Mali by sa posilniť snahy o účinnejšie investovanie do mladých ľudí. Zámerom tohto oznámenia je upriamiť pozornosť na zásadnú úlohu vzdelávania a na stanovenie spôsobov, ako podporovať úsilie členských štátov, buď v konkrétnych odvetviach vzdelávania (kapitola 2) alebo vo vzdelávaní všeobecne (kapitola 3). Toto oznámenie je súčasťou väčšieho balíka opatrení na podporu mladých ľudí. Opätovné úsilie s cieľom zlepšiť a zmodernizovať vzdelávanie je úzko prepojené s novým programom v oblasti zručností pre Európu , ktorý bol spustený v júni 2016, a čiastočne z tohto programu vychádza. Opatrenia stanovené v rámci týchto iniciatív sa navzájom dopĺňajú a posilňujú.

Kvalita vzdelávania by mala byť realitou pre všetkých študentov. Osobitne znepokojujúca je skutočnosť, že študenti so zraniteľným sociálno-ekonomickým zázemím sú nadmerne zastúpení medzi študentmi, ktorí vykazujú nízke výsledky. Ďalšou výzvou je ponúknuť rovnakú kvalitu vzdelávania v celej EÚ, a to aj v odľahlých oblastiach. Poukazuje to na riziko, že existuje priepasť vo vzdelávacom systéme. Vzdelávanie ponúka jedinečnú príležitosť na riešenie sociálno-ekonomických rozdielov a rodových stereotypov a na zabezpečenie toho, aby sa na nikoho nezabudlo. V súčasnosti však európske vzdelávacie systémy nie sú dostatočne účinné pri využívaní tohto potenciálu.

… nie je však dôvod na to, aby sme nenapredovali ďalej. Nedávne výsledky prieskumu OECD PISA potvrdzujú, že vysoký podiel 15-ročných žiakov dosahuje príliš nízke základné zručnosti v čítaní, matematike a prírodných vedách, pričom ešte znepokojujúcejšia je skutočnosť, že tieto výsledky sú horšie ako výsledky prieskumu z roku 2012. Z porovnaní medzi jednotlivými krajinami vyplýva, že v niektorých členských štátoch treba znížiť podiel žiakov s veľmi nízkymi základnými zručnosťami (v niektorých členských štátoch tento podiel dosahuje až 30 %). Z hľadiska zamestnateľnosti treba zabezpečiť väčší pokrok s cieľom dosiahnuť referenčné kritérium EÚ, pokiaľ ide o mieru zamestnanosti mladých absolventov (na úrovni 82 %), ktoré sa má dosiahnuť do roku 2020. Dnes tento podiel predstavuje len 77 %. Ďalším kľúčovým problémom je, že mnohí mladí ľudia predčasne opúšťajú školu bez dosiahnutia formálnej kvalifikácie, najmä v skupine študentov narodených v zahraničí, u ktorých podiel študentov s predčasne ukončenou školskou dochádzkou dosahuje 19 %. Tento dôkaz poukazuje na jasnú potrebu zvýšiť výkonnosť a zlepšiť výsledky systémov vzdelávania a odbornej prípravy. Nedávny prílev utečencov si tiež vyžaduje rýchlu reakciu a účinnú stratégiu integrácie.

Prosperita Európy a jej spôsob života sú založené na jej najväčšom kapitále - jej ľuďoch. V meniacej sa spoločnosti a globálnom konkurenčnom prostredí má pre EÚ zásadný význam kvalitné vzdelávanie, v záujme zabezpečenia sociálnej súdržnosti, konkurencieschopnosti a udržateľného rastu. Aby bolo možné splniť ciele v oblasti zamestnanosti, rastu, investícií a konkurencieschopnosti, pričom najväčšia pozornosť by sa mala venovať sociálnej spravodlivosti, je dôležité investovať do mladých ľudí. Poskytovanie vysokokvalitného vzdelávania pre všetkých je jednou z najlepších investícií, ktoré spoločnosť môže urobiť.

