Brusel, 28.12.2004

KOM(2004) 840 v konečnom znení

2004/0288 (CNS)

Návrh

NARIADENIA RADY

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 382/2001, pokiaľ ide o dátum ukončenia jeho platnosti a určité ustanovenia, ktoré sa týkajú realizácie rozpočtu

(predložená Komisiou)

ODÔVODNENIE

1. ÚVOD

1.1. Východiská

Európska únia trvale pripisuje veľký význam rozvíjaniu úzkych politických, hospodárskych a obchodných vzťahov s priemyselne rozvinutými nečlenskými krajinami[1]. V snahe upevniť naše vzťahy s týmito krajinami je dôležité, aby spoločnosť mala k dispozícii nástroj, ktorý jej umožní realizovať dvojstrannú spoluprácu. Právnym základom tohto druhu aktivity je nariadenie Rady č. 382/2001 z 26. februára 2001[2]. Tento nástroj vytvára rámec na aktivity Spoločenstva zamerané na:

- aktivizáciu spolupráce pri podpore cieľov stanovených v rôznych dvojstranných dokumentoch medzi Európskou úniou a partnerskými krajinami so zámerom vytvoriť priaznivejšie prostredie na vykonávanie a ďalší rozvoj vzťahov medzi Európskou úniou a partnerskými krajinami a na zabezpečenie toho, aby poznatky o EÚ, jej inštitúciách a politických zámeroch prenikli hlbšie do povedomia verejnosti a vedúcich predstaviteľov v týchto krajinách;

- vybudovanie pevnejších hospodárskych, obchodných a finančných väzieb s jestvujúcimi priemyselnými odvetviami EÚ s cieľom pomôcť týmto odvetviam získať lepší prístup na trhy partnerských krajín, a to najmä v krajinách, kde jestvujú štrukturálne obmedzenia sťažujúce skonsolidovanie prítomnosti priemyselných spoločností štátov EÚ (Japonsko a Kórea).

Projekty v týchto oblastiach spolupráce a aktivizácie obchodných väzieb medzi EÚ a priemyselne vyspelými krajinami Severnej Ameriky, severovýchodnej Ázie a Austrálie sa v uplynulých rokoch postupne vyvíjali na základe tohto nariadenia a v súlade s politickými cieľmi vytýčenými v rozličných politických dokumentoch, ktorými sa riadia dvojstranné vzťahy (rámcové dohody, spoločné plány činnosti, nový transatlantický program, programy partnerstva atď.) a ktoré sa prijali v uplynulom desaťročí.

1.2. Spolupráca s priemyselne rozvinutými krajinami

Nariadenie vytvára integrovaný a pevný rámec, v ktorom sa podporujú rozvojové projekty, politické a hospodárske vzťahy EÚ so šiestimi krajinami: Spojenými štátmi americkými, Kanadou, Japonskom, Kórejskou republikou, Austráliou a Novým Zélandom (v ďalšom označované ako “partnerské krajiny”). Tento rámec úspešne doplnil konkrétne dvojstranné dohody medzi Spoločenstvom a niektorými z uvedených krajín, takými sú dohody so Spojenými štátmi americkými a Kanadou o spolupráci v oblasti vyššieho vzdelávania alebo rámcová dohoda o obchode a hospodárskej spolupráci s Kórejskou republikou.

Nariadenie z roku 2001 sa vzťahuje na prekrývajúce sa tematické oblasti: a) rozvoj širokej dvojstrannej spolupráce a b) podpora obchodných vzťahov. Prvá téma sa týka všetkých krajín, na ktoré sa vzťahuje uvedené nariadenie, druhá téma je zameraná výhradne na Japonsko a v menšom rozsahu aj na Kóreu.

Projekty na rozvoj dvojstrannej spolupráce

Čo sa týka spolupráce s partnerskými krajinami, nariadenie z roku 2001 sa vzťahuje na spoluprácu v týchto oblastiach:

- spolupráca v oblasti kultúry, vysokého školstva a vzťahov medzi národmi;

- veda a technika, energia, doprava a otázky životného prostredia;

- dvojstranné dialógy medzi politickými, hospodárskymi a sociálnymi partnermi, ako aj mimovládnymi organizáciami EÚ a partnerských krajín;

- spolupráca v colnej oblasti.

Nariadenie z roku 2001 definuje aj množstvo konkrétnych cieľov a princípov, ktorými sa má riadiť udeľovanie finančných prostriedkov z fondov Spoločenstva:

- vzdelávanie a informovanie verejnosti (vrátane rozhodujúcich a mienkotvorných činiteľov a ďalších multiplikátorov) o dvojstranných vzťahoch medzi EÚ a partnerskými krajinami;

- pozdvihnutie výskumnej práce a štúdií venovaných širokému spektru tém na vyššiu úroveň s cieľom podporiť alebo pripraviť iniciatívy na spoluprácu s partnerskými krajinami;

- zviditeľnenie Európskej únie v partnerských krajinách;

- vytváranie pilotných metód z hľadiska overovania možných nových aktivít.

