SK    SK  
 EURÓPSKA KOMISIA 
V Bruseli 3. 7. 2012  
SWD(2012) 186 final 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh  
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorou sa mení a dop ĺňa  
smernica 2009/65/ES o koordinácii zákonov, iných právnych pre dpisov a správnych 
opatrení týkajúcich sa podnikov kole ktívneho investovan ia do prevodite ľných cenných 
papierov (PKIPCP), pokia ľ ide o funkcie depozitára, politiky odme ňovania a sankcie 
{COM(2012) 350 final} 
{SWD(2012) 185 final}  
 
SK 2   SK PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
Sprievodný dokument 
Návrh  
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, 
ktorou sa mení a dop ĺňa  
smernica 2009/65/ES o koordinácii zákon ov, iných právnych predpisov a správnych 
opatrení týkajúcich sa podnikov kole ktívneho investovania do prevodite ľných cenných 
papierov (PKIPCP), pokia ľ ide o funkcie depozitára, politiky odme ňovania a sankcie 
 
SK 3   SK  
1. V YMEDZENIE PROBLÉMU  
Problém  
Európske predpisy týkajúce sa depozitár ov, ktorí konajú v mene systémov kolektívneho 
investovania, obsiahnuté v smernici o podnikoch kolektívneho investovania do 
prevodite ľných cenných papierov ( ďalej len „PKIPCP“), sa od svojho zavedenia v roku 1985 
nezmenili. Finan čná kríza, a predovšetkým aféra Ma doff, ktorá vyšla najavo 11. decembra 
2008, ukázala nedostatky v pravidlách pre PKIP CP týkajúcich sa povi nností a zodpovednosti 
depozitárov.  
Na základe prípadu Madoff sa otvorila najmä otázka zodpovednosti depozitára v prípade, ak 
sa úschova aktív fondu PKIPCP deleguje na povereného uschovávate ľa. V prípade Madoff 
vnútroštátne súdy v rôznych členských štátoch zaujali pri rozhodovaní o tom, či hlavný 
uschovávate ľ fondu PKIPCP bol zodpovedný za vrátanie aktív fondu, ku ktorých strate došlo 
v čase, keď boli v držbe povereného uschovávate ľa, rozdielny postoj.  
Navyše v harmonizovanom rámci PKIPCP  chýbajú všeobecné zásady pre odme ňovanie a 
sankcie, ktoré by boli v súlade s ostatnými oblas ťami finan čných služieb.  
Koho sa to týka najviac?   
Odvetvie investi čných fondov je dôležitou sú časťou finančného sektora EÚ. Úspech PKIPCP 
ako cezhrani čného nástroja investovania je výsledkom rýchleho rastu aktív spravovaných 
fondmi PKIPCP. Celková hodnota spravovaných ak tív narástla z 3 403 mld. EUR na konci 
roka 2001 na 5 889 mld. EUR v roku 2010. V septembri 2011 táto suma predstavovala 5,515 mld. EUR. Tento vývoj je čiastočne dôsledkom harmonizovaných pravidiel smernice o 
PKIPCP týkajúcich sa systémov kolektívneho investovania, ktorými sa vytvára európsky 
kapitálový trh pre vo ľný pohyb produktov investi čných fondov, ktoré sú v súlade s normou 
PKIPCP. Vývoj pravidiel PKIPCP  je preto dôležitý pre rozvoj  integrovaného trhu, ktorý 
umožňuje cezhrani čný predaj PKIPCP. 
Najviac ovplyvnenou cie ľovou skupinou v prípade, ke ď sa aktíva držané v úschove stratia, sú 
retailoví investori. Ak hlavný uschovávate ľ nie je zodpovedný za vrát anie aktív, ku ktorých 
strate došlo, ke ď boli v úschove, stratu znášajú inve stori. Priamo do fondov investuje v 
priemere 10 % európskych domácností: v prípad e Nemecka je to 16 %, Talianska 11 %, 
Rakúska 11 %, Francúzska 10 %, Španielska 7 % a Spojeného krá ľovstva (6 %).  
