P9_TA(2022)0059

Politika súdržnosti: presadzovanie inovatívnej a inteligentnej transformácie a regionálnej prepojenosti IKT

Uznesenie Európskeho parlamentu z 8. marca 2022 o úlohe politiky súdržnosti pri presadzovaní inovatívnej a inteligentnej transformácie a regionálnej prepojenosti IKT (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Európsky parlament,

— so zreteľom na článok 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie o posilnení hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti Únie,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1060 z 24. júna 2021, ktorým sa stanovujú spoločné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde plus, Kohéznom fonde, Fonde na spravodlivú transformáciu a Európskom námornom, rybolovnom a akvakultúrnom fonde a rozpočtové pravidlá pre uvedené fondy, ako aj pre Fond pre azyl, migráciu a integráciu, Fond pre vnútornú bezpečnosť a Nástroj finančnej podpory na riadenie hraníc a vízovú politiku (1) (nariadenie o spoločných ustanoveniach), a najmä na jeho prvý cieľ politiky, ako sa stanovuje v článku 5,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1058 z 24. júna 2021 o Európskom fonde regionálneho rozvoja a Kohéznom fonde (2),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1059 z 24. júna 2021 o osobitných ustanoveniach týkajúcich sa cieľa Európska územná spolupráca (Interreg) podporovaného z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a vonkajších finančných nástrojov (3),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1057 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Európsky sociálny fond plus (ESF+) a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1296/2013 (4),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2020/2221 z 23. decembra 2020, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1303/2013, pokiaľ ide o dodatočné zdroje a vykonávacie opatrenia na poskytovanie pomoci na podporu obnovy po kríze spojenej s pandémiou ochorenia COVID-19 vrátane jej sociálnych dôsledkov a na prípravu zeleného, digitálneho a odolného oživenia hospodárstva (REACT-EU) (5),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1056 z 24. júna 2021, ktorým sa zriaďuje Fond na spravodlivú transformáciu (6),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/523 z 24. marca 2021, ktorým sa zriaďuje Program InvestEU a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/1017 (7),

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/694 z 29. apríla 2021, ktorým sa zriaďuje program Digitálna Európa (nariadenie o programe Digitálna Európa) (8) zameraný na podporu digitálnej transformácie v EÚ,

— so zreteľom na nástroj obnovy NextGenerationEU,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 19. februára 2020 s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy (COM(2020)0067),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 9. marca 2021 s názvom Digitálny kompas do roku 2030: digitálne desaťročie na európsky spôsob (COM(2021)0118),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 10. marca 2020 s názvom Stratégia pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu (COM(2020)0103),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 11. decembra 2019 o Európskom ekologickom dohovore (COM(2019)0640),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 1. júla 2020 s názvom Európsky program v oblasti zručností pre udržateľnú konkurencieschopnosť, sociálnu spravodlivosť a odolnosť (COM(2020)0274),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. septembra 2020 s názvom Akčný plán digitálneho vzdelávania 2021 – 2027 – Prispôsobenie vzdelávania a odbornej prípravy digitálnemu veku (COM(2020)0624),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 30. júna 2021 s názvom Dlhodobá vízia pre vidiecke oblasti EÚ – smerom k zabezpečeniu silnejších, prepojených, odolných a prosperujúcich vidieckych oblastí do roku 2040 (COM(2021)0345),

— so zreteľom na správy Komisie o indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti z roku 2020,

— so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti z 15. júna 2018 s názvom Digitálna agenda a politika súdržnosti,

— so zreteľom na Vyhlásenie k záväzku týkajúcemu sa žien v digitálnej oblasti z 9. apríla 2019, ktoré podpísali ministri EÚ a zástupcovia členských štátov a Nórska a Veľkej Británie,

— so zreteľom na Berlínske vyhlásenie o digitálnej spoločnosti a digitálnej verejnej správe založenej na hodnotách z 8. decembra 2020,

— so zreteľom na správu Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť zo 16. októbra 2020 s názvom Index rodovej rovnosti 2020: Digitalizácia a budúcnosť práce,

— so zreteľom na odporúčanie Rady Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) o širokopásmovom pripojení, ktoré bolo zmenené 24. februára 2021,

— so zreteľom na závery Európskej rady z 2. októbra 2020 o pandémii ochorenia COVID-19, jednotnom trhu, priemyselnej politike, digitalizácii a vonkajších vzťahoch, najmä na závery o digitálnej transformácii,

— so zreteľom na návrh záverov Rady z 11. decembra 2020 o digitalizácii v prospech životného prostredia,

— so zreteľom na návrh záverov Rady zo 7. apríla 2021 o telepráci v súvislosti s prácou na diaľku,

— so zreteľom na kombinovaný plán v oblasti telepráce a klímy mesta Brusel,

— so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie pre politiky v oblastiach hospodárstva, vedy a kvality života z 30. apríla 2021 s názvom Vplyv telepráce a digitálnej práce na pracovníkov a spoločnosť: osobitné zameranie na dohľad a monitorovanie, ako aj na duševné zdravie pracovníkov,

— so zreteľom na akčný plán EÚ pre inteligentné dediny v rámci iniciatívy Komisie,

— so zreteľom na štúdiu tematickej sekcie pre štrukturálne politiky a politiky súdržnosti z 30. septembra 2020 s názvom Zaostávajúce regióny v EÚ: súčasný stav a budúce výzvy,

— so zreteľom na deklaráciu Cork 2.0 z 5. a 6. septembra 2016 s názvom Lepší život vo vidieckych oblastiach,

— so zreteľom na spoločnú štúdiu Výboru regiónov a Komisie z 18. januára 2018 s názvom Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development (Príručka k metodike inovačných kempov: využitie potenciálu procesu podnikateľského objavovania v oblasti územných inovácií a územného rozvoja) (9),

— so zreteľom na politiku Írska v oblasti rozvoja vidieka na roky 2021 – 2025 s názvom Naša vidiecka budúcnosť a na jej zameranie na teleprácu vo vidieckych oblastiach,

— so zreteľom na správu Európskej nadácie pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok z 28. septembra 2020 s názvom Život, práca a COVID-19,

— so zreteľom na štúdiu Komisie z augusta 2019 s názvom Meniaci sa charakter práce a zručností v digitálnom veku (10),