Kvalita vyučovania a kvalita vedenia v oblasti vzdelávania sú kľúčové. Jedným z kľúčových prvkov zlepšovania kvality, sociálnych výsledkov a efektívnosti škôl je poskytovanie väčšej podpory pre učiteľov a vedúcich predstaviteľov škôl. Učitelia hrajú kľúčovú úlohu pri sprostredkovaní poznatkov a spoločných hodnôt a pri poskytovaní podpory žiakom, ktorí pochádzajú zo zraniteľného sociálno-ekonomického zázemia. Umožniť učiteľom zvládnutie týchto náročných úloh si vyžaduje strategické investície do efektívneho vedenia školy a učiteľského povolania, ktoré sa zakladá na vynikajúcom počiatočnom vzdelávaní, tímovej práci a odbornom rozvoji počas celej kariéry. Digitálne zručnosti a kompetencie sa musia zahrnúť do odbornej prípravy ešte pred jej samotným začiatkom, ako aj do odbornej prípravy popri zamestnaní, a to za aktívnej podpory vedúcich predstaviteľov škôl.

Vec kvality a dostupnosti. Členské štáty dosiahli takmer 95 % referenčnú úroveň stanovenú v rámci pre spoluprácu v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy do roku 2020 pri poskytovaní vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, pričom priemerná účasť v celej EÚ dosiahla v roku 2014 mieru 94,3 %. Deti zo znevýhodneného prostredia a z menšinových skupín sú však naďalej nedostatočne zastúpené. Vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve však môžu mať pozitívny vplyv na rovnosť príležitostí a sociálnu mobilitu len vtedy, ak sú prístupné pre všetkých, ako aj cenovo dostupné a kvalitné. Splnenie týchto cieľov si bude vyžadovať ďalšie zlepšenia. Predovšetkým je nevyhnutné investovať do kvalifikovaných a vyškolených učiteľov a vytvárať učebné plány, ktoré by stimulovali deti a podporovali ich proces učenia.

2.2. Vysokoškolské vzdelávanie

Európa potrebuje urýchliť modernizáciu vysokoškolského vzdelávania.

Rozšírenie prístupu k vysokoškolskému vzdelávaniu v posledných rokoch bolo doteraz nepochybne jedným z kľúčových úspechov Európy. Riešenie dopytu po spoločnosti so zručnosťami na vysokej úrovni v rámci hospodárstva zostáva napriek tomu obrovskou výzvou pre univerzity a vysoké školy v Európe. Napriek mnohým príkladom excelentnosti a angažovanosti zamestnancov, študentov a zainteresovaných strán sa v nedávnej verejnej konzultácii zo strany Komisie odhalili obavy týkajúce sa nesúladu medzi vzdelaním, ktoré v súčasnosti poskytujú inštitúcie vysokoškolského vzdelávania, a zručnosťami, ktoré absolventi potrebujú, aby uspeli.

Kvalita výučby je rozhodujúcim faktorom na zlepšenie kvality vysokoškolského vzdelávania. Je potrebné vyvinúť ešte väčšie úsilie a investovať do pedagogickej prípravy akademických pracovníkov, čo je oblasť, ktorá je tradične menej cenená ako oblasť výskumu. Predovšetkým je potrebné zlepšiť stav a kvalitu výučby v oblasti vysokoškolského vzdelávania. To si vyžaduje pokrok vo vývoji, uznávaní a odmeňovaní vysokokvalitnej výučby. Okrem toho, v dôsledku rastúcej rozmanitosti populácie študentov sa výučba, ktorú poskytujú vyučujúci s odbornými pedagogickými skúsenosťami, stáva čoraz naliehavejšou otázkou. Učitelia musia byť dobre pripravení a vyškolení, aby mohli uspokojovať potreby študentov z rôznych prostredí a s rôznymi očakávaniami a potrebami.