Ďalšou skupinou, ktorá je zasia hnutá stratou aktív, sú správcovia fondov PKIPCP. Správca 
fondu musí ma ť jasno v otázke rozsahu zodpovednosti  depozitára za stratu uschovaných 
aktív, najmä vtedy, ke ď k tejto strate dôjde po čas ich držby povereným uschovávate ľom. 
Úschova zverená tretej strane je čoraz častejším javom, ke ďže správcovia PKIPCP investujú 
do širokého radu finan čných nástrojov (akcií, dlhopisov,  dlhových nástrojov, nástrojov 
peňažného trhu, podielov alebo podiel ových listov v iných investi čných fondoch at ď.), ktoré 
sa často emitujú v iných členských štátoch alebo tretích kraj inách. Tieto nástro je sa musia z 
praktických dôvodov a niekedy z dôvodu zákonných požiadaviek drža ť v úschove v krajine 
emisie. Úschova zverená tretej strane má  preto dôležité implikácie pre investi
čné rozhodnutia 
správcu fondu. 
 
SK 4   SK Zasiahnutí budú aj depozitári a ich pos tupy týkajúce sa poverenia. Ani ve ľkí celosvetoví 
uschovávatelia nevykonávajú svoje činnosti týkajúce sa úschovy vo všetkých jurisdikciách, v 
ktorých by sa správca PKIPCP mohol pokúša ť investova ť. Nepredpokladá sa, že by niektorá 
banka s povolením na úschovu mohla pôsobi ť vo viac než 40 jurisdikciách. Úschova sa preto 
často „zadáva“ povereným uschovávate ľom pôsobiacim v jurisdik ciách, ktoré nepatria do 
siete globálneho uschovávate ľa. Podmienky, ktorými sa upravuj e takéto delegovanie, sú 
hlavnými otázkami, ktoré ovplyv ňujú depozitárov.  
2. A NALÝZA SUBSIDIARITY  
Nevyhnutnos ť  
Vnútroštátne prístupy v ot ázke povinností a zodpovednosti depozitárov, najmä v prípade 
poverenia úschovou, vytvorili nerovnakú úrove ň ochrany spotrebite ľa, čoho dôkazom bola 
situácia nasledujúca po prípade Madoff.  
Vnútroštátne pravidlá sa líšia pr edovšetkým v podmienkach, ktoré sa uplat ňujú v prípade 
poverenia úschovou. Okrem toho existujú rozdiely vo vz ťahu k priebežným povinnostiam 
depozitára monitorova ť povereného uschovávate ľa, a najmä k zodpovednosti depozitára za 
stratu aktív držaných povereným uschovávate ľom. Zatia ľ čo niektoré vnútroštátne súdy 
ukladajú depozitárovi povinnos ť vrátiť nástroje, ku ktorých strate došlo v čase, keď boli u 
povereného uschovávate ľa, iné túto povinnos ť podmieňujú neplnením povinnosti h ĺbkovej 
analýzy (due dilligence) a doh ľadu. 
Pridaná hodnota  
Rozdiely vo vykonávaní zásad na vysokej úrovni  v rámci smernice o PKIPCP týkajúcich sa 
poverenia, a najmä zodpovednosti depozitár ov, narúšajú dôveru investorov, a to 
predovšetkým v prípadoch, ke ď sa PKIPCK predávajú cezhrani čne. Túto otázku možno 
účinne vyrieši ť len opatreniami na európskej úrovni  a zavedením harmonizovaných noriem, a 
to vo vz ťahu k povinnosti depozitá ra starostlivo vybra ť povereného uschovávate ľa a 
dohliadať na neho, ako aj vo vz ťahu k jeho zodpovednosti za aktíva, ku ktorých strate došlo 
počas ich úschovy.  
3. C IELE INICIATÍVY EÚ 
Existujúce pravidlá PKIPCP  na „vysokej úrovni“ umož ňujú značný nesúlad medzi 
vnútroštátnymi orgánmi, pokia ľ ide o výklad povinností star ostlivosti a zodpovednosti v 
prípade ich porušenia. Na zníženie tohto nesúladu sú potrebné p odrobnejšie pravidlá 
poverovania a zodpovednosti. Týka sa to najmä: 1) povoleného ro zsahu pôsobnosti poverenia; 
2) podmienok poverenia a 3) systému z odpovednosti, ktorý sa uplatní vtedy, ke ď sa nástroje v 
úschove stratia, bu ď na úrovni depozitára alebo na úrovni povereného uschovávate ľa.  
