EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli23. 11. 2016 COM(2016) 854 final 2016/0364(COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o oslobodené subjekty, finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, odmeňovanie, opatrenia dohľadu a právomoci v oblasti dohľadu a opatrenia na zachovanie kapitálu (Text s významom pre EHP)



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Navrhovaná zmena smernice 2013/36/EÚ (smernica o kapitálových požiadavkách) je súčasťou balíka právnych predpisov, ktorý zahŕňa tiež zmenu nariadenia (EÚ) č. 575/2013 (nariadenie o kapitálových požiadavkách), smernice 2014/59/EÚ (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk) a nariadenia (EÚ) č. 806/2014 (nariadenie o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií). Počas posledných rokov EÚ realizovala zásadnú reformu regulačného rámca pre finančné služby s cieľom posilniť odolnosť inštitúcií (t. j. úverových inštitúcií a investičných firiem) pôsobiacich vo finančnom sektore EÚ, vychádzajúc pritom do veľkej miery z globálnych noriem dohodnutých s medzinárodnými partnermi EÚ. Konkrétne, reformný balík zahŕňal nariadenie (EÚ) č. 575/2013 (nariadenie o kapitálových požiadavkách) a smernicu 2013/36/EÚ (smernica o kapitálových požiadavkách), pokiaľ ide o prudenciálne požiadavky na inštitúcie a dohľad nad nimi, smernicu 2014/59/EÚ (smernica o ozdravení a riešení krízových situácií bánk), pokiaľ ide o ozdravenie a riešenie krízových situácií inštitúcií, a nariadenie (EÚ) č. 806/2014 o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií (SRM). Tieto opatrenia sa prijali v reakcii na finančnú krízu, ktorá nastala v rokoch 2007 – 2008, pričom sa v nich zohľadňujú medzinárodne dohodnuté normy. Hoci reformy viedli k stabilnejšiemu finančnému systému, ktorý je odolnejší proti mnohým druhom možných budúcich šokov a kríz, neriešia sa nimi komplexne všetky identifikované problémy. Tieto návrhy majú preto za cieľ skompletizovať reformný program zameraním sa na zostávajúce slabé miesta a realizovaním niektorých doteraz zostávajúcich prvkov reformy, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie odolnosti inštitúcií, pričom však ich prípravu len nedávno dokončili inštitúcie stanovujúce normy na globálnej úrovni [t. j. Bazilejský výbor pre bankový dohľad (BCBS) a Rada pre finančný dohľad (FSB)]: záväzný ukazovateľ finančnej páky, ktorý zabráni inštitúciám nadmerne zvyšovať finančnú páku, napr. na účely kompenzácie za nízku ziskovosť, záväzný pomer čistého stabilného financovania (NSFR), ktorý bude vychádzať zo zlepšených profilov inštitúcií týkajúcich sa financovania a ktorým sa zavedie harmonizovaná norma pre rozsah, v akom inštitúcia potrebuje stabilné a dlhodobé zdroje financovania na prekonanie období stresu na trhu a stresu spojeného s financovaním, požiadavky na vlastné zdroje (t. j. kapitál) citlivejšie na riziko vzťahujúce sa na inštitúcie, ktoré vo významnom rozsahu obchodujú s cennými papiermi a derivátmi, čím sa zabráni príliš veľkému rozdielu medzi týmito požiadavkami, ktorý by nevychádzal z rizikových profilov daných inštitúcií, v neposlednom rade nové normy týkajúce sa celkovej kapacity na absorpciu strát (TLAC) globálnych systémovo dôležitých inštitúcií (G–II), na základe ktorých sa od týchto inštitúcií bude požadovať, aby mali väčšiu kapacitu na absorpciu strát a rekapitalizáciu, v ktorých sa budú upravovať vzájomné prepojenia v rámci globálnych finančných trhov a ktorými sa ešte viac posilní schopnosť EÚ riešiť zlyhávajúce globálne systémovo dôležité inštitúcie, a to pri minimalizácii rizík pre daňovníkov. Komisia uznala potrebu ďalšieho znižovania rizika vo svojom oznámení z 24. novembra 2015 a zaviazala sa predložiť legislatívny návrh, ktorý bude vychádzať z medzinárodných dohôd uvedených vyššie. Takéto opatrenia na znižovanie rizika nielen ďalej posilnia odolnosť európskeho bankového systému a dôveru trhov v tento systém, ale budú tiež základom pre ďalší pokrok smerom k dokončeniu bankovej únie. Potreba ďalších konkrétnych legislatívnych krokov, ktoré sa majú uskutočniť v rámci znižovania rizík vo finančnom sektore, sa uznala takisto v záveroch Rady ECOFIN zo 17. júna 2016. V uznesení Európskeho parlamentu z 10. marca 2016 o bankovej únii – výročnej správe za rok 2015 sú tiež uvedené niektoré oblasti v súčasnom regulačnom rámci, ktoré by sa mohli ďalej riešiť. Súčasne Komisia musela zohľadniť existujúci regulačný rámec a nový vývoj v oblasti regulácie na medzinárodnej úrovni a reagovať na výzvy ovplyvňujúce hospodárstvo EÚ, najmä na potrebu podporiť rast a zamestnanosť v časoch neistého hospodárskeho výhľadu. S cieľom posilniť hospodárstvo Únie boli spustené viaceré dôležité politické iniciatívy, ako je napríklad Investičný plán pre Európu (EFSI) a únia kapitálových trhov. Schopnosť inštitúcií prispieť k financovaniu hospodárstva je potrebné posilniť bez toho, aby sa narušila stabilita regulačného rámca. V snahe zabezpečiť hladké vzájomné pôsobenie nedávnych reforiem vo finančnom sektore a medzi týmito reformami a novými politickými iniciatívami, ale aj nedávnymi rozsiahlejšími reformami vo finančnom sektore, Komisia na základe výzvy na predloženie dôkazov vykonala komplexné holistické posúdenie existujúceho rámca pre finančné služby (vrátane nariadenia o kapitálových požiadavkách, smernice o kapitálových požiadavkách, smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk a nariadenia o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií). Pripravované preskúmanie globálnych noriem sa tiež posúdilo z hľadiska širšieho hospodárskeho vplyvu. Zmeny vychádzajúce z medzinárodného vývoja predstavujú dôveryhodnú implementáciu medzinárodných noriem do práva Únie, a to za predpokladu vykonania cielených úprav, ktorými sa zohľadnia špecifiká EÚ a širšie politické úvahy. Napríklad prevládajúce spoliehanie sa malých a stredných podnikov (MSP) v EÚ na financovanie bankami alebo spoliehanie sa na to, že sa takto budú financovať infraštruktúrne projekty, vyvoláva potrebu osobitných regulačných úprav, ktorými sa zabezpečí, že inštitúcie budú naďalej schopné ich financovať, keďže predstavujú chrbtovú kosť jednotného trhu. Potrebné je hladké vzájomné pôsobenie s existujúcimi požiadavkami, ako je napríklad požiadavka na centrálne zúčtovanie a kolateralizáciu derivátových expozícií, alebo postupný prechod k niektorým novým požiadavkám. Takéto úpravy, ktoré sú obmedzené z hľadiska rozsahu alebo času, preto nenarúšajú celkovú kompaktnosť návrhov, ktoré sú zosúladené so základnou úrovňou ambícií spojených s medzinárodnými normami. Okrem toho sa v zmysle výzvy na predloženie dôkazov návrhy zameriavajú na zlepšenie existujúcich pravidiel. Z analýzy Komisie vyplynulo, že súčasný rámec možno uplatňovať primeranejším spôsobom, a to najmä vzhľadom na situáciu malých a menej zložitých inštitúcií, v prípade ktorých sa niektoré súčasné požiadavky týkajúce sa zverejňovania informácií a predkladania správ a zložité požiadavky týkajúce sa obchodnej knihy nezdajú z hľadiska prudenciálnych úvah odôvodnené. Okrem toho Komisia zvážila riziko spojené s úvermi pre MSP a na financovanie infraštruktúrnych projektov a dospela k záveru, že na niektoré z týchto úverov bude opodstatnené uplatniť menej prísne požiadavky na vlastné zdroje, ako sa uplatňujú v súčasnosti. V súlade s tým sa na základe týchto návrhov upravia uvedené požiadavky a zvýši sa úroveň proporcionality prudenciálneho rámca pre inštitúcie. Tým sa schopnosť inštitúcií financovať hospodárstvo posilní bez toho, aby sa narušila stabilita regulačného rámca. Napokon, Komisia v úzkej spolupráci s expertnou skupinou pre bankovníctvo, platby a poisťovníctvo posúdila uplatnenie možností a právomocí stanovených v smernici o kapitálových požiadavkách a v nariadení o kapitálových požiadavkách. Vychádzajúc z analýzy je cieľom tohto návrhu obmedziť niektoré možnosti a právomoci, pokiaľ ide o ustanovenia týkajúce sa ukazovateľa finančnej páky, veľkej majetkovej angažovanosti a vlastných zdrojov. Navrhuje sa zrušiť možnosť vytvárať nové odložené daňové pohľadávky, za ktoré ručí štát, nezávislé od budúcej ziskovosti, ktoré by sa vyňali z odpočítania od regulatórneho kapitálu. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Niekoľko prvkov návrhov týkajúcich sa smernice o kapitálových požiadavkách a nariadenia o kapitálových požiadavkách vychádza zo základných preskúmaní, zatiaľ čo potreba iných úprav finančného regulačného rámca vyplýva z následného vývoja, ako je napríklad prijatie smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk, zriadenie jednotného mechanizmu dohľadu a práca vykonaná Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA) a na medzinárodnej úrovni. Návrhom sa zavádzajú zmeny existujúcich právnych predpisov, ktoré sa tak plne zosúlaďujú s existujúcimi ustanoveniami týkajúcimi sa politiky v oblasti prudenciálnych požiadaviek pre inštitúcie, dohľadu nad nimi a rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií. •Súlad s ostatnými politikami Únie