Od nadobudnutia účinnosti nariadenia z roku 2001 sa uvedený program spolupráce realizoval v množstve projektov, z ktorých najvýznamnejšie sú tieto:

- vytvorenie a rozšírenie siete stredísk EÚ na univerzitách v Spojených štátoch amerických, Kanade, Austrálii, na Novom Zélande a v roku 2004 aj v Japonsku;

- podpora politického dialógu v rámci nového transatlantického programu;

- podpora pilotným projektom v oblasti vyššieho vzdelávania spolu s Austráliou a Novým Zélandom;

- rozvoj výskumných prác rozličnými koncepčnými strediskami a ďalšími organizáciami v USA a Kanade;

- upevnenie väzieb medzi národmi prostredníctvom takých iniciatív, akými sú podnikateľské dialógy alebo dialógy spotrebiteľov;

- organizovanie rôznych podujatí v partnerských krajinách s cieľom zvýšiť všeobecné znalosti o EÚ v partnerských krajinách alebo informovať verejnosť o konkrétnych záležitostiach týkajúcich sa EÚ, akými sú zavedenie eura alebo rozšírenie EÚ.

V oblasti spolupráce vytvorenie a rozvoj 23 stredísk EÚ v piatich zo šiestich krajín, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, predstavuje významný úspech a je finančne najdôležitejšou iniciatívou v súlade s touto kapitolou.

Vytváranie uvedených stredísk EÚ sa začalo pôvodne v USA v roku 1998. V období rokov 2001 – 2003 sa táto činnosť systematicky vykonávala a stabilizovala v súlade s nariadením a rozšírila na ďalšie partnerské krajiny – Kanadu, Austráliu, Nový Zéland – a nakoniec aj na Japonsko. Všetky strediská EÚ sú lokalizované v partnerských krajinách na uznávaných univerzitách, ktoré spolufinancujú ich činnosť. Hlavným zámerom stredísk je v partnerských krajinách rozširovať znalosti o Európskej únii, o jej inštitúciách, histórii, hospodárstve a politikách, a to najmä týmito formami:

- vytváranie a rozvíjanie vzdelávania zameraného na EÚ a Európu;

- stimulovanie výskumu o záležitostiach týkajúcich sa EÚ a dvojstranných vzťahov EÚ s partnerskými krajinami;

- organizovanie seminárov, tvorivých dielní, konferencií a iných podujatí venovaných záležitostiam EÚ;

- rozvoj informačných nástrojov (internetových stránok, publikácií, informačných a propagačných materiálov atď.) o Európskej únii;

- rozvoj programov návštev a výmenných pobytov na univerzitách.

V súlade s týmto nariadením Spoločenstvo poskytuje podporu 15 strediskám v USA, 5 v Kanade, 1 v Austrálii, 1 na Novom Zélande a 1 v Japonsku. Uvedená iniciatíva vytvára príležitosti na poznávanie EÚ v partnerských krajinách prostredníctvom rozsiahleho výskumu, vzdelávacích a ďalších činností so širokým dosahom. Uvedená iniciatíva pomohla rozvinúť štúdiá orientované na EÚ ako samostatný predmet, ako aj zameranie na EÚ v rámci európskych štúdií. Výsledkom bolo vytvorenie 264 nových EÚ certifikátov a kurzov. Výskum politiky orientácie na EÚ vzrástol, čoho dôkazom je 462 študentov doktorandského štúdia a 1 731 vedeckých publikácií. Okrem toho sa odhaduje, že aspoň 42 000 vysokoškolsky vzdelaných ľudí si rozšírilo vedomosti o EÚ prostredníctvom stredísk EÚ. V súlade s článkom 11 nariadenia z roku 2001 sa vykonalo vyhodnotenie skúseností v priebehu rokov 2003 a 2004.

Projekty na podporu obchodných vzťahov

Cieľ umožniť a uľahčiť prístup spoločností EÚ na trhy v Japonsku a Kórei a zvýrazniť ich podnikateľskú prítomnosť je podstatou druhého zamerania nariadenia z roku 2001. Skutočnosťou je, že väčšina (takmer 75 %) finančných prostriedkov z fondov Spoločenstva prideľovaných v súlade s týmto nariadením v období rokov 2001 – 2003 bola nasmerovaná na programy orientované na uvedený cieľ.

- Program odborného vzdelávania vedúcich pracovníkov (ETP) je program rozvoja ľudských zdrojov pozostávajúci z intenzívnych jazykových kurzov (japončina a kórejčina) spojených so sériou podnikateľských seminárov, návštev priemyselných podnikov, návštev v regiónoch a z domácich sústredení. Po tomto nasleduje obdobie odborného vzdelávania priamo v japonských alebo kórejských spoločnostiach, v ktorých účastníci môžu využiť svoju zručnosť a vedomosti v reálnom pracovnom prostredí. Program odborného vzdelávania vedúcich pracovníkov sa prvýkrát realizoval v Japonsku v roku 1979. Frekventanti 22. skupiny budú graduovať v novembri 2004, prebieha odborné vzdelávanie 23. skupiny a robí sa prijímanie do 24. skupiny. Doteraz sa uvedeného odborného vzdelávania v rámci tohto programu zúčastnilo viac ako 850 európskych vedúcich pracovníkov. Všeobecný prehľad účastníkov ETP vykonaný počas prvého semestra v roku 2003 potvrdil, že tento program predstavuje vynikajúci základ pre spoločnosti EÚ z hľadiska rozvoja ich podnikateľských aktivít v Japonsku, pre rozvoj riadiacich skúseností vedúcich pracovníkov a postup v ich kariére. Z aspektu vzrastajúceho významu kórejskej ekonomiky pre spoločnosti EÚ, nariadenie z roku 2001 ustanovuje princíp rozšírenia koncepcie odborného vzdelávania ETP na Kóreu. Kórejská verzia programu, prispôsobená podmienkam kórejského trhu, sa začala realizovať v roku 2002. Prvá skupina európskych vedúcich pracovníkov graduovala v októbri 2003, druhá skupina sa zúčastňuje odborného vzdelávania a robí sa prijímanie účastníkov do tretej skupiny.

