SK    SK SK 
SK    SK  EURÓPSKA KOMISIA 
Brusel, 15.9.2010 
SEK(2010) 1050 v kone čnom znení 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
ZHRNUTIE POSÚDENIA VPLYVU 
  
Sprievodný dokument 
  
Návrh 
 
ODPORÚ ČANIE RADY 
 
Mládež v pohybe - podpora vzdelávacej mobility mladých ľudí  
 
{KOM(2010) 478 v kone čnom znení} 
{SEK(2010) 1049}  
SK 2   SK ZHRNUTIE 
Toto posúdenie vplyvu bude pripojené k návrhu odporú čania Rady podporova ť 
vzdelávaciu mobilitu mladých ľudí, ktoré bude sú časťou súboru opatrení 
uskutočnených v rámci iniciatívy Mládež v pohybe.  
1. KONTEXT 
Mládež v pohybe je jednou z hlavných iniciatí v EÚ na podporu stratégie Európa 2010. 
Cieľom je „zlepši ť výsledky a zvýši ť medzinárodnú atraktivitu vyšší ch vzdelávacích inštitúcií 
v Európe a celkovú kvalitu všetkých úrovní vzdelávania a odbornej prípravy v EÚ, ktoré by spájali vysokú kvalitu a princíp rovnosti, pr ostredníctvom zvýšenia mobility študentov 
a účastníkov vzdelávania, a prispie ť k zlepšeniu situácie v oblasti zamestnávania mladých 
ľudí“
1.  
Hlavným cie ľom iniciatívy Mládež v pohybe je podpora vz delávacej mobility. Iniciatíva bude 
zameraná na významné posilnenie (a zvýšenie kvality) mobility študentov. Takisto sa bude 
zameriava ť na rozsiahlejšiu propagáciu možností vzdelávacej mobility pre všetkých mladých 
ľudí, najmä pre skupiny, akými sú napr íklad študenti odborných škôl a mladí ľudia s menšími 
možnosťami.  
Je však zrejmé, že programy EÚ nemôžu samy osebe posta čovať na dosiahnutie vysokých 
cieľov, ktoré sú v pozadí iniciatívy. Z tohto dôvodu sa v oznámení pod názvom Mládež 
v pohybe navrhuje, aby sa podpora v rámci programov EÚ doplnila mobilizovaním úsilia členských štátov a ďalších aktérov pri podpore vzdelávacej  mobility. Dôležitý prvok sa bude 
týkať činností ur čovania a odstra ňovania prekážok mobility.  
Komisia predkladá návrh odporú čania Rady ako prostrie dok na spojenie osved čených 
prístupov politiky na vnútroštátnej úrovni na podporu vzdelávacej mobility a ako politické 
usmernenie pre členské štáty pri ich prispievaní k všeobecným cie ľom iniciatívy Mládež 
v pohybe. Toto posúdenie vplyvu sa priamo zameriava na tento prvok balíka Mládež 
v pohybe, najmä na ú čely odstránenia prekážok mobility.  
2. VYMEDZENIE
 PROBLÉMU 
Vzdelávacia mobilita, t. j. nadnárodná mobilita v záujme získavania nových zru čností, je 
v rámci slobody pohybu osôb jedným zo základných spôsobov, ktorými jednotlivci, najmä mladí ľudia, môžu posilni ť nielen svoje šance na získanie  zamestnania v budúcnosti, ale aj 
svoj osobný rozvoj. 
Európska únia má dlhodobú a vysoko uznávanú  tradíciu v oblasti presadzovania a podpory 
vzdelávacej mobility; v oblasti priamych a hmatate ľných prínosov pre európskych ob čanov. 
Iniciatívy, ako napríklad program Eras mus, umožnili viac ako dvom miliónom ľudí študova ť 
v inej krajine a získa ť formálne uznanie tohto štúdia.  