Štyri roky po tom, čo sa európske hlavy štátov a predsedovia vlád dohodli na vytvorení bankovej únie, existujú dva jej piliere, a to jednotný dohľad a riešenie krízových situácií, ktoré spočívajú na pevnom základe tvorenom jednotným súborom pravidiel pre všetky inštitúcie v EÚ. Hoci sa dosiahol výrazný pokrok, na dokončenie bankovej únie je potrebné uskutočniť ďalšie kroky vrátane vytvorenia jednotného systému ochrany vkladov. Preskúmanie nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice o kapitálových požiadavkách je súčasťou opatrení na znižovanie rizika, ktoré sú potrebné na ďalšie posilnenie odolnosti bankového sektora a ktorých vykonávanie má prebiehať paralelne s postupným zavádzaním európskeho systému ochrany vkladov (EDIS). Cieľom preskúmania je súčasne zabezpečiť, aby sa jednotný súbor pravidiel uplatňoval na všetky inštitúcie v EÚ v rámci bankovej únie i mimo nej. Celkové ciele tejto iniciatívy uvedené vyššie sú plne zosúladené a koherentné so základnými cieľmi EÚ, ktoré spočívajú v podpore finančnej stability, znižovaní pravdepodobnosti a rozsahu podpory daňovníkov v prípade vyriešenia krízy inštitúcie, ako aj v prispievaní k harmonickému a udržateľnému financovaniu hospodárskej činnosti, čo pomáha dosiahnutiu vysokej úrovne konkurencieschopnosti a ochrany spotrebiteľa. Tieto celkové ciele sú tiež v súlade s cieľmi, ktoré sa stanovili v rámci ďalších dôležitých iniciatív EÚ uvedených vyššie. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Navrhované zmeny vychádzajú z rovnakého právneho základu, ako právne predpisy, ktoré sa menia, t. j. z článku 114 ZFEÚ v prípade návrhu nariadenia, ktorým sa mení nariadenie o kapitálových požiadavkách, a z článku 53 ods. 1 ZFEÚ v prípade návrhu smernice, ktorou sa mení smernica o kapitálových požiadavkách IV. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Ciele sledované navrhnutými opatreniami sa zameriavajú na doplnenie už existujúcich právnych predpisov EÚ, a preto ich možno najlepšie dosiahnuť skôr na úrovni EÚ ako rôznymi vnútroštátnymi iniciatívami. Vnútroštátne opatrenia, ktoré sú zamerané napríklad na obmedzenie využívania finančnej páky inštitúciami a na posilnenie ich stabilného financovania a kapitálových požiadaviek týkajúcich sa obchodnej knihy, nebudú pri zabezpečovaní finančnej stability tak účinné, ako sú pravidlá EÚ, a to vzhľadom na slobodu inštitúcií usadiť sa a poskytovať služby v iných členských štátoch a následnú úroveň poskytovania cezhraničných služieb, kapitálových tokov a integrácie trhu. Naopak, vnútroštátnymi opatreniami by sa mohla narušiť hospodárska súťaž a ovplyvniť kapitálové toky. Navyše, prijatie vnútroštátnych opatrení by z právneho hľadiska predstavovalo výzvu vzhľadom na to, že v nariadení o kapitálových požiadavkách sa už teraz upravujú bankové záležitosti vrátane požiadaviek na využívanie finančnej páky (predkladanie správ), likvidity [osobitne ukazovateľa krytia likvidity (LCR)] a požiadaviek týkajúcich sa obchodnej knihy. Zmena nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice o kapitálových požiadavkách sa tak považuje za najlepšiu možnosť. Prináša náležitú rovnováhu medzi harmonizovaním pravidiel a zachovaním vnútroštátnej flexibility v nevyhnutných prípadoch bez toho, aby sa tým narúšal jednotný súbor pravidiel. Zmenami by sa tak podporilo jednotné uplatňovanie prudenciálnych požiadaviek, zbližovanie postupov v oblasti dohľadu a zabezpečili rovnaké podmienky v rámci jednotného trhu s bankovými službami. Tieto ciele nedokážu uspokojivo dosiahnuť samotné členské štáty. Osobitne dôležité je to pre bankový sektor, v rámci ktorého mnohé úverové inštitúcie pôsobia naprieč jednotným trhom EÚ. Plná spolupráca a dôvera v rámci jednotného mechanizmu dohľadu (SSM) a v rámci kolégií orgánov dohľadu a príslušných orgánov mimo jednotného mechanizmu dohľadu sú nevyhnutné na to, aby sa nad úverovými inštitúciami mohol vykonávať účinný dohľad na konsolidovanom základe. Tieto ciele by sa vnútroštátnymi pravidlami nedosiahli. •Proporcionalita Neoddeliteľnou súčasťou posúdenia vplyvu, ktorý je pripojený k tomuto návrhu, bola otázka proporcionality. Nielen že sa podľa cieľa proporcionality individuálne posúdili všetky navrhnuté možnosti v rôznych oblastiach regulácie, ale ako samostatný problém bol takisto prezentovaný nedostatok proporcionality v rámci existujúcich pravidiel, pričom sa analyzovali osobitné možnosti zamerané na zníženie administratívnych nákladov a nákladov na dodržiavanie predpisov pre menšie inštitúcie (pozri časti 2.9 a 4.9 posúdenia vplyvu). •Výber nástroja Navrhuje sa vykonanie opatrení zmenou nariadenia o kapitálových požiadavkách na základe nariadenia a zmenou smernice o kapitálových požiadavkách na základe smernice. V navrhnutých opatreniach sa skutočne odkazuje na už existujúce ustanovenia, ktoré sú súčasťou uvedených právnych nástrojov (likvidita, finančná páka, odmeňovanie, proporcionalita), alebo sa navrhnutými opatreniami tieto ustanovenia ďalej rozvíjajú. Pokiaľ ide o novú normu týkajúcu sa celkovej schopnosti absorbovať straty dohodnutý v rámci Rady pre finančnú stabilitu, navrhuje sa začleniť podstatnú časť tejto normy do nariadenia o kapitálových požiadavkách, keďže iba nariadením sa môže dosiahnuť potrebné jednotné uplatňovanie, a to v zásade rovnakým spôsobom, ako v prípade existujúcich požiadaviek na vlastné zdroje založených na riziku. Úpravou prudenciálnych požiadaviek vo forme zmeny nariadenia o kapitálových požiadavkách sa zabezpečí, že tieto požiadavky budú v skutočnosti priamo uplatniteľné na globálne systémovo dôležité inštitúcie. To členským štátom zabráni zavádzať odlišné vnútroštátne požiadavky v oblasti, v ktorej je úplná harmonizácia želateľná, aby sa predišlo nerovnakým podmienkam. Nevyhnutné však bude doladenie súčasných ustanovení smernice o ozdravení a riešení krízových situácií bánk s cieľom zabezpečiť, aby požiadavka týkajúca sa celkovej schopnosti absorbovať straty a minimálna požiadavka na vlastné zdroje a oprávnené záväzky (MPVZOZ) boli plne koherentné a navzájom zosúladené. Niektorými z navrhovaných zmien smernice o kapitálových požiadavkách s vplyvom na proporcionalitu by sa vo fáze ich transpozície do vnútroštátneho práva ponechala členským štátom určitá miera flexibility na stanovenie odlišných pravidiel. Tým by sa dala členským štátom možnosť, aby pre určité záležitosti, ako napríklad odmeňovanie a predkladanie správ, prijali prísnejšie pravidlá. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Konzultácie so zainteresovanými stranami Komisia uskutočnila rôzne iniciatívy s cieľom posúdiť, či existujúci prudenciálny rámec a pripravované preskúmania globálnych noriem boli pre inštitúcie v EÚ najvhodnejšími nástrojmi na zabezpečenie dosiahnutia prudenciálnych cieľov, ako aj to, či budú tieto inštitúcie naďalej poskytovať potrebné financovanie pre hospodárstvo EÚ. Komisia začala v júli 2015 verejnú konzultáciu o možných účinkoch nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice o kapitálových požiadavkách na financovanie hospodárstva EÚ bankami s osobitným zameraním na financovanie MSP a infraštruktúry a v septembri 2015 zverejnila výzvu na predloženie dôkazov, ktorá sa vzťahuje na finančné právne predpisy EÚ ako celok. Účelom týchto dvoch iniciatív bolo získať empirické dôkazy a konkrétnu spätnú väzbu vo vzťahu k i) pravidlám ovplyvňujúcim schopnosť hospodárstva financovať samo seba a rast, ii) nadbytočnej regulačnej záťaži, iii) vzájomnému pôsobeniu a rozporom medzi pravidlami, ako aj medzerám v príslušnej úprave, a vo vzťahu k iv) pravidlám vedúcim k nezamýšľaným dôsledkom. Komisia okrem toho zhromaždila názory zainteresovaných strán v rámci osobitných analýz vykonaných v súvislosti s ustanoveniami upravujúcimi odmeňovanie a v súvislosti s proporcionalitou pravidiel obsiahnutých v nariadení o kapitálových požiadavkách a v smernici o kapitálových požiadavkách. Napokon sa začala verejná konzultácia v kontexte štúdie, ktorej vykonanie zadala Komisia na účely posúdenia vplyvu nariadenia o kapitálových požiadavkách na financovanie hospodárstva bankami. Všetky iniciatívy uvedené vyššie poskytli jasný dôkaz o potrebe aktualizovať a skompletizovať súčasné pravidlá s cieľom i) ďalej obmedziť riziká v bankovom sektore, a tým obmedziť mieru spoliehania sa na štátnu pomoc a peniaze daňovníkov v prípade krízy, a ii) posilniť schopnosť inštitúcií zabezpečiť prísun primeraného financovania pre hospodárstvo.

Prílohy 1 a 2 k posúdeniu vplyvu obsahujú súhrn konzultácií, preskúmaní a správ. •Posúdenie vplyvu O posúdení vplyvu sa rokovalo s výborom pre kontrolu regulácie, pričom sa zamietlo 7. septembra 2016. Po zamietnutí sa posúdenie vplyvu vylepšilo pridaním i) lepšieho vysvetlenia politického kontextu návrhu (t. j. v súvislosti s vývojom politík na medzinárodnej úrovni i na úrovni EÚ), ii) viac podrobností o stanoviskách zainteresovaných strán a iii) ďalších dôkazov o účinkoch (z hľadiska prínosov i nákladov) rôznych politických možností, ktoré sa v rámci posúdenia vplyvu preskúmavajú. K opätovne predloženému posúdeniu vplyvu vydal výbor pre kontrolu regulácie 27. septembra 2016 pozitívne stanovisko. Posúdenie vplyvu je pripojené k tomuto návrhu. Návrh je naďalej v súlade s posúdením vplyvu. Ako vyplýva zo simulačnej analýzy a makroekonomického modelovania vyvinutého v rámci posúdenia vplyvu, v dôsledku zavedenia nových požiadaviek, najmä nových bazilejských noriem, ako sú napríklad ukazovateľ finančnej páky a obchodná kniha, možno očakávať obmedzenie nákladov. Odhadovaný dlhodobý vplyv na hrubý domáci produkt (HDP) sa pohybuje na úrovni medzi – 0,03 % a – 0,06 %, zatiaľ čo zvýšenie nákladov bankového sektora na financovanie sa v krajnom scenári odhaduje na úrovni pod 3 bázickými bodmi. Na strane prínosov zo simulácie vyplynulo, že verejné zdroje potrebné na podporu bankového systému v prípade finančnej krízy podobnej veľkosti, aká bola v rokoch 2007 a 2008, by sa znížili o 32 %, čo predstavuje zníženie z 51 miliárd EUR na 34 miliárd EUR. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Očakáva sa, že ponechaním zjednodušených postupov na stanovovanie požiadaviek na vlastné zdroje sa zachová proporcionalita pravidiel vo vzťahu k menším inštitúciám. Okrem toho by sa v dôsledku navrhovaných opatrení na zvýšenie proporcionality niektorých požiadaviek (týkajúcich sa predkladania správ, zverejnenia informácií a odmeňovania) mala pre tieto inštitúcie znížiť administratívna záťaž a záťaž spojená s dodržiavaním predpisov. Pokiaľ ide o MSP, očakáva sa, že navrhovaná úprava požiadaviek na vlastné zdroje pre expozície inštitúcii vo vzťahu k MSP bude mať na financovanie MSP pozitívny účinok. To by malo vplyv hlavne na MSP, ktorých expozície v súčasnosti presahujú 1,5 milióna EUR, keďže tieto expozície nemajú podľa existujúcich pravidiel prospech z koeficientu na podporu MSP. Od iných prvkov návrhu, najmä tých, ktoré sú zamerané na zvýšenie odolnosti inštitúcií voči budúcim krízam, sa očakáva, že sa nimi posilní udržateľnosť poskytovania úverov a pôžičiek v prospech MSP. Napokon sa očakáva, že opatreniami zameranými na zníženie nákladov inštitúcií, najmä menších a menej zložitých inštitúcií, na dodržiavanie predpisov sa znížia náklady MSP na prijaté úvery a pôžičky. Pokiaľ ide o rozmer týkajúci sa tretích krajín, návrhom sa posilní stabilita finančných trhov EÚ, a tým sa zníži pravdepodobnosť rozšírenia možných negatívnych účinkov na globálne finančné trhy a vzniku nákladov na ne. Navyše, navrhovanými zmenami sa ďalej harmonizuje regulačný rámec v celej Únii, čím sa podstatne znížia administratívne náklady inštitúcií z tretích krajín, ktoré pôsobia v EÚ. Návrh je v súlade s prioritou Komisie pre jednotný digitálny trh. •Základné práva EÚ je ako signatár širokej škály dohovorov o ľudských právach odhodlaná dodržiavať vysoké štandardy ochrany základných práv. V tomto kontexte je nepravdepodobné, že tieto práva, ktoré sú zakotvené v hlavných dohovoroch OSN o ľudských právach, v Charte základných práv Európskej únie, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou zmlúv o EÚ, a v Európskom dohovore o ľudských právach (EDĽP), budú návrhom priamo dotknuté. 4.VPLYV NA ROZPOČET Tento návrh nemá vplyv na rozpočet EÚ. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a predkladania správ Očakáva sa, že navrhované zmeny nadobudnú účinnosť najskôr v roku 2019. Zmeny sú úzko prepojené s ďalšími už účinnými ustanoveniami nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice o kapitálových požiadavkách, ktoré sa monitorujú od roku 2014. BCBS a EBA budú naďalej zhromažďovať potrebné údaje na účely monitorovania ukazovateľa finančnej páky a nových opatrení týkajúcich sa likvidity, a to s cieľom umožniť budúce hodnotenie vplyvu nových nástrojov politiky. Postup preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu (REP) a stresové testovanie tiež pomôžu pri monitorovaní vplyvu nových navrhnutých opatrení na dotknuté inštitúcie a pri posudzovaní vhodnosti úrovne flexibility a proporcionality, ktorá sa poskytla v snahe zohľadniť špecifiká menších inštitúcií. Okrem toho sa budú útvary Komisie naďalej zapájať do pracovných skupín BCBS a spoločnej pracovnej skupiny zriadenej Európskou centrálnou bankou (ECB) a EBA, ktoré monitorujú dynamiku pozícií vlastných zdrojov a likvidity pozícií inštitúcií na globálnej úrovni, resp. v EÚ. Súbor ukazovateľov na monitorovanie pokroku vo vzťahu k výsledkom, ktoré vyplývajú z realizácie uprednostňovaných možností, zahŕňa tieto prvky:

V súvislosti s pomerom čistého stabilného financovania (NSFR): Ukazovateľ NSFR pre inštitúcie v EÚ Cieľ k dátumu začatia uplatňovania 99 % inštitúcií monitorovaných EBA na základe nariadenia Bazilej III spĺňa NSFR na úrovni 100 % (ku koncu decembra 2015 spĺňalo NSFR 65 % úverových inštitúcií skupiny 1 a 89 % skupiny 2) Zdroj údajov polročné monitorovacie správy EBA na základe nariadenia Bazilej III V súvislosti s ukazovateľom finančnej páky: Ukazovateľ Ukazovateľ finančnej páky pre inštitúcie v EÚ Cieľ k dátumu začatia uplatňovania ukazovateľ finančnej páky je v prípade 99 % úverových inštitúcií skupiny 1 a skupiny 2 najmenej na úrovni 3 % (v júni 2015 spĺňalo cieľ 93,4 % inštitúcií skupiny 1) Zdroj údajov polročné monitorovacie správy EBA na základe nariadenia Bazilej III V súvislosti s MSP: Ukazovateľ rozdiel vo financovaní MSP v EÚ, t. j. rozdiel medzi potrebou externých zdrojov a dostupnosťou zdrojov Cieľ dva roky po dátume začatia uplatňovania na úrovni pod 13 % (posledný známy údaj ku koncu roka 2014 je – 13 %) Zdroj údajov prieskum Európskej komisie/Európskej centrálnej banky o prístupe podnikov k financovaniu (údaje vzťahujúce sa len na eurozónu) V súvislosti s celkovou schopnosťou absorbovať straty (TLAC): Ukazovateľ TLAC v prípade globálnych systémovo dôležitých inštitúcií Cieľ všetky globálne systémovo dôležité banky v EÚ spĺňajú daný cieľ [v roku 2019 na úrovni nad 16 % rizikovo vážených aktív (RWA)/6 % veľkosti expozície ukazovateľa finančnej páky (LREM), v roku 2022 na úrovni nad 18 % rizikovo vážených aktív/6,75 % veľkosti expozície ukazovateľa finančnej páky] Zdroj údajov polročné monitorovacie správy EBA na základe nariadenia Bazilej III V súvislosti s obchodnou knihou: Ukazovateľ rizikovo vážené aktíva vzťahujúce sa na trhové riziká pre inštitúcie v EÚ Pozorovaná variabilita rizikovo vážených aktív v rámci agregovaných portfólií, v prípade ktorých sa uplatňuje prístup interných modelov. Cieľ – V roku 2023 všetky inštitúcie v EÚ spĺňajú požiadavky na vlastné zdroje vo vzťahu k trhovým rizikám, a to v súlade s konečnou úpravou, ktorá sa prijala v EÚ. – V roku 2021 je neopodstatnená variabilita (t. j. variabilita nespôsobená rozdielmi medzi podkladovými rizikami) výsledkov interných modelov medzi inštitúciami v EÚ nižšia ako súčasná variabilita* interných modelov medzi inštitúciami v EÚ. _______________ * Referenčné hodnoty pre „súčasnú variabilitu“ požiadaviek na hodnotu v riziku (VaR) a na dodatočné riziko (IRC) by mali byť tie, ktoré sa určili odhadom na základe najnovšej správy EBA o variabilite rizikovo vážených aktív vo vzťahu k portfóliám s trhovým rizikom a vypočítali sa pre agregované portfóliá, pričom sa zverejnili pred nadobudnutím účinnosti nového rámca pre trhové riziko. Zdroj údajov polročné monitorovacie správy EBA na základe nariadenia Bazilej III Správa EBA o variabilite rizikovo vážených aktív v prípade portfólií s trhovým rizikom. Nové hodnoty by sa mali vypočítať podľa rovnakej metodiky. V súvislosti s odmeňovaním: Ukazovateľ využívanie odkladu splatnosti a vyplácania vo forme nástrojov zo strany inštitúcií Cieľ 99 % inštitúcií, ktoré nie sú malými a zložitými inštitúciami, v súlade s požiadavkami stanovenými v smernici o kapitálových požiadavkách odkladajú splatnosť minimálne 40 % pohyblivej zložky odmeňovania o tri až päť rokov a vyplácajú najmenej 50 % pohyblivej zložky odmeňovania vo forme nástrojov v prípade svojich zamestnancov, ktorých pohyblivá zložka odmeňovania dosahuje významnú úroveň. Zdroj údajov správy EBA týkajúce sa referenčného porovnávania odmeňovania V súvislosti s proporcionalitou: Ukazovateľ znížená záťaž v dôsledku predkladania správ a zverejňovania informácií Cieľ 80 % menších a menej zložitých inštitúcií ohlásia, že sa záťaž znížila Zdroj údajov prieskum, ktorý má pripraviť a vykonať EBA do rokov 2022 a 2023 K hodnoteniu vplyvov tohto návrhu sa pristúpi päť rokov po dátume začatia uplatňovania navrhnutých opatrení na základe metodiky, ktorá sa dohodne s EBA krátko po ich prijatí. EBA sa poverí úlohou definovať a zhromaždiť údaje potrebné na monitorovanie uvedených ukazovateľov, ako aj iných ukazovateľov potrebných na hodnotenie zmeneného nariadenia o kapitálových požiadavkách a zmenenej smernice o kapitálových požiadavkách. Metodika by sa mohla vytvoriť pre jednotlivé možnosti alebo súbor vzájomne prepojených možností podľa daných okolností, a to pred začatím hodnotenia a v závislosti od výstupu ukazovateľov pre monitorovanie. Dodržiavanie a presadzovanie sa v prípade potreby zabezpečí priebežne tým, že Komisia začne konanie o porušení povinnosti z dôvodu neuskutočnenia transpozície alebo z dôvodu nesprávnej transpozície či uplatňovania legislatívnych opatrení. Porušenia práva Únie možno hlásiť prostredníctvom európskeho systému finančného dohľadu (ESFS) vrátane vnútroštátnych príslušných orgánov a EBA, ako aj prostredníctvom ECB. EBA bude tiež naďalej vydávať svoje pravidelné správy o bankovom systéme EÚ v rámci monitorovania na základe nariadenia Bazilej III. V rámci tohto postupu sa monitoruje vplyv požiadaviek podľa nariadenia Bazilej III (vykonaných prostredníctvom nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice o kapitálových požiadavkách) na inštitúcie v EÚ, najmä pokiaľ ide o ukazovatele kapitálu inštitúcií (založené na riziku alebo nezaložené na riziku) a ukazovatele likvidity (LCR, NSFR). Prebieha súbežne s monitorovaním uskutočňovaním zo strany BCBS. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Oslobodené subjekty Článok 2 ods. 5 smernice o kapitálových požiadavkách sa mení tak, že sa dopĺňajú inštitúcie v Chorvátsku, ktoré sa vyňali z pôsobnosti smernice o kapitálových požiadavkách a nariadenia o kapitálových požiadavkách na základe zmluvy o pristúpení. Z regulačného rámca, ktorí tvorí smernica o kapitálových požiadavkách a nariadenie o kapitálových požiadavkách, sa už vyňali verejné rozvojové banky a úverové družstvá v určitých členských štátoch. Na zabezpečenie rovnakých podmienok by mali mať všetky členské štáty možnosť, aby uvedeným druhom subjektov umožnili pôsobiť len za predpokladu, že sa uplatnia vnútroštátne regulačné záruky úmerné rizikám, ktoré sú s nimi spojené. Na tento účel sa Komisia vo svojom akčnom pláne na vybudovanie únie kapitálových trhov z 30. septembra 2015 zaviazala, že preskúma možnosť vzťahujúcu sa na všetky členské štáty, ktorá by spočívala v udelení povolenia úverovým družstvám, ktoré by pôsobili mimo rámca EÚ tvoreného kapitálovými požiadavkami pre banky. V súlade s týmito záväzkami a na žiadosť Holandska sa do zoznamu inštitúcií v článku 2 ods. 5 smernice o kapitálových požiadavkách zaradili aj úverové družstvá v Holandsku. Navyše, s cieľom uľahčiť vyňatie inštitúcií v iných členských štátoch podobných inštitúciám, ktoré sa už v zozname nachádzajú, spod regulačného rámca tvoreného smernicou o kapitálových požiadavkách a nariadením o kapitálových požiadavkách, sa do článku 2 smernice o kapitálových požiadavkách doplnili odseky 5a a 5b. V týchto ustanoveniach sa Komisia splnomocňuje vyňať konkrétne inštitúcie alebo kategórie inštitúcií z rozsahu pôsobnosti smernice o kapitálových požiadavkách, pokiaľ spĺňajú jasne vymedzené kritériá. Takéto nové výnimky možno uplatniť len po individuálnom posúdení každého prípadu v prípade bánk typu verejných rozvojových bánk alebo v prípade celého odvetvia úverových družstiev určitého členského štátu.