— so zreteľom na pracovný dokument Komisie z decembra 2018 s názvom Geografia nespokojnosti s EÚ (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o formovaní digitálnej budúcnosti Európy: odstránenie prekážok fungovania jednotného digitálneho trhu a zlepšenie využívania umelej inteligencie pre európskych spotrebiteľov (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 15. januára 2020 o európskom ekologickom dohovore (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2021 o politike súdržnosti a regionálnych stratégiách v oblasti životného prostredia v boji proti zmene klímy (14),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 20. mája 2021 o zvrátení demografických trendov v regiónoch EÚ pomocou nástrojov politiky súdržnosti (15),

— so zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na list Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci,

— so zreteľom na správu Výboru pre regionálny rozvoj (A9-0010/2022),

A. keďže ambíciou EÚ je vykonávať účinné digitálne politiky, ktoré podnietia všetkých ľudí a podniky, aby dosiahli udržateľnú a prosperujúcu digitálnu budúcnosť vo všetkých regiónoch;

B. keďže digitálna transformácia musí byť spravodlivá a inkluzívna, vytvárať príležitosti a musí podporovať rovnosť, kvalitu života, regionálnu konkurencieschopnosť a modernizáciu hospodárstva;

C. keďže digitálna transformácia musí ísť ruka v ruke s prebiehajúcou zelenou transformáciou (súhrnne označované ako dvojaká transformácia); keďže sociálny rozmer tejto transformácie sa nesmie prehliadať;

D. keďže moderné hospodárstvo so sebou prináša zavádzanie nových obchodných modelov v súlade s trendmi stelesňujúcimi štvrtú priemyselnú revolúciu, ktoré budú reagovať na moderné výzvy digitálnej a zelenej transformácie;

E. keďže európske regióny s najväčšou potrebou udržateľnej transformácie sú vo všeobecnosti regióny s vysokou mierou chudoby a vylúčenia; keďže rozhodujúce opatrenia a investície sú potrebné na rýchlu obnovu, ktorá by sa mala zamerať na zmiernenie hospodárskych a sociálnych dôsledkov pandémie, opätovné naštartovanie hospodárskej činnosti, podporu udržateľného rozvoja, ekologickú transformáciu, digitálnu transformáciu a na uplatňovanie zásad politiky Európskeho piliera sociálnych práv, a to v záujme zlepšenia konkurencieschopnosti Európy;

F. keďže nový viacročný finančný rámec a nástroj NextGenerationEU spolu predstavujú doposiaľ najväčší balík stimulov v EÚ a pomôžu vybudovať ekologickejšiu, digitálnejšiu a odolnejšiu Úniu v období po pandémii ochorenia COVID-19; keďže nová politika súdržnosti zároveň predstavuje pre členské štáty nevídanú príležitosť na podporu digitalizácie, pretože sa od nich vyžaduje, aby na digitálnu transformáciu vyčlenili minimálnu sumu a zabezpečili zavedenie určitých podmienok, ako sa uvádza v investičnom rámci politiky súdržnosti na roky 2021 – 2027, aby mohli získať takéto financovanie;

G. keďže v EÚ stále existuje digitálna priepasť z hľadiska geografie, veku, pohlavia, dosiahnutého stupňa vzdelania, sociálno-ekonomického postavenia a príjmu, čo niektorým jednotlivcom a podnikom bráni využiť výhody digitálnej transformácie; keďže táto digitálna priepasť môže ešte viac odcudziť regióny trpiace demografickým poklesom, čo prispieva k územnej nerovnováhe EÚ;

H. keďže úroveň širokopásmového pokrytia v Európe ukazuje, že sú stále potrebné značné investície, najmä vo vidieckych oblastiach, kde 10 % domácností nie je pokrytých žiadnou pevnou sieťou a 41 % nemá žiadne rýchle širokopásmové technológie a len 59 % má širokopásmový prístup novej generácie (najmenej 30 Mbps) v porovnaní s 87 % domácností vo zvyšku EÚ (16); keďže okrem nedostatočnej prepojenosti IKT sú vidiecke a okrajové oblasti často vystavené ďalším štrukturálnym výzvam, ako napr. nedostatočná infraštruktúra a služby, nízke príjmy alebo nedostatok vzdelávacích zariadení a kultúrnych statkov, čo spôsobuje, že ľudia s vysokou úrovňou zručností sa sťahujú do perspektívnejších oblastí (únik mozgov) (17); keďže finančné prostriedky EÚ by mali uľahčovať poskytovanie základnej infraštruktúry s cieľom riešiť demografické výzvy;

I. keďže malé a stredné podniky (MSP) sú nosným pilierom európskeho hospodárstva, pričom predstavujú 99 % všetkých podnikov v EÚ a zamestnávajú približne 100 miliónov ľudí; keďže tieto podniky tvoria viac ako polovicu európskeho HDP a sú kľúčové nielen pri dosahovaní dvojakej transformácie EÚ na udržateľné a digitálne hospodárstvo, ale aj z hľadiska pridávania hodnoty vo všetkých odvetviach hospodárstva; keďže však len 17 % MSP úspešne začlenilo digitálne technológie do svojho podnikania v porovnaní s 54 % veľkých spoločností; keďže niektoré priemyselné odvetvia a tradičné sektory, ako je stavebný, agropotravinársky, textilný a oceliarsky priemysel, v digitálnej transformácii zaostávajú (18);

J. keďže napriek tomu, že pandémia ochorenia COVID-19 viedla k masívnemu rozšíreniu práce na diaľku a mobilnej práce s využitím IKT (19), čo ponúka veľký potenciál na ďalšie prepojenie pracovísk z mestských centier s menšími mestami, predmestiami a vidieckymi oblasťami, existujú značné rozdiely v možnostiach telepráce medzi pracovníkmi s vysokou a nízkou mzdou, kancelárskymi a robotníckymi pracovníkmi a medzi pohlaviami (20); keďže mobilná práca s využitím IKT a digitalizácia služieb môžu za určitých podmienok uľahčiť vyrovnanejšie geografické rozdelenie zamestnanosti a obyvateľstva;

