[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 29.10.2009 KOM(2009)594 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE „ELECTRA“Pre konkurencieschopný a trvalo udržateľný elektrotechnický priemyselv Európskej únii OZNÁMENIE KOMISIE „ELECTRA“Pre konkurencieschopný a trvalo udržateľný elektrotechnický priemyselv Európskej únii ÚVOD Rada pre konkurencieschopnosť[1] v máji 2009 určila elektrotechnický priemysel (ETP)[2] za jedno z kľúčových odvetví pre konkurencieschopnú a silnú priemyselnú základňu v Európskej únii (EÚ). Elektrotechnické odvetvie je jedno z najväčších priemyselných odvetví na svete. Jeho výrobky zahŕňajú širokú škálu od jednoduchého spotrebiteľského tovaru až po vysokosofistikované priemyselné turbíny, elektrické siete a elektrárne. V EÚ toto priemyselné odvetvie zahŕňa približne 200 000 podnikov, väčšinou malých a stredných podnikov, zamestnávajúcich okolo 2,8 milióna ľudí. V roku 2008 sa hodnota celkovej výroby pohybovala vo výške 411 miliárd EUR a ETP predstavoval 10 % vývozu EÚ, čo znamenalo mierny obchodný prebytok[3]. EÚ sa vo svetovej výrobe ETP radí s 21 % na druhé miesto za Čínou (30 %) a pred Spojenými štátmi a Japonskom (v oboch prípadoch 19 %). Z hľadiska pridanej hodnoty je druhá za Spojenými štátmi, pred Japonskom a Čínou. Európske výrobky ETP majú dobrú povesť, pokiaľ ide o kvalitu a spoľahlivosť. Konkurenti sa však doťahujú na našu úroveň, zatiaľ čo EÚ ešte nedokázala znížiť náskok, ktorý pred ňou majú Spojené štáty. Na udržanie a zvýšenie svojej konkurencieschopnosti potrebuje ETP na mieru ušitú víziu. Budúcnosť európskeho ETP ako výrobcu technológií pre širokú škálu aplikácií závisí od využitia vysokého potenciálu osobitných trhov, okrem iného v oblasti infraštruktúry pre zásobovanie energiou, energeticky efektívnych budov, dopravných sietí, priemyselnej výroby a vývoja inteligentných technológií s cieľom naplniť súčasné a budúce potreby spoločnosti. V tomto oznámení je načrtnutý krátkodobý a dlhodobý rastový potenciál uvedených trhov a uvádza sa v ňom zoznam opatrení a nástrojov potrebných na udržanie konkurencieschopnosti ETP a na uvoľnenie potenciálu tohto odvetvia, aby mohlo prispieť k cieľom EÚ na rok 2020 súvisiacich so zmenou klímy. Toto oznámenie vychádza z odporúčaní správy Electra z roku 2008[4] a prepája ich so súčasnými a plánovanými politikami EÚ. Takisto berie do úvahy európsky plán na oživenie hospodárstva[5] zameraný na oživenie podnikov v krátkodobom horizonte a na zachovanie pracovných miest v Európe. PREMENA VÝZIEV NA PRÍLEžITOSTÍ Výskum, vývoj a inovácie ETP nemá dostatočný prístup k výskumu, vývoju a inováciám a ich financovaniu. Je tomu tak najmä preto, že jeho základňu tvoria malé a stredné podniky. Finančné trhy a inštitúcie sú opatrné pri investovaní do projektov v oblasti výskumu a vývoja, najmä ak sa týkajú malých a stredných podnikov. Existuje niekoľko schém EÚ na podporu výskumu, vývoja a inovácií, avšak je potrebná ich lepšia synchronizácia[6] a koordinácia z hľadiska ponuky aj dopytu. Je potrebné, aby partneri v sieti Enterprise Europe Network[7] a klastrových organizáciách[8] zlepšili a profesionalizovali svoje podporné služby a lepšie integrovali inovatívne malé a stredné podniky. Klastre vo všeobecnosti uspokojujú potreby ETP, pretože poskytujú alebo sprostredkúvajú odvetvovo špecifické podporné služby a podporné služby podnikom upravené na mieru.