávania vrátane prípadného zapojenia organizácií občianskej spoločnosti alebo sietí takýchto organizácií. Budú sa zohľadňovať etické zásady a aspekty pohlavia. Integrácia otázok pohlavia a rovnosti pohlaví sa bude riešiť vo všetkých oblastiach výskumu. Na zvýšenie konkurencieschopnosti európskeho výskumu je potrebné naplno rozvinúť potenciál celého Európskeho výskumného priestoru. Preto sa projekty budú zameriavať na poskytovanie špičkových vedeckých výsledkov. Z tohto dôvodu sa ich prostredníctvom bude podporovať aj skutočný Európsky hospodársky priestor pomocou vytvárania širokospektrálnych konzorcií a skúmaním možností optimálneho využívania ľudských a finančných zdrojov. V rámci všetkých tém sa podpora medzištátnej spolupráce bude realizovať pomocou: - kolaboratívneho výskumu, - spoločných technologických iniciatív, - koordinácie výskumných programov, - medzinárodnej spolupráce. Kolaboratívny výskum Financovanie výskumu z prostriedkov EÚ Spoločenstva sa bude sústrediť najmä na kolaboratívny výskum. Cieľom je určiť v hlavných oblastiach rozvíjania vedomostí vynikajúce výskumné projekty a siete, ktoré dokážu prilákať vedcov a investorov nielen z Európy, ale z celého sveta. Tento cieľ sa dosiahne podporovaním kolaboratívneho výskumu pomocou rôznych schém financovania: kolaboratívne projekty, siete excelentnosti, koordinácia/podporné akcie (pozri prílohu III). Spoločné technologické iniciatívy Vo veľmi obmedzenom počte prípadov rozsah cieľa v oblasti výskumu a technického vývoja (RTD), ako aj rozsah použitých prostriedkov, môžu oprávňovať založenie dlhodobých partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom vo forme spoločných technologických iniciatív. Táto nová koncepcia, ktorá vychádza najmä z aktivít vyvinutých Tieto iniciatívy, ktoré sú predovšetkým výsledkom práce v rámci európskych technologických platforiem, sa bude vzťahovať na jeden aspekt alebo viacero vybraných aspektov výskumu vo vybranej oblasti. Takéto spoločné podniky, ktoré sa implementujú sa budú financovať pomocou kombinácie investícií zo súkromného sektora a verejného financovania z vnútroštátnych a európskych zdrojov, vrátane poskytovania grantov z rámcového programu pre výskum a pôžičiek z Európskej investičnej banky. Rozhodnutia týkajúce sa spoločných technologických iniciatív podliehajú na základe článku 171 Zmluvy a o ktorých sa rozhoduje individuálne, musia kombinovať verejné a súkromné financie, ku ktorým môže patriť pôžička financovaná EIB, ktorá sa okrem iného vo vhodných prípadoch financuje prostredníctvom úverovej schémy na zdieľanie rizika. (vrátane založenia spoločného podniku) alebo na základe rozhodnutia o osobitných programoch v súlade s článkom 166 Zmluvy. Potenciálne spoločné technologické iniciatívy sa určia otvoreným a transparentným spôsobom na základe vyhodnotenia vykonaného pomocou rôznych kritérií, ku ktorým patrí: - pridaná hodnota intervencie na európskej úrovni meraná z hľadiska excelentnosti. - existencia skutočnej potreby spoločnosti a prínosu pre spoločnosť; - nemožnosť dosiahnuť stanovený cieľ pomocou existujúcich nástrojov; - rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť a rast v oblasti priemyslu; - stupeň a jasnosť vymedzenia stanoveného cieľa a očakávaných výsledkov; - výška viazaných finančných prostriedkov z oblasti priemyslu; - Rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť a rast v oblasti priemyslu. - dôležitosť prínosu k širším politickým cieľom; - schopnosť prilákať dodatočnú národnú podporu a účinne využívať súčasné a alebo budúce financovanie v oblasti priemyslu. - Nemožnosť dosiahnuť stanovený cieľ pomocou existujúcich nástrojov. Charakter spoločných technologických iniciatív sa musí jasne definovať, najmä so zreteľom na tieto otázky: - finančné záväzky; - trvanie zaangažovanosti účastníkov; - pravidlá pristúpenia a odstúpenia od Zmluvy; - práva duševného vlastníctva. Vzhľadom na široký rozsah a výnimočnú komplexnosť spoločných technologických iniciatív sa vyvinie mimoriadne úsilie o zabezpečenie ich transparentného fungovania v súlade so zásadou excelentnosti. Akékoľvek pridelenie finančných prostriedkov Spoločenstva prostredníctvom spoločných technických iniciatív sa musí uskutočniť na základe zásad excelentnosti a transparentnosti v zmysle rámcového programu. Osobitná pozornosť sa bude venovať celkovej koherencii a koordinácii medzi spoločnými technologickými iniciatívami a národnými programami a projektmi v rovnakých oblastiach, pričom sa budú dodržiavať ich platné postupy implementácie. Pri implementácii by sa mali brať do úvahy MSP a príležitosti na transfer v oblasti technológií, ako aj potreba predvídať v záujme plnenia ich cieľov potreby v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. Okrem toho je potrebné zabezpečiť že účasť na ich projektoch je otvorená širokému spektru účastníkov z celej Európy, a to najmä MSP. Navyše by v súvisiacich oblastiach mohli byť pre spoločné technologické iniciatívy relevantné skúsenosti so zoskupeniami EUREKA. Koordinácia výskumných programov mimo Spoločenstva Akcie prijaté v tejto oblasti budú využívať dva hlavné nástroje: schému ERA-NET a účasť Spoločenstva na spoločne implementovaných národných výskumných programoch (článok 169 Zmluvy). Akcia sa môže vzťahovať na témy, ktoré priamo nesúvisia s deviatimi témami, pokiaľ majú dostatočnú európsku pridanú hodnotu. Akcie sa tiež budú používať na rozšírenie komplementárnosti a súčinnosti medzi rámcovým programom a aktivitami vykonávanými v rámci medzištátnych štruktúr, napr. EUREKA a COST[16]. Schéma ERA-NET bude slúžiť na rozvíjanie a zintenzívňovanie koordinácie národných a regionálnych výskumných aktivít týmto spôsobom: - Poskytne rámec, ktorý umožní osobám zodpovedným za implementáciu verejných výskumných programov zintenzívniť koordináciu svojich aktivít. To bude zahŕňať podporu nových projektov ERA-NET, ako aj rozšírenie a prehĺbenie rozsahu existujúcich projektov ERA-NET, a to napr. prostredníctvom rozšírenia partnerstva, ako aj vzájomnej otvorenosti programov. V prípade potreby sa projekty ERA-NET môžu využívať na koordináciu programov medzi európskymi regiónmi a malými alebo stredne veľkými členskými štátmi, aby sa umožnila ich spolupráca v rámci iniciatív veľkého rozsahu; - V obmedzenom počte prípadov pPoskytne dodatočnú finančnú podporu EÚ Spoločenstva účastníkom, ktorí zlučujú svoje zdroje vytvárajú spoločný fond na účely spoločných výziev na predloženie ponúk medzi príslušnými národnými a regionálnymi programami („ERA-NET PLUS“). Účasť Spoločenstva na národných výskumných programoch implementovaných spoločne na základe článku 169 je obzvlášť relevantná pre európsku spoluprácu väčšieho rozsahu v rámci „variabilnej geometrie“ medzi členskými štátmi so spoločnými potrebami a/alebo záujmami. V presne stanovených prípadoch sa takéto iniciatívy podľa článku 169 začnú v oblastiach, ktoré sa určia v blízkej spolupráci s členskými štátmi, vrátane možnej spolupráce s medzištátnymi programami, a to na základe týchto rôznych kritérií: - dôležitosť z hľadiska cieľov EÚSpoločenstva, - jasné vymedzenie stanoveného cieľa a jeho dôležitosť z hľadiska cieľov tohto rámcového programu, - už existujúci základ (súčasné alebo plánované národné výskumné programy), - európska pridaná hodnota, - kritické množstvo z hľadiska rozsahu a počtu dotknutých programov, podobnosť aktivít, na ktoré sa vzťahujú, - dodržiavanie článku 169 ako najprimeranejšieho prostriedku na dosahovanie stanovených cieľov. Medzinárodná spolupráca Akcie v rámci medzinárodnej spolupráce musia vykazovať jasne stanovenú európsku pridanú hodnotu. Podľa tejto časti rámcového programu pôjde o tieto akcie: - Otvorenie všetkých aktivít vykonávaných v tematických oblastiach výskumným pracovníkom a organizáciám z všetkých tretích krajín – s obmedzením pre tematickú oblasť Bezpečnosť a v potrebných prípadoch – a vyvíjanie veľkej snahy s cieľom motivovať ich, aby využili túto príležitosť. - Špecifické akcie spolupráce v každej tematickej oblasti zamerané na tretie krajiny v prípade vzájomného záujmu o spoluprácu na určitých témach, ktoré sa vyberú na základe ich úrovne a potrieb v oblasti vedy a techniky. Keďže tieto akcie úzko súvisia s bilaterálnymi dohodami o spolupráci alebo