PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE SPRÁVY O POSÚDENÍ VPLYVU TÝKAJÚCEJ SA OBCHODNÝCH VZŤAHOV MEDZI EÚ A JAPONSKOM Sprievodný dokument Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Japonskom /* SWD/2012/0210 final */





PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE ZHRNUTIE SPRÁVY O POSÚDENÍ VPLYVU TÝKAJÚCEJ SA OBCHODNÝCH VZŤAHOV MEDZI EÚ A JAPONSKOM Sprievodný dokument Odporúčanie pre rozhodnutie Rady o poverení začať rokovania o Dohode o voľnom obchode medzi Európskou úniou a Japonskom Tento dokument je pracovným dokumentom útvarov Európskej komisie a má informatívny charakter. Nepredstavuje oficiálne stanovisko Komisie k tejto veci, ani takéto stanovisko nepredpokladá 1. Vymedzenie problému Čo presne je problémom? Obchod medzi EÚ a Japonskom, ktorí sú dôležitými svetovými hospodárskymi aktérmi, zaznamenáva už mnohé roky pokles. V období rokov 2006 až 2010 vývoz EÚ do Japonska klesol ročne o 0,6 % ročne, pričom na porovnanie celkový vývoz EÚ vzrástol o 3,8 %. V priebehu rovnakého obdobia klesol japonský vývoz do EÚ o 3,2 % ročne, pričom celkový vývoz z Japonska vzrástol o 3,1 %. Táto nedostatočná výkonnosť bilaterálnych obchodných a investičných vzťahov medzi dvomi tak dôležitými rozvinutými ekonomikami vedie k stratám v oblasti konkurencieschopnosti, produktivity a v sociálnej oblasti, a to tak v bilaterálnom ako aj celosvetovom ekonomickom kontexte, zníženému výberu a vyšším cenám pre spotrebiteľov, slabej podpore poskytovanej zamestnanosti a zníženým mzdám. Ekonomické štúdie a verejné konzultácie naznačujú, že bilaterálne obchodné a investičné vzťahy medzi EÚ a Japonskom nenapĺňajú svoj potenciál. Hlavným dôvodom je kombinácia colných a necolných opatrení, pričom práve necolné opatrenia predstavujú pre vývozcov z EÚ do Japonska ako aj pre investorov z EÚ v Japonsku najväčší problém. Koho sa problém týka? Má to nepriaznivý vplyv na ekonomiky EÚ a Japonska, rovnako tak aj na podnikanie, zamestnancov a spotrebiteľov v EÚ a Japonsku, pričom najviac postihnuté sú v EÚ práve tie odvetvia, ktoré by pravdepodobne mali z odstránenia necolných opatrení najväčší prospech: napr. agropotravinárske odvetvie, automobilové odvetvie, farmaceutické odvetvie a odvetvie zdravotníckych pomôcok. Prečo je potrebná verejná intervencia? Situácia sa bude bez dohodnutia riešenia problémov, ktoré majú nepriaznivý vplyv na obchod a investície, pravdepodobne zhoršovať. Ako prejav uznania tejto situácie sa vedúci predstavitelia na summite Japonsko – EÚ, ktorý sa konal 28. mája 2011, dohodli, že začnú proces paralelných rokovaní týkajúcich sa: · dôkladnej a komplexnej dohody o voľnom obchode (DVO)/dohody o hospodárskom partnerstve (DHP), ktoré sa budú zaoberať všetkými otázkami spoločného záujmu oboch strán vrátane colných sadzieb, necolných opatrení, služieb, investícií, práv duševného vlastníctva, hospodárskej súťaže a verejného obstarávania a · záväznej dohody, ktorá zahŕňa politickú, celosvetovú a inú odvetvovú spoluprácu komplexným spôsobom a opiera sa o spoločný záväzok dodržiavať základné hodnoty a zásady.