[9] Okrem iného to uľahčuje spoluprácu medzi malými a strednými podnikmi a výskumnými inštitútmi a presadzuje právo duševného vlastníctva[10] a prenos technológií. Takéto služby by mali zohľadňovať odporúčanie Komisie o spravovaní duševného vlastníctva v oblasti činností týkajúcich sa prenosu vedomostí a metodické pokyny pre univerzity a iné verejné výskumné organizácie[11]. Podniky podnikajúce v oblasti ETP sami musia byť pri podpore iniciatív klastrov a pripájaní sa ku klastrom aktívnejšie. Výskum a inovácie možno stimulovať aj daňovými nástrojmi, napríklad prostredníctvom daňových stimulov alebo inovačných poukážok a zlepšením podmienok pre investície do rizikového kapitálu, napríklad pre investorov typu „podnikateľskí anjeli“ alebo prostredníctvom cezhraničného rizikového kapitálu. Obavy týkajúce sa schopnosti inovovať boli kľúčové pri výbere ETP v rámci monitorovania trhu s výrobkami a monitorovania odvetvia. Prebiehajúce preskúmanie sa zameriava na určenie nedostatkov exemplárnymi prípadovými štúdiami a takisto na ich analýzu zo širšej perspektívy. Preskúmaním sa posúdi, ako možno zlepšiť inovácie s cieľom odstrániť existujúce nedostatky[12]. Európske technologické platformy slúžia ako cenný ukazovateľ technologických trendov, pričom podporujú činnosti v oblasti výskumu s vysokým stupňom priemyselnej relevancie a definujú plány realizácie v oblasti technológií. Jednotlivé európske technologické platformy riešia potreby a výzvy vo svojich technologických oblastiach a očakáva sa, že budú úspešné v predkonkurenčnej (počiatočnej vývojovej) fáze. Niektoré z nich sú pre ETP osobitne dôležité[13]. Strategický plán energetických technológií (plán SET)[14] je zameraný na urýchlenie výskumu v oblasti nízkouhlíkových technológií a na ich predvádzanie a využívanie prostredníctvom spolupráce medzi výrobným odvetvím, subjektmi v oblasti výskumu a vládou. Poskytuje rámec, čo sa týka zachytávania a skladovania uhlíka a iných kľúčových technologických výziev EÚ s cieľom dosiahnuť ciele EÚ v oblasti zmeny klímy do roku 2020. Mnohé z návrhov sa týkajú priamo zariadení a technológií ETP. Európsky plán na oživenie hospodárstva zahŕňa „inteligentné investície“ do výskumu s cieľom podporiť inovácie vo výrobnom, stavebnom a automobilovom odvetví, ktoré sú zvlášť zasiahnuté krízou, a čeliť dôležitým výzvam pri prechode na zelené hospodárstvo. V súčasnosti sa zriaďujú tri verejno-súkromné partnerstvá predstavujúce viac ako 3,2 miliardy EUR s cieľom podporovať verejné záujmy a záväzok a vedúcu úlohu odvetvia pri určovaní strategických činností v oblasti výskumu v týchto troch odvetviach. ETP by mal z toho profitovať, keďže produkuje mnohé z predmetných technológií. Potreba poskytovať a udržiavať kvalifikácie Vážnym problémom, ktorý bráni v rozvoji ETP, najmä v jeho výkonnosti v súvislosti s výskumom, vývojom a inováciami, je nedostatok inžinierov a iných vysokokvalifikovaných zamestnancov, ktorí navrhujú a tvoria vyspelé technológie. V záujme udržania vedúceho postavenia EÚ v oblasti technológií je potrebné tento problém riešiť. V krátkodobom horizonte je potrebné, aby členské štáty stanovili alebo zintenzívnili programy odbornej prípravy alebo štipendiá na zabezpečenie toho, aby sa kvalifikácie pracovníkov v hospodárskej kríze nestratili, ale aby sa zvyšovali v očakávaní oživenia hospodárstva. Budúca konkurencieschopnosť elektrotechnického odvetvia a jeho schopnosť poskytovať technológie relevantné pre ciele EÚ v oblasti zmeny klímy budú závisieť vo veľkej miere od toho, ako sa kríza dotkne jeho pracovnej sily. Z dlhodobého