- Program propagačnej kampane na vstup EÚ do Japonska sa dostáva v súlade s nariadením z roku 2001 do svojej tretej fázy. “Vstup do Japonska” je komerčný podporný program, ktorého cieľom je pomôcť malým a stredným podnikom EÚ v ich úsilí rozvíjať vlastné podnikateľské aktivity a rozšíriť predaj svojich produktov na japonskom trhu. Programová koncepcia “vstupu do Japonska” sa začala realizovať v roku 1993 a pokračovala druhou verziou v období rokov 1997 až 2001. Súčasná tretia verzia koncepcie “vstupu do Japonska” sa začala realizovať v októbri 2002 a bude prebiehať štyri roky. Jadrom činnosti v rámci koncepcie “vstupu do Japonska” je organizovanie účasti skupín z malých a stredných podnikov EÚ na obchodných misiách v jednotlivých odvetviach a obchodných veľtrhoch v Japonsku. V rámci prvých dvoch verzií programu sa rozličných aktivít zúčastnilo približne 1 500 vedúcich pracovníkov malých a stredných podnikov EÚ. Program “Vstup do Japonska III” je určený na prienik ďalších 880 vedúcich pracovníkov malých a stredných podnikov EÚ z 8 priemyslových odvetví do Japonska prostredníctvom 32 podujatí (najmä obchodné misie) rozdelených do štyroch ročných kôl organizovaných tak, aby sa uskutočnili v celom 48-mesačnom období (2002 – 2006) s poslednými podujatiami kampane plánovanými na druhú polovicu roka 2006.

Najvýznamnejšou úlohou vytýčenou pre obidva uvedené programy je ich geografická rozsiahlosť, ktorá je dôsledkom rozšírenia EÚ: uvedené programy musia mať publicitu a účastníci budú prijímaní v rozšírenej Európskej únii s 25 členskými štátmi. Tieto dva programy boli predmetom externého hodnotenia v rokoch 2003 a 2004, uskutočneného v súlade s článkom 11 nariadenia z roku 2001.

1.3. Finančné aspekty

Článok 2 nariadenia z roku 2001 ustanovuje, že objem finančných prostriedkov Spoločenstva potrebných na pokrytie činností, ktoré sú predmetom nariadenia, stanoví každoročne rozpočtový orgán.

Reálne rozpočtové prostriedky vyčlenené na jednotlivé roky boli takéto: 15,24 miliónov EUR v roku 2001, 16,025 miliónov EUR v roku 2002 a 16,8 miliónov EUR v roku 2003.

Ku dnešnému dňu sa poskytnuté úvery použili takto (sumy v EUR)[3]:

+++++ TABLE +++++

2. HODNOTENIE čINNOSTÍ A PROGRAMOV FINANCOVANÝCH PODľA JESTVUJÚCEHO NARIADENIA

V súlade s článkom 11.2 nariadenia z roku 2001 Komisia zorganizovala vyhodnotenie činností a programov financovaných v tomto rámci. Toto hodnotenie sa zameralo na najdôležitejšie projekty z hľadiska rozpočtových zdrojov, politického významu a funkčnej dôležitosti: hodnotenie pokrývalo program odborného vzdelávania vedúcich pracovníkov v Japonsku a v Kórei, propagačnú kampaň na vstup do Japonska, strediská EÚ zriadené v štyroch[4] zo šiestich partnerských krajín. Tieto programy a projekty spotrebovali celkove viac než 90 % finančných prostriedkov, ktoré Spoločenstvo vyčlenilo podľa tohto nariadenia.

Hodnotenie sa uskutočnilo v období od decembra 2003 do júna 2004 dvomi nezávislými skupinami posudzovateľov, s ktorými sa uzatvorila dohoda po verejnej výzve na predloženie ponúk do súťaže.

Hlavné závery hodnotenia z hľadiska primeranosti a vhodnosti pokračovania týchto iniciatív sú tieto:

- Strediská EÚ v USA, Kanade, Austrálii a na Novom Zélande

- činnosť stredísk celkove pokračuje dobre a zabezpečuje vysokú úroveň návratnosti týkajúcej sa investícií;

- odporúča sa pokračovať v iniciatívach a tam, kde je to možné, rozšíriť pôsobnosť stredísk EÚ na ďalšie regióny a krajiny;

- odporúča sa organizovať financovanie s viacročnou perspektívou, aby sa hostiteľským inštitúciám poskytla väčšia pružnosť a mohli lepšie plánovať svoju činnosť.