Článok 9 ods. 2 sa mení v snahe lepšie vymedziť výnimky zo zákazu podnikania v oblasti prijímania vkladov a iných návratných zdrojov od verejnosti pre osoby alebo podniky, ktoré nie sú úverovými inštitúciami. Objasňuje sa, že zákaz sa nevzťahuje na osoby alebo podniky, v prípade ktorých sa na začatie a uskutočňovanie podnikania uplatní iný právny predpis Únie, ako je smernica o kapitálových požiadavkách, a to v rozsahu, v akom ich činnosti, na ktoré sa vzťahuje takýto iný právny predpis Únie, možno kvalifikovať ako prijímanie vkladov alebo iných návratných zdrojov od verejnosti. To by nemalo brániť tomu, aby sa vyžadovalo udelenie povolenia danému subjektu tak podľa smernice o kapitálových požiadavkách, ako aj podľa uvedeného iného právneho predpisu Únie. Okrem toho sa objasňuje, že len subjekty uvedené v článku 2 ods. 5 smernice o kapitálových požiadavkách sú vyňaté zo zákazu podľa článku 9 ods. 1 smernice o kapitálových požiadavkách, a to z dôvodu, že sa na ne vzťahujú konkrétne vnútroštátne právne rámce, čím sa odstraňuje nejednoznačnosť súčasného znenia. Kapitálové požiadavky a usmernenie v rámci piliera 2 Súčasné znenie pravidiel týkajúcich sa dodatočných kapitálových požiadaviek stanovených príslušnými orgánmi podľa článku 104 pripúšťa rôzne výklady prípadov, v ktorých možno uložiť uvedené požiadavky, ako aj vzťahu medzi týmito požiadavkami a minimálnymi kapitálovými požiadavkami stanovenými v článku 92 nariadenia o kapitálových požiadavkách a požiadavkou na kombinovaný vankúš (článok 128). Dôsledkom týchto rozdielnych výkladov je skutočnosť, že sa pre jednotlivé inštitúcie v rôznych členských štátoch uložili výrazne odlišné sumy kapitálu, ako aj rozdielne spúšťacie kritériá pre obmedzenia týkajúce sa rozdeľovania, ktoré sa stanovujú v článku 141. Navyše, v súčasnom znení sa vôbec neupravuje možnosť príslušných orgánov informovať o svojich očakávaniach, pokiaľ ide o povinnosť inštitúcií mať vlastné zdroje nad rámec minimálnych kapitálových požiadaviek, dodatočné požiadavky na vlastné zdroje a požiadavku na kombinovaný vankúš. V zmenenom článku 104 sa stanovuje možnosť uložiť dodatočné požiadavky na vlastné zdroje, a to popri iných právomociach príslušných orgánov. V novom článku 104a sa objasňujú podmienky pre stanovenie dodatočných požiadaviek na vlastné zdroje a zdôrazňuje sa v ňom povaha týchto požiadaviek, ktoré sú špecifické pre každú inštitúciu. Dopĺňa sa nový článok 104b, v ktorom sa vymenúvajú hlavné črty kapitálového usmernenia, a mení sa článok 113, podľa ktorého by sa kapitálové usmernenie malo riešiť v rámci kolégií orgánov dohľadu. Vkladá sa nový článok 141a, ktorým sa s cieľom obmedziť rozdeľovanie jasnejšie vymedzuje poradie medzi dodatočnými požiadavkami na vlastné zdroje, požiadavkami na minimálne vlastné zdroje, požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky, minimálnou požiadavkou na vlastné zdroje a oprávnené záväzky a požiadavkou na kombinovaný vankúš (ďalej len „určené poradie medzi príslušnými požiadavkami“). Napokon sa mení článok 141 s cieľom zohľadniť určené poradie medzi príslušnými požiadavkami pri výpočte maximálnej rozdeliteľnej sumy. Predkladanie správ a zverejňovanie informácií v rámci piliera 2 Na zníženie administratívnej záťaže a na zabezpečenie primeranejšieho režimu predkladania správ a zverejnenia informácií v rámci piliera 2 sa návrhom mení článok 104 ods. 1 smernice o kapitálových požiadavkách, a to s cieľom obmedziť voľnosť príslušných orgánov pri ukladaní dodatočných povinností inštitúciám, pokiaľ ide o predkladanie správ a zverejňovanie informácií. Príslušné orgány budú oprávnené využívať tieto právomoci dohľadu len v prípade, že sa naplní niektorý z dôvodov stanovených v novom článku 104 ods. 2. Obmedzenie postupu preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu a piliera 2 na mikroprudenciálne účely Nedávna skúsenosť ukázala, že by bolo vhodné jasnejšie vymedziť oblasti zodpovednosti medzi príslušnými a určenými orgánmi. To platí najmä pre postup preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu a zodpovedajúce požiadavky dohľadu. Za daný postup preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu a za uloženie príslušných požiadaviek dohľadu, ktoré sú špecifické pre každú inštitúciu (tzv. požiadavky piliera 2), zodpovedajú príslušné orgány. V tejto súvislosti môžu tiež zhodnotiť systémové riziko, ktoré konkrétna inštitúcia predstavuje, a môžu takéto riziko riešiť tým, že tejto inštitúcii uložia požiadavky dohľadu. Uplatnenie opatrení piliera 2 môže v tejto súvislosti narušiť účinnosť a efektívnosť iných makroprudenciálnych nástrojov. V tomto kontexte sa v návrhu ustanovuje, že postup preskúmania a hodnotenia orgánmi dohľadu a príslušné požiadavky dohľadu by sa mali obmedziť len na mikroprudenciálny rozmer. Články 97, 98, 99 a 105 sa zodpovedajúcim spôsobom menia. Článok 103 sa vypúšťa, pričom v novom článku 104a ods. 1 sa objasňuje, že dodatočné požiadavky na vlastné zdroje uvedené v článku 104 písm. a) sa nesmú uložiť na účely krytia makroprudenciálneho alebo systémového rizika. Zavedenie modifikovaného rámca pre úrokové riziko V nadväznosti na vývoj na medzinárodnej úrovni v súvislosti s meraním úrokových rizík sa menia články 84 a 98 tejto smernice a článok 448 nariadenia o kapitálových požiadavkách, a to s cieľom zaviesť revidovaný rámec pre zachytávanie úrokových rizík vzťahujúcich sa na pozície v bankovej knihe. Medzi zmeny patrí zavedenie spoločného štandardizovaného prístupu, ktorý môžu inštitúcie použiť na zachytávanie týchto rizík alebo ktorého použitie môžu od inštitúcie príslušné orgány požadovať v prípade, že systémy vytvorené inštitúciou na zachytávanie týchto rizík nie sú uspokojivé, ako aj zavedenie zlepšeného testu na odľahlé hodnoty a požiadaviek na zverejnenie informácií. Okrem toho sa EBA v článku 84 smernice o kapitálových požiadavkách poveruje, aby vypracoval podrobnosti štandardizovanej metodiky vo vzťahu ku kritériám a podmienkam, ktoré by inštitúcie mali dodržiavať na účely identifikácie, hodnotenia, riadenia a zmierňovania úrokových rizík. V článku 98 smernice o kapitálových požiadavkách sa EBA takisto poveruje, aby vymedzil šesť šokových scenárov dohľadu, ktoré sa uplatňujú na úrokové sadzby, a spoločný predpoklad, ktorý majú inštitúcie zohľadniť na účely testu na odľahlé hodnoty. Finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti S cieľom priamo zahrnúť do rozsahu pôsobnosti prudenciálneho rámca EÚ finančné holdingové spoločnosti a zmiešané finančné holdingové spoločnosti sa do smernice o kapitálových požiadavkách a do nariadenia o kapitálových požiadavkách vkladajú nové ustanovenia a upravuje sa v nich niekoľko článkov. Zavádza sa požiadavka na udelenie povolenia spolu s priamymi právomocami dohľadu nad finančnými holdingovými spoločnosťami a zmiešanými finančnými holdingovými spoločnosťami (článok 21a smernice o kapitálových požiadavkách). Článok 11 nariadenia o kapitálových požiadavkách sa mení v snahe objasniť, že v prípade uplatnenia požiadaviek na konsolidovanom základe na úrovni takýchto holdingových spoločností bude za ich dodržanie priamo zodpovedná holdingová spoločnosť a nie inštitúcie, ktoré sú dcérskymi spoločnosťami takýchto holdingových spoločností. V snahe zohľadniť priamu zodpovednosť finančných holdingových spoločností alebo zmiešaných finančných holdingových spoločností sa upravujú články 13 a 18 nariadenia o kapitálových požiadavkách. Materská spoločnosť v EÚ na medzistupni Na účely uľahčenia implementácie medzinárodne dohodnutých noriem týkajúcich sa internej kapacity na absorpciu strát pre globálne systémovo dôležité inštitúcie z krajín mimo EÚ do práva Únie a, v širšom ponímaní, na účely zjednodušenia a posilnenia postupu riešenia krízových situácií skupín z tretích krajín s významnými aktivitami v EÚ sa článkom 21b smernice o kapitálových požiadavkách zavádza nová požiadavka na založenie materskej spoločnosti v EÚ na medzistupni v prípade, že dve alebo viac materských spoločností usadených v EÚ majú rovnakú konečnú materskú spoločnosť v tretej krajine. Materská spoločnosť v EÚ na medzistupni môže byť buď holdingovou spoločnosťou, na ktorú sa vzťahujú požiadavky podľa nariadenia o kapitálových požiadavkách a smernice o kapitálových požiadavkách, alebo inštitúciou v EÚ. Daná požiadavka sa bude vzťahovať len na skupiny z tretích krajín, ktoré budú identifikované ako globálne systémovo dôležité inštitúcie z krajín mimo EÚ alebo ktorým patria na území EÚ subjekty s celkovými aktívami v sume najmenej 30 miliárd EUR (pri výpočte sa zohľadnia aktíva dcérskych spoločností i aktíva pobočiek týchto skupín z tretích krajín). Odmeňovanie V súlade s požiadavkou podľa článku 161 ods. 2 smernice o kapitálových požiadavkách Komisia preskúmala efektívnosť, vykonávanie a presadzovanie ustanovení smernice o kapitálových požiadavkách týkajúcich sa odmeňovania. Zistenia vyplývajúce z tohto preskúmania, zohľadnené v správe Komisie COM(2016) 510, boli celkovo pozitívne. Z preskúmania však vyplynulo, že niektoré pravidlá, konkrétne pravidlá týkajúce sa odkladu splatnosti a vyplácania v rámci nástrojov, nie sú účinné v prípade najmenších a najmenej zložitých inštitúcií a v prípade zamestnancov s nízkou pohyblivou zložkou odmeňovania. Okrem toho z preskúmania vyplynulo, že proporcionalita vo vzťahu k najmenším a najmenej zložitým inštitúciám v zmysle článku 92 ods. 2 smernice o kapitálových požiadavkách sa vykladala rôznymi spôsobmi, čo viedlo k nerovnakému vykonávaniu pravidiel v členských štátoch. Navrhuje sa preto cielená zmena s cieľom riešiť problémy, ku ktorým dochádzalo pri uplatňovaní pravidiel týkajúcich sa odkladu splatnosti a vyplácania v rámci nástrojov v malých a menej zložitých inštitúciách a vo vzťahu k zamestnancom s nízkou pohyblivou zložkou odmeňovania. Na tento účel sa mení článok 94, aby sa objasnilo, že pravidlá sa uplatňujú na všetky inštitúcie a ich identifikovaných zamestnancov s výnimkou tých, ktoré sú pod hranicami stanovenými pre odchýlky. Zároveň sa príslušným orgánom ponúka určitá flexibilita zvoliť prísnejší prístup. Cieľom zmien týkajúcich sa ustanovení o odmeňovaní je tiež riešiť ďalšiu potrebu identifikovanú v rámci preskúmania zo strany Komisie, a to potrebu primeranejších pravidiel, ktorými sa kótovaným inštitúciám umožní na účely splnenia požiadaviek podľa smernice o kapitálových požiadavkách používať nástroje súvisiace s akciami. 2016/0364 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o oslobodené subjekty, finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, odmeňovanie, opatrenia dohľadu a právomoci v oblasti dohľadu a opatrenia na zachovanie kapitálu (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 53 ods. 1, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 sa prijali ako odpoveď na finančnú krízu, ktorá nastala v rokoch 2007 a 2008. Tieto legislatívne opatrenia podstatne prispeli k posilneniu finančného systému v Únii a poskytli inštitúciám väčšiu odolnosť voči možným budúcim šokom. Napriek tomu, že boli mimoriadne podrobné, tieto opatrenia neriešili všetky zistené nedostatky ovplyvňujúce inštitúcie. Okrem toho niektoré pôvodne navrhované opatrenia boli predmetom doložiek o preskúmaní alebo neboli dostatočne špecifikované, aby sa umožnilo ich hladké vykonávanie. (2)Táto smernica má za cieľ riešiť otázky nastolené v súvislosti s ustanoveniami, ktoré sa ukázali byť nedostatočne jasné, a preto boli predmetom rozdielnych výkladov, alebo o ktorých sa zistilo, že predstavujú pre určité inštitúcie nadmernú záťaž. Takisto obsahuje úpravy smernice 2013/36/EÚ, ktoré sú potrebné buď po prijatí iných príslušných právnych predpisov Únie, ako je napríklad smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ, alebo po zmenách navrhovaných paralelne s nariadením (EÚ) č. 575/2013. Navrhované zmeny napokon uvedú do lepšieho súladu súčasný regulačný rámec s medzinárodným vývojom, aby sa podporila konzistentnosť a porovnateľnosť medzi jednotlivými jurisdikciami. (3)Finančné holdingové spoločnosti a zmiešané finančné holdingové spoločnosti môžu byť materské spoločnosti bankových skupín a uplatňovanie prudenciálnych požiadaviek sa predpokladá na základe konsolidovanej situácie takýchto holdingových spoločností. Keďže inštitúcia kontrolovaná takýmito holdingovými spoločnosťami nemusí vždy spĺňať požiadavky na konsolidovanom základe, je v súlade s rozsahom konsolidácie, že finančné holdingové spoločnosti a zmiešané finančné holdingové spoločnosti sa dostanú do priamej pôsobnosti smernice 2013/36/EÚ a nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Preto je nevyhnutý osobitný postup udelenia povolenia pre finančné holdingové spoločností a zmiešané finančné holdingové spoločnosti, ako aj dohľad príslušných orgánov nad nimi. Tým by sa zabezpečilo, že konsolidované prudenciálne požiadavky sú dodržiavané priamo holdingovou spoločnosťou, ktorá nebude podliehať prudenciálnym požiadavkám uplatňovaným na individuálnej úrovni. (4)Orgán konsolidovaného dohľadu je poverený hlavnou zodpovednosťou za dohľad na konsolidovanom základe. Preto je nevyhnutné, aby sa udeleniu prudenciálneho povolenia a dohľadu nad finančnými holdingovými spoločnosťami a zmiešanými finančnými holdingovými spoločnosťami takisto venoval orgán konsolidovaného dohľadu. Európska centrálna banka by pri plnení úlohy vykonávať dohľad na konsolidovanom základe nad materskými spoločnosťami úverových inštitúcií podľa článku 4 ods. 1 písm. g) nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 mala byť takisto zodpovedná za udelenie povolenia pre finančné holdingové spoločnosti a zmiešané finančné holdingové spoločnosti a za dohľad nad nimi. (5)Podľa správy Komisie COM(2016) 510 z 28. júla 2016 sa ukázalo, že pri uplatňovaní na malé a menej zložité inštitúcie sú niektoré zásady, konkrétne požiadavky na odklad a vyplácanie v rámci nástrojov stanovené v článku 94 ods. 1 písm. l) a m) smernice 2013/36/EÚ, príliš zaťažujúce a nezodpovedajú ich prudenciálnym prínosom. Podobne sa zistilo, že náklady na uplatňovanie týchto požiadaviek prevyšujú ich prudenciálne prínosy v prípade zamestnancov s nízkymi úrovňami pohyblivej odmeny, pretože takéto úrovne pohyblivej odmeny vyvolávajú nízke alebo nevyvolávajú žiadne stimuly pre zamestnancov podstupovať nadmerné riziko. Preto, zatiaľ čo od všetkých inštitúcií by sa vo všeobecnosti malo požadovať, aby uplatňovali všetky tieto zásady na všetkých svojich zamestnancov, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na rizikový profil inštitúcií, je nevyhnutné oslobodiť v smernici malé a menej zložité inštitúcie, ako aj zamestnancov s nízkymi úrovňami pohyblivej odmeny od zásad týkajúcich sa odkladu a vyplácania v rámci nástrojov. (6)Jasné, konzistentné a harmonizované kritériá na identifikáciu malých a menej zložitých inštitúcií, ako aj nízkych úrovní pohyblivej odmeny sú nevyhnutné na zabezpečenie zbližovania postupov dohľadu a podporu rovnakých podmienok pre inštitúcie, ako aj primeranej ochrany vkladateľov, investorov a spotrebiteľov naprieč Úniou. Zároveň je vhodné poskytnúť príslušným orgánom určitú flexibilitu, aby mohli prijať prísnejší prístup, ak to považujú za nevyhnutné. (7)V smernici 2013/36/EÚ sa požaduje, aby významná časť každej pohyblivej odmeny, v každom prípade minimálne 50 %, pozostávala z vyváženého pomeru akcií alebo rovnocenných majetkových podielov v závislosti od právnej štruktúry dotknutej inštitúcie, alebo nástrojov súvisiacich s akciami alebo rovnocenných bezhotovostných nástrojov v prípade nekótovanej inštitúcie; a, ak je to možné, nástrojov alternatívneho kapitálu Tier 1 alebo Tier 2, ktoré spĺňajú určité podmienky. Táto zásada obmedzuje používanie nástrojov súvisiacich s akciami na nekótované inštitúcie a požaduje od kótovaných inštitúcií, aby používali akcie. Podľa správy Komisie COM(2016) 510 z 28. júla 2016 sa zistilo, že používanie akcií môže viesť v prípade kótovaných inštitúcií k značnej administratívnej záťaži a nákladom. Rovnaké prudenciálne prínosy možno zároveň dosiahnuť tým, že kótovaným inštitúciám sa umožní používať nástroje súvisiace s akciami, ktoré sledujú hodnotu akcií. Možnosť využiť nástroje súvisiace s akciami by sa preto mala rozšíriť na kótované inštitúcie. (8)Navýšenia vlastných zdrojov uložené príslušnými orgánmi sú dôležitou hybnou silou celkovej výšky vlastných zdrojov inštitúcie a sú relevantné pre účastníkov trhu, pretože úroveň uložených dodatočných vlastných zdrojov ovplyvňuje aktivačný bod pre obmedzenia týkajúce sa platieb dividend, vyplácania bonusov a platieb v súvislosti s nástrojmi dodatočného kapitálu Tier 1. Malo by sa stanoviť jasné vymedzenie podmienok, za ktorých by sa mali uložiť navýšenia kapitálu, aby sa zabezpečilo dôsledné uplatňovanie pravidiel vo všetkých členských štátoch a riadne fungovanie trhu. (9)Navýšenia vlastných zdrojov uložené príslušnými orgánmi by sa mali stanoviť vzhľadom na osobitnú situáciu inštitúcie a mali by byť riadne odôvodnené. Tieto požiadavky by sa nemali používať na riešenie makroprudenciálnych rizík a mali by byť umiestnené v určenom poradí medzi požiadavkami na vlastné zdroje, a to nad minimálne požiadavky na vlastné zdroje a pod požiadavku na kombinovaný vankúš. (10)Ukazovateľ finančnej páky je paralelnou požiadavkou na požiadavky na vlastné zdroje založené na riziku. Každé navýšenie vlastných zdrojov uložené príslušnými orgánmi s cieľom riešiť riziko nadmerného využívania finančnej páky by sa preto malo pridať k požiadavke na minimálny ukazovateľ finančnej páky, a nie k minimálnej požiadavke na vlastné zdroje založenej na riziku. Okrem toho každý kapitál CET1, ktorý inštitúcie používajú na splnenie požiadaviek týkajúcich sa pákového efektu, sa môže použiť na splnenie požiadaviek na vlastné zdroje založených na riziku vrátane požiadaviek na kombinovaný vankúš.