hľadiska je úlohou výrobného odvetvia, sociálnych partnerov, vnútroštátnych orgánov a systémov vzdelávania a odbornej prípravy[15], podľa možnosti pri vzájomnej spolupráci, zabezpečiť prísun vysokokvalifikovaných a vzdelaných pracovníkov so správnou kombináciou teoretických a praktických zručností[16]. V záujme dosiahnutia tohto cieľa podporuje EÚ rôzne politiky vrátane iniciatívy Nové zručnosti pre nové pracovné miesta[17], flexiistoty[18], celoživotného vzdelávania[19] a elektronických zručností[20]. V súčasnosti sa zvažuje možnosť ustanoviť európske a odvetvové rady pre zamestnanosť a kvalifikácie s cieľom poskytnúť platformu na výmenu informácií a osvedčených postupov medzi zúčastnenými stranami, vnútroštátnymi orgánmi a subjektmi zodpovednými za vzdelávanie a odbornú prípravu v rámci tohto odvetvia. Európski sociálni partneri takisto uznali výzvu zabezpečiť vzdelanú pracovnú silu. Komisia bude podporovať odvetvový sociálny dialóg EÚ ako nástroj dobrej správy aj v oblasti ETP s cieľom prispievať k podpore rozvoja kvalifikácií, ktoré budú lepšie zodpovedať potrebám trhu. Z tohto hľadiska si môžu ostatné odvetvia s podobnými výzvami, ako je napríklad európske plynárenské odvetvie a odvetvie elektrickej energie, vymieňať pozitívne skúsenosti. Pretrvávajúce prekážky v mobilite v rámci EÚ, najmä pre vedeckých pracovníkov a vysokokvalifikovaných pracovníkov, sa riešili okrem iného prostredníctvom nedávno spusteného Európskeho partnerstva pre výskumných pracovníkov ako súčasti Európskeho výskumného priestoru. Európsky výskumný priestor umožňuje Európe vystupovať jednotne na medzinárodných fórach a komunikovať s jej hlavnými medzinárodnými partnermi. Verejné orgány na všetkých úrovniach spoločne presadzujú súdržnosť medzi činnosťami spolupráce v oblasti výskumu a vývoja a vyvíjajú spoločné iniciatívy, ktoré zabezpečujú Európe vedúce postavenie pri riešení globálnych výziev a dosahovaní cieľov v oblasti trvalo udržateľného rozvoja[21]. V tejto súvislosti je stále nevyriešeným problémom chýbajúce uznávanie inžinierskych kvalifikácií v EÚ. Ďalším dôležitým opatrením je smernica o „modrej karte“[22], ktorej cieľom je reagovať na meniace sa potreby trhu práce EÚ vytvorením rýchleho a pružného postupu prijímania vysokokvalifikovaných odborníkov z krajín mimo EÚ. Čeliť zmenám klímy a zlepšiť energetickú efektívnosť ETP je kľúčovým výrobcom efektívnych a ekologických technológií. Výrazný príspevok k splneniu cieľov v oblasti zmeny klímy do roku 2020 poskytuje príležitosť zvýšiť jeho budúcu konkurencieschopnosť a jeho vedúce postavenie v oblasti technológií vo svete[23]. Najlepším spôsobom je sústrediť sa na energetickú efektívnosť vo všetkých trhových segmentoch a naplno využívať technológie, ktoré sú už k dispozícii. V dnešnej dobe priame používanie elektrickej energie v budovách, priemysle a doprave predstavuje 23 % celkovej spotreby energie v EÚ[24]. Celková potenciálna úspora energie do roku 2020 (v porovnaní s rokom 2005) sa pohybuje medzi 25 % a 30 %[25]. Keďže asi 80 % v súčasnosti nainštalovaných produktov využívajúcich energiu bude existovať aj v roku 2020[26], nestačí len nahradiť produkty na konci ich životnosti efektívnejšími modelmi: produkty, ktoré sa v súčasnosti používajú, musia byť zdokonalené, aby používali energeticky efektívnejšie technológie. Štyri hlavné trhy, kde môžu mať technológie ETP vplyv už teraz na dodávku energie a dopyt po nej, sú: - dodávka elektrickej energie - priemyselné aplikácie - doprava - budovy. Je najmä na výrobnom odvetví, aby vyvinulo a zlepšilo produkty a procesy s cieľom podporiť ich prijatie na trhu, ale je potrebné, aby verejné orgány poskytli vhodný rámec: odstránenie regulačných prekážok, zvyšovanie povedomia, mobilizácia finančných aktív a nástrojov, aktivizovanie trhových síl a podpora technologického vývoja, výskumu a inovácií. Napriek súčasnej hospodárskej kríze sa investíciám verejného a súkromného sektora potrebným na dosiahnutie výrazných energetických úspor bude musieť dať vysoká priorita. Systém obchodovania s emisiami EÚ[27] na zníženie emisií skleníkových plynov môže zvýšiť konkurencieschopnosť ETP ako výrobcu technológií znižujúcich emisie CO2. Plánovanie v oblasti trvalo udržateľného ETP môže prispieť k dosiahnutiu zníženia CO2, podnieteniu vývoja technológií, ďalšej tvorbe pracovných miest a predchádzaniu „úniku výroby“ v EÚ a „úniku uhlíka“ mimo EÚ. Navyše od roku 2013 by mohli byť štátne príjmy z ETP – ak sa použijú priamo, v súlade so pravidlami o štátnej pomoci – hlavným zdrojom spolufinancovania investícií s najväčším vplyvom, čo by takisto znížilo riziko premiestnenia znečisťovateľov produkujúcich CO2. Výroba, prenos a distribúcia elektrickej energie Elektrárne na fosílne palivá sú s 53,6 % výroby hrubého množstva elektrickej energie hlavnými výrobcami elektrickej energie v EÚ-27[28]. Efektivita výroby elektrickej energie v týchto elektrárňach však predstavuje menej ako 40 %[29]. Takmer 60 % energie sa stráca pri výrobe a ďalších 5 % až 10 % pri prenose a distribúcii, takže iba 30 % príde k zákazníkom ako konečná dostupná elektrická energia[30]. Sústredenie sa na zlepšenie priemernej efektívnosti pri výrobe energie pomocou zdokonalenia zariadení môže viesť k nárastu tohto priemeru zo 40 % na 60 %, a ak sa použijú technológie kombinovanej výroby tepla a elektrickej energie[31], až na 85 %[32]. Ak sa ukážu ako úspešné, takéto elektrárne by mohli byť predmetom medzinárodného dopytu, najmä v rozvíjajúcich sa hospodárstvach, akými sú Čína, India a Brazília. Keďže takéto zariadenia sa zvyčajne inštalujú na minimálne 20 – 30 rokov, pri dosahovaní plánovaných výsledkov hrá kľúčovú úlohu časový harmonogram. Obnoviteľné zdroje energie sa čoraz viac považujú za alternatívu k fosílnym palivám. Ich nárast by mohol prispieť k rozvoju ETP a mohol by byť efektívny, pokiaľ ide o stabilitu sietí, ale vyžadovalo by to vývoj dynamického skladovania energie vo veľkom rozsahu. Očakáva sa, že smernica o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov energie[33] pomôže urýchliť preniknutie predmetných technológií na trh. Na prispôsobenie sa využívaniu decentralizovaných obnoviteľných zdrojov a na zlepšenie efektívnosti vo všeobecnosti je potrebné modernizovať elektrické siete v EÚ[34]. Údržba a zlepšenie spoľahlivých efektívnych sietí dôležitých pre modernú spoločnosť a pre energetickú bezpečnosť EÚ si budú vyžadovať veľké investície[35] do inteligentného merania a inteligentných sietí, aby bolo možné riadiť zdroje energie v rozličnom priestore a čase. Členské štáty by mali urýchliť schvaľovanie a povoľovanie investícií do rozsiahlych infraštruktúr a koordinovať takéto procesy tam, kde sú plánované cezhraničné prepojenia. Straty pri prenose energie možno znížiť používaním jednosmerného prúdu pri prenose na dlhé vzdialenosti, a nahradiť tak striedavý prúd, ktorý je vhodnejší na prenos na krátke vzdialenosti. Jednosmerný prúd je vhodný najmä vtedy, ak sú centrá výroby ďaleko od centier