“ Vedúci predstavitelia na summite tiež rozhodli, že začnú čo najskôr preverenie s cieľom vymedziť rozsah a úroveň výsledkov, o ktorých dosiahnutie sa v rámci obidvoch rokovaní budú usilovať. Hlavné faktory problémov Obchodný a investičný potenciál medzi EÚ a Japonskom znižujú alebo obmedzujú viaceré faktory. Niektoré z nich by sa dali riešiť prostredníctvom obchodnej politiky alebo domácich reforiem vrátane obchodných rokovaní, zatiaľ čo v prípade iných (ako napríklad geografická vzdialenosť, komunikačné problémy, preferencie spotrebiteľov) je menšia pravdepodobnosť ich zlepšenia prostredníctvom takých opatrení. Prostredníctvom rokovaní sa môže dosiahnuť zmena colných sadzieb, necolných opatrení a tiež diskriminačných alebo zaťažujúcich prvkov regulačného prostredia, ktoré ovplyvňujú obchod s tovarom a so službami, investície a verejné obstarávanie. Európska únia ako aj Japonsko majú na tovar nízke colné sadzby. Colné sadzby Japonska však zostávajú vysoké v poľnohospodárskom odvetví a odvetví spracovaných potravín a v odvetví nápojov, čo sú všetko odvetvia, v ktorých je EÚ dôležitý svetový vývozca. Priemerné japonské colné sadzby uplatňované na ostatné dôležité dovozy z EÚ sú všeobecne nízke. Colné sadzby EÚ na hlavné japonské vývozy sú vyššie. Japonský vývoz do EÚ pripadá vo veľkej miere na malý počet výrobných odvetví, napr. motorové vozidlá, elektronika a strojové zariadenia. Preto je pre Japonsko najzaujímavejšia oblasť odstránenia cla, najmä od nadobudnutia platnosti dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou, vzhľadom na konkurenciu medzi Japonskom a Kóreou v podobných vývozných odvetviach. Vo verejných konzultáciách a štúdiách sa zdôrazňuje, že necolné opatrenia sú hlavnými prekážkami vývozu EÚ do Japonska. Japonský trh je takmer úplne uzavretý pred vývozom z EÚ napr. v takých oblastiach, ako sú niektoré poľnohospodárske výrobky a niektoré výrobky v oblasti dopravných zariadení a leteckej techniky. Sedem odvetví, ktoré predstavujú podstatnú časť vývozu EÚ do Japonska, sú zároveň tými, ktoré sú najviac postihnuté existujúcimi necolnými opatreniami: chemické výrobky (vrátane farmaceutík), výrobky automobilového priemyslu, zdravotnícke pomôcky, spracované potraviny, dopravné zariadenia, telekomunikačné a finančné služby. Nedostatočná transparentnosť verejného obstarávania a problémy týkajúce sa práv duševného vlastníctva boli tiež identifikované ako jedna z významných necolných prekážok, ktoré skutočne robia japonský trh neprístupný pre spoločnosti z EÚ. 2. Analýza subsidiarity Obchodná politika a rokovanie o medzinárodných obchodných dohodách sú oblasti, v ktorých má výlučnú právomoc EÚ: článok 207 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Zásada subsidiarity sa v tomto prípade neuplatňuje. Návrh tiež spĺňa kritérium proporcionality: dokonca ani možnosti, ktorých dôsledky idú najďalej, neprekračujú medze dané naplnením stanovených cieľov politiky. 3. Ciele Celkovým cieľom politiky EÚ, pokiaľ ide o hospodárske a obchodné vzťahy, je · posilňovať a ďalej rozvíjať dvojstranný obchod, · zrušiť existujúce obmedzenia obchodu a zahraničných investícií a · znížiť clá a iné prekážky. . Medzi všeobecné ciele európskej obchodnej politiky preto patrí: · inteligentný, trvalo udržateľný a inkluzívny rast prostredníctvom rozširovania obchodu, · vytváranie pracovných miest a príležitostí zamestnať sa a dosahovanie blahobytu, · nižšie spotrebiteľské ceny a iné výhody pre spotrebiteľov, · zlepšená konkurencieschopnosť na svetových trhoch. V súvislosti s budúcimi hospodárskymi a obchodnými vzťahmi medzi EÚ a Japonskom sú osobitnými cieľmi politiky EÚ: · zvyšovanie objemu dvojstranného obchodu s tovarom a službami prostredníctvom znižovania prekážok, · zvyšovanie investičných tokov medzi EÚ a Japonskom prostredníctvom znižovania prekážok, · dosiahnutie vyváženého prístupu na trhy verejného obstarávania obidvoch strán. Osobitné ciele sa v rámci každej z týchto štyroch tém pretavujú do podrobnejších operatívnych cieľov v hlavnej správe. 