multilaterálnymi dialógmi medzi EÚ a týmito krajinami alebo skupinami krajín, budú slúžiť ako výsadné nástroje určené na implementáciu spolupráce medzi EÚ a týmito krajinami. Týmito akciami sú najmäOkrem toho, že slúžia oblastiam spoločného záujmu, takéto akcie tiež zahŕňajú: akcie, ktorých cieľom je posilniť výskumné kapacity kandidátskych krajín, ako aj susedných krajín, a akcie spolupráce zamerané na rozvojové a reformné krajiny, ktoré sa sústredia na ich konkrétne potreby napr. v oblasti zdravia, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a životného prostredia a implementujú sa za finančných podmienok prispôsobených ich kapacitám. Táto časť rámcového programu sa vzťahuje na akcie medzinárodnej spolupráce v každej tematickej oblasti, ako aj akcie medzinárodnej spolupráce, ktoré sa týkajú viacerých tém. Budú sa implementovať spolu a akciami uvedenými v častiach rámcového programu Ľudia a Kapacity. TÉMY 1. Zdravotníctvo Cieľ Zlepšovať zdravie európskych občanov a zvyšovaním konkurencieschopnosti a schopnosti inovácie európskych podnikov a obchodných spoločností pôsobiacich v oblastiach súvisiacich so zdravím a zároveň riešiť globálne otázky zdravia vrátane nových epidémii. Dôraz sa bude klásť na translačný výskum (uplatňovanie základných objavov v klinickej praxi vrátane vedeckého overovania experimentálnych výsledkov ), vývoj a overovanie nových liečebných postupov, metódy podpory zdravia a prevencie vrátane podpory zdravého starnutia , diagnostické nástroje a techniky, ako aj na trvalo udržateľný a účinný systém zdravotníctva. Odôvodnenie Mapovanie ľudského genómu a nedávny pokrok v postgenomike spôsobili revolúciu vo výskume ľudského zdravia a chorôb. Integrácia obrovského množstva údajov a pochopenie súvisiacich biologických procesov, ako aj vývoj kľúčových technológií pre biopriemysel zameraný na zdravie, si vyžaduje vytvorenie kritického množstva rôznych odborných poznatkov a zdrojov, ktoré nie sú dostupné na národnej úrovni, a to v záujme získania vedomostí a kapacity na intervenciu. Významný pokrok v oblasti translačného zdravotného výskumu, ktorý je podstatný z hľadiska zabezpečovania praktického úžitku biomedicínskeho výskumu a zlepšovania kvality života, si taktiež vyžaduje multidisciplinárny a celoeurópsky prístup rôznych zainteresovaných strán. Takýto prístup umožňuje Európe účinnejšie prispievať k medzinárodnému úsiliu v boji proti chorobám globálneho významu. Klinický výskum mnohých chorôb (napr. rakoviny, kardiovaskulárnych chorôb, infekčných chorôb, duševných a neurologických chorôb, najmä tých, ktoré sú spojené so starnutím, napr. Alzheimerovou a Parkinsonovou chorobou) sa opiera o medzinárodné multicentrálne pokusy o dosiahnutie potrebného množstva pacientov v krátkom časovom rozpätí. Epidemiologický výskum si na dosiahnutie zmysluplných záverov vyžaduje veľkú rôznorodosť populácií a medzinárodných sietí. Vývoj nových diagnostických metód a liečebných postupov zriedkavých chorôb, ako aj epidemiologický výskum týchto chorôb, si v záujme zvýšenia počtu pacientov na štúdiu taktiež vyžadujú mnohonárodný prístup. Výskum motivovaný zdravotnou politikou na európskej úrovni umožňuje porovnávať modely, systémy, údaje a materiály o pacientoch, ktoré sa nachádzajú v národných databázach a biobankách. Intenzívny biomedicínsky výskum v rámci EÚ prispeje k zvýšeniu konkurencieschopnosti európskych spoločností pôsobiacich v oblasti biotechnológií uplatňovaných v zdravotníctve, medicínskej techniky a farmaceutického priemyslu. Vďaka spolupráci s EÚ budú môcť rozvojové krajiny rozvíjať svoje výskumné kapacity. EÚ taktiež musí zohrávať aktívnu úlohu pri vytváraní priaznivého prostredia pre inovácie vo verejnom a farmaceutickom sektore, ktoré sa zameriavajú na potreby v oblasti zdravia ľudí, najmä v záujme maximalizácie úspechov klinického výskumu. MSP, ktoré sa zaoberajú výskumom, sú hlavným ekonomickým motorom v sektore biotechnológií uplatňovaných v oblasti zdravotníctva a v sektore medicínskej techniky. Hoci má Európa v súčasnosti viac biotechnologických spoločností ako Spojené štáty, väčšina z nich je malých a menej rozvinutých ako ich americkí konkurenti. Ich vývoj sa uľahčí pomocou spojeného výskumného úsilia súkromného a verejného sektora na úrovni EÚ. Výskum v rámci EÚ taktiež prispeje k vypracovaniu nových noriem s cieľom vytvoriť primeraný legislatívny rámec pre nové medicínske techniky (napr. regeneratívnu medicínu). Európsky výskum a inovácie v oblasti alternatívnych metód testovania – najmä takých, pri ktorých sa nevyužívajú zvieratá – budú zárukou celosvetového prvenstva z hľadiska reagovania na nespokojnosť verejnosti a zainteresovaných strán s využívaním zvierat v biomedicínskom výskume; okrem toho by mohli vytvoriť trh pre isté priemyselné sektory. Aktivity, ktoré sa budú podporovať, sú uvedené nižšie. Patrí k nim aj výskum podstatný z hľadiska politických požiadaviek. V rámci všetkých aktivít sa bude venovať osobitná pozornosť strategickým otázkam, zdraviu detí a zdraviu starnúcej populácie. Dlhodobé výskumné pProgramy, napríklad tie, ktoré ustanovili európske technologické platformy, ako napr. programy v oblasti inovatívnej medicíny, sa budú podporovať v primeraných prípadoch. S cieľom doplniť tieto programy a reagovať na nové politické požiadavky sa môžu podporovať dodatočné akcie, napr. v oblasti otázok zdravotnej politiky a v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Etické, právne a socioekonomické otázky sa budú zohľadňovať v rámci každej z nasledujúcich aktivít. Aktivity - Biotechnológia, všeobecné nástroje a medicínske technológie v oblasti ľudského zdravia. - Vysoko výkonný výskum. Urýchľovanie pokroku pri experimentovaní v rámci genomického, postgenomického a biomedicínskeho výskumu prostredníctvom zintenzívnenia generovania údajov, štandardizácie, získavania údajov a analýzy. - Rozpoznávanie, diagnostika a monitorovanie. Dôraz sa kladie na neinvazívne alebo minimálne invazívne postupy. - Prognózy vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti liečebných postupov. Vývoj a overovanie biologických markerov pomocou metód a modelov in vivo a in vitro, vrátane simulácie, farmakogenomiky, koncepcií terapeuticky selektívnych účinných látok a používania účinných látok a alternatívnych metód k pokusom na zvieratách. - Inovatívne liečebné postupy a zákroky. Výskum, konsolidácia a zabezpečovanie ďalšieho vývoja pokrokových liečebných postupov a techník, ktoré sú potenciálne uplatniteľné na veľa chorôb a porúch, ako napr. nové terapeutické nástroje v regeneratívnej medicíne. - Translačný výskum z hľadiska ľudského zdravia - Integrácia biologických údajov a procesov: rozsiahly zber údajov, systémová biológia (vrátane vytváranie modelov komplexných systémov). Generovanie a analýza obrovských množstiev údajov na lepšie pochopenie komplexných sietí, ktoré regulujú tisíce génov a génových produktov, ktoré riadia dôležité biologické procesy vo všetkých relevantných organizmoch a na všetkých organizačných úrovniach. - Výskum mozgu a súvisiacich chorôb, ľudského vývoja a starnutia. Výskum procesu zdravého starnutia a spôsob, akým prebieha interakcia medzi génmi, prostredím a činnosťou mozgu za bežných podmienok, ako aj pri ochoreniach mozgu vrátane relevantných ochorení súvisiacich so starnutím (napr. demencia). - Translačný výskum infekčných chorôb. Hľadanie riešení rezistencie na antimikrobiálne látky a globálneho ohrozenia, ktoré predstavujú HIV/AIDS vrátane koinfekcie s hepatitídou C, malária a tuberkulóza, ako aj potenciálne nové a znovu sa objavujúce epidémie (napr. SARS a vysoko patogénna chrípka). - Translačný výskum infekčných chorôb: akoviny, kardiovaskulárnych chorôb, cukrovky/obezity; zriedkavých chorôb, a iných chronických chorôb vrátane reumatických ochorení (napr. osteoartóza). Vývoj stratégií zameraných na pacienta v oblasti prevencie, diagnostiky so zvláštnym dôrazom na liečbu vrátane klinického výskumu. - Optimalizácia poskytovania zdravotnej starostlivosti európskym občanom - Využívanie výsledkov klinického výskumu v klinickej praxi. Vytvorenie vedomostnej základne Pochopenie klinického rozhodovania a objasnenie otázky, ako sa výsledky klinického výskumu uplatňujú v klinickej praxi s osobitným prihliadnutím na