spotreby a v prípade operácií vykonávaných pod vodou, napríklad na spojenie parkov veterných elektrární na mori s pozemnými sieťami. V prípade, ak sa odvetvie nie je schopné dohodnúť na samoregulácii, uvažuje Komisia v rámci smernice o výrobkoch využívajúcich energiu[36] o návrhu vykonávacích opatrení pre určité výrobky s vysokou spotrebou energie používané v infraštruktúre. V tejto súvislosti Komisia skúma rámec pôsobnosti pre zavedenie požiadaviek na transformátory a súvisiace zariadenia. Nadzemné vedenia vzbudili znepokojenie verejnosti v súvislosti s expozíciou nízkofrekvenčnému elektromagnetickému poľu a vyvolali diskusiu týkajúcu sa životného prostredia. V niektorých prípadoch môže byť riešením použitie podzemných káblov[37], ale toto riešenie nie je rozšírené. Tento aspekt by mal byť neoddeliteľnou súčasťou stratégie európskych dopravných sietí, čím by sa vytvárali synergie, znižovali náklady a skracovali lehoty[38]. Zohľadniť sa budú musieť aj obavy spojené so životným prostredím v súvislosti s právnymi predpismi „Natura“ (ochrana prírody). Vo všeobecnosti možno povedať, že pri výrobe, prenose a distribúcii elektrickej energie sú trhové sily EÚ stále slabé a regulačné prekážky pretrvávajú. Predpokladom intenzívnejšej hospodárskej súťaže na trhu s elektrickou energiou je úplnú liberalizáciu vnútorného trhu s energiou. Priemyselné aplikácie Priemysel spotrebúva 30 % konečnej spotreby energie v EÚ[39]. Zmenou určitých výrobných procesov by sa mohlo ušetriť 30 % až 65 % energie[40]. Na úplné preskúmanie celkového potenciálu v oblasti šetrenia energie je potrebné, aby priemysel EÚ ako celok investoval do energeticky efektívnych aplikácií ako strategického rozhodnutia za použitia napríklad modelu energetického riadenia ISO[41]. Vysoké úspory energie možno dosiahnuť v dvoch hlavných výrobných procesoch: - elektromotory využívajú až 70 % elektrickej energie spotrebovanej v priemyselných aplikáciách, pričom polovica z nich by mohla byť dodatočne vybavená pohonmi s nastaviteľnými otáčkami umožňujúcimi značné úspory energie až do 50 %. Navyše len 12 % z nich sú elektronicky ovládané. Kľúčovým prvkom bude vykonávacie opatrenie z júla 2009[42] v rámci smernice o výrobkoch využívajúcich energiu, ktoré sa zameriava na energetický a environmentálny výkon elektromotorov. - väčšina odpadového tepla z priemyselných procesov by sa mohla zachytiť a použiť v miestnej výrobe energie pomocou parných turbín. Okrem toho priemysel EÚ ako celok by mohol zlepšiť svoju energetickú efektívnosť optimálnym využívaním zariadení s nízkou spotrebou a vysokou efektívnosťou, napríklad osvetľovacích systémov, motorov, elektrických kondenzátorov, transformátorov a káblov prostredníctvom príslušnej automatizácie a ovládania. Postupy a nástroje na monitorovanie výkonu a údržbu systémov sú z tohto hľadiska rovnako dôležité. Doprava Odvetvie dopravy predstavuje približne 30 % konečnej spotreby energie[43] v EÚ. Možné úspory energie sú značné: približne 26 % do roku 2020 v porovnaní s rokom 2005[44]. Významný zisk v energetickej efektívnosti môže byť dosiahnutý optimalizáciou logistiky dopravy a riadenia premávky. Inovatívne technológie ETP pomáhajú šetriť energiu a znižovať emisie CO2. Plány oživenia hospodárstva členských štátov s cieľom zmierniť účinky krízy na automobilový priemysel[45] majú vplyv nielen na úspory energie a emisie CO2, ale aj na súvisiacu zamestnanosť v ETP. Európska iniciatíva pre ekologické automobily v rámci európskeho plánu na