Všeobecný cie ľ 
Zvýšiť ochranu a transparentnos ť pre všetkých investorov PKIPCP. 
Osobitné ciele  
 
SK 5   SK Normy ochrany investora by mali by ť jednotné: depozitári, ktorí podliehajú prudenciálnym a 
kapitálovým požiadavkám, by mali zabezpe čiť rovnakú úrove ň ochrany aktív v úschove, bez 
ohľadu na to, kde je ich domicil.  
Odškodnenie od depozitárov za stratu finan čného nástroja by malo by ť jednotné a ú činné: na 
základe jednotných noriem starostlivosti a je dnotných pravidiel zodpo vednosti by sa malo 
zabrániť zdĺhavým súdnym sporom a nezrovnalostiam vo výsledkoch v závislosti od domicilu 
depozitára.  
Právna istota v súvislosti s povinnos ťami depozitárov v prípade úschovy a poverenia: 
umožniť odvetviu prispôsobi ť sa jednotnej norme a vykona ť nevyhnutné opatrenia v ich 
organizačných štruktúrach/obchodných modeloch.  
Operačné ciele  
Operačné ciele sú: 
1) zosúladi ť kritériá oprávnenosti pre výkon činnosti depozitára;  
2) zaviesť jednotné pravidlá poverovania úschovou;  
3) zaviesť jednotnú úrove ň zodpovednosti depozitárov za navrát enie nástroja, k strate ktorého 
došlo v priebehu úschovy a  
4) zavies ť jednotnú úrove ň zodpovednosti za prípady, ke ď ku strate dôjde na úrovni 
povereného uschovávate ľa.  
V súlade s cie ľom zvýšiť dôveru investora a transparentnos ť sú ďalšími opera čnými cieľmi 
vzťahujúcimi sa na odme ňovanie a sankcie tieto ciele: zaved enie pravidiel, prostredníctvom 
ktorých sa zabezpe čí, že odme ňovanie nebude prispieva ť k rizikám, a to zabezpe čím toho, že 
postupy odme ňovania budú transparentné a riadne, a zavedenie jednotného režimu 
uvaľovania sankcií v rámci PKIPCP.  
4. M OŽNOSTI POLITIKY  
Základným scenárom týkajúcim sa úloh a zodpovednosti depozitárov je sú časný rámec 
PKIPCP. Všeobecné zásady prav idiel PKIPCP by sa zachovali, čím by sa vnútroštátnym 
orgánom ponechal zna čný priestor na rozhodovanie, čo sa týka úrovne povinností a 
zodpovednosti, pri čom tieto orgány by boli zodpovedné za zabezpe čenie ochrany a dôvery 
investorov, najmä pri cezhrani čných investíciách v rámci fondov so sídlom v inom členskom 
štáte.  
Na základe tohto základného scenára sa v rámci posúdenia vplyvu posudzujú rôzne možnosti 
vo vzťahu k trom hlavným otázkam: 1) oprávnenos ť stať sa depozitárom PKIPCP; 2) 
podmienky, ktoré sa uplat ňujú v prípade poverenej úschovy a 3) rozsah zodpovednosti 
depozitára, predovšetkým povinnosti vráti ť finančné nástroje, ku ktorých strate došlo po čas 
úschovy.  
V súvislosti s oprávnenos ťou konať ako depozitár  existujú tri možnosti, v rámci ktorých sa 
určili rôzne inštitúcie, o ktorých sa usudzuje, že poskytujú dostato čné záruky z h ľadiska 
 
SK 6   SK prudenciálnej regulácie a kapitálových požia daviek na splnenie úlohy úschovy aktív a 
zabezpečenie ich vrátenia v prípade straty po čas ich úschovy.   
V prípade otázky poverenia úschovou  sa posúdili tri možnosti : 1) základný scenár; 2) 
zavedenie požiadaviek anal ýzy a obozretnosti, ktoré by  pokrývali poverenie, vrátane 
osobitných pravidiel poverenia uschovávate ľov z tretích krajín a 3) zavedenie rovnakých 
požiadaviek analýzy a obozre tnosti pre všetky poverenia.  