bezpečnosť pacientov a lepšie využívanie liekov (vrátane niektorých aspektov bezpečnosti liečiv a vedecky overenej komplementárnej a alternatívnej medicíny), ako aj na osobitosť detí, žien a starých ľudí. - Kvalita, výkonnosť a solidarita systémov zdravotnej starostlivosti vrátane prechodných systémov zdravotnej starostlivosti. Transpozícia účinných liečebných metód do rozhodnutí vedenia, vyhodnotenie nákladov, účinnosti a úžitku rôznych zákrokov vrátane hľadiska bezpečnosti pacientov, určenie potrieb a podmienok zabezpečovanie adekvátneho prísunu ľudských zdrojov, analyzovanie faktorov, ktoré majú vplyv na rovnosť pri prístupe k vysoko kvalitnej zdravotnej starostlivosti (aj pre znevýhodnené skupiny obyvateľstva) vrátane analýz zmien populácie (napr. starnutie, mobilita a migrácia, ako aj zmena pracoviska). - Zvýšená prevencia chorôb a lepšie využívanie liekov. Rozvoj účinnej verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá sa zaoberá širším spektrom určujúcich zdravotných faktorov (napr. stres, strava, životný štýl alebo faktory životného prostredia a ich interakcia s liekmi). Určenie úspešných postupov v rôznych oblastiach zdravotnej starostlivosti na zlepšenie predpisovania liekov a ich užívania pacientmi (vrátane bezpečnosti liečiv a interakciami liekov). - Primerané uplatňovanie nových liečebných postupov a techník. Dlhodobé hodnotenie bezpečnosti a účinnosti bezpečnostné aspekty a monitorovanie rozsiahleho uplatňovania nových medicínskych technológií (vrátane prístrojov) a pokrokových liečebných postupov s cieľom zabezpečovať vysokú mieru ochrany zdravia ľudí. 2. Potravinárstvo, poľnohospodárstvo a biotechnológia Cieľ Budovať európsku znalostnú bioekonomiku [17] prostredníctvom prepojenia vedy, priemyslu a iných zainteresovaných strán s cieľom využívať nové výskumné príležitosti, ktoré riešia tieto sociálne , environmentálne a hospodárske otázky: rastúci dopyt po bezpečnejších, zdravších a kvalitnejších potravinách a po trvalo udržateľnom využívaní a výrobe obnoviteľných biozdrojov; zvýšené riziko epizootických a zoonotických chorôb a porúch súvisiacich s potravinami, ohrozenie trvalej udržateľnosti a bezpečnosti poľnohospodárskej , akvakultúrnej a rybolovnej produkcie vrátane ohrozenia, najmä v dôsledku zmeny klímy; rastúci dopyt po vysoko kvalitných potravinách s prihliadnutím na ochranu zvierat a situáciu na vidieku a v pobrežných oblastiach, ako aj na spôsoby plnenia špecifických požiadaviek spotrebiteľov . Odôvodnenie Inovácie a nové poznatky v oblasti trvalo udržateľného riadenia, výroby a využívania biologických zdrojov (mikroorganizmov, rastlín, zvierat) poskytnú základ pre nové, trvalo udržateľné, bezpečné, ekologické a konkurencieschopné výrobky v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, krmív, potravín, zdravia lesníctva, ako aj v súvisiacich sektoroch. V súlade s európskou stratégiou v oblasti biovýskumu a biotechnológie[18] to pomôže zvýšiť konkurencieschopnosť európskeho poľnohospodárstva a biotechnológie, semenárskych a potravinárskych podnikov, najmä MSP zameraných na vysoké technológie a zároveň zlepšiť sociálne a životné podmienky. Výskum bezpečnosti potravín a potravinových reťazcov, chorôb súvisiacich so stravou, výberu potravín a vplyvu potravín a výživy na zdravie pomôže pri boji s chorobami súvisiacimi so stravou (napr. obezita, alergie) a infekčnými chorobami (napr. prenosná spongiformná encefalopatia, vtáčia chrípka) a zároveň prispeje k realizácii existujúcich a vytváraniu budúcich politík a predpisov v oblasti zdravia ľudí, zvierat a rastlín a ochrany spotrebiteľov. Rôznorodosť a najmä malé rozmery európskych podnikov v týchto oblastiach predstavujú síce jednu zo silných stránok a predstavuje príležitosť, ale vedie k roztrieštenému prístupu k podobným otázkam. Lepšie riešenie predstavuje zvýšená spolupráca a výmena poznatkov, napr. o nových metódach, technológiách, postupoch a normách, ktoré vyplývajú zo zmien právnych predpisov EÚSpoločenstva. Viaceré európske technologické platformy pracujú na stanovení spoločných výskumných priorít, napr. v oblasti rastlinnej genomiky a biotechnológie, lesníctva a sektorov súvisiacich s lesníctvom, globálneho zdravia zvierat, chovu hospodárskych zvierat, potravín a priemyselnej biotechnológie. Výskum taktiež poskytne vedomostnú základňu potrebnú na podporu týchto oblastí[19]: spoločná poľnohospodárska politika; poľnohospodárstvo a obchodné otázky, predpisy v oblasti bezpečnosti potravín, európska stratégia v oblasti lesníctva; zdravie zvierat, kontrola chorobnosti a ochranné normy v Spoločenstve, ako aj reforma spoločnej politiky rybného hospodárstva, ktorej cieľom je zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj rybolovu a akvakultúry, ako aj bezpečnosť morských produktov. Plánuje sa tiež pružná reakcia na nové politické požiadavky, najmä pokiaľ ide o nové sociálne alebo hospodárske trendy. Aktivity - Trvalo udržateľná výroba a riadenie biologických zdrojov z pôdy, lesov a vodného prostredia: Trvalo udržateľná výroba a riadenie biologických zdrojov z pôdy, lesov a vodného prostredia: umožňovanie výskumu vrátane technológií, ktoré majú v názve koncovku „-omika“, napr. genomiky, proteomiky, metabolomiky, ako aj systémovej biológie, bioinformatiky a konvergenčných technológií pre mikroorganizmy, rastliny a zvieratá, vrátane trvalo udržateľného využívania ich biodiverzity, V prípade biologických zdrojov na súši sa výskum bude zameriavať na: úrodnosť pôdy; lepšie poľnohospodárske plodiny a postupy pestovania v celej ich rozmanitosti vrátane ekologického poľnohospodárstva, schém kvalitnej produkcie a monitorovania a hodnotenia vplyvu GMO na životné prostredie a ľudí; zdravie rastlín; trvalo udržateľné, konkurencieschopné a multifunkčné poľnohospodárstvo a lesníctvo; integrovaný rozvoj vidieka;. Zdravie a dobré životné podmienky zvierat[20], ich chov a produkcia vrátane výskumu vakcín a diagnostiky; zdravie rastlín; trvalo udržateľné rybné hospodárstvo a akvakultúra, infekčné choroby zvierat vrátane epidemiologických štúdií, zoonóz a ich patogénnych mechanizmov, ako aj choroby súvisiace so živočíšnymi krmivami;, iné ohrozenia trvalej udržateľnosti a bezpečnosti výroby potravín vrátane zmeny klímy; bezpečná likvidácia odpadu živočíšneho pôvodu,. V prípade biologických zdrojov z vodného prostredia bude výskum podporovať trvalú udržateľnosť a konkurencieschopnosť rybného hospodárstva, poskytovať vedecko-technickú základňu pre riadenie rybného hospodárstva a podporovať trvalú udržateľnosť akvakultúry vrátane chovu a dobrých podmienok.uchovávanie, riadenie a využívanie živých vodných zdrojov, rVývoj nástrojov, ktoré potrebujú tvorcovia politiky a iné zainteresované strany v oblastiach, ku ktorým patria poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a akvakultúra a rozvoj vidieka (krajina, postupy správy krajiny atď.) socioekonomické a etické aspekty výroby. - „Zo stola až do poľnohospodárskeho podniku“: Potraviny, zdravie a prosperita: Spotrebiteľské, spoločenské, kultúrne, priemyselné a zdravotné aspekty potravín a krmív vrátane behaviorálnych a kognitívnych vied; výživa, choroby a poruchy súvisiace so stravou vrátane obezity a alergií; potraviny a strava, ktoré prospievajú zdraviu; inovatívne technológie spracovania potravín a krmív (vrátane balenia); zlepšená chemická a mikrobiologická kvalita a bezpečnosť potravín, nápojov a krmív; integrita (a kontrola) potravinového reťazca; vplyv životného prostredia na potraviny/potravinové reťazce a vplyv potravín/potravinových reťazcov, vplyv na potravinový reťazec a odolnosť potravinového reťazca voči globálnym zmenám; celková koncepcia potravinového reťazca (vrátane plodov mora), vysledovateľnosť pôvodu produktu. - Biovýskum a biotechnológia zamerané na trvalo udržateľné nepotravinové výrobky a postupy: lepšie poľnohospodárske plodiny a lesnícke zdroje, krmivá, produkty mora a biomasa (vrátane morských zdrojov) na získavanie energie, ochranu životného prostredia, ako aj na uchovávanie vysokej pridanej hodnoty produktov ako napr. materiály a chemické látky, vrátane nových systémov hospodárenia, bioprocesov a koncepcií biorafinovania; biokatalýza, nové a zlepšené mikroorganizmy a enzýmy; lesníctvo a výrobky a postupy súvisiace s lesníctvom, bioobnova životného prostredia a čisté biospracovanie, využívanie odpadu a vedľajších produktov poľnohospodárskeho priemyslu. 