Komisia v roku 2017 predloží balík iniciatív v oblasti vysokoškolského vzdelávania. Program modernizácie vysokoškolského vzdelávania pomáha členským štátom, vzdelávacím inštitúciám, pracovníkom a študentom zlepšiť vzdelávanie a odbornú prípravu v celej EÚ. S cieľom zabezpečiť pevný základ pre ďalšiu prácu Komisia predloží v roku 2017 aktualizovaný a obnovený program pre vysokoškolské vzdelávanie, vychádzajúc z odpovedí na verejnú konzultáciu o prioritách pre spoluprácu EÚ, ktorá skončila začiatkom roku 2016.

Komisia: – pomôže vysokoškolskému vzdelávaniu, aby lepšie vybavilo mladých ľudí zručnosťami a spôsobilosťami potrebnými pre dnešnú spoločnosť, a to prostredníctvom podpory intenzívnejšej spolupráce v oblasti účinnej koncepcie programu a dobrej politiky. Komisia bude, ako oznámila v novom programe v oblasti zručností pre Európu a ako súčasť úsilia na zlepšenie vedomostnej základne pre politiku a prax v oblasti vysokoškolského vzdelávania, spolupracovať s členskými štátmi s cieľom zlepšiť dostupnosť údajov o zamestnanosti absolventov a o sociálnych výsledkoch („sledovanie absolventov“) zahŕňajúcich aj odborné vzdelávanie a odbornú prípravu; – zvýši prispievanie vysokoškolských inštitúcií k regionálnej inovácii budovaním čoraz početnejších a silnejších väzieb medzi univerzitami, podnikmi a inými organizáciami – a takisto prepájaním stratégií pre inteligentnú špecializáciu v rámci európskych štrukturálnych a investičných fondov, čím sa otvoria nové možnosti prepojenia medzi vysokoškolským vzdelávaním a pracovnou sférou; – zlepší interakciu medzi výskumom a vyučovaním, aby bolo vyučovanie založené na najmodernejších poznatkoch a dostatočne uznávané a aby absolventi nadobúdali silné analytické zručnosti a zručnosti potrebné na riešenie problémov; – s cieľom presadzovať primerané a účinné investície do vysokoškolského vzdelávania a podporovať orgány členských štátov sa Komisia v roku 2017 zameria na tri oblasti činnosti:  Preskúmanie účinného financovania vysokoškolského vzdelávania externými odborníkmi, koordinované s prebiehajúcou prácou v rámci OECD pri vypracúvaní správy začiatkom roka 2018.  Posilnený program partnerského poradenstva v oblasti projektovania systému financovania, a to na základe úspešných pilotných projektov v Českej republike a začínajúceho vykonávania projektov v Slovinsku.  Akčný výskum s cieľom zvýšiť účinnosť európskych štrukturálnych a investičných fondov na podporu vysokoškolského vzdelávania. Pod vedením Spoločného výskumného centra a vďaka financovaniu prostredníctvom programu Erasmus+ je súčasťou tejto činnosti analyzovať možnosti zapojenia vysokoškolského vzdelávania do vykonávania stratégií inteligentnej špecializácie a poskytovať konkrétne rady regionálnym orgánom a zainteresovaným stranám o tom, ako optimalizovať činnosti na dosiahnutie maximálneho vplyvu. V dvoch pilotných regiónoch je zámerom tieto činnosti naďalej rozširovať, a to na základe výsledkov prebiehajúcich činností.

3. Lepšia podpora pre členské štáty na podporu reforiem na zlepšenie vzdelávacích systémov

Zaradenie vzdelávania medzi priority politiky. Úsilie o podporu programu na zlepšenie kvality a výkonnosti v oblasti vzdelávania musí začať zvyšovaním povedomia o potrebe prijať opatrenia. Keďže z dobrého vzdelania plynú výhody aj do ďalších oblastí politiky, ako sú sociálna politika, občianstvo, zamestnanosť, hospodárska alebo bezpečnostná politika, reformy vzdelávania treba vnímať v širšom kontexte. Diskusia na najvyššej úrovni môže pomôcť podnietiť politický impulz, ktorý je nevyhnutný pri zohľadňovaní a prijímaní opatrení na zlepšenie kvality systémov vzdelávania.