K. keďže s cieľom prispieť k vykonávaniu Európskeho piliera sociálnych práv by ESF+ mal podporovať investície do ľudí a systémov v oblastiach, ako je zamestnanosť, vzdelávanie a sociálne začlenenie, pričom zároveň by mal poskytovať podporu na zlepšenie kvality, inkluzívnosti a účinnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj ich relevantnosti z hľadiska trhu práce a vzdelávacích systémov, vrátane podpory digitálneho učenia sa a profesijného rozvoja pedagogických zamestnancov; keďže by sa tým podporila hospodárska, územná a sociálna súdržnosť v súlade s článkom 174 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;

L. keďže skúsenosti počas pandémie ochorenia COVID-19 ukázali, aký dôležitý je rozvoj digitálnej infraštruktúry pre fungovanie hospodárstiev a spoločností vrátane služieb verejného zdravotníctva, verejného vzdelávania a verejnej správy; keďže táto pandémia tiež podčiarkla mnohé existujúce problémy vo vidieckych oblastiach a zvýraznila zraniteľnosť týchto regiónov, najmä pokiaľ ide o digitálne kapacity, kvalitu a poskytovanie zdravotníckych služieb, vzdelávanie, širokopásmový prístup, odolnosť hodnotových reťazcov a digitálne zručnosti;

M. keďže hoci je v programe v oblasti zručností pre Európu stanovený cieľ, aby 70 % dospelého obyvateľstva EÚ malo do roku 2025 aspoň základné digitálne zručnosti, 42 % obyvateľstva EÚ podľa Komisie stále nemá základné digitálne zručnosti a 37 % pracovníkov stále nemá dostatočné digitálne zručnosti; keďže stále existujú vážne geografické rozdiely v zručnostiach v oblasti IKT; keďže ženy sú neprimerane málo zastúpené v odvetví IKT v EÚ, pretože zastávajú len 17 % (21) špecializovaných úloh v oblasti IKT a je menej pravdepodobné, že budú mať špecializované digitálne zručnosti a prácu v oblastiach súvisiacich s IKT; keďže menej ako 25 % podnikov v EÚ27 poskytlo v roku 2019 svojim zamestnancom odbornú prípravu v oblasti IKT, pričom medzi jednotlivými členskými štátmi existujú výrazné rozdiely (22); keďže rodové rozdiely pretrvávajú najmä v prípade startupov, pričom 91 % celkového kapitálu investovaného do európskych technológií v roku 2020 bolo vyčlenených na tímy tvorené výlučne mužmi (23);

N. keďže rozvoj odvetvia IKT a opatrenia na podporu inovácií sú potrebné aj na podporu hospodárskej a sociálnej digitalizácie vo všeobecnosti, a najmä digitalizácie v priemyselných odvetviach;

O. keďže digitalizácia verejných služieb musí úzko súvisieť s právami na súkromie a ochranu osobných údajov v súlade s ustanoveniami všeobecného nariadenia o ochrane údajov (24);

Politika súdržnosti na roky 2021 až 2027 a výzvy dvojakej transformácie

1. víta balík politiky súdržnosti na roky 2021 až 2027 a jeho prvý cieľ politiky, ktorým je „konkurencieschopnejšia a inteligentnejšia Európa vďaka presadzovaniu inovatívnej a inteligentnej transformácie hospodárstva a regionálnej prepojenosti IKT“ ( 25 )

2. zdôrazňuje úlohu, ktorú môže nová politika súdržnosti zohrávať pri podpore dvojakej digitálnej a zelenej transformácie; zdôrazňuje, že digitálne a inovatívne prvky novej politiky súdržnosti budú kľúčové pri umožnení udržateľnej a inkluzívnej transformácie spoločnosti smerom k sociálnejšiemu a konkurencieschopnejšiemu hospodárstvu, ako aj pri dosahovaní cieľov Európskej zelenej dohody a cieľov európskeho digitálneho desaťročia do roku 2030; zdôrazňuje, že je potrebná dobrá a cenovo dostupná digitálna infraštruktúra spolu s opatreniami na rozvoj digitálnych zručností všetkých skupín používateľov, čo by sa malo podporovať aj flexibilným a vzájomne sa dopĺňajúcim využívaním rôznych druhov podpory a financovania;

3. pripomína, že podpora z Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu (EFRR – KF) v rámci CP 1 je členským štátom k dispozícii, aby investovali do inovácií v súlade s koncepciou inteligentnej špecializácie; vyzýva vnútroštátne a regionálne orgány, aby zlepšili svoj prístup k inteligentnej špecializácii zameraním sa na najsľubnejšie oblasti a projekty z hľadiska inovačných príležitostí a udržateľného rozvoja;

4. poukazuje na dôležitosť koncepcie inteligentných dedín pri riešení výziev pre EÚ v digitálnej oblasti a v oblasti klímy a víta jej začlenenie do budúcej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), politiky súdržnosti a regionálnej politiky; trvá na tom, aby členské štáty zahrnuli prístup inteligentných dedín do svojich programov politiky súdržnosti na vnútroštátnej a regionálnej úrovni;

5. pripomína, že podľa nariadenia o EFRR – KF musia členské štáty vyčleniť aspoň 8 % svojich zdrojov na investície do zamestnanosti a rastu v záujme dosiahnutia udržateľného rozvoja miest; vyjadruje poľutovanie nad tým, že doposiaľ nebolo možné stanoviť podobné pridelenie prostriedkov pre vidiecke oblasti; v tejto súvislosti poznamenáva, že v nariadení sa uvádza, že osobitná pozornosť sa musí venovať riešeniu zmeny klímy a životného prostredia a využívaniu potenciálu digitálnych technológií na inovačné účely, čo regionálnym orgánom umožní nasmerovať financovanie do oblasti udržateľného rozvoja miest;

6. pripomína, že v nariadení o programe Digitálna Európa sa stanovuje, že spoločné akcie medzi týmto nástrojom a EFRR – KF musia prispievať k rozvoju a posilňovaniu regionálnych a miestnych inovačných ekosystémov, k priemyselnej transformácii a digitálnej transformácii spoločnosti a verejných správ;

7. naliehavo vyzýva Radu a Komisiu, aby stanovili ambicióznejšie ciele v oblasti digitálneho rozvoja všetkých regiónov EÚ, a požaduje európsky digitálny akčný plán pre všetky regióny spolu so strednodobými cieľmi a opatreniami do roku 2025 a s konkrétnymi odporúčaniami pre EÚ a členské štáty, aby sa do roku 2030 dosiahli hmatateľné výsledky;

