Na programe sa zúčastňuje 28 členských štátov EÚ, ako aj dve krajiny EZVO, Nórsko a Island. Srbsko a Moldavsko sa na programe zúčastňujú od roku 2016 a Bosna a Hercegovina sa k nemu pripojila v apríli 2017. Rastúci záujem o program zo strany kandidátskych krajín, ako aj potenciálnych kandidátov a susedných krajín by sa mohol považovať za znak toho, že program je čoraz zaujímavejší pre krajiny, ktoré sa rozhodli zladiť svoju politiku v oblasti zdravia so zdravotnou politikou EÚ.

Prostredníctvom rôznych činností sa podporili vykonávacie právne predpisy týkajúce sa látok ľudského pôvodu, a to iniciatívami, ako je vytvorenie IT platformy na umožnenie výmeny orgánov medzi členskými štátmi; zlepšenie informačného systému a nadnárodnej výmeny údajov, ktoré sa týkajú darcovstva orgánov od živých darcov; optimalizácia procesu darcovstva orgánov post mortem v nemocniciach umožnením spolupráce medzi kľúčovými zdravotníckymi pracovníkmi a koordinátormi darcovstva transplantátov a vylepšenie usmernení týkajúcich sa kontroly zariadení pre krv a tkanivá.

Program takisto zohráva kľúčovú úlohu pri riešení antimikrobiálnej rezistencie (AMR), a to prostredníctvom vymedzenia spoločných prístupov v boji proti AMR a pri regulovaní infekcií spojených so zdravotnou starostlivosťou v súlade s prebiehajúcimi medzinárodnými politikami a politikami EÚ, najmä s cieľom trvalo udržateľného rozvoja č. 32.

Vytvorilo sa 24 európskych referenčných sietí pre zriedkavé choroby s cieľom zjednotiť odborné znalosti viac ako 300 poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a 900 odborných stredísk v celej Európe a sprístupniť ich pacientom so zriedkavými chorobami, ktorí často považujú za ťažké, ak nie priam nemožné, nájsť špeciálnu odbornú starostlivosť v blízkosti svojho bydliska. Na preskúmanie pacientovej diagnózy a liečby koordinátori zvolajú „virtuálny“ poradný výbor zdravotníckych odborníkov z rôznych oblastí s využitím vyhradenej IT platformy a nástrojov telemedicíny. Spájanie vedomostí, odborných znalostí a zdrojov v celej EÚ pomáha sprístupňovať vysokokvalitnú zdravotnícku starostlivosť všetkým ľuďom a zároveň znižovať nerovnosti v oblasti zdravia vo vnútri jednotlivých členských štátov EÚ, ako aj medzi rôznymi členskými štátmi EÚ. V nadchádzajúcich rokoch by sa táto koncepcia mohla rozšíriť nad rámec zriedkavých chorôb aj na ostatné komplikované choroby a stavy.

Činnosti financované v rámci prvých troch rokov sú dôležité aj pre špecifické ciele a priority programu. Profitujú z koncepcie programu prostredníctvom lepšieho zosúladenia ich vlastných cieľov a výstupov s požiadavkami správneho vykonávania programu. Niektorým činnostiam v rámci širších priorít, ktoré nie sú spojené s právnymi predpismi EÚ, a/alebo otvoreným mechanizmom financovania, ako sú napríklad granty na prevádzku, však môže chýbať zameranie a môže sa pri nich vyskytnúť riziko odchýlenia od ich pôvodných cieľov. V týchto prípadoch by sa mala osobitná pozornosť venovať počas fázy plánovania a dotknuté činnosti by sa mali monitorovať a hodnotiť v dostatočnom predstihu, aby sa mohli prijať akékoľvek potrebné nápravné opatrenia.

Program je v súlade s hlavnými prioritami Komisie podľa článku 168 ZFEÚ a cieľmi trvalo udržateľného rozvoja a snaží sa maximalizovať synergie s ostatnými politikami a finančnými nástrojmi EÚ, ako je program Horizont 2020.

