Opatrenia EÚ vyžadujú transparentnosť aj v prípade účtov fyzických osôb. Od januára 2016 nadobudli účinnosť nové predpisy, ktoré zabraňujú ukrývaniu finančných prostriedkov v daňových rajoch. Podľa smernice o administratívnej spolupráci sú členské štáty povinné automaticky si vymieňať veľké množstvo informácií o príjmoch a majetku držaných fyzickými osobami a subjektmi v zahraničí. Okrem toho boli podpísané aj nové dohody o daňovej transparentnosti so Švajčiarskom, Lichtenštajnskom, Andorrou a San Marínom a podobná dohoda bude v nadchádzajúcich týždňoch podpísaná s Monakom. Táto nová transparentnosť zlepší schopnosť členských štátov odhaľovať a trestať tých, ktorí sa dopúšťajú daňových únikov, a zároveň bude mať odradzujúci účinok proti zatajovaniu príjmov a majetku v daňových rajoch na účely zdanenia. Podľa štvrtej smernice o praní špinavých peňazí majú členské štáty povinnosť vytvoriť centrálne registre s informáciami o skutočnom vlastníctve, aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť kapitálových tokov a účinnejší boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Komisia vyzvala členské štáty, aby tieto predpisy začali uplatňovať do konca roka.

Prvým krokom k spravodlivejšiemu a účinnejšiemu zdaňovaniu bolo pridanie transparentnosti do daňového systému v Európe. Po dvoch ambicióznych návrhoch Komisie týkajúcich sa transparentnosti sa členské štáty nedávno dohodli na zvýšení otvorenosti a spolupráce medzi svojimi daňovými orgánmi a na zintenzívnení kontroly cezhraničných daňových praktík spoločností. Od roku 2017 si budú všetky členské štáty automaticky navzájom vymieňať informácie o cezhraničných záväzných daňových stanoviskách, a to systematickým spôsobom. Okrem toho sa v marci 2016 členské štáty dohodli, že ich daňové orgány si budú automaticky vymieňať správy podľa jednotlivých krajín o činnostiach nadnárodných spoločností na daňové účely. Tieto nové legislatívne požiadavky podstatne zlepšia schopnosť členských štátov chrániť svoje základy dane a rozhodne zasahovať proti systémom na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam.

Na tento účel Komisia predložila niekoľko návrhov na silnejší a koordinovanejší postoj EÚ proti zneužívaniu daňového systému. Návrhy sú v súlade s medzinárodným programom a tam, kde je to potrebné na zaistenie jednotného trhu, sú ešte ambicióznejšie. Tieto iniciatívy už viedli k niekoľkým významným úspechom, ktoré by mali výrazne zlepšiť daňové prostredie pre občanov a podniky v Európe. Komisia takisto začala vyšetrovanie podľa pravidiel štátnej pomoci, aby zistila, či niektoré členské štáty priznali daňové zvýhodnenia vybraným nadnárodným spoločnostiam.

Vzhľadom na cezhraničný charakter daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam je snaha o vyriešenie týchto problémov na výlučne vnútroštátnej úrovni zvyčajne neúčinná. Nekoordinované vnútroštátne opatrenia na boj proti zneužívaniu daňového systému môžu celú situáciu ešte zhoršiť, napríklad fragmentáciou jednotného trhu a vytvorením nového zaťaženia pre daňových poplatníkov a nových medzier v zákone, ktoré by mohli využiť tí, ktorí používajú agresívne daňové plánovanie. Koordinovaný prístup v boji proti zneužívaniu daňového systému, a to na úrovni EÚ, ako aj na medzinárodnej úrovni, je teda nevyhnutný.

Po prvé, v zmenenej smernici o boji proti praniu špinavých peňazí bola znížená hranica pre vykazovanie skutočného vlastníctva pre pasívne podnikateľské subjekty. Tým sa zabezpečí, že tieto štruktúry budú podliehať väčšej transparentnosti a prísnejšej kontrole. Po druhé, v rámci svojich širších povinností v oblasti finančného výkazníctva na daňové účely budú finančné inštitúcie povinné systematicky uplatňovať aktuálne pravidlá povinnej starostlivosti okrem všetkých nových klientov aj na existujúcich klientov. To umožní monitorovanie účtov, ktoré finančné inštitúcie nekontrolovali viac ako desať rokov a ktoré mohli byť využívané na nezákonné účely. Po tretie, boli objasnené požiadavky na registráciu skutočných vlastníkov správcovských spoločností, aby sa odstránili medzery v právnych predpisoch a nesúlad na vnútroštátnej úrovni. Po štvrté, zdokonalí sa prístup k informáciám o skutočnom vlastníctve: členské štáty budú mať na základe zmien smernice o práve obchodných spoločností povinnosť poskytovať verejný prístup k informáciám o spoločnostiach a obchodných zvereneckých fondoch (trustoch); v prípade ostatných zvereneckých fondov bude prístup k týmto informáciám umožnený tým, ktorí majú oprávnený záujem. To prispeje k boju proti zneužívaniu právnych subjektov a dojednaní.