- Program odborného vzdelávania vedúcich pracovníkov a program “Vstup do Japonska”

- obidva programy sú v súlade s cieľmi zvyšovania vývozu do Japonska a Kórey;

- obidva programy sa hodnotia ako vhodné a malo by sa v nich pokračovať;

- efektívnosť oboch programov sa hodnotí ako strednevysoká až vysoká s istým priestorom na zdokonalenie, najmä čo sa týka ETP;

- program ETP má stále schopnosť špecificky sa vyvíjať, ak sa prispôsobí na súčasné potreby podnikateľských činností v EÚ;

- rozšírenie EÚ poskytuje nové príležitosti vývoja oboch programov.

Hodnotenie teda potvrdilo správnosť prístupu, ktorý prijali úrady Komisie pri vykonávaní dotknutých iniciatív. Posudzovatelia však navrhli aj niektoré úpravy a zlepšenia, ktoré sa v maximálnej miere zohľadnia.

Predpokladané zlepšenia sa v prvom rade týkajú programu odborného vzdelávania vedúcich pracovníkov, pre ktorý úrady Komisie vytvorili dôležitý adaptačný plán, aby sa bralo do úvahy rozvíjajúce sa podnikateľské prostredie v Japonsku a v EÚ. Pozornosť sa venuje najmä preskúmaniu týchto aspektov:

- potreba skrátiť trvanie programu, aby lepšie zodpovedal obmedzeniam a možnostiam spoločností EÚ a ich vedúcich pracovníkov;

- potreba preskúmať vyrovnanosť medzi jazykovou zložkou a manažérskou, resp. podnikateľskou zložkou programu;

- vhodnosť a potreba vytvoriť širší modul začiatočného vzdelávania v EÚ pred uskutočnením modulu hlbokého vzdelávania v Japonsku (alebo v Kórei);

- potreba spojiť uznávané vzdelávacie inštitúcie na poskytovanie programov v EÚ, Japonsku a v Kórei;

- potreba prispôsobiť stratégiu podpory programov.

Posudzovatelia neodporučili žiadne zásadné prepracovanie programu “Vstup do Japonska”, v nadchádzajúcom roku sa však vykoná podrobná analýza programu a jeho možného vývoja vo svetle vývoja trhových podmienok.

Čo sa týka iniciatív stredísk EÚ, hodnotenie nevyžaduje veľké zmeny v realizácii činnosti. Skôr sa navrhuje identifikovať dobré skúsenosti, aby ich bolo možné zovšeobecniť z hľadiska nového cyklu financovania, a aby sa mohol vytvoriť strategickejší prístup k jednotlivým partnerským krajinám, ktoré sú hostiteľmi stredísk EÚ.

3. PODSTATA NAVRHNUTÝCH ÚPRAV

3.1. Predĺženie času platnosti

Hlavným zámerom tohto návrhu na zmenu a doplnenie rozhodnutia z roku 2001 je predĺžiť čas jeho platnosti tak, aby rozhodnutie vytvorilo premostenie s novými právnymi nástrojmi v oblasti vonkajších vzťahov, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť začiatkom roku 2007 súčasne s novými finančnými výhľadmi (2007 – 2013).

Vo svojich oznámeniach z 10. februára a 14. júla 2004[5] Komisia uvádza, že pre obdobie nových finančných výhľadov sa veľký počet právnych nástrojov, ktoré v súčasnosti jestvujú v oblasti vonkajších vzťahov, zlúči do podstatne menšieho počtu (6) nástrojov. Druhy činností s priemyselne rozvinutými krajinami, ktoré sa v súčasnosti uskutočňujú v rámci nariadenia Rady 382/2001, nebudú teda v ďalšom období pokryté samostatným nariadením, ale jedným z novovytvorených nástrojov[6].

V snahe zabezpečiť kontinuitu medzi jestvujúcim nariadením, ktorého účinnosť skončí na konci roka 2005 a budúcimi nástrojmi, ktoré by mali nadobudnúť účinnosť v roku 2007, najprijateľnejšie riešenie spočíva v predĺžení platnosti jestvujúceho nariadenia na príslušné obdobie pri takmer rovnakých podmienkach.

Na to, aby sa nevytvorila nijaká časová medzera medzi dvomi uvedenými nástrojmi, navrhuje sa predĺžiť platnosť súčasného nariadenia o dva roky (do konca roku 2007). V každom prípade nadobudnutím účinnosti nového nástroja sa skončí platnosť časovo predĺženého nariadenia.

3.2. Súlad s novým finančným nariadením

Rada prijala 25. júna 2002 nové finančné nariadenie týkajúce sa všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev[7], ktoré nadobudlo účinnosť 1. januára 2003. Niektoré ustanovenia uvedené vo finančnom nariadení predstavujú použiteľný objem finančných prostriedkov vychádzajúci z konkrétneho odkazu v základnom akte. Týka sa to najmä článku 114 (udeľovanie grantov fyzickým osobám) a článku 76.3 (možnosti rozpísania rozpočtových záväzkov) nového finančného nariadenia.