Vzdelávacia mobilita je však eš te stále pre príliš mnoho mladých ľudí v Európe nereálnou 
možnosťou. Pomerne málo mladých ľudí využíva výhody, ktoré prinášajú skúsenosti 
                                                
 
1 KOM(2010) 2020. 
SK 3   SK so štúdiom v zahrani čí, a niektoré skupiny, napríklad mladí ľudia pochádzajúci 
zo znevýhodnených prostredí,  sú v tejto oblasti ve ľmi málo zastúpení. Pretrvávajú jazykové, 
kultúrne, finan čné, právne a administratívne prekáž ky vrátane uznávania, validácie 
a vnímania kvality štúdia absolvovaného v zahrani čí, najmä mimo štruktúrovaných 
programov EÚ pre mobilitu . Okrem toho u mladých ľudí je informovanos ť o možnostiach 
mobility stále nízka. Existujúci právny rámec má odvetvové zameranie (t. j. terciárne vzdelávanie, odborné vzde lávanie a príprava, dobrovo ľnícka činnosť, učitelia a školitelia, 
mladí výskumní pracovníci), čo môže bráni ť spojeným prístupom. Napriek tomu, že mobilitu 
možno posilni ť prostredníctvom dodato čných zdrojov na vnútroštátnej aj európskej úrovni 
(prostredníctvom existujúci ch programov), viac finan čných prostriedkov nebude samo osebe 
postačovať na uskuto čnenie vízie mobility ako r eálnej možnosti pre všetkých. Členské štáty 
musia vynaloži ť väčšie úsilie na odstránenie prekážok,  ktoré pretrvávajú na celoštátnej 
a regionálnej úrovni. 
Existuje odporú čanie Rady z roku 2001
2 o mobilite študentov, osôb zú častnených na odbornej 
príprave, dobrovo ľníkov, učiteľov a školite ľov v Spolo čenstve, ktoré sa však prestalo 
uplatňovať a v súčasnosti už nie je ve ľmi aktuálne. Hodnotenie ú činnosti tohto odporú čania 
Rady z roku 20013 preukázalo, že odporú čanie je do istej miery ú činné, ale informácie 
o pokroku pri vykonávaní jeho konkrétnyc h ustanovení nie sú úplné a ľahko dostupné. 
Je naliehavo potrebné toto odporú čanie aktualizova ť, preorientova ť a oživiť. 
3. ANALÝZA  SUBSIDIARITY 
Politika v oblasti vzdelávania, mládeže a odbornej prípravy je oblas ťou, v ktorej má EÚ 
podporné právomoci  vymedzené v Zmluve o fungovaní Európskej únie (Lisabonskej 
zmluve). V zmluve (v článku 165) sa ustanovuje, že „Únia prispieva k rozvoju kvalitného 
vzdelávania podporovaním spolupráce medzi členskými štátmi a, ak je to potrebné, 
podporovaním a dopl ňovaním činnosti členských štátov“ , a najmä sa v nej predpokladá, 
že opatrenia Európskej únie budú zamerané na „podporu mobility študentov a u čiteľov, medzi 
iným podporou akademického uznávania diplomov a zapo čítaním času štúdia“ , ako aj 
na „podporu rozvoja výmeny mládeže a výmeny sociálnych a výchovno-vzdelávacích 
pracovníkov a podporu ú časti mladých ľudí na demokratickom živote v Európe“ . 
EÚ pri plnení tejto úlohy uplat ňuje dvojaký prístup – pros tredníctvom spolupráce s členskými 
štátmi EÚ v tejto oblasti politiky a prostr edníctvom programov celož ivotného vzdelávania 
(t. j. Erasmus, Comenius, Le onardo, Grundtvig) a programu Mlád ež v akcii, ktoré poskytujú 
finančné prostriedky na podporu opatrení v oblasti mobility.  
4. CIELE  INICIATÍVY  EÚ 
Hlavnými cie ľmi politiky, ktoré sa majú dosiahnu ť, je zabezpe čiť, aby sa vzdelávacia 
mobilita stala možnos ťou pre všetkých, prostredníctvom: 
– odstránenia prekážok vzdelávacej mobility  na vnútroštátnej/regionálnej úrovni, 
– podporovania vzdelávacej mobility. 