oživenie hospodárstva ponúka možnosť konať v prípade automobilových technológií, ako aj v oblasti infraštruktúry distribúcie energie a dodávky energie. Ide o súbor opatrení zameraných na krízu v európskom automobilovom priemysle. Jeho hlavný pilier sa týka elektrifikácie cestnej a mestskej dopravy vrátane rôznych druhov činností v oblasti výskumu podporovaných európskymi technologickými platformami ako ERTRAC (European Road Transport Research Advisory Council – Európsky poradný výbor pre výskum v oblasti cestnej dopravy) a EpoSS (European Technology Platform on Smart Systems Integration – Európska technologická platforma pre integráciu inteligentných systémov). Iniciatíva zahŕňa pôžičky z Európskej investičnej banky výrobcom a dodávateľom automobilov na financovanie inovácií a financovanie v rámci 7. rámcového programu, z ktorého sú financované verejno-súkromné partnerstvá (činnosti v oblasti výskumu spolu vo výške 1 miliardy EUR). Niektoré členské štáty takisto zaviedli opatrenia v oblasti dopytu, aby stimulovali nákup nových vozidiel a umožnili zošrotovať staré vozidlá. Vzhľadom na význam zníženia emisií uhlíka z cestnej dopravy a na cenu a zabezpečenie/bezpečnosť dodávok ropy môžu byť elektrické autá alternatívou k tradičným spaľovacím motorom na fosílne palivá. Z dlhodobého hľadiska pomôže hromadná výroba elektrických automobilov výrobcom automobilov dosiahnuť ciele Spoločenstva v súvislosti s emisiami CO2 pre osobné automobily[46] a prispeje k všeobecnému cieľu znížiť emisie CO2 – za predpokladu, že elektrická energia sa bude získavať z obnoviteľných alebo nízkouhlíkových zdrojov. Okrem nízkych emisií skleníkových plynov nevypúšťajú tieto automobily žiadne škodlivé výfukové emisie, ako napríklad častice a oxidy dusíka, a majú len nízku hlučnosť. Elektrické autá by bolo možné použiť na skladovanie energie v systéme distribúcie energie, čím sa môže prispieť k odstráneniu mimoriadne vysokého zaťaženia v sieti. Podľa strednodobej správy CARS21[47] sa v krátkodobom až strednodobom horizonte budú popri spaľovacích motoroch používať hybridné technológie (hybridné automobily a hybridné automobily s možnosťou napojenia na elektrickú sieť). Zo strednodobého až dlhodobého hľadiska najsľubnejšie možnosti ponúkajú plne elektrické automobily a automobily na vodíkový pohon. Na komerčne životaschopnú výrobu elektrických automobilov je však stále potrebné vynakladať značné úsilie. Dôležitou prekážkou sú náklady na elektrické vozidlá spojené s nákladmi na vysokokapacitné batérie, nepretržité investície do výskumu a vývoja a malé úspory z rozsahu v počiatočných fázach uvedenia na trh. Praktickými problémami pre spotrebiteľa sú krátky dojazd automobilu a nedostatočná infraštruktúra na ich dobíjanie. Je tiež potrebné zaistiť riadne fungovanie vnútorného trhu s elektrickými vozidlami prijatím harmonizovaných požiadaviek na schvaľovanie. Budovy Obchodné, verejné a obytné budovy spotrebúvajú približne 40 % celkovej konečnej spotreby energie, z toho viac ako 27 % elektrickej energie[48]. Možné úspory energie by do roku 2020 mohli predstavovať až 30 % v porovnaní s rokom 2005[49]. Väčšina tejto energie sa využíva na kúrenie (bojlery, ohrievače vody) a osvetlenie. Na energetickú efektívnosť osvetlenia sa vzťahujú dve opatrenia[50] v rámci smernice o výrobkoch využívajúcich energiu a v nasledujúcich mesiacoch by sa mali prijať nové pravidlá o minimálnej energetickej efektívnosti a označovaní bojlerov a ohrievačov vody. Verejné a súkromné