4. Možnosti politiky S cieľom dosiahnutia týchto cieľov boli preskúmané rôzne navzájom odlišné scenáre politiky. Patria k nim: a) pokračovanie v súčasnom rámci stanovenom v akčnom pláne z roku 2001, s uskutočňovaním dvojstranných hospodárskych dialógov a programov spolupráce pri podnikaní, ako napr. dialóg o reforme regulačného prostredia, dialóg o obchode na vysokej úrovni a dvojstranný dialóg v iných odvetviach (napr. dialóg o priemyselnej politike, dialóg o finančných službách, dvojstranný dialóg o duševnom vlastníctve), s možným zlepšením ich fungovania a účinnosti. b) komplexná dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom s odstránením ciel, liberalizáciou obchodu so službami a liberalizáciou a uľahčovaním investičných tokov v odvetví služieb a v iných odvetviach, spolu so znížením nákladov spätých s necolnými opatreniami. V rámci tejto možnosti sa v analýze rozoberajú štyri rôzne možné scenáre, ktoré predstavujú rôzne stupne liberalizácie obchodu: dva konzervatívne a dva ambiciózne scenáre, medzi ktorými je vždy jeden symetrický a jeden asymetrický scenár. Zámerom konzervatívnych a ambicióznych scenárov týkajúcich sa zníženia nákladov spätých s necolnými opatreniami je poskytnúť rad možných výsledkov. Zníženie o 20 % predstavuje minimum, ktoré je na podstatne nižšej úrovni ako výsledky reálne dosiahnuté pri rokovaniach o zóne voľného obchodu medzi EÚ a Kóreou. Pri možnosti zníženia nákladov o 50 % sa skúma potenciálny, veľmi ambiciózny výsledok v oblasti necolných opatrení[1]. Výsledky v rámci tohto rozpätia sú neustále pozitívne, odlišujú sa len v stupni celkového prospechu. Symetrické a asymetrické scenáre poskytujú ucelenejší pohľad na ambície a ciele obidvoch strán. Symetrické scenáre sú založené na úplnej rovnosti. Asymetrické scenáre uznávajú, že hoci zníženie zaťaženia spôsobeného necolnými opatreniami predstavuje jednu z hlavných priorít EÚ, hlavnou prioritou Japonska je clo EÚ v odvetviach kľúčového významu pre Japonsko. Určitý stupeň asymetrie môže byť skutočne potrebný na dosiahnutie prijateľnej rovnováhy, pokiaľ ide o konečný vyrokovaný výsledok. Podľa preskúmaných asymetrických scenárov sa predpokladá, že suma zníženia nákladov spätých s necolnými opatreniami na tovar na strane EÚ by sa rovnala jednej tretine sumy zníženia takých nákladov na japonskej strane. Ambiciózne scenáre predpokladajú dohodu v súlade s novou generáciou obchodných dohôd, ktoré EÚ v súčasnosti prerokúva s obchodnými partnermi, ako je napríklad Kanada. Nedávne obchodné dohody EÚ idú skôr nad rámec japonských dohôd o voľnom obchode, a to tak pokiaľ ide o ich rozsah pôsobnosti ako aj úroveň ambície. Bolo by potrebné, aby sa komplexná dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom vzťahovala na mnohé otázky prístupu na trh v záujme oboch strán vrátane cla, necolných opatrení vplývajúcich na obchod s tovarom (vrátane aspektov technických prekážok obchodu a sanitárnych a fytosanitárnych opatrení) a na obchod so službami, rozšírenia prístupu na trh so službami, investícií