8. zdôrazňuje, že treba zabezpečiť, aby procesy digitalizácie náležite zohľadňovali regionálne špecifiká a osobitné potreby; pripomína, že univerzálny prístup môže znamenať riziko prehĺbenia už existujúcich rozdielov medzi regiónmi a územiami s rôznymi úrovňami rozvoja;

9. zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť konzistentnosť medzi početnými iniciatívami a programami EÚ na podporu digitalizácie a zodpovedajúcim spôsobom vytvárať synergie medzi nástrojmi politiky súdržnosti, aby sa maximalizovali príležitosti v tejto oblasti; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zohľadnili potrebu investícií do digitalizácie s cieľom zahrnúť cieľ rastu, čo je v súlade so stratégiami udržateľného hospodárskeho rozvoja, pričom treba zabrániť duplicite;

10. konštatuje, že účinný systém mobility je jednou z podmienok regionálneho hospodárskeho rozvoja, územnej súdržnosti a rozvoja regionálneho potenciálu; poukazuje preto na potrebu poskytnúť nevyhnutné finančné prostriedky na rozvoj a údržbu environmentálne udržateľných a cenovo dostupných dopravných spojení, čo by mohlo podnietiť staršiu generáciu k tomu, aby dlhšie zostala v poľnohospodárstve, a prilákať mladých ľudí z regionálnych centier, aby pracovali vo vidieckych oblastiach;

11. zdôrazňuje, že menej rozvinuté regióny v EÚ čelia osobitným výzvam; vyzýva Komisiu, aby týmto regiónom poskytla cielenú pomoc zameranú na posilnenie administratívnej kapacity, zlepšenie úrovne vedomostí a odborných znalostí založených na technológiách s cieľom zabezpečiť bezproblémovú transformáciu ich hospodárstiev a spoločností na čoraz digitálnejšiu budúcnosť;

12. víta pozíciu Rady, ktorá podporuje Komisiu v tom, že uznala „dvojakú výzvu“ zelenej a digitálnej transformácie; zdôrazňuje potenciál dvojakej transformácie pri vytváraní nových zelených a digitálnych pracovných miest potrebných na hospodársku obnovu po pandémii ochorenia COVID-19 a je presvedčený, že jej digitálna zložka bude kľúčom k dosiahnutiu ambícií Európskej zelenej dohody a cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, ako sa stanovuje v digitálnej stratégii EÚ s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy;

13. zdôrazňuje, že treba podporovať rozvoj digitálnych riešení nielen na predchádzanie zmene klímy, ako je znižovanie emisií skleníkových plynov efektívnym využívaním digitálnych zdrojov a inteligentných inovácií, ale aj na adaptáciu na zmenu klímy; zdôrazňuje potrebu vyvinúť digitálne varovné nástroje a aplikácie na zníženie negatívnych účinkov prírodných katastrof, ako sú záplavy, zosuvy pôdy, vlny horúčav a lesné požiare;

Prekonanie digitálnych rozdielov

14. vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že budúce stredisko pre monitorovanie vidieka zhromaždí komplexné a aktualizované údaje o digitálnej priepasti s cieľom podporiť členské štáty pri určovaní potrieb ich regiónov a miest; považuje za zásadné mať k dispozícii aktuálne informácie o pokroku v oblasti digitalizácie vo všetkých európskych regiónoch a vyzýva Komisiu, aby predložila údaje o indexe digitálnej ekonomiky a spoločnosti na úrovni NUTS 2;

15. zdôrazňuje, že na digitálnu priepasť možno nazerať z dvoch hľadísk, t. j. z hľadiska infraštruktúry a hľadiska kapacity, pričom ich pôvod je odlišný a treba na ne uplatňovať odlišné politiky, ktoré sú prispôsobené ich charakteristikám;

16. so znepokojením konštatuje, že digitálna priepasť v členských štátoch a medzi nimi pretrváva; je osobitne znepokojený digitálnou priepasťou medzi mestskými a vidieckymi oblasťami z hľadiska kvality a dostupnosti širokopásmových sietí ( 26 ) ; pripomína najmä, že budúce investície v rámci EFRR – KF by mali prispievať k ďalšiemu rozvoju sietí vysokorýchlostnej digitálnej infraštruktúry; v tejto súvislosti zdôrazňuje potrebu uprednostniť vidiecke oblasti;

17. naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby poskytli podporu a pomoc existujúcim platformám a projektom v oblasti inkluzívnej a spravodlivej digitalizácie, keďže ide o nástroje, ktoré umožnia preniesť všetky oblasti EÚ vrátane vzdialených a vidieckych oblastí do 21. storočia;

18. poznamenáva, že existujú kritické rozdiely v digitálnych zručnostiach medzi dospelými vo vidieckych oblastiach a tými, ktorí žijú v mestách, čo má vplyv najmä na osoby s nízkym príjmom, ženy a staršie osoby; poznamenáva, že tieto rozdiely sa zvlášť prejavujú v niektorých členských štátoch a prehlbujú existujúce ťažkosti s hľadaním zamestnania vo vidieckych oblastiach; vyzýva členské štáty, aby investovali do cielených opatrení v oblasti zvyšovania úrovne zručností a vzdelávania s cieľom odstrániť digitálne rozdiely, a zdôrazňuje, že tieto rozdiely sú okrem iného spojené s nedostatočným prístupom k vysokokapacitným sieťam;

19. s veľkým záujmom berie na vedomie Digitálny kompas Komisie, ktorého úlohou bude premietnuť digitálne ambície EÚ orientované na rok 2030 do konkrétnych cieľov v štyroch hlavných oblastiach: zručnosti, bezpečná a udržateľná digitálna infraštruktúra, digitálna transformácia podnikov a digitalizácia verejných služieb; žiada Komisiu, aby pravidelne podávala správy o pokroku dosiahnutom v týchto štyroch oblastiach;

20. je presvedčený, že digitalizácia predstavuje príležitosť na zlepšenie kvality života a podporu možností vzdelávania, vytvárania pracovných miest, inovácie a lepšieho prístupu k verejným službám vo vidieckych a v zaostávajúcich regiónoch, čím napomôže zvrátenie trendov vyľudňovania a boj proti úniku mozgov;