osvetľovacie zariadenia a systémy spotrebúvajú 20 % celkovej konečnej spotreby elektrickej energie. Odvetvie v oblasti výroby osvetlenia má potenciál ušetriť od 30 % do 65 % energie[51]. Moderné technológie ako diódy vyžarujúce svetlo (LED) by mohli ušetriť 30 % dnešnej spotreby do roku 2015 a až 50 % do roku 2025[52]. Systémy energetického riadenia môžu významne znížiť emisie CO2 z budov. Kľúčovou výzvou je zaistiť riešenia pre súčasné budovy, keďže až 80 % z nich sa bude používať aj v roku 2020. Pre vlastníkov a ich nájomcov bude rozhodujúcou otázkou návratnosť investícií. Investor často nie je používateľom budovy, čo znamená, že počiatočné náklady môžu byť pre neho dôležitejšie ako energetická efektívnosť počas obdobia životnosti budovy. Nutné je vzdelávanie odborníkov z odvetvia, informácie pre zákazníkov, stimuly na renováciu a izoláciu súkromných budov, záväzok vlád zlepšovať energetickú efektívnosť verejných budov a právna regulácia alebo kódexy. Z tohto hľadiska je na riešenie energetickej efektívnosti budov kľúčovým nástrojom Spoločenstva smernica o energetickej hospodárnosti budov a jej revízia. Výsledky by sa mohli dosiahnuť vysokoefektívnymi a flexibilnými výrobkami a systémami (domáce spotrebiče, kúrenie, ventilácia atď.), optimalizáciou záťaže transformátorov a pohonov s nastaviteľnými otáčkami, detektormi prítomnosti osôb na aktiváciu púmp a ventilátorov v obchodných centrách a automatickými a kontrolnými systémami. Tým sa nielen optimalizujú technické systémy budov tak, aby spotrebovali menej energie, ale sa aj zvýši zabezpečenie a bezpečnosť. K dosiahnutiu týchto cieľov prispeje zvyšovanie povedomia, programy odbornej prípravy, verejné obstarávanie a daňové opatrenia podporujúce najúčinnejšie výrobky[53]. Existujúce budovy ponúkajú najviac priestoru na zlepšenie, ale majú aj slabé miesta, akými je bezpečnosť. Komisia vypracuje štúdiu, v ktorej sa zhodnotí, ako je možné zlepšiť bezpečnosť elektrických inštalácií v budovách, a zároveň zvýšiť ich energetickú efektívnosť a umožniť bezpečnú integráciu obnoviteľných zdrojov energie a nových služieb, akými je nabíjanie elektrických vozidiel. Investície členských štátov do zdokonaľovania energetickej efektívnosti verejných budov, napríklad úradov, nemocníc a škôl, si v súčasnej kríze zasluhujú vysokú prioritu. Opatrenia členských štátov na podporu investícií do energetickej efektívnosti zamerané najmä na znižovanie spotreby energie v budovách predstavujú doteraz daňový stimul vo výške asi 20 miliárd EUR, čo je 0,16 % HDP EÚ na obdobie 2009 – 2010[54]. Riešenie potrieb spoločnosti – rastúce trhy Súčasné a budúce potreby občanov EÚ sa odvíjajú okrem iného od demografických zmien v dôsledku starnutia spoločnosti, ktoré si vyžadujú spoľahlivé a rýchle systémy zdravotnej starostlivosti, výstavbu infraštruktúr, ktoré umožnia „inteligentný život“ a život s podporou okolia, ako aj väčší dôraz na bezpečnosť. ETP má tak široký priestor na vývoj inovatívnych technológií pre budúcu infraštruktúru a aplikácie s cieľom riešiť tieto potreby spoločnosti v relatívne krátkom časovom horizonte. Nasledujúce opatrenia pomáhajú uspokojovať tieto potreby, majú silnú technologickú a priemyselnú základňu v Európe a viac ako ostatné trhy závisia od vytvorenia priaznivých rámcových podmienok prostredníctvom osobitných opatrení v rámci politiky orgánov verejnej správy. Elektromedicínske výrobky Zvyšuje sa dopyt po kvalitnej zdravotnej starostlivosti a pokročilých liečebných metódach. Systémy