V rámci iniciatívy sa budú sledova ť tieto konkrétne ciele:  
                                                 
2 2001/613/ES 
3 KOM(2004) 21.  
SK 4   SK • zlepšiť dostupnos ť informácií o možnostiach a výhodách štúdia v zahrani čí,  
• zlepšiť jazykové znalosti v súlade s cie ľmi stratégie pre viacjazy čnosť4 vrátane cie ľa 
„Materinský jazyk plus dva (c udzie jazyky) pre každého ob čana“,  
• odstrániť právne a administratívne  prekážky rozvoja spolo čných cezhrani čných študijných 
programov a iných foriem vzdelávacej mobility, 
• znížiť právne a administratívne prekážky v súvi slosti so zdravotným poistením a sociálnym 
zabezpečením, pokia ľ ide o mladých výskumných pracovníkov, stážistov a dobrovo ľníkov,  
• podporova ť súdržný právny rámec pre mobilitu maloletých, 
• znížiť alebo odstráni ť obmedzenia týkajúce sa prenosite ľnosti finan čnej podpory pre 
študentov,  
• zlepšiť uznávanie a validáciu formálneho, ne formálneho a informálneho vzdelávania 
absolvovaného v zahrani čí, 
• zvýšiť počet príležitostí pre mladých ľudí z málo zastúpených skupín (sociálne slabšie 
prostredia, etnické menšiny, osoby so zdravotným postihnutím) zú častňovať sa 
na mobilite,  
• podporova ť zameranie sa na zvyšovanie kvality mobility, 
• podporova ť medziodvetvové činnosti s cie ľom uľahčiť spoločné riešenia pre rôzne cie ľové 
skupiny, 
• umožniť lepšie porovnanie pokroku dosiahnutého v jednotlivých členských štátoch 
a posilniť vzájomné u čenie.  
Treba zdôrazni ť, že napriek tomu, že je vhodné stanovi ť oblasti, ktoré si osobitne vyžadujú 
opatrenia členských štátov, odporú čania na úrovni EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej 
prípravy by nemali by ť príliš normatívne: pri dodržaní zásady subsidiarity samotné členské 
štáty určia, akým spôsobom budú postupova ť so zreteľom na svoju konkrétnu situáciu. 
5. MOŽNOSTI  POLITIKY 
Po počiatočnom posúdení dostupných možností sa ako najreálnejšie a najvhodnejšie 
z hľadiska uskuto čniteľnosti javia tri hlavné možnosti, ktor é sú v súlade s úzkym priestorom 
na zásahy EÚ v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. 
5.1. Možnos ť 1: žiadne opatrenia EÚ/ status quo  (základný scenár) 
Existujúce odporú čanie Rady z roku 2001 o mobilite študentov, osôb zú častnených 
na odbornej príprave, dobrovo ľníkov, učiteľov a školite ľov v Spolo čenstve, ktoré sa prestalo 
uplatňovať. 
5.2. Možnos ť 2: odporú čanie Rady: Mládež v pohybe: Podpora vzdelávacej mobility 
mladých ľudí 
Nové odporú čanie Rady, ktorým sa aktualizuje a preorientúva odporú čanie z roku 2001 
a podporuje medziodvetvový prístup k odstra ňovaniu prekážok mobility, ktoré sú spolo čné 
pre viaceré cie ľové skupiny, a konkrétnejšie zamerané monitorovanie.   
                                                 
4 2008/C 320/01.  
SK 5   SK 5.3. Možnos ť 3: nová otvorená metóda koordi nácie pre vzdelávaciu mobilitu 
mladých ľudí 
Nová samostatná „otvorená metóda koordináci e“ na monitorovanie existujúcich opatrení 
členských štátov na zvýšenie vzdelávacej mob ility a informovanie o týchto opatreniach 
a na výmenu poznatkov o najlepších postupoch. 
6. P OSÚDENIE VPLYVU JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ  
6.1. Pravdepodobný hospodársky a sociálny vplyv vybraných možností a ich vplyv 
na životné prostredie 
Zatiaľ čo možnos ť „status quo“  by mala malý, ale obmedze ný hospodársky a sociálny vplyv 
a vplyv na životné prostredie, ke ďže by si nevyžadovala žiadne ďalšie opatrenia na úrovni 
EÚ, možnosti 2 a 3 by viedli k významnejši emu pozitívnemu hospodárskemu a sociálnemu 
vplyvu prostredníctvom vä čšej účasti mladých ľudí na vzdelávacej mobilite, čo prináša 
overené výhody pre ich zamestnanie a kultúrnu integráciu prostredníctvom preh ĺbenia 
a rozšírenia zru čností. Očakáva sa, že mobilita sa zvýši v ďaka lepšej informovanosti, 
lepšiemu uznávaniu, hladším administ ratívnym postupom a kvalitnejším podporným 
štruktúram. Predpokladá sa, že mladí ľudia pochádzajúci zo zne výhodnených prostredí alebo 
v prípade ktorých bola mobilita mimo ich dosahu, budú ma ť výhody najmä v ďaka odstráneniu 
konkrétnych prekážok, ktoré ich znevýhod ňujú, a na základe toho budú môc ť využívať 
výhody, ktoré prináša užšie soci álne a hospodárske (znovu)za členenie.  