Mnohé z uvedených nových opatrení vrátane záväzných ustanovení proti zneužívaniu, nových požiadaviek na transparentnosť a spoločného zoznamu EÚ obsahujúceho nespolupracujúce jurisdikcie by takéto praktiky mali v budúcnosti obmedziť. Daňové rámce v EÚ aj medzinárodné daňové rámce však stále majú značné medzery, ktoré treba odstrániť, aby sa zabránilo cezhraničnému zneužívaniu daňového systému a nezákonným finančným činnostiam. Európsky parlament sa stotožňuje s týmto názorom a zriadil vyšetrovací výbor, ktorý sa má zaoberať prípadom „Panama papers“, čím by sa mali získať užitočné poznatky týkajúce sa reakcie EÚ na tieto odhalenia.

EÚ si už dlho uvedomuje význam administratívnej spolupráce medzi daňovými orgánmi v boji proti zneužívaniu daňového systému. Automatická výmena informácií medzi daňovými orgánmi je jedným z najúčinnejších nástrojov EÚ v tejto oblasti. Táto cezhraničná výmena informácií bola nedávno rozšírená tak, aby zahŕňala všetky finančné účty, záväzné daňové stanoviská a informácie o činnostiach nadnárodných spoločností na daňové účely.

Vzhľadom na situáciu, na ktorú prednedávnom upozornili médiá, prevláda silná tendencia ešte viac rozšíriť administratívnu spoluprácu medzi daňovými orgánmi tak, aby zahŕňala informácie o skutočnom vlastníctve, a to v rámci EÚ a aj na celosvetovej úrovni. Umožnenie priameho prístupu daňovým orgánom k podrobným informáciám ostatných členských štátov o skutočnom vlastníctve by výrazne zlepšilo ich schopnosť zamerať sa na riziko daňových únikov a vyhýbania sa daňovým povinnostiam.

Na úrovni EÚ všetky členské štáty EÚ súhlasili s účasťou na pilotnom projekte, ktorý sa začal v Spojenom kráľovstve, Nemecku, Španielsku, Taliansku a vo Francúzsku a ktorého účelom je výmena informácií o konečných skutočných vlastníkoch spoločností a zvereneckých fondov . Išlo by o prirodzené rozšírenie ustanovení o transparentnosti, ktoré sú už zakotvené v právnych predpisoch EÚ, a dnes predložených návrhov, ktoré daňovým orgánom umožňujú úplný prístup k informáciám o skutočnom vlastníctve. Automatickú výmenu informácií o skutočnom vlastníctve by bolo potenciálne možné začleniť do záväzného rámca daňovej transparentnosti, ktorý sa už v EÚ uplatňuje.

Skupina G20 na medzinárodnej úrovni znovu zdôraznila, akú vysokú prioritu prikladá medzinárodnej finančnej transparentnosti. V apríli 2016 vyzvala OECD a FATF , aby do októbra navrhli nový globálny štandard transparentnosti pre skutočné vlastníctvo. Komisia túto iniciatívu, ktorá by daňovým orgánom poskytla prístup k dôležitým informáciám na odhaľovanie zložitých a skrytých systémov daňových rajov na celom svete, vrelo víta. Komisia vypracovanie nového globálneho štandardu transparentnosti podporí v maximálnej možnej miere. Keď budú známe ďalšie podrobnosti o spôsobe, akým sa táto nová globálna iniciatíva bude vykonávať, Komisia uskutoční jej analýzu v súvislosti s možným prepojením registrov skutočného vlastníctva v členských štátoch.