3. Informačné a komunikačné technológie Cieľ Zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a p omôcť Európe zvládnuť budúci vývoj informačných a komunikačných technológií (IKT) a podieľať sa na jeho tvorbe tak, aby sa splnili požiadavky na spoločnosť a hospodárstvo. Aktivity posilnia európsku vedecko-technickú základňu a zabezpečia celosvetové prvenstvo v oblasti IKT, pomôžu stimulovať inovácie a kreativity produktov, služieb a postupov prostredníctvom využívania IKT a zabezpečia, že pokrok v oblasti IKT sa rýchlo zhodnotí v prospech európskych občano, obchodných spoločností, priemyslu a štátnej moci. Odôvodnenie Informačné a komunikačné technológie sú rozhodujúce pre budúcnosť Európy a sú základným kameňom uskutočňovania Lisabonskej stratégie. Majú katalyzačný účinok v troch kľúčových oblastiach: produktivita a inovácie, modernizácia verejných služieb; a vedecko-technický pokrok. Polovica výrobných ziskov v našich hospodárstvach sa dá pripísať vplyvu IKT na výrobu, služby a obchodné postupy. IKT sú hlavným hnacím motorom inovácií a kreativity a najviac prispievajú k zvládaniu zmeny hodnotových reťazcov v sektorových priemyslu a služieb. IKT podstatne prispievajú k uspokojovaniu rastúceho dopytu po zdravotnej a sociálnej starostlivosti najmä pre ľudí s osobitnými potrebami vrátane starnúcej populácie a k modernizácií služieb v oblastiach verejného záujmu, ktorými sú napr. vzdelávanie, kultúrne dedičstvo, kohézia, bezpečnosť, energetika, doprava a životné prostredie, ako aj k podpore dostupnosti a transparentnosti správy vecí verejných a procesov politického vývoja. Okrem toho IKT zohrávajú dôležitú úlohu pri riadení a komunikácií RTD a sú katalyzátorom pokroku v ostatných oblastiach vedy a techniky, keďže vďaka nim vedci skúmajú, spolupracujú a inovujú novými spôsobmi. Narastajúce hospodárske a spoločenské požiadavky spolu s pokračujúcou integráciou IKT do každodenného života a nutnosťou ďalej rozširovať technické hranice, ako aj vyvíjať nové vysoko kvalitné produkty a služby založené na IKT, predstavujú rozsiahly výskumný program. Priniesť techniku bližšie k ľuďom a ich organizačným potrebám znamená: skrývať komplexnosť techniky a ponúkať funkčnosť podľa dopytu; zabezpečovať, aby technika bola funkčná, jednoducho používateľná, ľahko dostupná a cenovo prístupná; poskytovať nové aplikácie, riešenia a služby založené na IKT, ktoré sú dôveryhodné, spoľahlivé a dajú sa prispôsobovať potrebám a preferenciám používateľov. Výskumní pracovníci v oblasti IKT stoja neustále pred požiadavkou poskytovať vyšší výkon za menej peňazí a preto v súčasnosti prebiehajú globálne preteky o ďalšiu miniaturizáciu, ovládnutie konvergencie spracovania dát, komunikačných a mediálnych technológií vrátane ďalšej interoperability medzi systémami a konvergencie ostatných podstatných vedných disciplín, ako aj o výstavbu systémov, ktoré sú schopné sa učiť a vyvíjať. Zo všetkého tohto rôznorodého úsilia vzniká nová vlna technológií. Výskumné aktivity v oblasti IKT tiež vychádzajú zo širokého spektra vedeckých a technických disciplín vrátane biológie, chémie, biovied, psychológie, pedagogiky, kognitívnych a spoločenských vied a humanitných vied a zároveň k tomuto spektru disciplín prispievajú. IKT sú jedným zo sektorov, v ktorých prebieha najintenzívnejší výskum. Výskumné úsilie v oblasti IKT vo verejnom a súkromnom sektore predstavuje tretinu celkového výskumného úsilia vo všetkých dôležitých národných hospodárstvach. Pokiaľ ide o priemysel a techniku, má síce Európa v kľúčových oblastiach IKT vedúce postavenie, pri investovaní do výskumu v oblasti IKT však zaostáva za svojimi hlavnými konkurentmi. Len prostredníctvom obnovenej a intenzívnejšej koncentrácie úsilia na európskej úrovni môžeme úplne využívať možnosti, ktoré ponúka pokrok v oblasti IKT. V rámci rozsiahlej a celostnej stratégie sa výskumné aktivity v oblasti IKT sa budú spájať s politickými opatreniami na zavádzanie IKT, ako aj s regulačnými opatreniami. Priority sa stanovili po rozsiahlych konzultáciách, ku ktorým prispeli viaceré európske technologické platformy a priemyselné iniciatívy v oblastiach ako napr. nanoelektronika, vstavané systémy, mobilné a bezdrôtové komunikácie, elektronické médiá, fotonika, robotika a softvér, služby a technológie typu Grid. Aktivity Úloha výskumu budúcich a nových technológií je obzvlášť dôležitá v rámci tejto témy v záujme podpory výskumu na hraniciach súčasného poznania v kľúčových oblastiach IKT, ako aj v kombinácii s inými podstatnými oblasťami a disciplínami; podpora myšlienok a prevratných spôsobov používania, ako aj skúmanie nových možností v rámci výskumných programov v oblasti IKT vrátane využívania kvantových efektov, systémovej integrácie a inteligentných systémov. - Opory IKT: - Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro/nanosystémy: posúvanie hraníc miniaturizácie, integrácie, rôznorodosti, uchovávania a hustoty; zvyšovanie výkonnosti a vyrobiteľnosti za nižšie náklady; zjednodušovanie začleňovania IKT do rôznych aplikácií; rozhrania; základný výskum, ktorý si môže vyžadovať využívanie nových koncepcií. - Všadeprítomné komunikačné siete s neobmedzenou kapacitou: prístup k heterogénnym sieťam nezávislý od miesta – pevné, mobilné, bezdrôtové a vysielacie siete od osobnej oblasti až po globálnu a regionálnu oblasť – ktoré umožňujú bezproblémovú dodávku čoraz vyšších objemov dát a služieb kamkoľvek a kedykoľvek. - Vstavané systémy, spracovanie dát a riadenie: výkonné, bezpečné a rozčlenené, spoľahlivé a účinné systémy spracovávania a uchovávania dát a komunikačné systémy a produkty, ktoré sú vstavané do objektov a fyzických infraštruktúr a môžu vnímať, riadiť svoje prostredie a prispôsobovať sa mu; interoperabilita diskrétnych a kontinuálnych systémov. - Softvér, systémy typu Grid, bezpečnosť a spoľahlivosť: dynamický, prispôsobiteľný, spoľahlivý a dôveryhodný softvér a služby, platformy pre softvér a služby, komplexné systémy a nové architektúry spracovania vrátane ich poskytovania ako využiteľných zdrojov. - Vedomosti, kognitívne systémy a systémy schopné učenia: sémantické systémy; získavanie a využívanie vedomostí, ktoré sú súčasťou webu a multimediálneho obsahu; umelé systémy inšpirované prírodou, ktoré vnímajú, rozumejú, učia a vyvíjajú sa a správajú sa samostatne; učenie sa prostredníctvom strojov prijateľných z hľadiska používateľa, ako aj ľudí, na základe lepšieho pochopenia ľudského poznávania. - Simulácia, vizualizácia, interakcia a zmiešaná realita: nástroje na inovatívny dizajn a kreativitu produktov, služieb a digitálnych médií a na prirodzenú a kontextovo bohatú interakciu a komunikáciu, ktorá integruje funkciu prirodzenej reči. Nové perspektívy v oblasti IKT inšpirované inými vedeckými a technickými disciplínami vrátane názorov z fyziky, biotechnológií, materiálových vied a biovedy, matematiky v oblasti miniaturizácie zariadení IKT na veľkosť kompatibilnú a interaktívnu s ľudskými organizmami na účely zvyšovania výkonnosti systémovej techniky a jej prijateľnosti z hľadiska používateľa, ako aj spracovania informácií a modelovania a simulácie prirodzeného živého sveta. - Integrácia technológii: - Osobné prostredia: osobné komunikačné a informačné zariadenia, príslušenstvo, zariadenia integrované do šatstva („wearables“), implantáty; ich rozhrania a prepojenia so službami a zdrojmi. - Domáce prostredia: komunikácia, monitorovanie, riadenie, pomoc; bezproblémová interoperabilita a využívanie všetkých zariadení; interaktívny digitálny obsah a služby. - Robotické systémy: pokročilé autonómne systémy; vnímanie, riadenie, schopnosť činnosti, prirodzená interakcia a kooperácia; miniaturizácia, humanoidné technológie. - Inteligentné infraštruktúry: nástroje, vďaka ktorým sa infraštruktúry nevyhnutne potrebné v každodennom živote stanú výkonnejšími a prijateľnejšími z hľadiska používateľa, ľahšie prispôsobiteľnými a udržiavateľnými, odolnejšími voči používaniu a zlyhaniu. - Aplikačný výskum: - IKT, ktoré reagujú na spoločenské otázky: nové systémy, nové materiály, štruktúry a technológie a služby v oblasti verejného záujmu, ktoré