a verejného obstarávania a aby sa vzťahovala na ochranu investícií, hospodárskej súťaže a práv duševného vlastníctva. Komplexnú dohodu o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom označilo za jednu z možností rozhodnutie, ktoré EÚ a Japonsko prijali na svojom summite 28. mája 2011, a to začať proces smerujúci k rokovaniam o dohode o voľnom obchode za predpokladu, že sa na to podarí vytvoriť náležité podmienky. V nasledujúcich rokoch EÚ aj Japonsko pravdepodobne uzavrú viaceré dohody o voľnom obchode s tretími krajinami. Zohľadnili sa dohody, o ktorých EÚ v súčasnosti rokuje s ďalšími obchodnými partnermi (Kanada, India, krajiny Mercosuru a ASEAN-u) alebo ktoré sa nedávno uzavreli (napr. dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou). Jednotlivé scenáre sa analyzujú na základe predpokladu, že rozvojový program z Dauhy Svetovej obchodnej organizácie bude úspešne dokončený. Na účely porovnania však boli zahrnuté a zvážené aj dostupné údaje o dvojstrannej obchodnej liberalizácii bez vplyvu budúcej dohody v rámci rozvojového programu z Dauhy. 5. Posúdenie vplyvu Možnosť a), pokračovanie formou opatrení podobných tým opatreniam, ktoré sa uplatňujú v súčasnosti. Vzhľadom na obmedzené výsledky dosiahnuté za obdobie mnohých rokov do dnešného dňa nie je pravdepodobné, že sa dosiahne podstatné zvýšenie objemu dvojstranného obchodu a investícií. Preto nie je možné očakávať žiadne významné zvýšenie HDP v EÚ ani v Japonsku. Možnosť b), komplexná dohoda o voľnom obchode, z ktorej vyplýva, že EÚ by do roku 2020 zaznamenala podstatný rast HDP: 0,75 % v prípade konzervatívneho, symetrického scenára alebo 0,34 % v prípade konzervatívneho, nesymetrického scenára; a 1,9 % v prípade ambiciózneho, symetrického scenára alebo 0,8 % v prípade ambiciózneho, asymetrického scenára[2]. V prípade Japonska sa odhaduje zvýšenie HDP na úrovni 0,27 % pre obidva konzervatívne scenáre a 0,7 % pre obidva ambiciózne scenáre. Podľa konzervatívnych aj ambicióznych scenárov sa predpokladá zvýšenie celkového vývozu EÚ v tých istých odvetviach, pričom veľké zvýšenie má nastať v odvetviach spracovaných potravín, elektrotechniky a obchodných služieb. Podľa ambicióznych scenárov by malo dôjsť k podstatnému nárastu celkového dovozu EÚ v odvetviach spracovaných potravín, leteckej dopravy, finančných a obchodných služieb a poklesu v odvetví elektrotechniky. Automobilový priemysel by mal zaznamenať nárast tak pokiaľ ide o celkový vývoz EÚ (6,73 %/asymetrické scenáre), ako aj celkový dovoz EÚ (2,6 %/asymetrické scenáre) Pokiaľ ide o Japonsko, jeho celkový vývoz by sa mal osobitne zvýšiť v odvetviach elektrotechniky, motorových vozidiel, iných strojových zariadení, ostatných dopravných zariadení a v iných výrobných odvetviach. Japonsko by malo zaznamenať podstatný nárast celkového dovozu v odvetviach spracovaných potravín, chemických látok, dopravných zariadení, motorových vozidiel, kovov, obchodných služieb. Možno očakávať, že MSP v EÚ budú mať z dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom prospech, keďže náklady na dodržiavanie regulačného rámca sú pre ne väčšou záťažou, a pretože majú významné postavenie v odvetviach, v prípade ktorých je pravdepodobné, že budú mať z dohody prospech, ako je napr. odvetvie spracovaných potravín. Pokiaľ ide o životné prostredie, negatívne vplyvy na odpad, biodiverzitu a prírodné zdroje