6.2. Posúdenie administratívnej zá ťaže 
Možnosť 1 si nevyžaduje žiadnu dodato čnú administratívnu zá ťaž, pretože nezah ŕňa žiadne 
ďalšie opatrenia zo strany EÚ alebo vnútroštátnych orgánov. Možnos ť 2 si bude vyžadova ť 
určité dodato čné náklady pre agentúry, inštitúcie a vládne odbory, ktoré budú vykonáva ť 
opatrenia tohto odporú čania, napr. pri navrhovaní nových stratégií alebo prehodnocovaní 
právnych predpisov s cie ľom uľahčiť mladým ľuďom vzdelávaciu mobilitu. Ur čité dodato čné 
náklady budú vyplýva ť z vytvorenia tabu ľky výsledkov v oblasti mobility, aj ke ď celkový 
vplyv bude neutrálny, pretože bude vyvážený presmerovaním existujúcich požiadaviek 
týkajúcich sa monitorova nia a podávania správ. Možnos ť 3 predstavuje naj významnejší nárast 
administratívnej zá ťaže: zatia ľ čo náklady na vykonávanie by všeobecne boli v súlade 
s možnosťou 2, na úrovni EÚ a vnútroštátnej úrovni by vznikli dodato čné náklady v súvislosti 
s vytvorením rámca na monitorovanie a podávani e správ na základe novej otvorenej metódy 
koordinácie. 
6.3. Vplyv mimo EÚ  
Predpokladá sa, že možnos ť 1 by mala na mobilitu mimo  EÚ obmedzený vplyv, pretože 
odporúčanie Rady z roku 2001 sa touto otázkou konkrétne nezaoberá. Možnos ť 2 bude ma ť 
kladný vplyv na mobilitu mimo EÚ, ke ďže nové odporú čanie Rady sa výslovne zameria 
na tento aspekt, čím sa zabezpe čí významná aktualizácia a posilnenie v porovnaní 
so základným scenárom. Možnos ť 3 bude ma ť obmedzenejší vplyv na mobilitu mimo EÚ, 
pretože absencia pr ávneho nástroja bude členské štáty menej motivova ť pri prijímaní opatrení 
v tomto smere. 
SK 6   SK 7. P OROVNANIE JEDNOTLIVÝCH MOŽNOSTÍ NA ZÁKLADE ICH PRAVDEPODOVNÉHO 
VPLYVU  
Možnosť status quo  by mohla umožni ť určité zlepšenie vývoja, je však pravdepodobné, že to 
nebude posta čovať na dosiahnutie cie ľa týkajúceho sa vzdelávacej mobility ako možnosti pre 
všetkých. Prostredníctvom odporú čania z roku 2001 sa v minulých rokoch nezabezpe čilo 
významné zlepšenie, pokia ľ ide o oblas ť vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré by malo 
vplyv na vzdelávaciu mobilitu. Odvetvový prís tup okrem toho komplikuje riešenie otázok, 
ktoré sú spolo čné pre viac ako jednu cie ľovú skupinu. Problémovými oblas ťami budú 
pravdepodobne aj na ďalej dlhodobé prekážky mobility, ktor é sa primerane neuznávajú alebo 
neriešia. Aj keby sa odporú čanie z roku 2001 a následné  opatrenia prijaté ako sú časť 
otvorenej metódy koordinácie v oblasti vzdelávania a odbor nej prípravy v plnej miere 
vykonávali, neposta čovalo by to na odstránenie všetkých existujúcich prekážok mobility. Na 
dosiahnutie cie ľov stanovených v oddiele 4 sú preto nevyhnutné ďalšie opatrenia. 