zlepšujú kvalitu, výkonnosť, prístup a účasť; aplikácie prijateľné z hľadiska používateľa, integrácia nových technológií a iniciatív ako napr. pomoc starším alebo chorým osobám pri samostatnom bývaní. - v oblasti zdravia : lepšia prevencia chorôb a zdravotná starostlivosť, skorá diagnostika, liečba a personalizácia; autonómia, bezpečnosť, monitoring a mobilita pacientov; priestor pre informácie o zdraví na získavanie poznatkov. - lepšia integrácia do spoločnosti a rovnocenná účasť a prevencia digitálnej priepasti; podporná technológia pre staršie osoby a osoby so zdravotným postihnutím; „dizajn pre všetkých“. - v oblasti mobility ; inteligentné dopravné systémy a dopravné prostriedky založené na IKT a inteligentné riešenia v oblasti služieb cestovného ruchu, ktoré umožňujú bezpečný, pohodlný, ekologický a účinný presun osôb a tovaru. - na podporu životného prostredia , riadenia rizika a trvalo udržateľného rozvoja, na prevenciu alebo zníženie zraniteľnosti a zmiernenie následkov prírodných katastrof a priemyselných nehôd a ľudskej činnosti súvisiacej s hospodárskym rozvojom. - v oblasti štátnej moci ; účinnosť, otvorenosť a zodpovednosť za verejnú správu na svetovej úrovni a prepojenie na občanov a obchodné spoločnosti, podpora demokracie, umožnenie prístupu k informáciám pre všetkých. - IKT zamerané na obsah, kreativitu a osobný rozvoj: - nové mediálne vzory a nové formy obsahu vrátane zábavy; vytváranie interaktívneho digitálneho obsahu; novšie skúsenosti používateľov; nákladovo efektívne poskytovanie obsahu; správa digitálnych práv; hybridné médiá. - učenie za podpory technológií; prispôsobiteľné a kontextualizované riešenia v oblasti učenia; aktívne učenie. - systémy založené na IKT na podporu prístupnosti a dlhodobého využívania digitálnych kultúrnych a vedeckých zdrojov a dedičstva v mnohojazyčnom a multikultúrnom prostredí. - IKT na podporu obchodných spoločností a priemyslu: - nové formy dynamicky sieťovo prepojených obchodných postupov spolupráce, digitálne ekosystémy najmä pre malé a stredné organizácie; optimalizovaná, rozdelená organizácia práce a kolaboratívne pracovné prostredia, ako napríklad zdieľanie poznatkov a interaktívne služby (napr. v oblasti cestovného ruchu). - Výroba vrátane tradičných priemyselných odvetví: rýchlosť a prispôsobiteľnosť návrhu, výroby a dodávky vysoko personalizovaného tovaru; digitálna a virtuálna výroba; modelovanie, simulácia, optimalizácia a prezentačné nástroje; miniaturizované a integrované výrobky v oblasti IKT; - IKT na podporu dôvery: správa identity; autentifikácia a autorizácia; technológie na lepšiu ochranu súkromia; správa práv a majetku; ochrana proti ohrozeniu z internetu. - F.1Budúce a nastupujúce technológie Budúce a nové technológie: ochrana výskumu na hraniciach súčasného poznania v kľúčových oblastiach informačných a komunikačných technológií a ich kombinácia s inými podstatnými oblasťami a disciplínami, podpora nových myšlienok a prevratných nových spôsobov využívania a výskum nových možností pre výskumné programy v oblasti informačných a komunikačných technológií. 4. Nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie Cieľ Zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a vytvárať poznatky s cieľom zabezpečovať jeho premenu z priemyslu založeného na zdrojoch na priemysel založený na vedomostiach, a to pomocou postupných zmien poznatkov . Na tento účel je sú potrebné prevratné poznatky, a implementácie rozhodujúcich poznatkov pre ktoré umožnia nové aplikácie na pomedzí rôznych technológií a disciplín. Z toho budú mať úžitok aj nové priemyselné odvetvia zamerané na vysoké technológie a kvalitnejšie tradičné priemyselné odvetvia založené na vedomostiach, a to s osobitným prihliadnutím na primerané sprístupňovanie výsledkov RTD malým a stredným podnikom. Tieto aktivity sú v prvom rade zamerané na to, aby umožnili technológie, ktoré majú vplyv na priemyselné odvetvia, ako aj na mnohé iné témy tohto rámcového programu. Odôvodnenie Zdá sa, že pribúdajúce ťažkosti týkajúce sa mnohýchúpadok priemyselných aktivít sa už neobmedzujú len na tradičné odvetvia s vysokou pracovnou intenzitou, ale postupne sa začínajú prejavovať aj v „stredných“ odvetviach – ktoré tradične predstavujú silnú stránku európskeho priemyslu – a dokonca aj v niektorých odvetviach zameraných na vysoké technológie. Na udržiavanie silnej priemyselnej základne je potrebné posilniť vedomostný obsah v existujúcich priemyselných odvetviach, ako aj vybudovať Tento trend je potrebné zvrátiť tak, že sa v Európe vybuduje silný priemysel založený na vedomostiach s dôrazom na využívanie základného výskumu v priemyselných aplikáciách. K tomu patrí modernizácia existujúcej základne MSP a vytvorenie nových MSP zameraných na vedomosti pomocou rozširovania vedomostí a odborných poznatkov prostredníctvom kolaboratívnych programov. Konkurencieschopnosť priemyslu budúcnosti bude vo veľkej miere závisieť od nanotechnológií a ich aplikácií. Prevzatie RTD z nanovied a nanotechnológií môže urýchliť transformáciu európskeho priemyslu. EÚ má vedúce postavenie v oblastiach, ako sú napr. nanovedy, nanotechnológie, materiály a výrobné technológie, ktoré sa musia ďalej budovať s cieľom zabezpečiť a posilniť postavenie EÚ v rámci vysoko konkurenčného globálneho prostredia. Priority podstatné z hľadiska priemyslu a ich integrácia do sektorových aplikácií je možné zabezpečiť pomocou aktivít, ku ktorým patria európske technologické platformy, a to v oblastiach, ako sú napr. nanoelektronika, výroba, oceliarsky priemysel, chemický priemysel, dopravný priemysel, stavebníctvo, priemyselná bezpečnosť, textilný priemysel, lesnícky priemysel a nanomedicína.drevospracujúci a papierenský priemysel. To pomôže určiť spoločné výskumné priority a ciele. Okrem flexibilných reakcií na nové politické požiadavky, ktoré vzniknú počas obdobia siedmeho rámcového programu týchto priorít podstatných z hľadiska priemyslu a ich integrácie do sektorových aplikácií sa bude venovať pozornosť aj otázkam politiky, regulácie, štandardizácie a dosahu, pričom je potrebné pružne reagovať na prípadné nové politické požiadavky. Aktivity - Nanovedy, nanotechnológie - Získavanie nových vedomostí o rozhraniach a fenoménoch závislých od veľkosti; riadenie (na nanoúrovni) vlastností materiálov na nové aplikácie; integrácia technológií na nanoúrovni; samoorganizačné vlastnosti; nanomotory; nanostroje a nanosystémy; metódy a nástroje na charakterizáciu a manipuláciu na nanoúrovni; nanotechnológie a technológie vyžadujúce vysokú presnosť v oblasti chémie na výrobu základných materiálov a komponentov; dosah na ľudskú bezpečnosť, zdravie a životné prostredie; metrológia, monitoring a prieskum, nomenklatúra a normy; využívanie nových koncepcií a prístupov v sektorových aplikáciách vrátane integrácie a konvergencie nových technológií. Aktivity sa budú tiež zameriavať na vplyv nanotechnológie na spoločnosť a relevantnosť nanovedy a technológie z hľadiska riešenia problémov spoločnosti. - Materiály - Získavanie nových vedomostí o vysoko výkonných povrchoch a materiáloch pre nové výrobky a postupy; materiály založené na vedomostiach s vlastnosťami, ktoré sú „na mieru“ prispôsobené ich použitiu a predvídateľné; vyššia spoľahlivosť pri návrhu a simulácii; počítačové modelovanie; vyššia komplexnosť; kompatibilita so životným prostredím; integrácia všetkých druhov funkčnosti – od nanoúrovne cez molekulárnu úroveň až po makroúroveň - do chemickej techniky a spracujúceho priemyslu; nové nanomateriály vrátane nanozlúčenín, biomateriály, umelé materiály s elektromagnetickými vlastnosťami, ktoré prírodné materiály nemajú, ako aj hybridné materiály vrátane návrhu a riadenia ich spracovania a vlastností. Materiály s novými vlastnosťami sú kľúčom k budúcej konkurencieschopnosti európskeho priemyslu a základom technického pokroku v mnohých oblastiach, ku ktorým patrí zdravotníctvo, energetika, doprava a bezpečnosť. - Nová výroba - Vytvorenie podmienok a kapacít pre trvalo udržateľnú výrobu založenú na vedomostiach vrátane vypracovania, vývoja a overenia nových vzorov reagujúcich na nové potreby priemyslu a podpory modernizácie európskej priemyselnej základne; vývoj nešpecifických výrobných kapacít pre prispôsobiteľnú, sieťovo prepojenú výrobu založenú na vedomostiach; vývoj nových technických koncepcií využívania konvergencie technológií (napr. nanotechnológií, biotechnológií, informačných technológií, poznatkových technológií vrátane technických požiadaviek) pre ďalšiu generáciu výrobkov a služieb s vyššou pridanou hodnotou, ako aj prispôsobenie meniacim sa potrebám; zapojenie vysoko výkonných výrobných technológií. - Integrácia technológií z hľadiska priemyselných aplikácií - Integrácia nových vedomostí, nanotechnológií a mikrotechnológií, a technológií v nanooblasti a technológií v oblasti materiálov a výroby v sektorových a medzisektorových aplikáciách s cieľom riešiť najmä potreby zistené príslušnými európskymi technologickými platformami. zdravotníctvo, stavebníctvo, doprava, energetika, chemický priemysel, životné prostredie, textilný a odevný priemysel, drevospracujúci a papierenský priemysel, strojársky priemysel. 