21. víta cieľ programu digitálnej politiky do roku 2030, ktorým je zabezpečiť, aby všetky obývané oblasti v EÚ do konca desaťročia pokrývala sieť 5G; vyzýva Komisiu, aby v pripravovaných právnych predpisoch podporila opatrenia, ktorými sa uľahčí zavádzanie sietí 5G vo vidieckych oblastiach, najmä znížením alebo odstránením zložitých administratívnych postupov;

22. zdôrazňuje potrebu odstrániť pretrvávajúce digitálne rozdiely medzi vidieckymi a mestskými oblasťami a rozvinúť potenciál prepojenosti a digitalizácie vo vidieckych oblastiach rozvíjaním horizontálnej stratégie; vyzýva členské štáty, aby využívali zdroje politiky súdržnosti, SPP a nástroj NextGenerationEU na zavedenie a rozvoj koncepcie inteligentných obcí po roku 2020, ktorá prispeje k digitalizácii, posilneniu hospodárskeho potenciálu, inovácii a sociálnemu začleneniu vo vidieckych oblastiach a k posilneniu postavenia vidieckych komunít prostredníctvom prispôsobených projektov zameraných na zlepšenie širokopásmového pripojenia a infraštruktúry; pripomína však, že stratégie digitalizácie by sa mali prispôsobiť podmienkam vo vidieckych oblastiach a mali by sa realizovať pri zapojení a za aktívnej účasti samotných vidieckych komunít a pri uplatňovaní digitálnych a robotických technológií v poľnohospodárstve; zdôrazňuje, že cieľ do roku 2030, ktorým je prechod na udržateľné poľnohospodárstvo, možno dosiahnuť podporou nových technológií, výskumu a inovácií a neustálym prenosom poznatkov do vidieckych oblastí;

23. naliehavo vyzýva členské štáty, aby maximálne a čo najefektívnejšie využívali finančné zdroje, ktoré majú k dispozícii, prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov aj nástroja NextGenerationEU s cieľom poskytnúť regiónom cielenú podporu, ktorú potrebujú na dobehnutie zameškania a na prekonanie digitálnej priepasti vo vidieckych oblastiach a medzi generáciami; okrem toho vyzýva členské štáty, aby podporovali zavádzanie sietí s veľmi vysokou kapacitou prostredníctvom primeraných systémov verejného financovania v oblastiach, ktoré nepokrýva trh, a aby poskytovali medziodvetvové a komplexné riešenia, ako sú inteligentné obce a vidiecke inovačné centrá; podporuje úsilie o podporu digitalizácie posilnením tematického zamerania v politike súdržnosti a zároveň presadzovaním spolupráce s Európskou investičnou bankou alebo inými rozvojovými bankami; upozorňuje na riziko zvyšovania rozdielov kvôli nedostatočnej podpore najzraniteľnejších oblastí, ktoré majú často menšie kapacity v oblasti plánovania a efektívneho využívania finančných prostriedkov napriek tomu, že ich najviac potrebujú;

24. okrem toho požaduje, aby sa v plnom rozsahu vykonával Nástroj na prepájanie Európy, ktorého nový nástroj digitálneho financovania bude spolu s väčšou cezhraničnou digitálnou prepojenosťou zohrávať kľúčovú úlohu pri odstraňovaní hospodárskych, sociálnych a územných rozdielov, pričom európskym regiónom a vidieckym oblastiam ponúkne nové a nespočetné príležitosti;

Inkluzívna a spravodlivá digitalizácia

25. zdôrazňuje potrebu udržateľného a inkluzívneho procesu digitalizácie, ktorý je sociálne a hospodársky spravodlivý a pri ktorom sa na nikoho nezabudne; zdôrazňuje, že podpora v rámci EŠIF by mala prispievať k rozvoju digitálneho potenciálu a inovácií v sektore MSP s cieľom posilniť digitálne kapacity a zručnosti obyvateľstva a mala by podporovať začlenenie do digitálnej spoločnosti a posilňovať hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť vo všetkých regiónoch EÚ so zameraním na menej rozvinuté regióny;

26. vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že digitalizáciu verejných služieb budú sprevádzať opatrenia, ktoré ľudom uľahčia možnosti prístup k internetu bez diskriminácie, obmedzovania alebo zasahovania; pripomína, že predpokladom úspešnej digitálnej transformácie je stabilné a cenovo dostupné vysokokapacitné pripojenie na internet;

27. zdôrazňuje výzvy, ktorým čelia okrajové regióny Európy vrátane jej ostrovov, pokiaľ ide o digitálnu pripojiteľnosť; domnieva sa, že digitálna pripojiteľnosť je jedným zo základných pilierov akejkoľvek stratégie pre európske ostrovy; požaduje prijatie ďalších opatrení, ktorými sa zabezpečí, aby digitálna transformácia bola inkluzívna pre všetky miestne komunity;

28. konštatuje so znepokojením, že zvýšené používanie digitálnych riešení a mobilnej práce s využitím IKT v dôsledku pandémie ochorenia COVID-19 prehĺbilo existujúce nerovnosti, ktoré medzi jednotlivými skupinami obyvateľstva spôsobila digitálna priepasť; zdôrazňuje však, že digitalizácia môže byť za určitých podmienok aj prospešná sociálne a hospodársky zraniteľným a marginalizovaným skupinám; upozorňuje na to, že digitálne vylúčené osoby čelia dvojitému vylúčeniu, pretože sa môžu stretávať s ťažkosťami pri prístupe k vzdelávaniu, na trh práce alebo k základným verejným službám; zdôrazňuje, že najmä inteligentné dediny by mohli slúžiť ako praktické riešenie pri zvyšovaní rozsahu služieb dostupných vo vidieckych oblastiach, a tým prispieť k zníženiu existujúcich nerovností;

29. zdôrazňuje, že pandémia ochorenia COVID-19 zvýraznila význam digitálnych riešení, najmä telepráce; naliehavo vyzýva Komisiu, aby predložila smernicu o minimálnych normách a podmienkach pre spravodlivú teleprácu s cieľom chrániť zdravie a bezpečnosť pracovníkov a zabezpečiť dôstojné pracovné podmienky vrátane dobrovoľného charakteru takejto práce, rešpektovania pracovného času, dovolenky, rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom a ďalších digitálnych práv pri práci, napr. právo na odpojenie sa a ochrana súkromia pracovníkov, a to zákazom diaľkového monitorovania alebo inej formy digitálneho sledovania a používania umelej inteligencie v náborových procesoch, pričom zohľadní rámcovú dohodu európskych sociálnych partnerov o digitalizácii;