sa pravdepodobne do určitej miery zmiernia prostredníctvom zvýšenia obchodu s environmentálne udržateľnými tovarmi a službami. Pokiaľ ide o celosvetové emisie, očakáva sa, že po uzavretí dohody o voľnom obchode bude ich zvýšenie takmer nulové [1,5 milióna ton CO2]. Zvýšenie obchodu medzi EÚ a Japonskom by viedlo k zvýšenému dopytu po pracovnej sile a zvýšeniu blahobytu oboch strán: čím väčšia liberalizácia, tým väčší prospech z hľadiska blahobytu. Zamestnanosť v EÚ sa má podľa prognózy zvýšiť značne napr. v odvetví elektrotechniky, pričom má dôjsť k malým stratám v odvetví motorových vozidiel [medzi –0,40 % v prípade konzervatívnej, asymetrickej dohody o voľnom obchode a – 0,10 % v prípade ambicióznej, asymetrickej dohody o voľnom obchode]. Keďže ide dve vysoko rozvinuté demokracie, nepredpokladá sa, že dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom bude mať priamy vplyv na ľudské práva. Európska únia a Japonsko a tretie krajiny budú mať prospech z účinkov zjednodušenia vyplývajúceho zo zníženia necolných opatrení na obidvoch stranách, pričom sa znížia administratívne náklady pri obchodovaní s EÚ alebo Japonskom. 6. Porovnanie možností Možnosť a), ktorá predstavuje pokračovanie súčasného stavu, nedosahuje operačné ciele stanovené vyššie. Neočakáva sa, že pokračovanie v programoch dvojstrannej hospodárskej spolupráce, akým je napríklad dialóg o reforme regulačného prostredia, a ďalšia spolupráca v oblastiach, kde už boli podpísané dohody, bude mať prínos z hľadiska výsledkov. Účinnosť tejto možnosti pri dosahovaní operačných cieľov je možné považovať za nulovú alebo dokonca za zápornú. Možnosť b), s rôznymi scenármi, vyžaduje komplexné rokovania o dohode o voľnom obchode, s rôznym stupňom liberalizácie obchodu a zníženiami nákladov na obchod, čo všetko vedie k značným prínosom pre EÚ aj Japonsko. Medzi tieto prínosy patrí rast HDP, rast vývozu, celkový rast zamestnanosti, zvyšovanie miezd pre čiastočne kvalifikovaných a kvalifikovaných zamestnancov, ako aj zvýšenie konkurencieschopnosti a zlepšenie postavenia EÚ a Japonska v porovnaní s inými svetovými konkurentmi. Porovnanie hlavných výsledkov pre rôzne možnosti dohody o voľnom obchode je uvedené vo forme tabuľky v prílohe 1. 7. Monitorovanie a hodnotenie Tabuľka, v ktorej sú zhrnuté hlavné ukazovatele navrhnuté na monitorovanie pokroku pri plnení uvádzaných všeobecných, osobitných a operačných cieľov je uvedená v prílohe 2. PRÍLOHA 1 Kritérium || Možnosti politiky A || B1 || B2 || B3 || B4 rýchlejší a udržateľnejší hospodársky rast || 0 || + || + || + || + zlepšovanie príležitostí zamestnať sa a prospech z hľadiska spotrebiteľov a blahobytu || 0 || + || + || ++ || ++ zlepšovanie konkurencieschopnosti Európy na svetových trhoch || 0 || + || + || ++ || +++ zvyšovanie objemu dvojstranného obchodu s tovarom prostredníctvom znižovania prekážok || 0 || + || + || ++ || +++ zvyšovanie objemu dvojstranného obchodu so službami prostredníctvom znižovania prekážok || 0 || + || + || ++ || +++ zvyšovanie investičných tokov medzi EÚ a Japonskom prostredníctvom znižovania prekážok || 0 || + || + || ++ || ++ dosiahnutie prístupu na trh verejného obstarávania v Japonsku porovnateľného s prístupom na taký trh, ktorý ponúka EÚ || 0 || + || + || ++ || ++ (Celková) účinnosť || 0/- || + || + || ++ || +++ efektívnosť (vynaložený čas a zdroje v pomere k odhadovanej účinnosti) || 