Účastníci programov ETP v Japonsku a Kórei poberajú mesačný príspevok na ubytovanie a stravu, ktorý sa z dôvodu zabezpečenia súladu s finančným nariadením zahŕňa do štipendia na odborné vzdelávanie. Podobná situácia môže nastať v rámci spoločných projektov vzdelávania, akými sú EÚ/Austrália pilotné projekty v oblasti vyššieho vzdelávania (štipendiá na mobility študentov) alebo projektov stredísk EÚ. Majúc na mysli cieľ zabezpečiť efektívne riadenie programov a projektov treba poznamenať, že viacero finančných ustanovení uvedených vo finančnom nariadení sa v prípadoch grantov a štipendií udelených fyzickým osobám neuplatňuje[8], a preto je potrebné uviesť takéto možnosti v základnom akte.

Z uvedených dôvodov sa navrhuje využiť výhodu predĺženia času platnosti nariadenia rady 382/2001, aby sa nariadenie zosúladilo s ustanoveniami uvedenými v novom finančnom nariadení.

- V súlade s článkom 114 finančného nariadenia treba zaviesť nové ustanovenie, ktorým sa umožní udeľovať granty fyzickým osobám pri realizácii projektov spolupráce alebo obchodných vzťahov uvedených v článkoch 4 a 7 nariadenia z roku 2001. Toto je potrebné najmä pre oblasť programu odborného vzdelávania vedúcich pracovníkov (štipendiá pre frekventantov vzdelávania).

4. PRÁVNY ZÁKLAD

Právny základ zvolený pre zmenu a doplnenie nariadenia sa čiastočne odlišuje od právneho základu použitého pri tvorbe pôvodného nariadenia a to tým, že reaguje na nové ustanovenia zavedené prijatím zmluvy z Nice. Tento návrh teda vychádza z článku 133 (nezmeneného) a článku 181a (nového) zmluvy (ekonomická, finančná a technická spolupráca s tretími krajinami).

5. ZÁVER

Z hľadiska zabezpečenia kontinuity spolupráce a podpory obchodných aktivít medzi EÚ a priemyselne rozvinutými krajinami v Severnej Amerike, na Ďalekom východe, v Austrálii a Ázii sa až do prijatia nových právnych nástrojov v oblasti vonkajších vzťahov podľa nových finančných výhľadov (2003 – 2007) odporúča predĺžiť čas platnosti nariadenia Rady 382/2001 maximálne o dva roky, t. j. do 31. 12. 2007.

Okrem toho sa navrhuje zosúladiť toto nariadenie s niektorými požiadavkami a možnosťami nového finančného nariadenia, najmä výslovným vyjadrením možnosti udeľovať granty a štipendiá fyzickým osobám.

Cieľ a podstata pôvodného nariadenia sa navrhovanými úpravami nemenia.

2004/0288 (CNS)

Návrh

NARIADENIA RADY

ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 382/2001, pokiaľ ide o dátum ukončenia jeho platnosti a určité ustanovenia, ktoré sa týkajú realizácie rozpočtu

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 133 a článok 181 písm. a),

so zreteľom na návrh Komisie[9],

so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[10],

keďže:

(1) Nariadenie Rady (ES) č. 382/2001 z 26. 2. 2001, ktoré sa týka implementácie projektov zameraných na podporu spolupráce a obchodných vzťahov medzi Európskou úniou a priemyselne rozvinutými krajinami Severnej Ameriky, Ďalekého východu, Austrálie a Ázie a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1035/1999[11], vytvára až do 31. 12. 2005 právny rámec na posilnenie spolupráce a obchodných vzťahov s týmito krajinami.

(2) Vo svojom oznámení z 10. februára 2004 pod názvom « Budovanie našej spoločnej budúcnosti – politické ciele a rozpočtové prostriedky rozšírenej Únie (2007 – 2013) »[12] Komisia oznámila, že počas nasledujúceho obdobia finančných výhľadov (2007 – 2013) bude mať účasť Spoločenstva v oblasti vonkajších vzťahov zjednodušenú štruktúru založenú na šiestich nástrojoch, ktoré nahrádzajú viac ako tridsať rôznych nástrojov. Jeden z týchto navrhovaných nástrojov, finančný nástroj na rozvoj spolupráce a hospodárskej spolupráce[13] je určený na vytvorenie právneho rámca pre spoluprácu Spoločenstva s mnohými krajinami, vrátane priemyselne rozvinutých krajín, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. 382/2001. Podpora spolupráce a hospodárskych vzťahov s priemyselne rozvinutými krajinami preto bude patriť pod tento nový nástroj po nadobudnutí jeho účinnosti.

(3) Nariadenie, ktorým sa zavádza tento nástroj sa však bude uplatňovať najskôr až od 1. januára 2007. Keďže je dôležité zabezpečiť pokračovanie činností, ktoré sa týkajú spolupráce s priemyselne rozvinutými krajinami, je potrebné vyhnúť sa absencii právneho rámca pre tieto činnosti medzi súčasným dátumom ukončenia platnosti nariadenia (ES) č. 382/2001 a dátumom, od ktorého sa bude uplatňovať nové nariadenie. Predĺženie platnosti nariadenia (ES) č. 382/2001 o vhodnú dobu umožní preklenúť akúkoľvek potenciálnu medzeru v právnom rámci, ktorým sa riadi spolupráca s priemyselne rozvinutými krajinami a uľahčí prechod medzi súčasnými (2000-2006) a budúcimi (2007-2013) finančnými výhľadmi.