(11)Príslušné orgány by mali mať možnosť oznamovať inštitúcii každú ďalšiu úpravu výšky kapitálu presahujúceho minimálne požiadavky na vlastné zdroje, dodatočné požiadavky na vlastné zdroje a požiadavku na kombinovaný vankúš, ktoré očakávajú, že táto inštitúcia bude držať, aby sa vyrovnala s výhľadovými a vzdialenými situáciami. Keďže toto usmernenie predstavuje cieľovú hodnotu kapitálu, malo by sa považovať za umiestnené nad požiadavkami na vlastné zdroje a požiadavkou na kombinovaný vankúš v tom zmysle, že nesplnenie takéhoto cieľa nespustí obmedzenia týkajúce sa rozdeľovania stanovené v článku 141 tejto smernice, pričom táto smernica a nariadenie (EÚ) č. 575/2013 by nemali stanovovať záväzné povinnosti zverejnenia informácií pre toto usmernenie. Ak inštitúcia opakovane nesplní cieľovú hodnotu kapitálu, príslušný orgán by mal byť oprávnený prijať opatrenia dohľadu a prípadne uložiť dodatočné požiadavky na vlastné zdroje. (12)Respondenti na výzvu Komisie na predloženie dôkazov týkajúcej sa regulačného rámca EÚ pre finančné služby upozornili na to, že záťaž spojená s podávaním správ sa zvyšuje o systematické podávanie správ požadované príslušnými orgánmi nad rámec požiadaviek stanovených v nariadení (EÚ) č. 575/2013. Komisia by mala vypracovať správu, v ktorej sa identifikujú tieto dodatočné požiadavky na systematické podávanie správ, a posúdiť, či sú v súlade s jednotným súborom pravidiel podávania správ na účely dohľadu. (13)Ustanovenia tejto smernice 2013/36/EÚ týkajúce sa úrokového rizika vyplývajúceho z činností mimo obchodnej knihy sú prepojené s príslušnými ustanoveniami [nariadenia XX, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 575/2013], ktoré v prípade inštitúcií vyžadujú dlhšie obdobie implementácie. Ustanovenia potrebné na dosiahnutie súladu s príslušnými ustanoveniami tejto smernice by sa mali uplatňovať od toho istého dátumu ako príslušné ustanovenia nariadenia (EÚ) [XX], aby sa zosúladilo uplatňovanie pravidiel pre úrokové riziko vyplývajúce z činností mimo obchodnej knihy. (14)Keď interné systémy inštitúcií na meranie tohto rizika nie sú uspokojivé, Komisia by mala byť splnomocnená prijať regulačné technické predpisy týkajúce sa vývoja podrobností štandardizovaného prístupu na základe regulačných technických predpisov stanovených v článku 84 ods. 4 tejto smernice prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, aby sa harmonizoval výpočet úrokového rizika z činností mimo obchodnej knihy. (15)Aby príslušné orgány mohli zlepšiť identifikáciu tých inštitúcií, ktoré môžu podliehať v dôsledku možných zmien úrokových sadzieb nadmerným stratám vo svojich činnostiach mimo obchodnej knihy, Komisia by mala byť splnomocnená prijať regulačné technické predpisy, pokiaľ ide o spresnenie šiestich šokových scenárov dohľadu, ktoré musia uplatňovať všetky inštitúcie s cieľom vypočítať zmeny ekonomickej hodnoty vlastného imania podľa článku 98 ods. 5, spoločných predpokladov, ktoré inštitúcie musia implementovať do svojich interných systémov na účely toho istého výpočtu, ako aj pokiaľ ide o určenie prípadnej potreby konkrétnych kritérií na identifikáciu inštitúcií, pre ktoré opatrenia dohľadu môžu byť opodstatnené po znížení čistých úrokových príjmov v dôsledku zmien úrokových sadzieb, prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. (16)S cieľom usmerniť príslušné orgány pri identifikácii situácií, v ktorých by sa mali uložiť navýšenia kapitálu špecifické pre inštitúciu, Komisia by mala byť splnomocnená prijať regulačné technické predpisy, pokiaľ ide o to, ako by sa mali merať riziká alebo prvky rizík, na ktoré sa nevzťahujú alebo sa nedostatočne vzťahujú požiadavky na vlastné zdroje stanovené v nariadení (EÚ) č. 575/2013, prostredníctvom delegovaných aktov podľa článku 290 ZFEÚ a v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. (17)Z právnych predpisov Únie o úverových inštitúciách sú tradične vyňaté verejné rozvojové banky a úverové združenia v niektorých členských štátoch. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky by malo byť možné povoliť aj ďalším verejným rozvojovým bankám a úverovým združeniam, aby boli vyňaté z právnych predpisov Únie pre úverové inštitúcie a vykonávali svoju činnosť len pod vnútroštátnymi regulačnými opatreniami, ktoré zodpovedajú rizikám, ktoré tieto spôsobujú. Na zabezpečenie právnej istoty treba stanoviť jasné kritériá pre takéto dodatočné výnimky a delegovať na Komisiu právomoc prijať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ, pokiaľ ide o identifikáciu, či osobitné inštitúcie alebo kategórie inštitúcií spĺňajú tieto vymedzené kritériá. (18)Pred prijatím aktov v súlade s článkom 290 ZFEÚ je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila príslušné konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematicky prístup na zasadnutia expertných skupín Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (19)Keďže ciele tejto smernice, a to posilnenie a zlepšenie už existujúcich právnych predpisov EÚ zabezpečujúcich jednotné prudenciálne požiadavky, ktoré sa uplatňujú na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti v celej Únii, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu ich rozsahu a účinkov ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku táto smernica neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. (20)V súlade so Spoločným politickým vyhlásením členských štátov a Komisie z 28. septembra 2011 k vysvetľujúcim dokumentom sa členské štáty zaviazali, že v odôvodnených prípadoch pripoja k oznámeniu o svojich transpozičných opatreniach jeden alebo viacero dokumentov, ktoré vysvetľujú vzťah medzi prvkami smernice a príslušnými časťami vnútroštátnych transpozičných nástrojov. V prípade tejto smernice považuje zákonodarca predloženie takýchto dokumentov za odôvodnené. (21)Smernica 2013/36/EÚ by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1

Zmeny smernice 2013/36/EÚ Smernica 2013/36/EÚ sa mení takto: 1.Článok 2 sa mení takto: a)odsek 5 sa mení takto: 1.bod 16) sa nahrádza takto: „16) v Holandsku na „Nederlandse Investeringsbank voor Ontwikkelingslanden NV“, „NV Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij“, „NV Industriebank Limburgs Instituut voor Ontwikkeling en Financiering“, „Overijsselse Ontwikkelingsmaatschappij NV“ a „kredietunies“;“. 2.dopĺňa sa tento bod 24): „24) v Chorvátsku na „kreditne unije“ a „Hrvatska banka za obnovu i razvitak“;“

b)vkladajú sa tieto odseky 5a a 5b: „5a. Táto smernica sa neuplatňuje na inštitúciu, ak Komisia stanoví v delegovanom akte prijatom podľa článku 148 na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že inštitúcia spĺňa bez toho, aby bolo dotknuté uplatňovanie pravidiel štátnej pomoci, všetky tieto podmienky: a)bola zriadená podľa verejného práva ústrednou vládou, regionálnou vládou alebo miestnym orgánom členského štátu; b)právne predpisy a ustanovenia, ktorými sa riadi inštitúcia, potvrdzujú, že jej činnosť je obmedzená na zlepšovanie stanovených cieľov finančného, sociálneho alebo hospodárskeho verejného poriadku v súlade s právnymi predpismi a ustanoveniami, ktorými sa riadi táto inštitúcia, a to na nesúťažnom a neziskovom základe. Ciele verejného poriadku môžu na tento účel zahŕňať poskytovanie finančných prostriedkov na propagačné alebo rozvojové účely špecifických hospodárskych činností alebo zemepisných oblastí príslušného členského štátu; c)podlieha primeraným a účinným prudenciálnym požiadavkám vrátane minimálnych požiadaviek na vlastné zdroje, ako aj primeranému rámcu dohľadu, ktorý má podobný účinok ako rámec zriadený podľa práva Únie; d)ústredná vláda, regionálna vláda alebo prípadne miestny orgán majú povinnosť ochraňovať životaschopnosť inštitúcie alebo priamo alebo nepriamo ručia aspoň za 90 % požiadaviek na vlastné zdroje, požiadaviek na financovanie či expozícií inštitúcie; e)nesmie akceptovať kryté vklady, ako sú vymedzené v článku 2 ods. 1 bode 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/49/EÚ; f)jej činnosti sa obmedzujú na členský štát, v ktorom sa nachádza jej ústredie; g)celková hodnota aktív inštitúcie je nižšia ako 30 miliárd EUR; h)pomer celkových aktív inštitúcie k HDP dotknutého členského štátu je nižší ako 20 %; i)inštitúcia nemá značný význam pre domáce hospodárstvo dotknutého členského štátu. Komisia pravidelne preskúmava, či inštitúcia, ktorá je predmetom delegovaného aktu prijatého podľa článku 148, naďalej spĺňa podmienky stanovené v prvom pododseku. 5b. Táto smernica sa neuplatňuje na kategórie inštitúcií v členskom štáte, ak Komisia stanoví v delegovanom akte prijatom podľa článku 148 na základe informácií, ktoré má k dispozícii, že inštitúcie patriace do tejto kategórie sa považujú za úverové združenia (credit unions) podľa vnútroštátneho práva členského štátu a spĺňajú všetky tieto podmienky: a)sú finančné inštitúcie družstevnej povahy; b)ich členstvo sa obmedzuje na skupinu členov zdieľajúcich určité vopred stanovené spoločné osobné prvky alebo záujmy; c)sú povolené len na poskytovanie úverových a finančných služieb svojim členom; d)sú povolené len na prijímanie vkladov alebo návratných zdrojov od svojich členov, pričom takéto vklady sa považujú za kryté vklady podľa článku 2 ods. 1 bodu 5 smernice 2014/49/EÚ; e)sú povolené len na vykonávanie činností uvedených v bodoch 1 až 6 a 15 prílohy I k tejto smernici; f)podliehajú primeraným a účinným prudenciálnym požiadavkám vrátane minimálnych kapitálových požiadaviek, ako aj rámcu dohľadu, ktorý má podobný účinok ako rámec zriadený podľa práva Únie; g)agregovaná hodnota aktív tejto kategórie inštitúcií nepresahuje 3 % HDP dotknutého členského štátu a celková hodnota aktív jednotlivých inštitúcií nepresahuje 100 miliónov EUR;

h)ich činnosti sa obmedzujú na členský štát, v ktorom sa nachádza ich ústredie. Komisia pravidelne preskúmava, či kategória inštitúcií, ktorá je predmetom delegovaného aktu prijatého podľa článku 148, naďalej spĺňa podmienky stanovené v prvom pododseku.“. c)odsek 6 sa nahrádza takto: „6. So subjektmi uvedenými v odseku 5 bode 1 a bodoch 3 až 24 a v delegovaných aktoch prijatých v súlade v odsekmi 5a a 5b tohto článku sa na účely článku 34 a hlavy VII kapitoly 3 zaobchádza ako s finančnými inštitúciami.“. d)dopĺňa sa tento odsek 7: „Komisia preskúma do [5 rokov po nadobudnutí účinnosti] zoznam stanovený v článku 2 ods. 5, pričom posudzuje, či dôvody, ktoré viedli k začleneniu subjektov do zoznamu, sú stále platné, ako aj vnútroštátny právny rámec a dohľad, ktorý sa uplatňuje na subjekty uvedené v zozname, typ a kvalitu ochrany vkladov subjektov nachádzajúcich sa v zozname, a pre subjekty typu uvedeného v článku 2 ods. 5a a článku 2 ods. 5b, pričom takisto zohľadňuje kritériá uvedené v tejto smernici.“. 2.Článok 3 sa mení takto: a)v odseku 1 sa dopĺňajú tieto body: „60. „orgán pre riešenie krízových situácií“ je orgán pre riešenie krízových situácií vymedzený v článku 2 ods. 1 bode 18 smernice 2014/59/EÚ; 61. „globálne systémovo významná inštitúcia“ (G-SII) je G-SII vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 132 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; 62. „globálne systémovo významná inštitúcia mimo EÚ“ (G-SII mimo EÚ) je G-SII mimo EÚ vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 133 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; 63. „skupina“ je skupina vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 137 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; 64. „skupina z tretej krajiny“ je skupina, ktorej materská spoločnosť je usadená v tretej krajine. b)dopĺňa sa tento odsek 3: „3. Na účely uplatňovania požiadaviek tejto smernice a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 na konsolidovanom základe a na účely výkonu dohľadu na konsolidovanom základe v súlade s touto smernicou a nariadením (EÚ) č. 575/2013 pojmy „inštitúcia“, „materská inštitúcia v členskom štáte“, „materská inštitúcia v EÚ“ a „materská spoločnosť“ platia aj pre finančné holdingové spoločnosti a zmiešané finančné holdingové spoločnosti, ktoré podliehajú požiadavkám stanoveným v tejto smernici a v nariadení (EÚ) č. 575/2013 na konsolidovanom základe a sú povolené v súlade s článkom 21a.“. 3.V článku 4 sa odsek 8 nahrádza takto: „8. Členské štáty zabezpečia, aby v prípade, že iné orgány ako príslušné orgány majú právomoc riešiť krízové situácie, tieto iné orgány úzko spolupracovali s príslušnými orgánmi a konzultovali ich, pokiaľ ide o prípravu plánov na riešenie krízových situácií a vo všetkých ostatných prípadoch, ak sa to požaduje v tejto smernici, smernici Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ alebo nariadení (EÚ) č. 575/2013.“. 4.Článok 8 ods. 2 sa mení takto: a)písmeno a) sa nahrádza takto: „a) informácie, ktoré sa majú poskytnúť príslušným orgánom v žiadosti o udelenie povolenia úverových inštitúcií vrátane plánu činnosti stanoveného v článku 10, a informácie potrebné pre požiadavky na povolenie stanovené členskými štátmi a oznámené orgánu EBA v súlade s odsekom 1;“

b)písmeno b) sa nahrádza takto: „b) požiadavky vzťahujúce sa na akcionárov a spoločníkov s kvalifikovanými účasťami alebo, ak neexistujú kvalifikované účasti, na 20 najväčších akcionárov alebo spoločníkov, v súlade s článkom 14; a“. 5.V článku 9 sa odsek 2 nahrádza takto: „2. Odsek 1 sa nevzťahuje na prijímanie vkladov alebo iných návratných zdrojov zo strany ktoréhokoľvek z týchto subjektov: a)členský štát; b)regionálny alebo miestny orgán členského štátu; c)medzinárodné verejné orgány, ktorých členom je jeden alebo viac členských štátov; d)osoby alebo podniky začínajúce a vykonávajúce činnosti, na ktoré sa výslovne vzťahuje právo Únie iné ako táto smernica a nariadenie (EÚ) č. 575/2013; e)subjekty uvedené v článku 2 ods. 5, ktorých činnosť sa riadi vnútroštátnym právom.“. 6.Článok 10 sa nahrádza takto: „Článok 10

Plán činnosti a organizačná štruktúra Členské štáty vyžadujú, aby bol k žiadostiam o udelenie povolenia priložený plán činnosti, v ktorom sú uvedené druhy plánovaných podnikateľských činností a organizačná štruktúra úverovej inštitúcie vrátane informácií o materských spoločnostiach, finančných holdingových spoločnostiach a zmiešaných finančných holdingových spoločnostiach v rámci skupiny.“. 7.V článku 14 sa odsek 2 nahrádza takto: „2. Príslušné orgány odmietnu udeliť povolenie na začatie činnosti úverovej inštitúcie, ak po zohľadnení potreby zabezpečiť zdravé a obozretné riadenie úverovej inštitúcie nie sú presvedčené o vhodnosti akcionárov alebo spoločníkov v súlade s kritériami stanovenými v článku 23 ods. 1. Uplatňuje sa článok 23 ods. 2 a 3 a článok 24.“. 8.V článku 18 sa písmeno d) nahrádza takto: „d) už nespĺňa prudenciálne požiadavky stanovené v tretej, štvrtej alebo šiestej časti, s výnimkou požiadaviek stanovených v článku 92a a 92b, nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo uložené podľa článku 104 ods. 1 písm. a) alebo článku 105 tejto smernice, alebo sa už nedá spoliehať na to, že bude plniť svoje záväzky voči veriteľom, a najmä už neposkytuje záruku na aktíva, ktoré jej zverili držitelia vkladov.“. 9.Vkladajú sa tieto články 21a a 21b: „Článok 21a

Udelenie povolenia finančných holdingových spoločností a zmiešaných finančných holdingových spoločností 1.Členské štáty požadujú, aby finančné holdingové spoločnosti a zmiešané finančné holdingové spoločnosti získali povolenie od orgánu konsolidovaného dohľadu určeného v súlade s článkom 111. Ak je orgán konsolidovaného dohľadu iný ako príslušný orgán v členskom štáte, v ktorom bola finančná holdingová spoločnosť alebo zmiešaná finančná holdingová spoločnosť zriadená, orgán konsolidovaného dohľadu konzultuje príslušný orgán.