Komisia začala hľadať najvhodnejší rámec, prostredníctvom ktorého by mohla byť automatická výmeny informácií o skutočnom vlastníctve implementovaná na úrovni EÚ, s cieľom zabezpečiť, aby daňové orgány mali aktuálne a spoľahlivé informácie o spoločnostiach a zvereneckých fondoch v zahraničí, ktoré pre ne môžu byť potenciálne relevantné z daňového hľadiska Komisia predloží členským štátom prvú analýzu tejto problematiky na jeseň a v závislosti od získanej spätnej väzby následne stanoví ďalšie vhodné kroky.

3. Sprísniť dohľad nad tými, čo umožňujú a podporujú agresívne daňové plánovanie

Do centra pozornosti sa vďaka nedávnym medializovaným odhaleniam dostala úloha určitých finančných sprostredkovateľov a poradcov, ktorí svojim klientom pomáhajú so skrývaním finančných prostriedkov v zahraničí. Aj keď niektoré komplexné transakcie a podnikové štruktúry môže mať úplne legitímne účely, iné činnosti v daňových rajoch môžu byť menej odôvodnené alebo dokonca nelegálne. Na úrovni EÚ sa už podnikli niektoré dôležité kroky, ktoré spoločnostiam i jednotlivcom bránia vo využívaní umelých alebo skrytých štruktúr v zahraničí s cieľom vyhnúť sa alebo uniknúť daňovým povinnostiam. K týmto krokom patria nové pravidlá transparentnosti pre finančné účty , ustanovenia proti zneužívaniu v smernici o vyhýbaní sa daňovým povinnostiam , spoľahlivý regulačný rámec EÚ pre finančný sektor a navrhované zmeny štvrtej smernice o boji proti praniu špinavých peňazí. Zdá sa však, že existujú silné dôvody zaviesť ďalšie opatrenia – buď prostredníctvom horizontálnych, alebo odvetvových ustanovení, ktoré sa osobitne zamerajú na tých, ktorí podporujú alebo umožňujú daňové úniky a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. To by príslušným orgánom pomohlo odhaľovať a zastaviť takéto činnosti v počiatočnom štádiu a odstrániť medzery v právnych predpisoch, ktoré tieto činnosti umožňujú. Takýto postup by mal odradzujúci účinok na tých, ktorí aktívne podporujú a využívajú agresívne daňové plánovanie.

V projekte BEPS organizácie OECD (akcia 12) sa odporúča, aby krajiny od daňových poplatníkov a osôb podporujúcich systémy daňového plánovania (daňoví poradcovia, právni poradcovia, finančné inštitúcie atď.) vyžadovali zverejňovanie systémov agresívneho daňového plánovania, ktoré využívajú alebo podporujú. Niektoré členské štáty už zaviedli povinnosť zverejňovať tieto systémy na vnútroštátnej úrovni, zatiaľ čo iné o jej zavedení práve uvažujú. Vzhľadom na cezhraničnú povahu agresívneho daňového plánovania je však snaha o vyriešenie tejto záležitosti na čisto vnútroštátnej úrovni účinná len čiastočne. V máji 2016 Rada vyzvala Komisiu, aby „zvážila legislatívne iniciatívy týkajúce sa pravidiel povinného zverejňovania inšpirované akciou 12 v rámci projektu BEPS organizácie OECD, aby sa zaviedli účinnejšie demotivačné faktory pre sprostredkovateľov, ktorí pomáhajú pri daňových únikoch alebo schémach na vyhýbanie sa plateniu daní“. To odráža opakovanú výzvu Európskeho parlamentu na zavedenie prísnejších opatrení proti tým, čo umožňujú a podporujú systémy vedúce k daňových únikom.

Komisia preskúma najlepší spôsob, ako sprísniť dohľad a zabezpečiť účinné demotivačné faktory pre tých, čo podporujú a umožňujú systémy agresívneho daňového plánovania . To by mohlo zahŕňať napríklad zvýšenie transparentnosti takýchto systémov voči daňovým orgánom. Komisia na tento účel začne na jeseň 2016 verejnú konzultáciu s cieľom získať spätnú väzbu, pokiaľ ide o najvhodnejší prístup. Zároveň bude Komisia úzko spolupracovať s OECD a ďalšími medzinárodnými partnermi na možnom globálnom prístupe k väčšej transparentnosti činností poradcov nad rámec odporúčaní v projekte BEPS (akcia 12).