V otázke zodpovednosti  sa v rámci posúdenia vplyvu preskúmali štyri možnosti: 1) obmedzi ť 
zodpovednos ť na „neodôvodite ľné nekonanie“ (základný scenár); 2) zavies ť prísny režim 
zodpovednosti s možnos ťou výnimky zodpovednosti v prípade poverenia; 3) zavies ť prísny 
režim zodpovednosti s možnos ťou výnimky, ktorá by bola obmed zená na povinné prenesenie 
úschovy na uschovávate ľov z tretej krajiny a 4) zavies ť prísny režim zodpovednosti bez 
možnosti výnimky v prípade poverenia.  
Vo vzťahu k odme ňovaniu  sa základný scenár porovnal s možnos ťou, v prípade ktorej by sa 
od správcovských spolo čností PKIPCP vyžadovalo zav edenie všeobecných zásad 
odmeňovania, a s možnos ťou povinných podrobných politík odme ňovania v spojitosti so 
zverejňovaním skuto čných zaplatených odmien vo výro čnej správe.   
Vo vzťahu k administratívnym sankciám  sa základný scenár porovnal s prístupom 
harmonizácie sankcií všeobecným spôsobom, ako sa  stanovuje v politikách Komisie v tejto 
oblasti, a s možnos ťou ďalšej harmonizácie admini stratívnych sankcií.  
5. P OSÚDENIE VPLYVOV  
V prípade oprávnenosti kona ť ako depozitár  sa v posúdení vplyvu dospelo k záveru, že 
úverové inštitúcie aj regulované investi čné spoločnosti poskytujú dostato čné záruky z 
hľadiska prudenciálnej regulácie , kapitálových požiadaviek a ú činného doh ľadu pre výkon 
činnosti depozitára PKIPCP. Ke ďže väčšina depozitárov PKIPCP v takmer všetkých 
členských štátoch už sú úverovými inšt itúciami alebo regulovanými investi čnými 
spoločnosťami, prekážka prispôsobenia bude pod ľa odhadov skôr nižšia. Vplyv vybranej 
možnosti by sa tak týkal len malého množstva poskytovate ľov služieb bez povolenia. V 
týchto prípadoch sa náklady na  získanie povolenia na investi čnú spoločnosť zdajú by ť 
vzhľadom na prínosy v prípade zo dpovedností depozitárov oprávnené.  
V prípade poverenia  sa v rámci posúdenia vplyvu dospe lo k záveru, že poverenie by malo 
podliehať normám vysokej kvality z h ľadiska výberu a priebežného monitorovania 
povereného uschovávate ľa. Tieto povinnosti by sa mali uloži ť hlavnému uschovávate ľovi. 
Pokiaľ ide o tretie krajiny, povol enie by sa malo umožni ť nevyhovujúcim uschovávate ľom, ak 
miestna úschova vyplýva zo zákona a ak sú inve stori riadne informovaní, že investície v 
určitých jurisdikciách si môžu vyžadova ť miestnu úschovu. Možnos ť nepovoli ť 
nevyhovujúcim uschovávate ľom prenesenie úschovy na tret iu stranu bola zamietnutá, ke ďže 
by sa tým obmedzili investi čné príležitosti dostupné pre fondy PKIPCP. Riziko poverenia 
nevyhovujúcich uschovávate ľov, ktorí sú tretími stranami , sa navyše považovalo za 
zanedbate ľné vzhľadom na sú časné prevládajúce konzervatívne investi čné stratégie fondov 
PKIPCP. Ke ďže sa investi čné stratégie vyvíjajú, a ak sa budú vyvíja ť, bude možno potrebné 
túto možnos ť preskúma ť.  
Pokiaľ ide o zodpovednos ť, v rámci posúdenia vplyvu sa konštatuje, že norma „prísneho 
režimu zodpovednosti“, ktorou sa depozitárom ukladá povinnos ť vrátiť nástroje, ku ktorých 
 
SK 7   SK strate došlo po čas úschovy, bez oh ľadu na zavinenie alebo nedbalos ť, prispieva k 
zabezpečeniu vysokej úrovne ochrany investorov, ako aj k dosiahnutiu jednotnej normy v 
celej EÚ. Hoci existujú silné argumenty pr e „vydobytie“ si strát, ktoré vzniknú v prípade 
povinného poverenia uschovávate ľa tretej krajiny, v posúdení  vplyvu sa konštatuje, že 
vzhľadom na zameranie fondov PKIPCP na re tailových investorov by nemalo takéto 
„vydobytie si“ existova ť.  