2.Žiadosť o udelenie povolenia uvedená v odseku 1 obsahuje tieto informácie: a)organizačná štruktúra skupiny, ktorej finančná holdingová spoločnosť alebo zmiešaná finančná holdingová spoločnosť je súčasťou, pričom sa jasne uvedú dcérske spoločnosti a prípadne materské spoločnosti; b)dodržiavanie súladu s požiadavkami na účinné riadenie činnosti a miesto ústredia stanovenými v článku 13; c)dodržiavanie súladu s požiadavkami na akcionárov a spoločníkov stanovenými v článku 14. 3.Orgán konsolidovaného dohľadu môže udeliť povolenie iba vtedy, ak je presvedčený, že sú splnené všetky tieto podmienky: a)finančná holdingová spoločnosť alebo zmiešaná finančná holdingová spoločnosť, ktorá podlieha požiadavkám stanoveným v tejto smernici a v nariadení (EÚ) č. 575/2013, je spôsobilá zabezpečiť súlad s danými požiadavkami; b)finančná holdingová spoločnosť alebo zmiešaná finančná holdingová spoločnosť neznemožňuje účinný dohľad nad dcérskymi inštitúciami alebo materskými inštitúciami. 4.Orgány konsolidovaného dohľadu požadujú od finančných holdingových spoločností a zmiešaných finančných holdingových spoločností, aby im poskytovali informácie, ktoré potrebujú na monitorovanie organizačnej štruktúry skupiny a dodržiavania súladu s požiadavkami udelenia povolenia uvedenými v tomto článku. 5.Orgány konsolidovaného dohľadu môžu odňať povolenie udelené finančnej holdingovej spoločnosti alebo zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti len v prípade, ak takáto finančná holdingová spoločnosť alebo zmiešaná finančná holdingová spoločnosť: a)nevyužije povolenie do 12 mesiacov, výslovne sa vzdá povolenia alebo predala všetky svoje dcérske spoločnosti, ktoré sú inštitúciami; b)získala povolenie na základe nepravdivých vyhlásení alebo iným neregulárnym spôsobom; c)už nespĺňa podmienky, na základe ktorých bolo povolenie udelené; d)podlieha požiadavkám stanoveným v tejto smernici a v nariadení (EÚ) č. 575/2013 na konsolidovanom základe a už nespĺňa prudenciálne požiadavky stanovené v tretej, štvrtej alebo šiestej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo uložené podľa článku 104 ods. 1 písm. a) alebo článku 105 tejto smernice, alebo sa už nedá spoliehať na to, že bude plniť svoje záväzky voči veriteľom; e)nastal jeden z iných prípadov, v ktorých sa odňatie povolenia stanovuje vo vnútroštátnych právnych predpisoch; alebo f)sa dopustí jedného z porušení uvedených v článku 67 ods. 1. Článok 21b

Materská spoločnosť v EÚ na medzistupni 1.Členské štáty požadujú, aby dve alebo viac inštitúcií v Únii, ktoré sú súčasťou tej istej skupiny z tretej krajiny, mali materskú spoločnosť v EÚ na medzistupni, ktorá je usadená v Únii. 2.Členské štáty požadujú od materskej spoločnosti v EÚ na medzistupni, aby získala povolenie ako inštitúcia v súlade s článkom 8 alebo ako finančná holdingová spoločnosť alebo zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v súlade s článkom 21a. 3.Odseky 1 a 2 sa neuplatňujú, ak celková hodnota aktív v Únii skupiny z tretej krajiny je nižšia ako 30 miliárd EUR, pokiaľ skupina z tretej krajiny nie je G-SII mimo EÚ. 4.Na účely tohto článku celková hodnota aktív v Únii skupiny z tretej krajiny zahŕňa:

a)celkové aktíva každej inštitúcie v Únii skupiny z tretej krajiny, ktoré vyplývajú z ich konsolidovanej súvahy; a b)celkové aktíva každej pobočky skupiny z tretej krajiny povolenej v Únii. 5.Príslušné orgány oznamujú orgánu EBA každé povolenie udelené podľa odseku 2. 6.Orgán EBA uverejní na svojom webovom sídle zoznam všetkých materských spoločností v EÚ na medzistupni, ktorým bolo udelené povolenie v Únii. Príslušné orgány zabezpečia, aby existovala jediná materská spoločnosť v EÚ na medzistupni pre všetky inštitúcie, ktoré sú súčasťou tej istej skupiny z tretej krajiny.“. 10.V článku 23 ods. 1 sa písmeno b) nahrádza takto: „b) dobrá povesť, vedomosti, zručnosti a skúsenosti, ako sa uvádza v článku 91 ods. 1, každého člena riadiaceho orgánu, ktorý bude riadiť činnosť úverovej inštitúcie v dôsledku navrhovaného nadobudnutia;“. 11.V článku 47 sa odsek 2 nahrádza takto: „2. Príslušné orgány oznamujú orgánu EBA: a)všetky povolenia pre pobočky udelené úverovým inštitúciám, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine; b)celkové aktíva a záväzky povolených pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, ako sú pravidelne vykazované. Orgán EBA uverejní na svojom webovom sídle zoznam všetkých pobočiek z tretej krajiny, ktoré majú povolenie vykonávať činnosť v členskom štáte, s uvedením členského štátu a celkových aktív každej pobočky.“. 12.V článku 75 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Príslušné orgány zhromažďujú informácie zverejnené v súlade s kritériami na zverejnenie informácií, ktoré sa stanovujú v článku 450 ods. 1 písm. g), h), i) a k) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, a používajú ich na porovnávanie trendov a postupov v oblasti odmeňovania. Príslušné orgány poskytnú tieto informácie orgánu EBA.“ 13.Článok 84 sa nahrádza takto: „Článok 84

Úrokové riziko vyplývajúce z činností mimo obchodnej knihy 1.Príslušné orgány zabezpečia, aby inštitúcie zaviedli interné systémy alebo používali štandardizovanú metodiku na identifikáciu, hodnotenie, riadenie a zmierňovanie rizík vyplývajúcich z možných zmien úrokových sadzieb, ktoré ovplyvňujú ekonomickú hodnotu vlastného imania aj čisté úrokové príjmy z činností inštitúcie mimo obchodnej knihy. 2.Príslušné orgány zabezpečia, aby inštitúcie zaviedli systémy na posudzovanie a monitorovanie rizík vyplývajúcich z možných zmien kreditných rozpätí, ktoré ovplyvňujú ekonomickú hodnotu vlastného imania aj čisté úrokové príjmy z činností inštitúcie mimo obchodnej knihy. 3.Príslušné orgány môžu od inštitúcii požadovať, aby používali štandardizovanú metodiku uvedenú v odseku 1, ak interné systémy zavedené inštitúciami na účely hodnotenia rizík uvedených v odseku 1 nie sú uspokojivé. 4.Orgán EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom spresniť na účely tohto článku podrobnosti štandardizovanej metodiky, ktorú inštitúcie môžu použiť na účely hodnotenia rizík uvedených v odseku 1.

Orgán EBA predloží Komisii tento návrh regulačných technických predpisov do [jeden rok po nadobudnutí účinnosti]. Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. 5.Orgán EBA vydá usmernenia na spresnenie: a)kritérií pre hodnotenie interného systému inštitúcie pre riziká uvedené v odseku 1; b)kritérií pre identifikáciu, riadenie a zmierňovanie rizík inštitúcií uvedených v odseku 1; c)kritérií pre posúdenie a monitorovanie rizík uvedených v odseku 2 inštitúciami; d)kritérií pre určenie, ktoré interné systémy zavedené inštitúciami na účely odseku 1 nie sú uspokojivé, ako je uvedené v odseku 3; Orgán EBA vydá tieto usmernenia do [jeden rok po nadobudnutí účinnosti].“ 14.V článku 85 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Príslušné orgány zabezpečia, aby inštitúcie zaviedli politiky a postupy na hodnotenie a riadenie expozície voči operačnému riziku vrátane rizika modelu a rizík vyplývajúcich z externého zabezpečovania, ako aj zriedkavo sa vyskytujúcich udalostí, ktoré majú veľmi vážne následky. Na účely týchto politík a postupov inštitúcie stanovia, v čom spočíva operačné riziko.“. 15.Článok 92 sa mení takto: a)odsek 1 sa vypúšťa. b)v odseku 2 sa úvodná veta nahrádza takto: „Príslušné orgány zabezpečia, aby inštitúcie pri zavádzaní a uplatňovaní politík celkového odmeňovania zahŕňajúcich mzdy a dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia pre kategórie zamestnancov vrátane vrcholového manažmentu, osôb zodpovedných za podstupovanie rizík, zamestnancov s kontrolnými funkciami a všetkých zamestnancov, ktorí dostávajú celkovú odmenu, na základe ktorej patria do rovnakej skupiny odmeňovania ako vrcholový manažment a osoby zodpovedné za podstupovanie rizík, ktorých profesionálne činnosti majú významný vplyv na ich rizikový profil, dodržiavali nasledujúce zásady, a to spôsobom, ktorý je primeraný ich veľkosti, vnútornej organizácii a povahe, rozsahu a zložitosti ich činností.“. 16.Článok 94 sa mení takto: a)v odseku 1 písm. l) sa bod i) sa nahrádza takto: „i) akcií alebo, v závislosti od právnej štruktúry dotknutej inštitúcie, rovnocenných majetkových podielov; alebo nástrojov súvisiacich s akciami alebo, v závislosti od právnej štruktúry dotknutej inštitúcie, rovnocenných bezhotovostných nástrojov;“. b)dopĺňajú sa tieto odseky: „3. Odchylne od odseku 1 zásady stanovené v písmenách l), m) a v písmene o) druhom pododseku sa neuplatňujú na: a)inštitúciu, ktorej hodnota aktív sa v priemere rovná alebo je nižšia ako 5 miliárd EUR počas štvorročného obdobia bezprostredne predchádzajúceho bežnému rozpočtovému roku;

b)zamestnanca, ktorého ročná pohyblivá odmena nepresahuje 50 000 EUR a nepredstavuje viac než jednu štvrtinu celkovej ročnej odmeny zamestnanca. Odchylne od písmena a) môže príslušný orgán rozhodnúť, že inštitúcie, ktorých celková hodnota aktív je nižšia ako prahová hodnota uvedená v písmene a), nepodliehajú odchýlke vzhľadom na povahu a rozsah ich činností, ich internú organizáciu alebo prípadne vlastnosti skupiny, do ktorej patria. Odchylne od písmena b) môže príslušný orgán rozhodnúť, že na zamestnancov, ktorých ročná pohyblivá odmena je nižšia ako prahová hodnota, a na podiel uvedený v písmene b) sa nevzťahuje odchýlka z dôvodu vnútroštátnych špecifík trhu z hľadiska postupov odmeňovania alebo z dôvodu povahy zodpovednosti a pracovného profilu týchto zamestnancov. 4. Komisia do [štyri roky po nadobudnutí účinnosti tejto smernice] v úzkej spolupráci s orgánom EBA preskúma uplatňovanie odseku 3 a podá o ňom správu, ktorú prípadne s legislatívnym návrhom predloží Európskemu parlamentu a Rade. 5. Orgán EBA prijme usmernenia uľahčujúce vykonávanie odseku 3 a zabezpečujúce jeho jednotné uplatňovanie.“ 17.V článku 97 ods. 1 sa vypúšťa písmeno b). 18.Článok 98 sa mení takto: a)v odseku 1 sa vypúšťa písmeno j); b)odsek 5 sa nahrádza takto: „5. Preskúmaniu a hodnoteniu vykonanému príslušnými orgánmi podlieha expozícia inštitúcií voči úrokovému riziku vyplývajúcemu z činností mimo obchodnej knihy. Opatrenia dohľadu sa vyžadujú aspoň v prípade inštitúcií, ktorých ekonomická hodnota vlastného imania uvedená v článku 84 ods. 1 klesne o viac ako 15 % ich kapitálu Tier 1 následkom náhlej a neočakávanej zmeny úrokových sadzieb, ako sa stanovuje v každom zo šiestich šokových scenárov dohľadu uplatňovaných na úrokové sadzby.“. c)vkladá sa tento odsek 5a: „5a. Orgán EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov s cieľom spresniť na účely odseku 5 tieto skutočnosti: a)šesť šokových scenárov dohľadu, ktoré sa majú uplatňovať na úrokové sadzby pre každú menu; b)spoločné modelovanie a parametrické predpoklady, ktoré inštitúcie zohľadnia pri svojom výpočte ekonomickej hodnoty vlastného imania podľa odseku 5; c)či opatrenia dohľadu sú takisto potrebné v prípade poklesu čistých úrokových príjmov inštitúcií uvedených v článku 84 ods. 1 v dôsledku možných zmien úrokových sadzieb. Orgán EBA predloží Komisii tento návrh regulačných technických predpisov do [jeden rok po nadobudnutí účinnosti]. Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.“. 19.V článku 99 ods. 2 sa vypúšťa písmeno b). 20.Článok 103 sa vypúšťa. 21.Článok 104 sa mení takto:

a)odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto: „1. Na účely článku 97, článku 98 ods. 4, článku 101 ods. 4 a článku 102 a na účely uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 575/2013 majú príslušné orgány aspoň tieto právomoci: a)požadovať od inštitúcií, aby mali dodatočné vlastné zdroje vo výške presahujúcej požiadavky stanovené v nariadení (EÚ) č. 575/2013 podľa podmienok stanovených v článku 104a; b)požadovať posilnenie opatrení, postupov, mechanizmov a stratégií vykonávaných v súlade s článkami 73 a 74; c)požadovať od inštitúcií, aby predložili plán na obnovenie súladu s požiadavkami dohľadu podľa tejto smernice a nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a stanovili lehotu na jeho realizáciu vrátane jeho vylepšení, pokiaľ ide o rozsah a lehotu; d)požadovať od inštitúcií, aby uplatňovali špecifickú politiku tvorby rezerv alebo zaobchádzania s aktívami, pokiaľ ide o požiadavky na vlastné zdroje; e)obmedziť alebo limitovať obchodnú činnosť, operácie alebo siete inštitúcií alebo požadovať zastavenie činností, ktoré pre zdravie inštitúcie predstavujú nadmerné riziko; f)požadovať zníženie rizika spojeného s činnosťami, produktmi a systémami inštitúcií vrátane externe zabezpečovaných činností; g)požadovať od inštitúcií, aby obmedzili pohyblivú odmenu vyjadrenú ako percentuálny podiel z čistých príjmov, ak nie je v súlade s udržiavaním zdravej kapitálovej základne; h)požadovať od inštitúcií, aby využívali čisté zisky na posilnenie vlastných zdrojov; i)obmedziť alebo zakázať, aby inštitúcia rozdeľovala výnosy alebo vyplácala úroky akcionárom, spoločníkom alebo držiteľom nástrojov dodatočného kapitálu Tier 1, ak tento zákaz nepredstavuje prípad zlyhania inštitúcie; j)uložiť požiadavky na dodatočné alebo častejšie podávanie správ vrátane podávania správ o pozíciách týkajúcich sa kapitálu a likvidity; k)uložiť osobitné požiadavky na likviditu vrátane obmedzení nesúladu splatnosti medzi aktívami a záväzkami; l)požadovať dodatočné zverejnenie iba na ad hoc základe. 2. Na účely odseku 1 písm. j) príslušné orgány môžu uložiť požiadavky na dodatočné alebo častejšie podávanie správ týkajúce sa inštitúcií len v prípade, ak informácie, ktoré sa majú podávať, nie sú duplicitné a je splnená jedna z týchto podmienok: a)ktorákoľvek z podmienok uvedených v článku 102 ods. 1 písm. a) a b) je splnená; b)príslušný orgán považuje za primerané uložiť tieto požiadavky na účely zhromaždenia dôkazov uvedených v článku 102 ods. 1 písm. b): c)dodatočné informácie sa požadujú počas trvania programu previerok v oblasti dohľadu inštitúcie v súlade s článkom 99. Informácie, ktoré sa môžu požadovať od inštitúcií, sa považujú za duplicitné podľa prvého pododseku, ak príslušný orgán už má k dispozícii rovnaké alebo v podstate tie isté informácie, ak ich príslušný orgán môže vypracovať alebo získať inak, ako vyžadovať od inštitúcie ich oznámenie. Ak má príslušný orgán informácie k dispozícii v inom formáte alebo stupni podrobnosti než dodatočné informácie, ktoré sa oznamujú, príslušný orgán nepožaduje dodatočné informácie, ak tento iný formát alebo stupeň podrobnosti nebránia vo vypracovaní v podstate podobných informácií.“ b)odsek 3 sa vypúšťa.

22.Vkladajú sa tieto články 104a, 104b a 104c: „Článok 104a

Dodatočná požiadavka na vlastné zdroje 1.Príslušné orgány ukladajú dodatočnú požiadavku na vlastné zdroje uvedenú v článku 104 ods. 1 písm. a) iba v prípade, ak na základe preskúmaní vykonaných v súlade s článkami 97 a 101 zistia v jednej z inštitúcií ktorúkoľvek z týchto situácií: a)inštitúcia je vystavená rizikám alebo prvkom rizík, na ktoré sa nevzťahujú alebo sa nedostatočne vzťahujú požiadavky na vlastné zdroje stanovené v tretej, štvrtej, piatej a siedmej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ako sa spresňuje v odseku 2; b)inštitúcia nespĺňa požiadavky stanovené v článkoch 73 a 74 tejto smernice alebo v článku 393 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a nie je pravdepodobné, že samotné uplatnenie iných správnych opatrení dostatočne zlepší opatrenia, postupy, mechanizmy a stratégie v primeranom čase; c)úpravy uvedené v článku 98 ods. 4 sa považujú za nedostatočné na to, aby umožnili inštitúcii za normálnych trhových podmienok predať alebo hedžovať svoje pozície v krátkom čase bez privodenia si významných strát; d)z hodnotenia vykonaného v súlade s článkom 101 ods. 4 vyplýva, že nesplnenie požiadaviek, ktoré sa týkajú uplatňovania povoleného prístupu, bude mať pravdepodobne za následok nedostatočné požiadavky na vlastné zdroje; e)inštitúcia opakovane nezavedie alebo nezachová primeranú úroveň dodatočných vlastných zdrojov stanovenú v článku 104b ods. 1. Príslušné orgány nesmú uložiť dodatočnú požiadavku na vlastné zdroje uvedenú v článku 104 ods. 1 písm. a) na krytie makroprudenciálnych alebo systémových rizík. 2.Na účely odseku 1 písm. a) sa riziká alebo prvky rizika považujú za také, ktoré nie sú kryté alebo sú nedostatočne kryté požiadavkami na vlastné zdroje stanovenými v tretej, štvrtej, piatej a siedmej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013 iba vtedy, ak sú výška, druhy a rozmiestnenie kapitálu, ktoré príslušný orgán považuje za primerané na základe preskúmania posúdenia orgánom dohľadu, ktoré vykonali inštitúcie v súlade s článkom 73 prvým odsekom, vyššie ako požiadavky na vlastné zdroje inštitúcie stanovené v tretej, štvrtej, piatej a siedmej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Na účely prvého pododseku kapitál, ktorý sa považuje za primeraný, kryje všetky závažné riziká alebo prvky takýchto rizík, ktoré nepodliehajú osobitnej požiadavke na vlastné zdroje. Toto môže zahŕňať riziká alebo prvky rizík, ktoré sú výslovne vyňaté z požiadaviek na vlastné zdroje stanovených v tretej, štvrtej, piatej a siedmej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013. Úrokové riziko vyplývajúce z neobchodných pozícií sa považuje za závažné iba vtedy, ak ekonomická hodnota vlastného imania klesne o viac než 15 % kapitálu Tier 1 inštitúcie v dôsledku ktoréhokoľvek zo šiestich šokových scenárov dohľadu podľa článku 98 ods. 5, ktoré sa uplatňujú na úrokové sadzby alebo akýkoľvek iný prípad identifikovaný orgánom EBA podľa článku 98 ods. 5 písm. c). Riziká uvedené v odseku 1 písm. a) nezahŕňajú riziká, pre ktoré táto smernica alebo nariadenie (EÚ) č. 575/2013 stanovujú prechodné zaobchádzanie, alebo riziká, ktoré podliehajú prechodným ustanoveniam. 3.Príslušné orgány určia výšku dodatočných vlastných zdrojov požadovaných podľa článku 104 ods. 1 písm. a) ako rozdiel medzi kapitálom považovaným za primeraný podľa odseku 2 a požiadavkami na vlastné zdroje stanovenými v tretej, štvrtej, piatej a siedmej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013. 4.Inštitúcia spĺňa dodatočnú požiadavku na vlastné zdroje uvedenú v článku 104 ods. 1 písm. a) nástrojmi vlastných zdrojov, ak sú splnené tieto podmienky: a)najmenej tri štvrtiny dodatočnej požiadavky na vlastné zdroje sú splnené kapitálom Tier 1; b)najmenej tri štvrtiny kapitálu Tier 1 sa skladajú z kapitálu CET 1. Vlastné zdroje používané na splnenie dodatočnej požiadavky na vlastné zdroje uvedenej v článku 104 ods. 1 písm. a) sa nepoužívajú na splnenie akejkoľvek z požiadaviek na vlastné zdroje stanovených v článku 92 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013 alebo požiadavky na kombinovaný vankúš podľa vymedzenia v článku 128 ods. 6 tejto smernice. Odchylne od druhého pododseku vlastné zdroje použité na splnenie dodatočnej požiadavky na vlastné zdroje uvedenej v článku 104 ods. 1 písm. a) uloženej príslušnými orgánmi na riešenie rizík alebo prvkov rizík, na ktoré sa dostatočne nevzťahuje článok 92 ods. 1 písm. d) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, sa môžu použiť na splnenie požiadavky na kombinovaný vankúš uvedenej v článku 128 ods. 6 tejto smernice. 5.Príslušný orgán riadne písomne odôvodní pre každú inštitúciu rozhodnutie uložiť dodatočnú požiadavku na vlastné zdroje podľa článku 104 ods. 1 písm. a) prinajmenej poskytnutím jasného obrazu o úplnom posúdení prvkov uvedených v odsekoch 1 až 4. Toto zahŕňa v prípade stanovenom v odseku 1 písm. d) osobitné odôvodnené stanoviská, pre ktoré sa uloženie kapitálových usmernení už nepovažuje za dostatočné.

6.Orgán EBA vypracuje návrh regulačných technických predpisov, ktorými sa spresní spôsob merania rizík a prvkov rizík uvedených v odseku 2. Orgán EBA zabezpečí, aby tento návrh regulačných technických predpisov bol primeraný vzhľadom na: a)vykonávaciu záťaž inštitúcií a príslušných orgánov; a b)možnosť, že všeobecne vyššia úroveň uplatňovaných kapitálových požiadaviek, ak inštitúcie nevyužívajú interné modely, môže odôvodniť uloženie nižších kapitálových požiadaviek, keď sa posudzujú riziká a prvky rizík v súlade s odsekom 2. Orgán EBA predloží Komisii tento návrh regulačných technických predpisov do [jeden rok po nadobudnutí účinnosti]. Komisii sa udeľuje právomoc prijať regulačné technické predpisy uvedené v odseku 6 v súlade s článkami 10 až 14 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010. Článok 104b

Usmernenie o dodatočných vlastných zdrojoch 1.Podľa stratégií a postupov uvedených v článku 73 a po porade s príslušným orgánom inštitúcie určia primeranú úroveň vlastných zdrojov, ktorá je dostatočne vysoko nad požiadavkami stanovenými v tretej, štvrtej piatej a siedmej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a v tejto smernici, vrátane dodatočných požiadaviek na vlastné zdroje uložených príslušnými orgánmi v súlade s článkom 104 ods. 1 písm. a), aby sa zabezpečilo, že: a)cyklické hospodárske fluktuácie nevedú k porušeniu týchto požiadaviek; a b)vlastné zdroje inštitúcie môžu absorbovať bez toho, aby došlo k porušeniu požiadaviek na vlastné zdroje stanovených v tretej, štvrtej, piatej a siedmej časti nariadenia (EÚ) č. 575/2013 a dodatočných požiadaviek na vlastné zdroje uložených príslušnými orgánmi v súlade s článkom 104 ods. 1 písm. a), potenciálne straty identifikované podľa stresového testovania orgánom dohľadu uvedeného v článku 100. 2.Príslušné orgány pravidelne preskúmavajú úroveň vlastných zdrojov stanovených každou inštitúciou v súlade s odsekom 1, pričom zohľadňujú výsledok preskúmaní a hodnotení vykonaných v súlade s článkami 97 a 101 vrátane výsledkov stresových testov uvedených v článku 100. 3.Príslušné orgány oznamujú inštitúciám výsledok preskúmania stanoveného v odseku 2. Príslušné orgány môžu prípadne oznámiť inštitúciám každé očakávanie úpravy úrovne vlastných zdrojov určenej v súlade s odsekom 1. 4.Príslušné orgány neoznamujú inštitúciám žiadne očakávania úpravy úrovne vlastných zdrojov podľa odseku 3 v prípadoch, ak sa dodatočná požiadavka na vlastné zdroje ukladá podľa článku 104a. 5.Inštitúcia, ktorá nesplní očakávania stanovené v odseku 3, nepodlieha obmedzeniam uvedeným v článku 141. Článok 104c

Spolupráca s orgánmi pre riešenie krízových situácií 1.Príslušné orgány konzultujú orgány pre riešenie krízových situácií pred určením každej dodatočnej požiadavky na vlastné zdroje uvedenej v článku 104 ods. 1 písm. a), a to pred tým, než sa inštitúciám oznámi prípadné očakávanie úprav úrovne vlastných zdrojov v súlade s článkom 104b. Príslušné orgány poskytujú na tieto účely orgánom pre riešenie krízových situácií všetky dostupné informácie. 2.Príslušné orgány informujú príslušné orgány pre riešenie krízových situácií o dodatočnej požiadavke na vlastné zdroje uloženej inštitúciám podľa článku 104 ods. 1 písm. a) a o prípadnom očakávaní úpravy úrovne vlastných zdrojov oznámenom inštitúciám v súlade s článkom 104b.“. 23.V článku 105 sa vypúšťa písmeno d). 24.V článku 108 sa vypúšťa odsek 3. 25.V článku 109 sa odseky 2 a 3 nahrádzajú takto:

„2. Príslušné orgány požadujú od materských spoločností a dcérskych spoločností, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, aby spĺňali povinnosti stanovené v oddiele II tejto kapitoly na konsolidovanom alebo na subkonsolidovanom základe, aby sa zabezpečilo, že opatrenia, postupy a mechanizmy požadované v oddiele II tejto kapitoly sú konzistentné a dobre integrované a že je možné poskytovať akékoľvek údaje a informácie, ktoré sú relevantné na účely dohľadu. Musí sa nimi zabezpečiť najmä to, aby materské spoločnosti a dcérske spoločnosti, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, uplatňovali tieto opatrenia, postupy a mechanizmy vo svojich dcérskych spoločnostiach, na ktoré sa táto smernica nevzťahuje vrátane tých, ktoré sú zriadené v offshore finančných centrách. Tieto opatrenia, postupy a mechanizmy sú takisto konzistentné a dobre integrované a tieto dcérske spoločnosti sú schopné poskytovať akékoľvek údaje a informácie, ktoré sú relevantné na účely dohľadu. 3. Povinnosti vyplývajúce z oddielu II tejto kapitoly týkajúce sa dcérskych spoločností, na ktoré sa nevzťahuje táto smernica, sa neuplatňujú, ak materská inštitúcia v EÚ môže príslušným orgánom preukázať, že uplatňovanie oddielu II je podľa zákonov tretej krajiny, v ktorej je zriadená dcérska spoločnosť, nezákonné.“ 26.Článok 113 sa nahrádza takto: „Článok 113