(4) Včasné predĺženie platnosti nariadenia (ES) č. 382/2001 je ešte viac opodstatnené ako v roku 2004 vykonávané vyhodnotenie projektov a programov financovaných podľa tohto nariadenia, ktoré zabezpečovalo ich efektívnosť a pokračujúcu účelnosť.

(5) Článok 114 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[14], ustanovuje možnosť udelenia grantov fyzickým osobám formou výnimky, ak je ustanovená základným aktom. Takéto situácie vznikajú pravidelne v súvislosti s implementáciou programov odborného vzdelávania vedúcich pracovníkov v Japonsku a v Kórei a príležitostne sa môžu vyskytnúť v prípade iných činností zameraných na spoluprácu s priemyselne rozvinutými krajinami, najmä v rámci spolupráce pri vzdelávaní alebo pri výmene študentov.

(6) Nariadenie (ES) č. 382/2001 (26.2.2001) by sa preto malo zmeniť a doplniť,

PRIJALA TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (ES) č. 382/2001 sa mení a dopĺňa takto:

1) Do článku 5 sa pridáva tento odsek:

„V odôvodnených prípadoch, najmä v prípadoch projektov vzdelávania a odbornej prípravy alebo iných podobných projektov, z ktorých môžu mať jednotlivci výhody, môže podpora Spoločenstva nadobudnúť formu grantov pre fyzické osoby. Tieto granty môžu nadobudnúť formu štipendií.”

2) Do článku 7 sa pridáva sa tento odsek:

„Na dosiahnutie tohto cieľa môže podpora Spoločenstva nadobudnúť formu grantov pre fyzické osoby. Tieto granty môžu nadobudnúť formu štipendií.”

3) V článku 13 sa druhý odsek na nahrádza takto:

„Platnosť nariadenia sa končí 31. decembra 2007.”

Článok 2

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie .

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli

Za Radu

predseda

PRÍLOHA

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

+++++ TABLE +++++

1. BUDGET LINE + HEADING

19 05 02 - Cooperation with industrialised non-member countries

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action (Part B): 17,000 € million for commitment

2.2. Period of application:

2006-2007

2.3. Overall multi-annual estimate of expenditure:

As the Regulation does not provide for a global financial envelope deemed necessary for its entire duration, figures are provided for 2006 only.

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations

€ Million

+++++ TABLE +++++

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure

+++++ TABLE +++++

+++++ TABLE +++++

2.4. Compatibility with financial programming and financial perspectives

[X] Proposal is compatible with existing financial programming.

Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspectives.

Proposal may require application of the provisions of the Inter-institutional Agreement.

2.5. Financial impact on revenue:

[X] Proposal has no financial implications on revenue

3. BUDGET CHARACTERISTICS

+++++ TABLE +++++

4. LEGAL BASIS

Treaty articles 133 and 181a

5. DESCRIPTION AND GROUNDS

5.1. Need for Community intervention

5.1.1. Objectives pursued

The objectives pursued are essentially based on the joint policy statements and instruments (joint declarations, joint action plans, framework agreements, New Transatlantic Agenda and other Partnership Agendas…) between the EU and the partner countries concerned. These are major economic players and important commercial and political partners for the EU and it is vital that the bilateral political dialogue wit them is underpinned and enhanced by concrete cooperation actions. The overall objective of the Community intervention is therefore twofold:

- to contribute to the creation of a more favourable environment for the conduct and development of the political relations between the EU and the partner countries thus strengthening the determination of the EU and the partner countries to build stronger links in all relevant areas;

- to enhance the commercial relations between the EU and the partner countries, in particular Japan and Korea, by stimulating the EU business presence there;

The specific objectives of cooperation and commercial promotion initiatives towards the partner countries include among others:

(1) The promotion of a better understanding of EU related matters (institutions, policies, positions on global issues…) in the partner countries;

(2) The education and information of decision makers, opinion leaders, futures elites, the business communities and, more generally, the general public on the bilateral relations between the EU and the partner countries;

Both objectives can be attained notably through the consolidation and further development of EU Centres establishing themselves as centres of academic excellence as well as research and information reference points on EU matters in partner countries.

(3) The enhancement of people-to-people, cultural and academic exchanges between the EU and the partner countries, notably through support to projects in the field of higher education;

(4) The promotion of the dialogue between political, economic and social partners, NGOs and the civil society in all relevant sectors;

(5) The further development of cooperation in various fields of common interest for the EU and partner countries, such as: the environment, science and technology, customs, transport and energy;

(6) The facilitation of exports, investment and market access for EU goods and companies in Japan and Korea through human resource development (Executive Training programme) or through direct product exposure on, and business contacts with, the relevant market segments and actors;

5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation

In 2004, the main initiatives implemented during the period 2001-2004 have been the subject of an external evaluation. Two separate evaluation exercises have been carried out in parallel, one focused on the EU Centre initiative, the other focused on the initiatives relating to the promotion of commercial relations (ETP and Gateway to Japan). During the period 2001-2003 this set of initiatives has mobilised slightly over 90% of the Community funding awarded under the budget line concerned (B7-665 and then 19 05 02, cooperation with industrialised non-member countries). The evaluation carried out is therefore believed to be fully representative of the results achieved under the Regulation for the period 2001-2004. This evaluation was designed to both assess the results achieved and the impact of the initiatives and to assess their continued relevance. It therefore fulfils at the same time the objectives of an ex-post and an ex-ante evaluation.