Presadzovanie reforiem vzdelávania v rámci európskeho semestra pre koordináciu hospodárskych politík. Už dnes obsahujú usmernenia pre zamestnanosť mandát na podporu reforiem vzdelávania a otázky spojené so vzdelávaním sú súčasťou činností v rámci európskeho semestra. Dôkazová základňa v oblasti vzdelávania v rámci európskeho semestra by sa mala ďalej posilniť lepším využívaním analytickej správy monitoru vzdelávania a odbornej prípravy. Okrem toho by sa mohlo preskúmať, ako by sa mohli lepšie využiť údaje OECD o zručnostiach ako ukazovateľ alebo referenčná hodnota pre monitorovanie pokroku pri zlepšovaní kvality výsledkov vzdelávania.

Podpora reformného úsilia členských štátov. Rozhodnutie o tom, ako ďalej rozvíjať systémy vzdelávania a odbornej prípravy, leží v rukách členských štátov. Modernizovať a zlepšovať vzdelávanie si vyžaduje reformy, ktoré sú založené na spoľahlivých poznatkoch o tom, čo vo vzdelávaní dobre funguje. Opatrenia na úrovni EÚ môžu pomôcť pri politických rozhodnutiach činiteľov v členských štátoch prostredníctvom poskytovania komparatívnych údajov, posilnením dôkazovej základne a vykonaním analýzy a porovnávania, podporovaním vzájomného učenia, výmenou vedomostí o osvedčených postupoch a poskytovaním cielenej podpory na základe existujúcej spolupráce s viacerými vnútornými a vonkajšími poskytovateľmi údajov vrátane OECD.

Zlepšenie spolupráce medzi rozličnými politickými oblasťami. Vzhľadom na vzájomné prepojenie vzdelávania s ostatnými strategickými oblasťami by sa mala posilniť spolupráca medzi jednotlivými politikami. Mohlo by sa to dosiahnuť formou spoločných politických diskusií, v rámci ktorých by sa prepájalo vzdelávanie s ekonomikou, financiami, zamestnanosťou, sociálnou ochranou, zdravím a politikou začleňovania vrátane integrácie štátnych príslušníkov tretích krajín. Vzdelávanie takisto zohráva významnú úlohu pri predchádzaní radikalizácii vedúcej k násilnému extrémizmu. Takáto spolupráca by bola zároveň užitočná aj na zlepšenie dôkazovej základne z hľadiska toho, čo vo vzdelávaní dobre funguje.

Zvýšiť zameranie na účinnosť. Pre politické snahy zamerané na zvýšenie účinnosti vzdelávania by bola prospešná kombinácia odborných znalostí aktérov v oblasti vzdelávania a v iných oblastiach politiky, najmä v oblasti sociálneho začlenenia, zamestnanosti, hospodárskej politiky a verejných financií. Cieľom by malo byť dosahovanie lepších výsledkov. Inovačným prvkom by bola spolupráca napríklad s Výborom pre hospodársku politiku, Výborom pre zamestnanosť a Výborom pre sociálnu ochranu. Vychádzajúc z pozitívnych skúseností v oblasti zdravia a dlhodobej starostlivosti útvary Komisie by mohli spoločne s Výborom pre hospodársku politiku (a inými príslušnými orgánmi) vypracovať analýzu politík a systémov vzdelávania a ich účinnosti a výkonnosti. Táto práca by mohla prispieť aj k užšej spolupráci medzi útvarmi Rady, napr. medzi Radou pre vzdelávanie, mládež, kultúru a šport, zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti a Radou pre hospodárske a finančné záležitosti.