30. žiada Komisiu a členské štáty, aby vytvorili celosvetovú stratégiu, v ktorej sa začlení celostné hľadisko na všetkých úrovniach s cieľom riešiť sociálne nerovnosti a diskrimináciu spojené s digitalizáciou a teleprácou a alebo hybridnou prácou a tým posilniť jej pozitívne účinky;

31. domnieva sa, že posilnenie postavenia občanov, konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami a zapojenie miestnych orgánov sú kľúčové pre riadne plánovanie aj úspešné vykonávanie regionálnych digitálnych stratégií;

Digitalizácia malých a stredných podnikov a verejných služieb

32. vyzýva, aby sa nadviazalo na akčný plán pre elektronickú verejnú správu s dvoma hlavnými všeobecnými cieľmi: zabezpečenie efektívnej digitálnej transformácie a zníženie byrokracie, a tým zvýšenie kvality života občanov opatreniami, ktoré zlepšujú prístup verejnosti a služby vo všetkých členských štátoch a zvyšujú transparentnosť; a stanovenie opatrení na zvýšenie digitálnych zručností pracovníkov vo verejnom sektore; zdôrazňuje, že pri týchto nadväzujúcich krokoch by sa mali zohľadniť mnohé ponaučenia vyplývajúce z pandémie ochorenia COVID-19, ktorá spôsobila, že sa služby verejnej správy presunuli takmer výlučne do online priestoru;

33. poznamenáva, že pandémia ochorenia COVID-19 ukázala, že v dôsledku nárastu objemu telepráce a mobilnej práce s využitím IKT v súkromnom aj vo verejnom sektore sa naša spoločnosť stala zraniteľnejšia voči kybernetickým útokom; pripomína, že vzdialený prístup k sieťam súkromného alebo verejného sektora si vyžaduje nové riešenia v oblasti kybernetickej bezpečnosti;

34. naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby rýchlejšie dospeli k pokroku v oblasti digitalizácie verejných služieb vrátane škôl, univerzít, výskumných inštitúcií, verejnej dopravy, elektronickej verejnej správy a účinnej správy;

35. poznamenáva, že pandémia ochorenia COVID-19 urýchlila zvyšovanie počtu riešení v oblasti elektronických verejných služieb a zdravotníctva; zdôrazňuje, že treba riešiť rozdiely v elektronických zručnostiach medzi zdravotníckymi pracovníkmi a umožniť pacientom, najmä starším a sociálne znevýhodneným občanom, využívať služby elektronického zdravotníctva; varuje, že na niektoré osoby, napríklad starších ľudí alebo sociálne znevýhodnené osoby, ktoré si môžu v menšej miere dovoliť využívať potrebné technológie alebo ich vedia menej používať, sa môže zabudnúť; upozorňuje na potrebu verejných investícií orientovaných okrem iného na ľudské zdroje, verejné digitálne ponuky a proaktívne poskytovanie pomoci, aby sa všetkým zabezpečil nediskriminačný, rýchly a vysokokvalitný prístup k digitálnym verejným službám vrátane služieb zdravotnej starostlivosti; v tejto súvislosti pripomína, že treba zdôrazniť význam presadzovania a posilňovania opatrení v oblasti vzdelávania a rozvoja digitálnych zručností, najmä vo vidieckych oblastiach; zdôrazňuje potrebu naplno využiť potenciál nových digitálnych nástrojov, technológií a riešení v prospech zdravej spoločnosti;

36. uznáva, že je dôležitejšie ako kedykoľvek v minulosti zabezpečiť spravodlivú a sociálne udržateľnú prácu a skutočnú účasť zamestnancov na formovaní pracovných podmienok – v digitálnych platformách aj vo všetkých iných odvetviach – a že pracovníci musia mať demokratický vplyv na riadenie práce; zdôrazňuje, že výhody digitalizácie musia byť všeobecne a spravodlivo rozdelené a pracovníci v digitálnom odvetví musia mať rovnaké práva a pracovné podmienky ako v iných odvetviach; vyzýva Komisiu, aby navrhla smernicu o dôstojných pracovných podmienkach a právach v digitálnom hospodárstve;

37. zdôrazňuje zásadnú úlohu podnikateľov, mikropodnikov a MSP pri vytváraní dôstojných pracovných miest, udržateľného rastu a rozvoja vidieka a je presvedčený, že verejné investície prostredníctvom politiky súdržnosti a ďalších nástrojov prispejú k lepšej sociálnej, hospodárskej a územnej súdržnosti vo všetkých regiónoch EÚ; zdôrazňuje, že pre mnohé mikropodniky a malé podniky je prístup k financovaniu jedným z najnaliehavejších problémov a že rôzne typy MSP si vyžadujú individualizované typy podpory a stimulov na úrovni EÚ a na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, a to v závislosti od ich okolností a úrovne technológií; naliehavo vyzýva regióny, aby vypracovali inovačné stratégie zamerané na MSP, ktoré budú v súlade s ich stratégiami výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu;

38. vyjadruje poľutovanie nad tým, že prevažná väčšina MSP v EÚ zatiaľ úplne neprijala digitálnu transformáciu; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že sa členské štáty vo svojich operačných programoch zamerajú na MSP v oblastiach s nižšou úrovňou digitálneho rozvoja;

39. poznamenáva, že elektronický obchod má pre vidiecke MSP a miestnych výrobcov veľký potenciál, pretože sa ním zvyšuje ich dosah a odstraňujú prekážky spojené s pôsobením v regiónoch, ktoré čelia závažným a trvalým geografickým alebo demografickým výzvam; vyzýva regióny a členské štáty EÚ, aby zaviedli pilotné projekty a stratégie digitalizácie s cieľom začleniť elektronický obchod do obchodných modelov vidieckych MSP;

40. uznáva potenciál digitalizácie v oblasti prepájania spoločností, najmä MSP, a zdôrazňuje pozitívny vplyv digitalizácie na poskytovanie sociálnych služieb, ako sú inteligentné dopravné riešenia, elektronické zdravotníctvo, služby elektronického bankovníctva a riešenia v oblasti vzdelávania prispôsobené zraniteľným študentom; pripomína, že je dôležité súčasne poskytovať vzdelávanie v oblasti digitálnych zručností s cieľom zabezpečiť, aby sa na nikoho nezabudlo;