Spoločné rozhodnutia o prudenciálnych požiadavkách špecifických pre inštitúcie 1.Orgán konsolidovaného dohľadu a príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad dcérskymi spoločnosťami materskej inštitúcie v EÚ alebo materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ v členskom štáte vyvinú v rámci svojich právomocí maximálne úsilie na prijatie spoločného rozhodnutia: a)o uplatnení článkov 73 a 97 na určenie primeranosti konsolidovanej úrovne vlastných zdrojov držaných skupinou inštitúcií so zreteľom na jej finančnú situáciu a rizikový profil a požadovanej úrovne vlastných zdrojov na uplatnenie článku 104 ods. 1 písm. a) na každý subjekt v skupine inštitúcií a na konsolidovanom základe; b)o opatreniach na riešenie akýchkoľvek podstatných záležitostí a podstatných zistení týkajúcich sa dohľadu nad likviditou vrátane tých, ktoré sa týkajú primeranosti organizácie a zaobchádzania s rizikami podľa požiadaviek článku 86, a ktoré sa týkajú potreby požiadaviek na likviditu pre jednotlivé inštitúcie v súlade s článkom 105 tejto smernice; c)o prípadnom očakávaní úprav konsolidovanej úrovne vlastných zdrojov v súlade s článkom 104b ods. 3. 2.Spoločné rozhodnutia uvedené v odseku 1 sa dosiahnu: a)na účely odseku 1 písm. a) do štyroch mesiacov po tom, čo orgán konsolidovaného dohľadu predloží správu obsahujúcu posúdenie rizika skupiny inštitúcií v súlade s článkom 104a ostatným dotknutým príslušným orgánom; b)na účely odseku 1 písm. b) do štyroch mesiacov po tom, čo orgán konsolidovaného dohľadu predloží správu obsahujúcu hodnotenie profilu rizika likvidity skupiny inštitúcií v súlade s článkami 86 a 105; c)na účely odseku 1 písm. c) do štyroch mesiacov po tom, čo orgán konsolidovaného dohľadu predloží správu obsahujúcu posúdenie rizika skupiny inštitúcií v súlade s článkom 104b. V spoločných rozhodnutiach sa takisto náležite uváži posúdenie rizika dcérskych spoločností, ktoré vykonajú dotknuté príslušné orgány v súlade s článkami 73, 97, 104a a 104b. Spoločné rozhodnutia uvedené v odseku 1 písm. a) a b) sú uvedené v dokumentoch, ktoré obsahujú ich plné odôvodnenie, a orgán konsolidovaného dohľadu ich poskytne materskej inštitúcii v EÚ. V prípade nezhody sa orgán konsolidovaného dohľadu na žiadosť ktoréhokoľvek z ostatných dotknutých príslušných orgánov poradí s EBA. Orgán konsolidovaného dohľadu sa môže radiť s EBA z vlastného podnetu. 3.V prípade, ak sa spoločné rozhodnutie príslušných orgánov neprijme v lehotách uvedených v odseku 2, rozhodnutie o uplatňovaní článkov 73, 86 a 97, článku 104 ods. 1 písm. a), článku 104b a článku 105 prijme orgán konsolidovaného dohľadu na konsolidovanom základe po dôkladnom zvážení posúdenia rizík dcérskych spoločností, ktoré vykonali dotknuté príslušné orgány. Ak na konci obdobia uvedeného v odseku 2 ktorýkoľvek z dotknutých príslušných orgánov postúpi vec orgánu EBA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, orgán konsolidovaného dohľadu odloží prijatie svojho rozhodnutia a počká na akékoľvek rozhodnutie, ktoré môže EBA prijať v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, a svoje rozhodnutie prijme v súlade s rozhodnutím EBA. Lehoty uvedené v odseku 2 sa považujú v zmysle nariadenia (EÚ) č. 1093/2010 za lehoty na zmierenie. Orgán EBA prijme rozhodnutie v lehote jedného mesiaca. Vec sa nepostúpi orgánu EBA po uplynutí tohto štvormesačného obdobia alebo po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Rozhodnutie o uplatnení článkov 73, 86 a 97, článku 104 ods. 1 písm. a), článku 104b a článku 105 prijímajú dotknuté príslušné orgány zodpovedné za dohľad nad dcérskymi spoločnosťami materskej úverovej inštitúcie v EÚ alebo materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ na individuálnom alebo subkonsolidovanom základe po náležitom uvážení stanovísk a výhrad, ktoré vyjadril orgán konsolidovaného dohľadu. Ak na konci niektorej z lehôt uvedených v odseku 2 ktorýkoľvek z dotknutých príslušných orgánov predložil vec orgánu EBA v súlade s článkom 19 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010, príslušné orgány odložia prijatie rozhodnutia a počkajú na akékoľvek rozhodnutie, ktoré prijme EBA v súlade s článkom 19 ods. 3 uvedeného nariadenia, pričom rozhodnutie, ktoré prijmú, bude v súlade s rozhodnutím EBA. Lehoty uvedené v odseku 2 sa v zmysle uvedeného nariadenia považujú za lehoty na zmierenie. Orgán EBA prijme rozhodnutie v lehote jedného mesiaca. Vec sa nepostúpi orgánu EBA po uplynutí tohto štvormesačného obdobia alebo po dosiahnutí spoločného rozhodnutia. Rozhodnutia sú uvedené v dokumente, ktorý obsahuje ich plné odôvodnenie a v ktorom je zohľadnené posúdenie rizika, stanoviská a výhrady ostatných príslušných orgánov vyjadrené v lehote uvedenej v odseku 2. Tento dokument poskytne orgán konsolidovaného dohľadu všetkým dotknutým príslušným orgánom a materskej inštitúcii v EÚ. Ak sa uskutočnili konzultácie s EBA, všetky príslušné orgány zvážia jeho odporúčania a vysvetlia akékoľvek významné odchýlky od týchto odporúčaní. 4.Spoločné rozhodnutia uvedené v odseku 1 a rozhodnutia, ktoré príslušné orgány prijali v prípade neexistencie spoločného rozhodnutia podľa odseku 3, uznávajú príslušné orgány v dotknutých členských štátoch za rozhodujúce a uplatňujú ich. Spoločné rozhodnutia uvedené v odseku 1 a akékoľvek rozhodnutie prijaté v prípade, ak neexistuje spoločné rozhodnutie v súlade s odsekom 3, sa aktualizujú každoročne alebo vo výnimočných prípadoch, keď príslušný orgán zodpovedný za dohľad nad dcérskymi spoločnosťami materskej inštitúcie v EÚ, materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ predloží orgánu konsolidovaného dohľadu písomnú a náležite odôvodnenú žiadosť o aktualizáciu rozhodnutia o uplatnení článku 104 ods. 1 písm. a), článku 104b a článku 105. V druhom uvedenom prípade môže k aktualizácii dôjsť na dvojstrannom základe medzi orgánom konsolidovaného dohľadu a príslušným orgánom, ktorý predložil žiadosť.

5.S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky uplatňovania spoločného rozhodovania uvedeného v tomto článku orgán EBA vypracuje návrh vykonávacích technických predpisov so zreteľom na uplatňovanie článkov 73, 86 a 97, článku 104 ods. 1 písm. a), článku 104b a článku 105, aby sa uľahčilo prijímanie spoločných rozhodnutí. Orgán EBA predloží Komisii tento návrh vykonávacích technických predpisov do 1. júla 2014. Komisii sa udeľuje právomoc prijať vykonávacie technické predpisy uvedené v prvom pododseku v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) č. 1093/2010.“. 27.V prvom pododseku článku 116 sa pridáva táto veta: „Kolégiá orgánov dohľadu sa takisto zriadia, ak všetky dcérske spoločnosti materskej inštitúcie v EÚ, materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ sa nachádzajú v tretej krajine.“ 28.V článku 119 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. S výhradou článku 21a členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia na zahrnutie finančných holdingových spoločností a zmiešaných finančných holdingových spoločností do konsolidovaného dohľadu.“ 29.V článku 120 sa odsek 2 nahrádza takto: „2. V prípade, že sa na zmiešanú finančnú holdingovú spoločnosť vzťahujú rovnocenné ustanovenia podľa tejto smernice a smernice 2009/138/ES, najmä so zreteľom na rizikovo orientovaný dohľad, orgán konsolidovaného dohľadu môže po dohode s orgánom dohľadu nad skupinou v sektore poisťovníctva uplatniť vo vzťahu k tejto zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti len ustanovenia tejto smernice týkajúce sa najvýznamnejšieho finančného sektora podľa vymedzenia v článku 3 ods. 2 smernice 2002/87/ES.“. 30.V článku 131 sa odsek 1 nahrádza takto: „1. Členské štáty určia orgán poverený určovaním na konsolidovanom základe globálne systémovo významných inštitúcií (G-SII) a na individuálnom, subkonsolidovanom, prípadne konsolidovanom základe inak systémovo významných inštitúcií (O-SII), ktorým bolo udelené povolenie v ich vlastnej jurisdikcii. Uvedeným orgánom je príslušný orgán alebo určený orgán. Členské štáty môžu určiť viac ako jeden orgán. G-SII je: a)skupina vedená materskou inštitúciou v EÚ, materskou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ alebo materskou zmiešanou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ; alebo b)inštitúcia, ktorá nie je dcérskou spoločnosťou materskej inštitúcie v EÚ, materskej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ alebo materskej zmiešanej finančnej holdingovej spoločnosti v EÚ. O-SII môže byť buď skupina vedená materskou inštitúciou v EÚ, materskou finančnou holdingovou spoločnosťou v EÚ, alebo materská zmiešaná finančná holdingová spoločnosť v EÚ alebo inštitúcia.“. 31.V článku 141 sa odseky 1 až 6 nahrádzajú takto: „1. Každá inštitúcia, ktorá spĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš, nevykonáva rozdeľovanie v súvislosti s vlastným kapitálom Tier 1 do tej miery, do akej by došlo k zníženiu jej vlastného kapitálu Tier 1 na úroveň, na ktorej už požiadavka kombinovaného vankúša nie je splnená. 2. Inštitúcia, ktorá nespĺňa požiadavku na kombinovaný vankúš, vypočíta maximálnu rozdeliteľnú sumu („MRS“) podľa odseku 4 a oznámi uvedenú MRS príslušnému orgánu. V prípade, že sa uplatňuje prvý pododsek, inštitúcia nepodniká žiadny z týchto opatrení pred tým, ako vypočíta MRS: a)vykonávať rozdeľovanie v súvislosti s vlastným kapitálom Tier 1;

b)vytvoriť povinnosť uhradiť pohyblivú odmenu alebo dobrovoľné platby dôchodkového zabezpečenia alebo uhradiť pohyblivú odmenu, ak povinnosť úhrady vznikla v čase, keď inštitúcia nespĺňala požiadavky na kombinovaný vankúš; c)uskutočňovať platby v súvislosti s nástrojmi dodatočného kapitálu Tier 1. 3. Ak inštitúcia nespĺňa alebo prekračuje svoju požiadavku na kombinovaný vankúš, nerozdelí vyššiu sumu ako MRS vypočítanú podľa odseku 4 pomocou niektorého z opatrení uvedených v odseku 2 druhom pododseku písm. a), b) a c). Inštitúcia neprijme žiadne z opatrení uvedených v odseku 2 druhom pododseku písm. a) alebo b) pred vykonaním splatných platieb v súvislosti s nástrojmi dodatočného kapitálu Tier 1. 4. Inštitúcie vypočítajú MRS vynásobením sumy vypočítanej v súlade s odsekom 5 koeficientom určeným podľa odseku 6. Vykonanie ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v odseku 2 druhom pododseku písm. a), b) alebo c) má za následok zníženie MRS. 5. Suma, ktorá sa má v súlade s odsekom 4 násobiť, je zložená z: a)predbežných ziskov nezahrnutých do vlastného kapitálu Tier 1 podľa článku 26 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ktoré boli vytvorené od najnovšieho rozhodnutia o rozdelení ziskov alebo od vykonania ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v odseku 2 druhom pododseku písm. a), b) alebo c) tohto článku; plus a)koncoročných ziskov nezahrnutých do vlastného kapitálu Tier 1 podľa článku 26 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, ktoré boli vytvorené od najnovšieho rozhodnutia o rozdelení ziskov alebo od vykonania ktoréhokoľvek z opatrení uvedených v odseku 2 druhom pododseku písm. a), b) alebo c) tohto článku; mínus b)súm, ktoré by boli splatné formou dane, ak by sa položky uvedené v písmenách a) a b) tohto odseku nerozdelili. 6. Koeficient sa určuje takto: a)v prípade, že vlastný kapitál Tier 1 držaný inštitúciou, ktorý sa nepoužije na splnenie ktorejkoľvek z požiadaviek na vlastné zdroje podľa článku 92a a článku 92 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, podľa článkov 45c a 45d smernice 2014/59/EÚ a podľa článku 104 ods. 1 písm. a) tejto smernice, vyjadrený ako percentuálny podiel celkovej rizikovej expozície vypočítanej v súlade s článkom 92 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, je v prvom (t. j. najnižšom) kvartile požiadavky na kombinovaný vankúš, koeficient je 0; b)v prípade, že vlastný kapitál Tier 1 držaný inštitúciou, ktorý sa nepoužije na splnenie ktorejkoľvek z požiadaviek na vlastné zdroje podľa článku 92a a článku 92 ods. 1 písm. a), b) a c) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, podľa článkov 45c a 45d smernice 2014/59/EÚ a podľa článku 104 ods. 1 písm