6. Z HRNUTIE ZOH ĽADŇOVANÝCH MOŽNOSTÍ  
Uprednost ňovanou možnos ťou je obmedzi ť oprávnenos ť stať sa depozitárom PKIPCP bu ď na 
úverovú inštitúciu alebo na regulovanú investi čnú spoločnosť. Poverenie  by sa malo riadi ť 
pravidlami h ĺbkovej analýzy pri výbere, ur čovaní a monitorovaní činností povereného 
uschovávate ľa. V zriedkavých prípadoch, ke ď by investi čná stratégia PKIPCP zah ŕňala 
investovanie do finan čných nástrojov emitovaných v kra jinách, ktoré si vyžadujú povinnú 
miestnu úschovu a v ktorých nepôsobí žiadny uschovávate ľ, ktorý by mohol sp ĺňať vyššie 
uvedené požiadavky na poverenie,  by sa poverenie malo umožni ť za prísnych podmienok.  
V súlade s profilom retailového investora by sa mala zodpovednos ť v prípade straty nástroja 
držaného v úschove zaklada ť na jednotnej norme EÚ, ktorá by zah ŕňala požiadavku vráti ť 
stratený nástroj na náklady hlavného uschovávate ľa. Vo vz ťahu k zodpovednosti by pre 
hlavného depozitára nemala existova ť žiadna možnos ť výnimky, dokonca ani v prípadoch, ak 
je miestna úschova v tretej krajine povinná.  
Pokiaľ ide o odme ňovanie,  použije sa rovnaký prístup ako v prípade správcov alternatívnych 
investičných fondov. Zamedzí sa tak regula čnej arbitráži medzi rámc ami smernice PKIPCP a 
smernice AIFMD. Pre sankcie  platí všeobecná politika Komisie v tejto oblasti.  
7. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Monitorovanie a hodnotenie sa uskuto ční na dvoch úrovniach. Po prvé, Komisia zabezpe čí, 
aby sa zmenené pravidlá zaviedli správne. V druhej fáze Komisia tri roky po termíne na úplné vykonanie smernice uskuto ční ekonomické hodnotenie toho, či sa na základe nových 
pravidiel zvýšila ochrana investora, transparentnos ť v odmeňovaní a či sa posilnila dôvera 
investorov potrebná pre trvalé zabezpe čenie platnosti retailovej zna čky PKIPCP.  
Ekonomické hodnotenie sa vykoná na základe cie ľov určených v oddiele 3.  
Hodnotenie uskuto čnia útvary Komisie v spolupráci s orgánom ESMA a/alebo s pomocou 
externých štúdií, ktoré možno budú potrebn é na posúdenie vplyvu zmien na poverenie a 
režimy zodpovednosti depozitárov.  
Na účely hodnotenia ú činkov zmien a doplnení a, čo je dôležitejšie, zhromaždenia dôležitých 
údajov o vplyve niektorých  navrhovaných opatrení na odvetvie depozitárov bude 
pravdepodobne potrebné ďalšie získavanie poznatkov u všetkých relevantných zú častnených 
strán.  
V rámci revízie sa bude pozornos ť predovšetkým venova ť rozsahu, v akom sa dosiahnu 
očakávané úspory nákladov vyplývajúce z jasn ejšieho a harmonizovaného režimu 
zodpovednosti pre depozitárov dosiahnu; mož ným vplyvom nových prav idiel poverenia a 
zodpovednosti, ktoré môžu ma ť na prevádzkové náklady depozitára; posúdeniu, v akom 
 
SK 8   SK rozsahu nastalo poverenie depozitárov nevyhovujú cej tretej krajiny a jeho vplyvu a odhadu 
vplyvu všetkých dodato čných prevádzkových nákladov na  náklady fondu PKIPCP a 
návratnosti investorov.