41. pripomína, že v nariadení o programe Digitálna Európa sa stanovuje, že synergie medzi týmto programom a EFRR – KF by mali prispievať k rozvoju a posilneniu regionálnych a miestnych inovačných ekosystémov, priemyselnej transformácii a digitálnej transformácii spoločnosti a verejných správ;

42. zdôrazňuje názor Dvora audítorov ( 27 ) na EFRR – KF, že hlavne MSP prinášajú inovačné riešenia problémov, ako je zmena klímy, efektívne využívanie zdrojov a sociálna súdržnosť, a pomáhajú šíriť tieto inovácie v európskych regiónoch, a preto majú zásadný význam pre prechod EÚ na udržateľné a digitálne hospodárstvo;

43. so znepokojením konštatuje, že startupy aj etablované MSP sa stretávajú s nedostatkom kvalifikovaných zamestnancov, a zdôrazňuje, že problém chýbajúcich zručností je zvlášť akútny v prípade zručností týkajúcich sa digitalizácie a nových technológií, keďže 35 % pracovnej sily ( 28 ) má nízke alebo nemá žiadne digitálne zručnosti; domnieva sa, že by sa mali zaviesť iniciatívy, ktorými sa podporia MSP čeliace osobitným výzvam a ktorými sa budú rozvíjať také kompetencie a zručnosti pracovníkov, ktoré sú životne dôležité pre moderné hospodárstvo, a to aj v oblasti prilákania a udržania si digitálnych talentov, a pri súčasnom podporovaní flexibilných digitálnych zručností a príležitostí na zvyšovanie úrovne zručností a rekvalifikáciu pre všetkých bez ohľadu na postavenie v zamestnaní, vek, vzdelanie alebo povolanie;

44. zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť počet inovačných podnikov zabezpečením prístupu k novým technológiám, prispôsobením sa normám Priemyslu 4.0 a udržateľného hospodárstva, mobilizáciou súkromného kapitálu, rozvojom ľudských zdrojov a podporou iniciatív v oblasti inteligentných miest;

Podpora zručností potrebných v digitálnom veku

45. zdôrazňuje potrebu vyplnenia medzery v oblasti digitálnych zručností v rámci EÚ, aby všetci jednotlivci a podniky mohli maximálne využívať digitálnu transformáciu; požaduje postupné vykonávanie akčného plánu digitálneho vzdelávania na roky (2021 – 2027) predloženého Komisiou na podporu lepších digitálnych zručností, čo by všetkým vrátane podnikateľov zaručilo vzdelávanie, odbornú prípravu a pracovné príležitosti; zdôrazňuje kľúčovú úlohu členských štátov a regionálnych štátnych správ pri podpore vidieckych orgánov v ich úsilí o formovanie a zabezpečenie digitálnej integrácie, a to ochranou údajov občanov a posilnením postavenia ľudí a miestnych podnikov prostredníctvom prístupu k údajom; zdôrazňuje, že digitálne zručnosti a mediálna gramotnosť sa musia podporovať po celý život a už od raného veku; vyzýva Komisiu, aby podnietila podporu vzdelávacích programov a iniciatív v oblasti digitálnej a mediálnej gramotnosti na školách, učňovských školách a univerzitách; v tejto súvislosti pripomína, že ESF + je dôležitý pre financovanie projektov, ktoré pracovníkom alebo nezamestnaným pomáhajú získavať nové zručnosti s prihliadnutím na ciele toho fondu, medzi ktoré patrí poskytovanie týmto osobám nových zručností, aby si zvýšili kvalifikáciu v ich zamestnaní alebo sa rekvalifikovali na získanie iného pracovného miesta; domnieva sa, že je dôležité zaviesť hybridné modely vzdelávania s cieľom sprístupniť zvyšovanie úrovne zručností osobám, ktoré majú len základné digitálne zručnosti alebo nemajú žiadne;

46. víta odporúčanie obsiahnuté v posilnenej záruke pre mladých ľudí, aby sa v súvislosti s osobami, ktoré nie sú zamestnané, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy, vykonalo posúdenie digitálnych zručností a v prípade zistenia nedostatkov sa im zabezpečila odborná príprava zameraná na zlepšenie digitálnych zručností;

47. berie na vedomie kritické rozdiely v oblasti digitálnych zručností medzi ľuďmi, ktorí žijú vo vidieckych oblastiach a v mestách, ako aj medzi generáciami; okrem toho berie na vedomie neúmernú prevahu mobilnej práce s využitím IKT medzi zamestnancami verejného sektora s dobrým vzdelaním, ktorí pôsobia v meste a majú silné digitálne zručnosti; konštatuje, že vo vidieckych oblastiach chýbajú príležitosti na získanie digitálnych zručností; naliehavo vyzýva členské štáty a Komisiu, aby využívali ESF+ a EFRR na prijatie opatrení, ktorými sa odstráni táto nerovnováha a zabezpečia sa pracovné príležitosti v regiónoch, ktorým hrozí vyľudňovanie; poznamenáva, že inteligentné dediny by mohli slúžiť ako praktické riešenie, pretože začleňujú nástroje digitálneho vzdelávania do digitálneho prístupu zdola nahor, ktorý uplatňujú;

48. zdôrazňuje, že presadzovanie a rozvoj digitálnych zručností zohrávajú zásadnú úlohu pri budovaní väčšej kapacity trhu práce, podporujú sociálne začlenenie, propagujú technologickú diverzifikáciu a vytvárajú pracovné príležitosti, najmä vo vidieckych oblastiach a v menej rozvinutých regiónoch; nabáda Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o riešenie nedostatkov v oblasti digitálnych zručností tým, že prostredníctvom koalície pre digitálne zručnosti a pracovné miesta osloví všetky zainteresované strany;

49. poznamenáva, že ESF+, na ktorý sa odkazuje v rámci cieľa politiky 4 (CP 4) nariadenia o spoločných ustanoveniach, zahŕňa osobitný cieľ vzťahujúci sa na digitálne zručnosti, inkluzívnosť a systémy odbornej prípravy, a to aj potvrdzovaním neformálneho vzdelávania a informálneho učenia sa;