Osobitosťou programu ostáva naďalej jeho zameranie na spoluprácu v rámci zdravotnej politiky. Program využíva výsledky výskumných činností a tieto výsledky testuje v reálnych prostrediach v úzkej spolupráci s príslušnými orgánmi v členských štátoch. Cieľom je pomôcť členským štátom vypracovať a vykonávať ich vlastné politiky v záujme vybudovania silnej sociálnej Európy so zohľadnením rozpočtových obmedzení a potrieb systémových reforiem.

Aby sa uvedené účinné opatrenia skvalitnili a aby sa z nich stala integrálna súčasť národných politík členských štátov v oblasti zdravia, program by mal naďalej podporovať spoluprácu s európskymi štrukturálnymi a investičnými fondmi a ďalšími finančnými nástrojmi EÚ. Účinné využívanie takýchto veľkých finančných nástrojov môže mať väčší vplyv než samotné využívanie programu, a to prostredníctvom budovania vedomostí a kapacít monitorovania a vykonávania, ako aj prostredníctvom podpory inovácií a efektívnosti investícií v oblasti zdravia.

4. AKO MOŽNO ZLEPŠIŤ VYKONÁVANIE PROGRAMU

V nadväznosti na hodnotenie ex post druhého programu v oblasti zdravia začala Komisia pracovať na troch hlavných aspektoch tretieho programu v oblasti zdravia, ako sa uvádza v správe Európskemu parlamentu a Rade v máji 2016 Išlo o záväzky:

a) zlepšiť monitorovanie, podávanie správ a šírenie výsledkov;

b) podporovať účasť všetkých členských štátov a ostatných zúčastnených krajín a spolupracovať so všetkými členskými štátmi, najmä s tými, ktoré majú výraznejšie potreby v oblasti verejného zdravia a

c) rozvíjať synergie s hlavnými prioritami Komisie a inými programami.

Tieto body sú stále platné a program bude na týchto oblastiach naďalej pracovať. Práca sa musí čo najviac urýchliť predovšetkým v súvislosti so šírením výsledkov.

Okrem toho, ako sa navrhuje v hodnotení programu v polovici trvania, program by sa mal aj naďalej zameriavať na otázky, pri ktorých možno pre EÚ dosiahnuť pridanú hodnotu. Tieto oblasti patria prevažne do cieľov ochrany pred cezhraničnými ohrozeniami zdravia a prístupu k lepšej a bezpečnejšej zdravotnej starostlivosti. Pokiaľ ide o priority v rámci cieľa podpory zdravia a prevencie chorôb, Komisia v súčasnosti pracuje na vymedzení konkrétnych potrieb v členských štátoch , kde by začlenenie osvedčených postupov do vnútroštátnych politík mohlo priniesť očakávané výsledky a mať vplyv na zdravie obyvateľstva a udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti.

Odkazy na ciele trvalo udržateľného rozvoja a širší politický program Komisie a EÚ sa vylepšia, aby sa nimi lepšie stanovovali priority činností a zvyšoval vplyv. Týmto prístupom by sa takisto mohla zvýšiť viditeľnosť programu a posilniť jeho úloha na medzinárodnej scéne, a to aj napriek jeho skromnému rozpočtu.

Kritériá pridanej hodnoty pre EÚ by sa mohli pre potenciálnych žiadateľov ešte viac zjednodušiť a pomocou konkrétnych príkladov dosiahnuť, aby boli zrozumiteľnejšie.

5. ZÁVERY

Hodnotenie v polovici trvania bolo pozitívne a ukázalo, že vykonávanie programu je na dobrej ceste. Všetky tematické priority naďalej zostávajú platné a väčšina činností prináša užitočné výsledky s vysokou pridanou hodnotou pre EÚ, najmä pokiaľ ide o krízové riadenie a bezpečnosť a ochranu v Európe.

Otvorená verejná konzultácia na seba upútala pozornosť širokého spektra zainteresovaných strán a poskytla silnú podporu pokračujúcej spolupráci prostredníctvom programu, najmä v oblastiach ako podpora zdravia, prevencia chorôb a elektronické zdravotníctvo.