0/- || + || + || ++ || ++ súlad s celkovými cieľmi politiky EÚ (napríklad s tými, ktoré obsahuje stratégia EÚ 2020 ) || 0 || + || + || ++ || ++ schopnosť profitovať zo synergických účinkov (napríklad výmena odborných poznatkov a postupov) || 0 || + || + || ++ || ++ prospech z účinkov zjednodušenia (napríklad prostredníctvom zníženia necolných opatrení) || 0 || + || + || ++ || ++ PRÍLOHA 2 Všeobecné ciele || Ukazovatele ekonomický rast || - zmena HDP vyjadrená v percentách - absolútna zmena v národnom dôchodku vytváranie pracovných príležitostí a dosahovanie blahobytu || - zmena v zamestnanosti viackvalifikovaných zamestnancov a v zamestnanosti menej kvalifikovaných zamestnancov, vyjadrená v percentách - zmena v mzdách zamestnancov s väčšou kvalifikáciou a zamestnancov s menšou kvalifikáciou, vyjadrená v percentách zlepšenie relatívnej konkurencieschopnosti EÚ || umiestnenie členských štátov EÚ v rebríčkoch, ktorými sa meria globálna konkurencieschopnosť, ako je napríklad správa o globálnej konkurencieschopnosti Svetového ekonomického fóra Osobitné ciele || nárast dvojstranného obchodu s tovarom || - relatívna a absolútna/v percentách vyjadrená zmena hodnoty dvojstranného vývozu a dovozu tovaru podľa odvetvia nárast dvojstranného obchodu so službami || - relatívna a absolútna/v percentách vyjadrená zmena hodnoty dvojstranného vývozu a dovozu služieb podľa odvetvia nárast dvojstranného investovania || - relatívna a absolútna/v percentách vyjadrená zmena dvojstranných investičných tokov zvýšenie prístupu na trh, najmä pre subjekty z EÚ, v sektore verejného obstarávania || zvýšenie počtu verejných zákaziek udelených spoločnostiam z EÚ Operačné ciele || odstránenie ciel na priemyselný tovar a poľnohospodárske výrobky || japonské colné sadzobníky zníženie necolných opatrení týkajúcich sa obchodu s tovarom || - zbližovanie noriem/technických predpisov - osobitné prílohy - zmeny v predpisoch/zákonoch - zvýšenie transparentnosti/dostupnosti informácií - prieskumy týkajúce sa podnikania zníženie necolných opatrení a zlepšenie prístupu na trh v oblasti obchodu so službami || - zbližovanie noriem/technických predpisov - zmeny v predpisoch/zákonoch - zoznam záväzkov a osobitné prílohy - zvýšenie transparentnosti/dostupnosti informácií - prieskumy týkajúce sa podnikania zníženie necolných opatrení týkajúcich sa priamych zahraničných investícií || - zbližovanie noriem/technických predpisov - zoznam záväzkov a osobitné prílohy - zmeny v predpisoch/zákonoch - zvýšenie transparentnosti/dostupnosti informácií - prieskumy týkajúce sa podnikania zníženie necolných opatrení a zlepšenie prístupu na trh verejného obstarávania v Japonsku || - zbližovanie noriem/technických predpisov - zmeny v predpisoch/zákonoch - zvýšenie transparentnosti/dostupnosti informácií - zoznam záväzkov a osobitná príloha - prieskumy týkajúce sa podnikania [1] Vzhľadom na to, že existuje viacero opodstatnených dôvodov na vnútroštátne predpisy, je nereálne predpokladať, že by sa podarilo odstrániť všetky necolné opatrenia alebo dokonca zosúladiť všetky rozdiely v predpisoch jednotlivých štátov. Zníženie nákladov o 50 % sa preto môže považovať za ambiciózne. [2] Pozn.: Podľa asymetrického scenára sa predpokladá, že suma zníženia nákladov spätých s necolnými opatreniami na tovar na strane EÚ bude zodpovedať jednej tretine takého zníženia na japonskej strane.