50. zdôrazňuje, že program v oblasti zručností pre Európu si vyžaduje investície do infraštruktúry s vysokým sociálnym vplyvom vrátane digitálnej infraštruktúry, a to prostredníctvom EFRR a KF a programu InvestEU; zdôrazňuje potrebu investícií do digitálnej infraštruktúry prostredníctvom EFRR a KF a programu InvestEU, ktoré sú postavené na iniciatívach na podporu digitálnych zručností, ako je akčný plán digitálneho vzdelávania na roky 2021 – 2027;

51. zdôrazňuje, že pre EÚ predstavuje riešenie demografickej zmeny základnú výzvu, ktorá by mala byť prioritou pri navrhovaní a vykonávaní programov; v tomto smere pripomína, že jedným z hlavných cieľov stanovených v nariadení o EFRR – KH na roky 2021 – 2027 je podpora mestských a vidieckych oblastí s geografickým alebo demografickým znevýhodnením, pričom členské štáty musia vyčleniť finančnú podporu EÚ na projekty, ktoré podporujú digitálny rozvoj v príslušných regiónoch a prepojenosť IKT; v tejto súvislosti upozorňuje na to, že osobitná podpora by sa mala poskytovať regiónom na úrovni NUTS 3 alebo zoskupeniam miestnych administratívnych jednotiek s hustotou obyvateľstva menej ako 12,5 obyvateľa na štvorcový kilometer alebo s priemerným ročným poklesom počtu obyvateľov o viac ako 1 % v rokoch 2007 až 2017, čo by malo byť predmetom osobitných regionálnych a vnútroštátnych posúdení;

52. víta zriadenie Fondu na spravodlivú transformáciu a jeho zameranie na odbornú prípravu a zručnosti; oceňuje, že sa tak umožnia investície do sociálnej infraštruktúry, ako sú strediská odbornej prípravy, aby sa vytvorili lepšie pracovné príležitosti a kvalitné pracovné miesta pre všetky regióny nachádzajúce sa v procese prechodu na klimatickú neutralitu najneskôr do roku 2050, pričom zdôrazňuje, že osobitnú pozornosť treba venovať digitálnym zručnostiam; vyzýva Komisiu, aby posúdila potrebu a uskutočniteľnosť prepracovaného Fondu na spravodlivú transformáciu z hľadiska riešenia súčasných problémov;

53. vyzýva členské štáty a ich riadiace orgány, aby uľahčili a zjednodušili prístup vidieckych oblastí k finančným prostriedkom z nástroja NextGenerationEU a k európskym štrukturálnym a investičným fondom; domnieva sa, že treba zabezpečiť, aby sa na územnej úrovni dôsledne monitorovalo, ako všetky príslušné inštitucionálne subjekty využívajú finančné prostriedky z nástroja NextGenerationEU a EIŠF, a to s cieľom zabezpečiť spravodlivé rozdelenie financovania medzi regióny;

54. vyjadruje znepokojenie nad tým, že pri mnohých verejných obstarávaniach digitálnych programov sa budú zákazky zadávať na základe výzvy na predkladanie návrhov, čo by mohlo oslabiť schopnosť vidieckych oblastí získať prístup k finančným prostriedkom z nástroja NextGenerationEU a k EŠIF, keďže ich budovanie kapacít a technická podpora pri programovaní a čerpaní fondov EÚ sú tradične na nižšej úrovni;

55. vyzýva Komisiu a Radu, aby urýchlene vykonali závery Rady o ľudských právach, účasti a dobrých životných podmienkach starších osôb v ére digitalizácie vrátane vytvorenia platformy pre účasť a dobrovoľníctvo po skončení pracovného života a podpory medzigeneračných výmen a väzieb;

o

o o

56. poveruje svoju predsedníčku, aby postúpila toto uznesenie Rade, Komisii, Výboru regiónov a členským štátom.

(1) Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 159.

(2) Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 60.

(3) Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 94.

(4) Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 21.

(5) Ú. v. EÚ L 437, 28.12.2020, s. 30.

(6) Ú. v. EÚ L 231, 30.6.2021, s. 1.

(7) Ú. v. EÚ L 107, 26.3.2021, s. 30.

(8) Ú. v. EÚ L 166, 11.5.2021, s. 1.

(9) Rissola, G., Kune, H., Martinez, P., Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development, Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

(10) Arregui Pabollet, E. a kol., The Changing nature of work and skills in the digital age (Meniaci sa charakter práce a zručností v digitálnom veku), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

(11) Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent (Geografia nespokojnosti s EÚ), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

(12) Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 204.

(13) Ú. v. EÚ C 270, 7.7.2021, s. 2.

(14) Ú. v. EÚ C 494, 8.12.2021, s. 26.

(15) Ú. v. EÚ C 15, 12.1.2022, s. 125.

(16) Pracovný dokument útvarov Komisie z 11. júna 2020 s názvom Index digitálnej ekonomiky a spoločnosti (DESI) 2020, (SWD(2020)0111).

(17) SWD(2020)0111.

(18) Negreiro, M., Madiega, T., výskumná služba Európskeho parlamentu, Digitálna transformácia, jún 2019.

(19) Návrh záverov Rady o telepráci v súvislosti s prácou na diaľku, odsek 17.

(20) Pracovný dokument Komisie z mája 2020 s názvom Možnosť práce na diaľku a kríza COVID-19: nová digitálna priepasť?.

(21) Európsky inštitút pre rodovú rovnosť, Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector (Rovnováha medzi pracovným a súkromným životom v odvetví IKT – Ženy v odvetví IKT).

(22) Spoločné výskumné centrum Komisie, politický prehľad, Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to (Práca na diaľku v EÚ pred pandémiou COVID-19 a po nej: odkiaľ ideme a kam smerujeme), 2020.

(23) The State of European Tech report 2020 (Správa o stave európskych technológií z roku 2020).

(24) Ú. v. EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1.

(25) Článok 5 ods. 1 písm. a) nariadenia (EÚ) 2021/1060.

(26) Negreiro, M., Výskumná služba Európskeho parlamentu, The rise of digital health technologies during the pandemic (Vzrast digitálnych zdravotníckych technológií počas pandémie), apríl 2021.

(27) Európskydvor audítorov, tlačová správa, SME competitiveness being probed by EU auditors (Európske financovanie na podporu konkurencieschopnosti MSP skúmajú audítori EÚ), 14. októbra 2020.

(28) Európsky dvor audítorov, Opatrenia EÚ na riešenie nízkej úrovne digitálnych zručností, február 2021.