5. Energetika Cieľ Transformovať Prispôsobiť súčasný energetický systém, ktorý sa opiera o fosílne palivá, na trvalo udržateľnejší systém , ktorý bude menej závislý na dovážaných palivách a založený na rôznorodom spektre zdrojov a nosičov energie , s osobitným prihliadnutím na energetické technológie s nižšími alebo nulovými emisiami CO2 v spojitosti so zlepšenou energetickou účinnosťou a racionálnejším využívaním energie s cieľom reagovať na naliehavé otázky bezpečnosti dodávok a zmeny klímy a zároveň zvýšiť konkurencieschopnosť európskych priemyselných odvetví. podnikov pôsobiacich v sektore energetiky Odôvodnenie Energetické systémy musia riešiť dôležité otázky. Vzhľadom na znepokojujúci trend v oblasti globálneho dopytu po energii, časovo obmedzený charakter konvenčných zásob ropy a zemného plynu a (ktorý má podľa prognóz v najbližších 30 rokoch vzrásť o 60 %), nutnosť drasticky znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom zmierniť ničivé následky zmeny klímy, škodlivé kolísanie cien ropy (najmä pokiaľ ide o odvetvie dopravy, ktoré je obzvlášť závislé od ropy) a geopolitickú nestabilitu v dodávateľských oblastiach je potrebné súrne určiť a nájsť primerané a včasné riešenia. Výskum v oblasti energetiky prispieva k zabezpečeniu cenovo dostupných energetických nákladov pre našich občanov a priemyselné odvetvia. Výskum a demonštrácia sú potrebné na zabezpečenie najekologickejších a nákladovo najefektívnejších technológií a opatrení, ktoré umožňujú EÚ plniť svoje ciele podľa Kjótskeho protokolu, ako aj ciele nad rámec tohto protokolu, ako aj plniť svoje záväzky v oblasti energetickej politiky podľa Zelenej knihy o bezpečnosti dodávok energie z roku 2000[21] , Zelenej knihy o energetickej účinnosti a Zelenej knihy o európskej stratégii pre trvalo udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energetiku. Európa dosiahla svetové prvenstvo v mnohých technológiách výroby energie a energetickej účinnosti. Hrá poprednú úlohu v moderných technológiách v oblasti obnoviteľnej energie, ako napr. solárna energia, bioenergia a veterná energia. EÚ je tiež svetovým hráčom v oblasti technológií výroby a distribúcie energie a má silné výskumné kapacity v oblasti zachytávania a sekvestrácie uhlíka. Toto postavenie však v súčasnosti vážne ohrozuje konkurencia (najmä Spojené štáty americké a Japonsko). Preto si musí Európa udržať a rozvíjať svoju vedúcu pozíciu, čo si vyžaduje veľké úsilie a medzinárodnú spoluprácu. Radikálna transformácia energetického systému na energetický systém s nižšími alebo nulovými emisiami CO2, ktorý je spoľahlivý, konkurencieschopný a trvalo udržateľný, si vyžaduje nové technológie, s ktorými sú spojené príliš vysoké riziká a príliš neistý zisk výhody súpríliš neistý na to, aby súkromné firmy poskytli všetky potrebné investície na výskum, vývoj, demonštráciu a zavádzanie technológií. Pri mobilizovaní súkromných investícií by preto mala hrať kľúčovú úlohu verejná podpora a európske úsilie a zdroje by sa mali kombinovať koherentným a účinnejším spôsobom s cieľom konkurovať hospodárstvam, ktorých investície do podobných technológií sú vysoké a dôsledné. Európske technologické platfomy zohrávajú v tomto ohľade dôležitú úlohu mobilizovaním potrebného výskumného úsilia koordinovaným spôsobom. Aktivity potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa sú uvedené nižšie. Patrí k nim špecifická aktivita týkajúca sa vedomostí potrebných na politické rozhodovanie v oblasti energetiky, ktorá môže taktiež ponúknuť podporu novým politickým požiadavkám, napr. tým, ktoré súvisia s úlohou európskej politiky v oblasti energetiky pri vypracovávaní medzinárodných akcií v oblasti zmeny klímy, ako aj s nestabilitou a narušeniami v dodávkach a cenách energie. Aktivity - Vodíkové a palivové články Integrovaná akcia na zabezpečenie silnej technickej základne pre konkurencieschopné palivové a vodíkové články v EÚ a pre stacionárne, prenosné a dopravné aplikácie. Táto aktivita sa podporuje prostredníctvom integrovanej stratégie výskumu a zavádzania, ktorú navrhla Európska technologická platforma pre vodíkové a palivové články. - Výroba obnoviteľnej elektrickej energie Technológie na zvýšenie celkovej účinnosti, nákladovej efektívnosti a spoľahlivosti premeny prostredníctvom zníženia nákladov na výrobu elektrickej energie z domácich obnoviteľných zdrojov energie vrátane biologicky odbúrateľného odpadu, ako aj vývoj a demonštrácia technológií vhodných pre rôzne regionálne podmienky. - Výroba obnoviteľných palív Integrované transformačné technológie a systémy výroby palív: vývoj a zníženie nákladov na pevné, kvapalné a plynné palivá (vrátane vodíka) vyrábaných z obnoviteľných zdrojov energie vrátane biomasy a biologicky odbúrateľného odpadu s cieľom dosiahnuť nákladovo efektívnu výrobu, skladovanie, distribúciu a využívanie palív bez obsahu uhlíka, najmä kvapalných biopalív v odvetví dopravy. - Obnoviteľná energia na vykurovanie a chladenie Výskum, vývoj a demonštrácia tTechnológií a zariadení vrátane technológií skladovania na zvýšenie účinnosti a zníženie nákladov na aktívne a pasívne vykurovanie a chladenie obnoviteľnými zdrojmi energie, pričom sa zaručí ich využívanie v rôznych regionálnych podmienkach. - Zachytávanie a skladovanie CO2 a čisté transformačné technológie na výrobu elektrickej energie s nulovými emisiami Výskum, vývoj a demonštrácia technológií na dDrastické zníženie škodlivých účinkov využívania fosílnych palív na životné prostredie s cieľom zriadiť vysoko výkonné a nákladovo efektívne elektrárne a/alebo zariadenia na výrobu pary s takmer nulovými emisiami na základe technológií zachytávania a skladovania CO2, najmä podzemné skladovanie. - Technológie čistého uhlia Na podstatné zvýšenie účinnosti, spoľahlivosti a nákladovej efektívnosti elektrární prostredníctvom výskumu, vývoja a demonštrácie technológií transformácie čistého uhlia a iných pevných palív, pri ktorých dochádza k výrobe sekundárnych nosičov energie (vrátane vodíka) a kvapalných alebo plynných palív. - Inteligentné energetické siete Výskum, vývoj a demonštrácia spôsobov zZvýšenia účinnosti, bezpečnosti, a spoľahlivosti a kvality európskych systémov a sietí na výrobu elektrickej energie a plynu, najmä v rámci integrovanejšieho európskeho trhu s energiou, napr. transformáciou súčasných elektrických sietí na interaktívne (zákazníci/prevádzkovatelia) siete služieb, vývoj možností skladovania energie a odstraňovanie odstránenieprekážok veľkoplošného zavádzania a účinnej integrácie decentralizovaných a obnoviteľných zdrojov energie. - Energetická účinnosť a úspora Výskum, vývoj a demonštrácia nNových koncepcií, optimalizácia overených koncepcií a technológie na zlepšenie energetickej účinnosti a na zníženie ďalšej finálnej a primárnej spotreby energie úsporypre budovy, služby a priemysel. K tomu patrí integrácia stratégií a technológií v oblasti energetickej účinnosti (vrátane kogenerácie a polygenerácie), využívanie nových a obnoviteľných technológií a opatrení a zariadení v oblasti správy dopytu po energii , ako aj demonštrácia budov s minimálnym vplyvom na klímu. - Vedomosti pre politické rozhodovanie v oblasti energetiky Vývoj nástrojov, metód a modelov na hodnotenie najdôležitejších hospodárskych a sociálnych otázok súvisiacich s energetickými technológiami a zabezpečovanie kvantifikovateľných cieľov a scenárov v strednodobom a dlhodobom časovom horizonte (vrátane poskytovania vedeckej podpory politickému vývoju). 