Možnosti 2 a 3 poskytujú omnoho vyšší potenciál na zabezpe čenie zmien v ustanoveniach 
členských štátov v záujme dosiahnutia uvedených cie ľov. Nové odporú čanie Rady 
navrhované v možnosti 2 prináša výhodu, ktorá spo číva v stanovení uceleného 
a jednozna čného programu, pokia ľ ide o zmenu v konkrétnych oblastiach, v ktorých boli 
zistené nedostatky, na zákl ade ktorého možno posudzova ť pokrok. Táto možnos ť by ponúkla 
potenciál na obnovu, oživenie a zlepšenie práce v tejto oblasti prostredníctvom nového právneho nástroja zameraného na hor izontálne prekážky, ktoré sú spolo čné pre všetky 
odvetvia, a poskytuje nový podnet a vä čšie zvidite ľnenie otázok týkajúcich  sa mobility, spolu 
s potenciálom na jasné porovnanie pokroku medzi jednotlivými krajinami; a preto sa o čakáva, 
že bude pôsobi ť
 ako podnet na dosiahnutie ďalšieho pokroku v tejto oblasti. Možnos ť 3 je 
obmedzená svojou povahou nezáväzných opatrení (tzv. soft law), čím by sa mohol oslabi ť jej 
možný vplyv v porovnaní s právny m nástrojom, najmä pokia ľ ide o riešenie právnych 
a administratívnych prekážok na úrovni členských štátov. V porovnaní s možnos ťou 2 môže 
absencia odporú čania ako po čiatočnej hnacej sily oslabi ť spoločné úsilie. Napokon dodato čná 
administratívna zá ťaž na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ vyplývajúca zo zavedenia 
a uplatňovania novej otvorenej met ódy koordinácie by bola zna čná a s najvä čšou 
pravdepodobnos ťou by sa stretla so silným oponovaním zo strany členských štátov. 
7.1. Uprednost ňovaná možnos ť politiky 
Na základe uvedeného posúdenia je uprednost ňovanou možnos ťou možnos ť 2 (odporú čanie 
Rady), ktorá predstavuje najlepšiu kombináciu o čakávaného vplyvu, ktorý by bol v rovnováhe 
s nákladmi a administratívnou zá ťažou. 
8. M ONITOROVANIE A HODNOTENIE  
Monitorovanie, hodnotenie a podá vanie správ by sa uskuto čňovalo na základe existujúceho 
strategického rámca pre európsku spoluprácu vo  vzdelávaní a odbornej príprave (otvorená 
metóda koordinácie), kt orý sa na tento ú čel prepracuje. Na základe správ jednotlivých 
členských štátov by Komisia každé dva roky predkladala posúdenie pokroku v jednotlivých 
členských štátoch a zistenia na úrovni členských štátov týkajúce sa silných stránok 
a nedostatkov pri odstra ňovaní prekážok vzdelávacej mobility vo forme „tabu ľky výsledkov 
v oblasti mobility“, ktorá umožní komparatívne posudzovanie situácie v jednotlivých krajinách. 
Hlavné ukazovatele pokroku pri plnení cie ľov budú vychádza ť z nasledovného:  
SK 7   SK • zníženie významných problémov súvisiacic h s prekážkami mobility, ktoré oznámili 
študenti/dobrovo ľníci/výskumní pracovníci, ktorí sa zú častnili na mobilite (meranie 
na základe prieskumov), 
• osobitné ukazovatele, ktoré treba vypracova ť na základe pokroku v každej oblasti 
prekážok, ktorý sa bude sledova ť pomocou navrhovanej „tabu ľky výsledkov v oblasti 
mobility“,  
• zvýšenie po čtu mladých ľudí (15 – 35), ktorí sa zú častňujú na mobilite,  
• navrhne(-ú) sa referen čné kritérium(-á) pre vzdelávaciu mobilitu na úrovni EÚ (ako sa 
predpokladá v strategickom rámci pr e vzdelávanie a odbornú prípravu ET 2020), 
• vo vysokoškolskom vzdelávaní: do roku 2020 by najmenej 20 % ľudí, ktorí kon čia 
vysokoškolské štúdium v európskom priestor e vysokoškolského vzdelávania, malo ma ť 
absolvovanú časť štúdia alebo odbornej prípravy v zahrani čí (referenčné kritérium v rámci 
bolonského procesu). 
Navrhuje sa nezávislé externé hodnotenie na ú čely posúdenia pokroku  po prvých štyroch 
rokoch vykonávania odporú čania (t. j. do konca roku 2014).