4. Presadzovať prísnejšie globálne štandardy dobrej správy v daňových záležitostiach

Opatrenia EÚ proti daňovým únikom a vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam sú nevyhnutnou súčasťou ochrany základov dane členských štátov, zabezpečujú rovnaké podmienky pre podniky a podporujú spravodlivejšie a konkurencieschopnejšie prostredie na jednotnom trhu. Vzhľadom na globálnu povahu zneužívania daňových systémov je však nevyhnutné konať proti nepriehľadným systémom a agresívnemu daňovému plánovaniu na medzinárodnej úrovni.

V tejto súvislosti EÚ plne podporuje snahy OECD o zabezpečenie celosvetového uplatňovania vyšších štandardov dobrej správy v daňových záležitostiach, a to prostredníctvom inkluzívneho rámca pre vykonávanie opatrení BEPS a úsilia Globálneho fóra zameraného na monitorovanie daňovej transparentnosti. EÚ prostredníctvom záväzných právnych predpisov urýchlene zaviedla nový globálny štandard pre automatickú výmenu informácií o finančných účtoch (spoločný štandard oznamovania), ako aj kľúčové opatrenia projektu BEPS. Je tak príkladom z hľadiska dobrej správy v daňových záležitostiach na medzinárodnej úrovni. Vysokou prioritou je teraz zabezpečenie toho, aby medzinárodní partneri EÚ takisto implementovali tieto vyššie štandardy dobrej správy v daňových záležitostiach. A EÚ musí zosilniť tlak na globálnych fórach – najmä v rámci skupiny G20 – na dosiahnutie tohto cieľa.

V januári 2016 Komisia predstavila vonkajšiu stratégiu pre účinné zdaňovanie s cieľom zabezpečiť ucelený prístup EÚ k podpore dobrej správy v daňových záležitostiach na celosvetovej úrovni. Komisia v rámci tejto stratégie určila niekoľko nástrojov na podporu dobrej správy na celosvetovej úrovni, napríklad aj prostredníctvom dohôd s tretími krajinami a prostredníctvom pomoci rozvojovým krajinám pri dodržiavaní štandardov dobrej správy v daňových záležitostiach. S cieľom vysporiadať sa s krajinami, ktoré odmietajú dodržiavať štandardy dobrej správy v daňových záležitostiach, Komisia navrhla vytvorenie nového zoznamu EÚ. Tento postup odráža žiadosti Európskeho parlamentu , aby sa vytvoril zoznam EÚ obsahujúci nespolupracujúce daňové jurisdikcie. Spoločný zoznam EÚ bude založený na jasných, objektívnych a medzinárodne odôvodniteľných kritériách, rozsiahlom procese overovania a otvorenom dialógu s príslušnými tretími krajinami. Ministri financií členských štátov EÚ vytvorenie tohto zoznamu schválili na zasadnutí Rady ECOFIN v máji 2016 a žiadali, aby bol prvý zoznam EÚ pripravený v roku 2017. Okrem toho požiadali skupinu pre kódex správania pri zdaňovaní podnikov, aby zvážila vhodné protiopatrenia, ktoré tento zoznam doplnia.

Spoločný zoznam EÚ by mal slúžiť ako dôležitý odradzujúci nástroj a má byť zameraný na krajiny, ktoré sa odmietnu pripojiť ku globálnemu prechodu k spravodlivejšiemu a transparentnejšiemu zdaňovaniu. Význam vytvorenia nového zoznamu EÚ zvyšuje aj nedávna výzva skupiny G20 na vypracovanie medzinárodného zoznamu nespolupracujúcich jurisdikcií. Spoločný zoznam EÚ môže slúžiť ako vzor pre budúci medzinárodný zoznam, pretože bude vychádzať z medzinárodne dohodnutých noriem.

Na rýchle vypracovanie zoznamu EÚ Komisia práve dokončuje predbežné posúdenie všetkých tretích krajín, aby zistila, aké riziko môžu predstavovať z hľadiska narúšania základov dane členských štátov. Výsledky tejto analýzy predloží skupine pre kódex správania pri zdaňovaní podnikov pred začiatkom leta. Členské štáty tak budú môcť rýchlo určiť, ktoré tretie krajiny chcú dôkladnejšie preveriť z hľadiska dobrej správy v daňových záležitostiach, a začať dialóg s vybranými jurisdikciami pred koncom roka 2016. Komisia bude rovnako úzko spolupracovať s OECD na vytvorení ambiciózneho a účinného medzinárodného zoznamu nespolupracujúcich jurisdikcií.

5. Zlepšiť ochranu oznamovateľov