SK ECB-PUBLIC  
 
STANOVISKO EURÓPSKEJ CENTRÁLNEJ BANKY 
z 26. novembra 2019 
k zvýšeniu osobitného odvodu vybraných finan čných inštitúcií  
(CON/2019/40) 
 
Úvod a právny základ 
Európska centrálna banka prijala 5. novembra 2019 žiados ť Ministerstva financií Slovenskej republiky 
o stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dop ĺňa zákon č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode 
vybraných finan čných inštitúcií a o doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ( ďalej len 
„návrh zákona“). 
Právomoc ECB vyda ť stanovisko je založená na článkoch 127 ods. 4 a 282 ods. 5 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie a na článku 2 ods. 1 šiestej zarážke rozhodnutia Rady 98/415/ES1, keďže návrh zákona 
obsahuje pravidlá platné pre finan čné inštitúcie, ktoré podstatne ovplyv ňujú stabilitu finan čných inštitúcií 
a trhov. V súlade s článkom 17.5 prvou vetou rokovacieho poriadku Európskej centrálnej banky Rada 
guvernérov prijala toto stanovisko. 
 
1.  Účel návrhu zákona 
1.1 Zákon č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finan čných inštitúcií a o doplnení 
niektorých zákonov ( ďalej len „zákon č. 384/2011 Z. z.) ukladá bankám a pobo čkám zahrani čných 
bánk, ktoré vykonávajú činnosť na Slovensku ( ďalej spolo čne len „banky“), povinnos ť uhrádza ť 
osobitný odvod. Výnosy z tohto osobitného odvodu sú štátnymi finan čnými aktívami a sú ú čelovo 
určené na krytie nákladov spojených s riešením finan čných kríz v bankovom sektore a na ochranu 
finančnej stability bankového sektora Slovenskej republiky vrátane doplnenia zdrojov Fondu 
ochrany vkladov potrebných na výdavky z dôvodu výplaty náhrad za nedostupné vklady. Sadzba odvodu na roky 2017 až 2020 je pod ľa zákona č. 384/2011 Z. z. 0,2 % ro čne zo sumy pasív banky 
vykazovaných v súvahe
2 a od roku 2021 je 0 % ro čne. 
1.2 Návrh zákona zvyšuje sadzbu odvodu na 0,4 % ro čne zo sumy pasív banky vykazovaných v 
súvahe a neobsahuje časové obmedzenie uplat ňovania odvodu. 
  
                                                 
1 Rozhodnutie Rady 98/415/ES z 29. júna 1998 o poradení sa s Európskou centrálnou bankou národnými orgánmi 
ohľadom návrhu právnych predpisov (Ú. v. ES L 189, 3.7.1998, s. 42). 
2 Suma pasív je znížená o: i) sumu vlastného imania, ak je jeho hodnota kladná; ii) hodnotu finan čných zdrojov 
dlhodobo poskytnutých pobo čke zahrani čnej banky a iii) hodnotu podriadeného dlhu. 
ECB-PUBLIC  
2  
2. Dopad zvýšenia bankového odvodu 2.1 ECB už v minulosti vydala stanoviská k návrhom zákona, ktorými sa zavádzali bankové odvody na 
Slovensku
3. Vo svojich predchádzajúcich stanoviskách4 ECB uviedla, že dane pre finan čné 
inštitúcie sa majú posudzova ť vo vzťahu k dvom cie ľom: a) zabezpe čenie spravodlivejšieho 
rozloženia nákladov vyplývajúcich z ich potenciálneho zlyhania medzi platite ľov daní a finan čný 
sektor; a b) riešenie rizík, ktoré predstavujú. Použitie výnosov z akýchko ľvek ad hoc daní, ktoré 
majú plati ť banky na všeobecné rozpo čtové ciele, by bolo neželate ľné v tom, že by takéto dane 
predstavovali neprimeranú zá ťaž pre banky, bránili by poskytovaniu úverov, čo by malo následne 
nepriaznivé ú činky na rast reálnej ekonomiky5. Výnosy z daní pre finan čné inštitúcie by mali by ť 
spravované oddelene s cie ľom zabráni ť ich použitiu na všeobecnú konsolidáciu verejných financií6. 
ECB odporu čila, že je potrebné jasne od členiť osobitný ú čet vytvorený na držbu výnosov z odvodu 
od všeobecných rozpo čtových zdrojov vlády Slovenskej republiky7. 
2.2 ECB vychádza z toho, že povinnos ť bánk plati ť bankový odvod je dodato čnou povinnos ťou k ich 
povinnostiam plati ť príspevky do fondu pre riešenie krízových situácií a do Fondu ochrany vkladov. 
ECB v minulosti odporu čila v záujme predchádzania duplicite nástrojov objasni ť, v ktorom štádiu 
procesu financovania riešenia krízových situácií sa budú používa ť výnosy z bankového odvodu a 
aká bude jeho interakcia s fondom pre riešenie krízových situácií8. V tejto súvislosti ECB vychádza 
z toho, že výnosy z bankového odvodu slúžia ako zabezpe čovací mechanizmus financovania pre 
situácie, ktoré nie sú pokryté fondom pre riešenie krízových situácií a na refinancovanie Fondu 
ochrany vkladov9.  
2.3 Hoci by návrh zákona zachoval primárny ú čel výnosov z bankového odvodu, ktorým je ochrana 
finančnej stability, mohol by ma ť pre finan čnú stabilitu neželané a vážne nepriaznivé následky. 
Výnosy z odvodu predstavujú popri príspevkoch do Fondu ochrany vkladov a fondu pre riešenie 
krízových situácií už teraz významný podiel zo zisku bánk. Navrhované zvýšenie odvodu by mohlo mať neprimeraný vplyv na ziskovos ť bankového sektoru s negatívnymi následkami pre tvorbu 
interného kapitálu a poskytovanie úverov. Odstránenie časového obmedzenia odvodu by navyše 
mohlo ma ť procyklické následky, ke ďže povinnos ť platiť odvod by sa na banky vz ťahovala aj v 
období nepriaznivých makroekonomických podmienok. 
2.4  ECB preto odporú ča, aby sú časťou návrhu zákona bolo dôkladné posúdenie vplyvu s uvedením 
čistých výhod navrhovaných zmien. Návrh zákona by v súlade s posúdením vplyvu mal 
                                                 
3 Pozri stanoviská CON/2011/66, CON/2012/53, CON/2015/3 a CON/2015/43. Všetky stanoviská ECB sa uverej ňujú 
na webovom sídle ECB www.ecb.europa.eu . 
4 Pozri napríklad odsek 2.1 stanoviska CON/2011/29 a odsek 3.1.1 stanoviska CON/2015/43. 
5  Pozri odsek 3.1.1 stanoviska CON/2015/43. 
6 Pozri odsek 3.2.1 stanoviska CON/2010/62. 
7  Pozri odsek 3.2.1 stanoviska CON/2011/66, odsek 2.1 stanoviska CON/2012/53 a odsek 3.1.2 stanoviska 
CON/2015/43. 
8  Pozri odsek 4.1 stanoviska CON/2015/3. 
9 Pozri tiež odsek 3.2.1 stanoviska CON/2015/43. 
ECB-PUBLIC  
3 prinajmenšom zachova ť primerané časové obmedzenie uplat ňovania odvodu s cie ľom zníži ť 
pochybnosti spojené s celkovými ú činkami odvodu do budúcnosti. 
 
Toto stanovisko sa uverejní na webovom sídle ECB.  
 
Vo Frankfurte nad Mohanom 26. novembra 2019  
[podpis] 
 
Prezidentka ECB 
Christine LAGARDE