6. Životné prostredie (vrátane zmeny klímy) Cieľ Trvalo udržateľné riadenie životného prostredia a jeho zdrojov prostredníctvom rozširovania našich vedomostí o interakciách medzi klímou, biosférou, ekosystémami a ľudskou činnosťou, ako aj prostredníctvom vývoja nových technológií, nástrojov a služieb s cieľom riešiť globálne otázky životného prostredia integrovaným spôsobom. Dôraz sa bude klásť na predpoveď zmeny klímy, ako aj zmien systémov životného prostredia, zeme a oceánu; na nástroje a technológie určené na monitorovanie, prevenciu , a zmierňovanie a prispôsobenie zaťažovania a rizík životného prostredia vrátane zdravia, ako aj na ochrany a obnovy prirodzeného prostredia a prostredia vytvoreného človekom. Odôvodnenie Problémy životného prostredia presahujú národné hranice a vyžadujú si koordinovaný prístup na celoeurópskej a často aj globálnej úrovni. Prírodné zdroje Zeme a prostredie vytvorené človekom sú vystavené obrovskému tlaku v dôsledku rastu populácie, urbanizácie, neustáleho rastu v odvetví poľnohospodárstva, akvakultúry, rybného hospodárstva, dopravy, stavebníctva a energetiky, ako aj v dôsledku premenlivého počasia a otepľovania na miestnej, regionálnej a globálnej úrovni. Európa musí nájsť nový, trvalo udržateľný vzťah k životnému prostrediu a zároveň zlepšiť ekologickú konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a rozvíjať jeho silné stránky. Vzhľadom na úroveň, rozsah a vysokú komplexnosť výskumu životného prostredia sa môže potrebné kritické množstvo dosiahnuť len na úrovni EÚ. Uľahčí sa tak spoločné plánovanie, využívanie prepojených a interoperabilných databáz, ako aj vývoj koherentných a rozsiahlych systémov pozorovania a predpovedí. Výskum by sa mal sústrediť na potrebu správy dát a informačných služieb, ako aj na problémy s prenosom, integráciou a mapovaním dát. Výskum na úrovni EÚ je nevyhnutný z dôvodu plnenia medzinárodných záväzkov, napr. Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (UNFCCC) a jeho Kjótskeho protokolu, Dohovoru OSN o biologickej diverzite, Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii, Štokholmského dohovoru o perzistentných organických látkach, cieľov Svetového summitu o trvalo udržateľnom rozvoji 2002 vrátane iniciatívy EÚ v oblasti vody a príspevkov k práci medzištátnej komisie pre zmenu klímy a iniciatívy pre pozorovanie Zeme. Okrem toho existujú významné výskumné potreby vyplývajúce z existujúcich a nových politík na úrovni EÚ, z realizácie šiesteho akčného plánu a súvisiacich tematických stratégií (napr. námorná stratégia EÚ), z akčných plánov, programov a smerníc pre environmentálne technológie, životné prostredie a zdravie a zo smerníc ako napr. rámcová smernica o vode a NATURA 2000. EÚ potrebuje posilniť svoje postavenie na svetových trhoch s environmentálnymi technológiami. Tieto technológie prispievajú k trvalo udržateľnej spotrebe a výrobe, ako aj k nachádzaniu trvalo udržateľných a ekologicky účinných riešení problémov životného prostredia na rôznych úrovniach a k ochrane nášho kultúrneho a prírodného dedičstva. Naliehavé problémy životného prostredia predstavujú stimul pre inovácie a môžu vytvárať obchodné príležitosti a vyššiu konkurencieschopnosť a zároveň zabezpečovať trvalo udržateľnejšiu budúcnosť pre budúce generácie. Európske technologické platfomy pre dodávky vody a hygienu a pre trvalo udržateľný chemický priemysel potvrdzujú potrebu akcie na úrovni EÚ a ich výskumné programy sa berú do úvahy v aktivitách uvedených nižšie. Iné platformy (napr. pre stavebníctvo a lesníctvo) sa čiastočne zaoberajú otázkami environmentálnych technológií a taktiež sa berú do úvahy. Socioekonomické aspekty majú obzvlášť veľký vplyv na vývoj a uvádzanie environmentálnych technológií na trh a ich následné používanie, napr. pri riadení vodných zdrojov. Aktivity budú v každom tematicky relevantnom prípade zohľadňovať socioekonomické aspekty politík a technického vývoja. Nižšie sa uvádza niekoľko aktivít [22] , z ktorých mnohé priamo súvisia s politickými požiadavkami. V prípade výskytu nových politických požiadaviek sa im môže poskytnúť dodatočná podpora. Môže ísť o požiadavky súvisiace napr. s hodnotením politík EÚ z hľadiska trvalej udržateľnosti; pokračovanie akcií v oblasti zmeny klímy vyplývajúcich z Kjótskeho protokolu a nových politík v oblasti životného prostredia ako napr. európskej pôdnej stratégie a politiky, noriem a predpisov v oblasti námornej dopravy. Aktivity - Zmena klímy, znečisťovanie a riziká - Tlak na životné prostredie a klímu: fungovanie klímy a systému Zeme vrátane polárnych regiónov; opatrenia určené na prispôsobenie a zmiernenie; znečisťovanie ovzdušia, pôdy a vody; zmeny zloženia atmosféry a kolobeh vody; globálne a regionálne interakcie medzi klímou a atmosférou, povrchom súše, ľadom a oceánom a dosah na biologickú diverzitu a ekosystémy vrátane následkov stúpania hladiny morí v pobrežných zónach a dosah na obzvlášť citlivé oblasti, ku ktorým patria napr. horské regióny. - Životné prostredie a zdravie: interakcia environmentálnych stresorov s ľudským zdravím vrátane identifikácie zdrojov, biomonitorovanie výskumu zdravia v súvislosti so životným prostredím, kvality vzduchu v uzavretých priestoroch a prepojenia s prostredím v uzavretých priestoroch, mestským prostredím, emisiami automobilov a dosahu a nových rizikových faktorov; integrované metódy hodnotenia rizika toxických nebezpečných látok vrátane alternatív k pokusom na zvieratách; kvantifikácia a analýza nákladov a ziskov v oblasti zdravotných rizík životného prostredia a indikátorov stratégií prevencie. - Prírodné katastrofy: zlepšenie predpovedania a integrovaných hodnotení nebezpečenstva, pravdepodobnosti výskytu a rizík súvisiacich s katastrofami spôsobenými geologickým nebezpečenstvom (napr. zemetrasenia, sopky, cunami) a klímou (napr. veterné smršte, suchá, a povodne, lesné požiare, zosuvy pôdy, lavíny a iné súvisiace katastrofy) a ich následky; vývoj včasných systémov varovania a zlepšenie stratégií prevencie, a zmierňovania a riadenia škôd, tiež v rámci multifunkčnej koncepcie. - Trvalo udržateľné riadenie zdrojov - Uchovávanie a trvalo udržateľné riadenie prírodných a človekom vytvorených zdrojov a biologickej diverzity; ekosystémy; riadenie vodných zdrojov; odpadové hospodárstvo a prevencia; ochrana a riadenie biologickej diverzity vrátane kontroly invazívnych cudzokrajných druhov, ochrana pôdy, ochrana morského dna, lagún a pobrežných oblastí, zákroky proti rozširovaniu púští a znehodnocovaniu pôdy, ochrana krajiny; trvalo udržateľné využívanie a správa lesov;správa lesov, trvalo udržateľné riadenie a plánovanie mestského prostredia vrátane postindustriálnych zón; správa dát a informačné služby; hodnotenie a predpovede súvisiace s prírodnými procesmi. - Rozvoj Správa morského prostredia: dosah ľudskej činnosti na morské prostredie a jeho zdroje; znečisťovanie a eutrofizácia regionálnych morských vôd a pobrežných oblastí; hlbokomorské ekosystémy; hodnotenia trendov morskej biologickej diverzity, procesov súvisiacich s ekosystémami a morských prúdov; geológia morského dna. Vývoj stratégií, koncepcií a nástrojov trvalo udržateľného využívania oceánu a jeho zdrojov. - Environmentálne technológie - Environmentálne technológie na pozorovanie, simuláciu, prevenciu, zmierňovanie, prispôsobovanie, sanáciu a obnovu prírodného a človekom vytvoreného prostredia: súvisiace s vodou, podnebím, ovzduším, morským, mestským a vidieckym prostredím, pôdou, odpadovým hospodárstvom, recykláciou, čistými výrobnými postupmi a trvalo udržateľnými výrobkami, bezpečnosťou chemických látok a, ochranou kultúrneho dedičstva a zastavaným prostredím. - Ochrana, uchovávanie a rozvoj kultúrneho dedičstva vrátane životného priestoru človeka, podpora integrácie kultúrneho dedičstva do mestského prostredia. - Hodnotenie technológií, overovanie a testovanie: metódy a nástroje hodnotenia postupov, technológií a výrobkov z hľadiska rizík pre životné prostredie a životný cyklus vrátane alternatívnych stratégií testovania a najmä metód testovania priemyselných chemických látok, pri ktorých sa nevyužívajú