The evaluation studies were conducted in parallel during the period December 2003 – August 2004 by two independent firms identified following an open call for tenders. In addition to these evaluation studies a survey of all the beneficiaries (response rate close to 20%) of the Executive Training Programme since its inception in 1979 was carried out during the first half of 2003. The results of this survey were fuelled into the evaluation work undertaken in 2004.

The conclusions of both evaluations are overwhelmingly positive and call for a continuation and consolidation of the initiatives. The main findings, conclusions and recommendations are as follows:

- EU Centres in the USA, Canada, Australia and New Zealand

- The centre initiative as a whole is progressing well and provide a high level of return considering the relatively small investment;

- The “EU brand” is one of the strongest potential factors contributing to the strength of the Centres;

- It is recommended to continue the initiative and where possible to extend the scope of the EU Centre concept to other regions and countries;

- It is recommended that a more strategic approach is adopted in renewing the funding cycle;

- It is recommended that funding is organised in a multi-annual framework to provide more predictability and flexibility to the host institutions;

- Executive Training Programme and Gateway to Japan

- Both programmes fit with the objectives of increasing exports to Japan/Korea;

- Both programmes are found to be highly appropriate and should be continued;

- Market circumstances an business practices in Japan / Korea have evolved but continue to justify specific support to EU companies;

- The effectiveness of both programmes is judged medium/high to high with some room for improvement, in particular as regards ETP

- The ETP programme has still a specific development potential if adapted to the current needs of the EU business;

- The Community initiatives complements well the initiatives existing at Member State level;

- The EU Enlargement provides new development opportunities for both programmes;

5.1.3. Measures taken following ex post evaluation

The evaluation has validated most of the lines taken by the responsible department as regards the implementation of the initiatives concerned. However some adjustments and improvements are suggested by the evaluators and will be taken into account where deemed appropriate and feasible.

The envisaged modifications concern first and foremost the Executive Training Programme, and, to a lesser extent the EU Centre initiative.

As far as the Executive Training programme –which over the past 3 year has represented alone roughly 50% of the budget allocated to cooperation with industrialised non-member countries- is concerned, the reflection of services is well advanced (a roadmap for the adaptation of the programme has already been prepared) and, as a matter of fact, the evaluation confirms most of the adaptations envisaged. These adaptations concern in particular:

- The need to shorten the duration of the programme in order to better correspond to the constraints and possibilities of EU companies and executives;

- The need to review the balance between the language component and the management / business component of the programme;

- The desirability to create an EU-based inception training module prior to the Japan (or Korea) based immersion training module

- The need to associate reputable education institutions in EU, Japan and Korea to programme delivery;

- The need to adapt the programme promotion strategy;

Proposals in this regard are under preparation and will be submitted to the programme committee in the autumn of 2004.

As far as the EU Centre initiative is concerned, the evaluation does not call for an in-depth adaptation of the experience. Rather, it suggests that the different good practices identified in the various projects are taken into account when drafting the terms of reference for the new funding cycle so that they can benefit to the entire network in the future. The evaluation recommends that more flexibility is introduced in the way the Commission awards grants to Centres. This is why it is proposed, in the amendment of the Regulation, to introduce a specific reference to the mechanism of budgetary commitment splitting which is established in article 76.3 of the Financial Regulation. This will allow the shift from an annual grant award exercise which is extremely time and work-consuming for Commission services and beneficiary institutions whilst not giving any predictability or flexibility beyond an annual horizon.

5.2. Actions envisaged and budget intervention arrangements

EU Centres

- Target population: leading universities in the partner countries. An indicative number of 20 to 25 Centres across the partner countries could be envisaged, in compliance with the recommendations by the evaluators.

- Specific objectives (and indicators): curriculum development (number of EU related courses created, number of students enrolled in EU-related modules); research work (number of publications, number of research fellows and scholarships); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage);

- Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range.

- Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public;

Other cooperation projects (Policy advice, Public diplomacy, People-to-people exchanges, public outreach),

- Target population: foundations, think-tanks, NGO’s, education institutions, research institutions. An average of 15/20 beneficiaries per year is envisaged.

- Specific objectives (and indicators): reinforced people-to-people links (academic exchanges, joint courses developed; student mobility; faculty mobility); research work and policy advice (number of publications and other forms of providing policy advice); outreach (number of workshops and conferences; number and type of attendees; media coverage); dialogues (relevance of sectors; number and quality of stakeholders involved);

- Implementation measures: calls for proposals. Community support will take the form of grants with a funding rate in the 50-75% range.

- Outputs: enhanced understanding of the EU, its policies, its institutions and what it stands for by the present and future elites as well as the general public; enhancement of bilateral links between the EU and partner countries;

Commercial Relations

- Target population: EU companies and EU executives. ETP targets 40 participants per year for Japan and 15 for Korea. Gateway aims to bring around 220 companies per year in Japan.