zvieratá; podpora trvalo udržateľného chemického priemyslu, lesnícka sektorová technológia, dodávok vody a platforiem pre hygienu[23], vedecko-technické aspekty budúceho programu overovania a testovania európskych environmentálnych technológií, ktoré dopĺňajú nástroje hodnotenia tretích strán. - Nástroje na pozorovanie a hodnotenie Zeme - Systémy na pozorovanie Zeme a oceánov a metódy monitorovania životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja: prispievanie k vývoju a integrácií systémov pozorovania z hľadiska otázok životného prostredia a trvalej udržateľnosti v rámci systému GEOSS (ktorý dopĺňa GMES); interoperability medzi systémami a optimalizácia informácií na pochopenie, modelovanie a predpovedanie fenoménov životného prostredia, ako aj na hodnotenie, skúmanie a riadenie prírodných zdrojov. - Prognostické metódy a nástroje na hodnotenie trvalo udržateľného rozvoja, ktoré zohľadňujú rôzne etapy pozorovania. modelovanie prepojení medzi hospodárstvom/životným prostredím/spoločnosťou vrátane trhovo orientovaných nástrojov, externých účinkov, hraničných hodnôt a budovanie vedomostnej základne a metodík hodnotenia trvalo udržateľného dosahu v kľúčových oblastiach, ako sú napr. využívanie pôdy a otázky mora; rozvoj miest, sociálne a hospodárske napätie súvisiace so zmenou klímy. 7. Doprava (vrátane vzdušnej dopravy) Cieľ Vyvíjať na základe technického a prevádzkového pokroku a na základe európskej dopravnej politiky integrované, bezpečné, ekologickejšie a inteligentnejšie celoeurópske dopravné systémy, z ktorých budú mať prospech všetci občania a spoločnosti, ktoré sú ohľaduplné voči životnému prostrediu a prírodným zdrojom a zabezpečovať a ďalej rozvíjať konkurencieschopnosťvedúce postavenie , ktorú európske podniky získali na globálnom trhu. Odôvodnenie Doprava je jednou zo silných stránok Európy – odvetvie leteckej dopravy prispieva do HDP EÚ 2,6 % (3,1 milióna pracovných miest) a oblasť pozemnej dopravy produkuje 11 % HDP EÚ (zamestnáva cca 16 miliónov osôb). Doprava je však zodpovedná za 25 % všetkých emisií CO2, z čoho vyplýva absolútna potreba zmeniť systém na ekologickejší s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľnejšie dopravné vzorce a kompatibilitu s mierou rastu v zmysle Bielej knihy „Európska dopravná politika na rok 2010: Čas rozhodnutia“[24]. Rozšírenie (rozloha sa zvýšila o 25 % a populácia o 20 %) a hospodársky rozvoj EÚ predstavujú novú výzvu v oblasti účinnej prepravy osôb a tovaru nákladovo efektívnym a trvalo udržateľným spôsobom. Doprava priamo súvisí aj s ostatnými dôležitými politikami ako napr. obchod, hospodárska súťaž, životné prostredie, zamestnanosť, kohézia, energetika, bezpečnosť a vnútorný trh. Investície do RTD v rámci dopravného priemyslu EÚ sú nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie výhod na globálnych trhoch[25] z hľadiska technickej konkurencieschopnosti. Aktivity na európskej úrovni budú tiež motiváciou na reštrukturalizáciu priemyslu vrátane integrácie dodávateľského reťazca a niektorých konkrétnych MSP. Výskumné programy vypracované európskymi technologickými platformami[26] podporujú nový pohľad na dopravné systémy, ktorý zohľadňuje interakciu dopravných prostriedkov, dopravných sietí a využívania dopravných služieb, ktorú možno vyvinúť len na európskej úrovni. Náklady na RTD vo všetkých týchto oblastiach podstatne narastajú a je potrebná kolaboratívna aktivita na úrovni EÚ, aby sa dosiahlo „kritické množstvo“ rozličných subjektov, ktoré sa venujú RTD a môžu riešiť otázky rozsahu a multidisciplinárne otázky nákladovo efektívnym spôsobom a zároveň sa venovať aj politickým, technickým a socioekonomickým otázkam, ku ktorým patria napr. „čistý a bezpečný dopravný prostriedok“ budúcnosti, interoperabilita a intermodalita s osobitným dôrazom na vodnú a železničnú dopravu, dostupnosť, bezpečnosť, kapacitu a účinky na životné prostredie v rozšírenej Európskej únii. Pri implementácii európskych politík bude podstatný aj vývoj technológií na podporu systému Galileo a jeho aplikácií. Témy a aktivity uvedené nižšie sa vyznačujú vysokou dôležitosťou z hľadiska priemyslu a zohľadňujú požiadavky tvorcov politiky integrovaným spôsobom tak, že zahŕňajú hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty dopravnej politiky. Okrem toho sa budú podporovať existujúce aj nové politické požiadavky, napr. rozvoj politiky v oblasti námornej dopravy alebo implementácia európskeho jednotného vzdušného priestoru. Aktivity - Vzdušná a letecká doprava - Ekologickejšia letecká doprava: znižovanie emisií vrátane skleníkových plynov a znižovanie hluku, zapracovanie výskumných prác v oblasti motorov a alternatívnych palív, štruktúr a nových modelov lietadiel, prevádzka letísk a riadenie dopravy. - Zvyšovanie časovej efektívnosti: zlepšenie letového poriadku s dôrazom na inovatívne systémy riadenia leteckej dopravy v súlade s účinnou implementáciou politiky jednotného vzdušného priestoru, ktorá integruje komponenty vzdušnej, pozemnej a vesmírnej dopravy, optimalizácia dopravného toku a zvýšenie autonómie leteckých dopravných prostriedkov. - Zabezpečovanie spokojnosti a bezpečnosti zákazníkov: zlepšenie pohodlia pasažierov, inovatívne služby na palube a efektívnejšie odbavovanie pasažierov; zlepšenie všetkých aspektov leteckej dopravy; väčší výber leteckých dopravných prostriedkov od veľkých po menšie, pre ktoré existujú rôzne spôsoby využitia. - Zlepšenie nákladovej efektívnosti: zníženie nákladov súvisiacich s vývojom výrobkov, výrobných a prevádzkových nákladov s dôrazom na inovatívnu a nulovú potrebu údržby, opravu a kontrolu, letecké dopravné prostriedky, zvýšené využívanie automatizácie a simulácie. - Ochrana leteckých dopravných prostriedkov a pasažierov: zlepšenie ochranných opatrení pre pasažierov, posádku, letecké dopravné prostriedky a systémy, ako napr. zlepšené metódy získavania a identifikácie dát, zabezpečovanie leteckých dopravných prostriedkov voči útokom, automatický návrat leteckého dopravného prostriedku do bezpečného stavu a zlepšený dizajn leteckých dopravných prostriedkov z hľadiska bezpečnosti. - Letecká doprava budúcnosti: riešenie dlhodobej otázky letectva radikálnymi, ekologicky účinnými, dostupnými a inovatívnymi kombináciami technológií, ktoré by mohli viesť k významnému pokroku v oblasti leteckej dopravy. - Trvalo udržateľná p ozemná doprava (železničná, cestná a vodná doprava) - Ekologickejšia letecká doprava: zníženie znečisťovania životného prostredia a hlučnosti vrátane skleníkových plynov pomocou technických a socioekonomických prostriedkov; vývoj čistých a účinných motorov a pohonov, vrátane hybridných technológií a využívania alternatívnych palív v dopravných aplikáciách, najmä vodíkových a palivových článkov, s prihliadnutím na otázky nákladovej efektívnosti a energetickej účinnosti; stratégie likvidácie dopravných prostriedkov a plavidiel. - Podpora a zintenzívnenie prechodu na iný typ prepravy a boj proti dopravným zápcham v dopravných koridoroch: vývoj trvalo udržateľných, inovatívnych intermodálnych a interoperabilných regionálnych a národných dopravných sietí, infraštruktúr a systémov v Európe; internalizácia nákladov; výmena informácií medzi dopravnými prostriedkami/plavidlami a dopravnou infraštruktúrou; optimalizácia kapacity infraštruktúry; stratégie prechodu na iný typ prepravy na podporu energeticky účinných dopravných prostriedkov. - Zabezpečovanie trvalo udržateľnej a dostupnej mestskej mobility pre všetkých občanov vrátane znevýhodnených skupín obyvateľstva : inovatívne organizačné schémy a ekologické a bezpečné menej znečisťujúce dopravné prostriedky, nové vysoko kvalitné spôsoby hromadnej dopravy a racionalizácia osobnej dopravy, komunikačná infraštruktúra, integrované plánovanie mestskej výstavby a dopravy aj v súvislosti s rastom a zamestnanosťou. - Zvyšovanie bezpečnosti : ako prirodzená súčasť dopravného systému pre vodičov, pasažierov, prevádzkový personál, cyklistov, chodcov a tovar pri navrhovaní a prevádzke dopravných prostriedkov, plavidiel, infraštruktúr a v rámci celého dopravného systému. - Zvyšovanie konkurencieschopnosti: zlepšenie procesov navrhovania; vývoj pokrokových technológií pohonu, dopravných prostriedkov a plavidiel; inovatívne a náklado