- Specific objectives (and indicators): trade missions and fairs (number of EU participating companies; number of Japanese attendees; number of business leads; sales figures evolution); development of a pool of EU executives able to work in the Japanese / Korean market (number of candidates; number of graduates; career development of alumni; proportion of graduate settling in Japan/Korea);

- Implementation measures: Procurement procedures for the establishment of the programme components. Calls for proposals for the selection and award of scholarships to ETP participants.

- Outputs: enhanced EU business presence on the Japanese / Korean market; increased EU exports and investment to Japan and Korea; improved market access and regulatory framework in Japan for EU products and services; Consolidated EU business lobbying force in Japan and Korea;

5.3. Methods of implementation

The Commission will continue to implement the projects under direct management. This will involve both headquarters and the delegations concerned, under a deconcentration model.

6. FINANCIAL IMPACT

6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period)

6.1.1. Financial intervention

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

6.2. Calculation of costs by measure envisaged in Part B (over the entire programming period)

Commitments (in € million to three decimal places)

+++++ TABLE +++++

7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE

The needs for human and administrative resources shall be covered within the allocation granted to the managing DG in the framework of the annual allocation procedure.

7.1. Impact on human resources

+++++ TABLE +++++

7.2. Overall financial impact of human resources

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

7.3. Other administrative expenditure deriving from the action

+++++ TABLE +++++

The amounts are total expenditure for twelve months.

+++++ TABLE +++++

8. FOLLOW-UP AND EVALUATION

8.1. Follow-up arrangements

The monitoring of projects is ensured by the desks and the delegation concerned through regular contacts / meetings with and reports from beneficiaries and contractors.

As far as ETP and Gateway to Japan in-built performance indicators are regularly updated making it possible to follow progress in implementation, measure users’ satisfaction rate, identify potential weaknesses and take the appropriate remediation measures. Follow-up questionnaires and survey of participants are organised on a regular basis to measure medium-term business impact and career development.

As far as EU Centres are concerned, planning and work programme approval mechanisms make it possible to the Delegation to ensure compliance of the activities effectively carried out with the overall and specific objectives of the initiatives. Beneficiaries report to the Commission on a regular basis. In this regards, best practices have been identified during the evaluation exercises and could be generalised for the next funding cycles (activity-based reporting and accounting). Standards indicators such as student enrolment; number of scholarships; number of teaching modules or courses; number of outreach event and related participants; number of publications… can be included in the reporting obligations of the beneficiaries for monitoring and impact measurement purposes.

8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation

An ex-post evaluation may be organised, if deemed necessary, in 2006 or 2007. However, it should be noted that the time span between this new evaluation and the most recent one (2004) would only be in the range of 2 to 3 years.

9. ANTI-FRAUD MEASURES

Projects and programmes will be implemented directly by the Commission both in Brussels and, in the case of cooperation with USA and Japan, in Washington and Tokyo by the respective Delegations under a deconcentrated model for parts of the programme.

The European Commission and the European Court of Auditors may conduct on-the-spot checks and inspections of the projects and programmes, in order to safeguard the European Communities’ financial interests.

Control provisions (submission of reports, submission of justifying documents, on-site control by the Commission, by any entity mandated by the Commission or by the Court of Auditors…) are therefore included in all contracts and grant agreements.

On-the-spot audits may be carried out if deemed necessary.

[1] V zmysle tohto nariadenia sa pojem “priemyselne vyspelé nečlenské krajiny” vzťahuje na: USA, Kanadu, Japonsko, Austráliu, Nový Zéland a Južnú Kóreu.

[2] Nariadenie Rady o vykonávaní projektov podporujúcich spoluprácu a obchodné vzťahy medzi Európskou úniou a priemyselne rozvinutými krajinami Severnej Ameriky, Ďalekého východu, Austrálie a Ázie a o zrušení nariadenia (ES) č. 1035/1999 uverejneného v Ú. v. ES L57 z 27.2.2001.

[3] Viac podrobností možno nájsť v správe o realizácii, ktorú Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade KOM(2004) 803 konečná verzia.

[4] USA, Kanada, Austrália, Nový Zéland. Japonský inštitút, založený len na konci roku 2003 logicky nebol zahnutý do tohto hodnotenia.

[5] KOM(2004) 101: “Budovanie našej spoločnej budúcnosti – politické úlohy a rozpočtové prostriedky v rozšírenej únii 2007 – 2013)” a KOM(2004) 487 o “Finančných výhľadoch 2007 – 2013”.

[6] V súčasnosti sa predpokladá, že činnosti vykonávané podľa nariadenia z roku 2001 sa začlenia do nástroja zaoberajúceho sa spoluprácou v oblasti rozvoja a ekonomiky s tretími krajinami.

[7] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. 6. 2002 uverejnené v Ú. v. ES L 248 z 16. 9. 2002.

[8] Článok 165 ods. 2 nariadenia Komisie (ES, Euratom) č. 2342/2002 z 23. decembra 2002, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá na vykonávanie nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 o finančnej regulácii týkajúcej sa všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev.

[9] Ú. v. EÚ C [...],[...], s. [...].

[10] Ú. v. EÚ C [...],[...], s. [...].

[11] Ú. v. EÚ L 57, 27.2.2001, s. 10.

[12] KOM(2004) 101 konečná verzia

[13] KOM(2004) 629 konečná verzia

[14] Ú. v. EÚ L 248, 16.9.2002, s. 1