e-zdravia budú dôležité, pretože umožnia lepšiu výmenu informácií medzi odborníkmi a pacientmi, a tým vytvoria služby zdravotnej starostlivosti zamerané na pacientov. Rozvinutím nových systémov e-zdravia ETP nielen pomôže pacientom, ale vytvorí aj silnú konkurenčnú výhodu na svetovej scéne. Komisia má v úmysle podporiť nové komunikačné systémy e-zdravia, napr. prostredníctvom štandardizovaných riešení. Budovy pre „inteligentný život“ a život s podporou okolia Tento trh bude podporovaný narastajúcimi nákladmi na energiu, rastúcim počtom domácností s jedným členom a počtom osôb pracujúcich z domu. Tieto faktory budú iniciovať vývoj v technológiách, akými sú interoperabilný diaľkový prístup a kontrola a „zelenšie budovy“ vrátane pasívnych aj aktívnych energeticky efektívnych technológií. Bezpečnosť EÚ čelí rastúcim bezpečnostným hrozbám, akými sú teroristické útoky a ilegálna migrácia. ETP EÚ môže v tomto zmysle prispieť tým, že bude vyrábať požadované technické riešenia[55] s cieľom zlepšiť bezpečnosť občanov, infraštruktúry a sietí na hraniciach EÚ a v rámci krízového riadenia[56]. Vnútorný trh a normalizácia Systém vnútorného trhu s jeho jednotným regulačným prístupom vo veľkej miere uľahčuje voľný pohyb elektrospotrebičov. Nedávne opatrenia na vytvorenie nového legislatívneho rámca na harmonizáciu právnych predpisov EÚ týkajúcich sa výrobkov by mali uľahčiť prístup výrobkov elektrotechnického priemyslu a ostatných odvetví na trh. Ako súčasť tohto procesu predloží Komisia koncom roku 2010 návrh týkajúci sa povinností hospodárskych subjektov a úlohy notifikovaných orgánov, ktorý bude zameraný na väčšiu súdržnosť príslušných právnych predpisov. Ďalší prvok nového právneho rámca, nariadenie 765/2008 o akreditácii a dohľade nad trhom, ktoré nadobudne účinnosť 1. januára 2010, by malo posilniť systémy dohľadu nad trhom s výrobkami. Tieto opatrenia by mali takisto posilniť dôveryhodnosť označovania CE. Normalizácia je predpokladom fungujúcich pravidiel EÚ týkajúcich sa elektrických výrobkov. Nezáväzné normy a technické špecifikácie dopĺňajú požiadavky právnych predpisov EÚ. S pomocou európskych normalizačných organizácií vrátane Európskeho výboru pre normalizáciu v elektrotechnike CENELEC[57] sa nové technológie dostávajú do života prostredníctvom vykonávania elektrotechnických noriem, pričom otvárajú prístup k inováciám. Európske normalizačné organizácie musia aj naďalej vytvárať normy potrebné na uľahčenie preniknutia na trh energeticky efektívnych a ekologických systémov a výrobkov, najmä elektrických, elektronických a mechanických zariadení a zariadení informačných a komunikačných technológií. Preto musia prehĺbiť integráciu aspektov environmentálnej a energetickej efektívnosti v procese normalizácie[58] a stanoviť priority v súvisiacich pracovných programoch a mandátoch. Normalizačné činnosti sa tiež musia stať neoddeliteľnou súčasťou projektov výskumu a vývoja zastrešených rámcovými programami. ZÁVERY A NÁSLEDNÉ čINNOSTI V tomto oznámení sa určujú oblasti s rastovým potenciálom, ku ktorým môže ETP významne prispieť. Najmä na politiky EÚ v oblasti klímy a energetiky by sa malo pozerať ako na príležitosť pre ETP vytvárať nové podniky, nové odvetvia a nové pracovné miesta, najmä v čase recesie. Úplná implementácia ďalej uvedených opatrení by mala podporiť dlhodobé investície do energetickej infraštruktúry a zabezpečiť vysokokvalifikovaný ľudský kapitál, a tak posilniť technologickú základňu EÚ. Treba tiež poznamenať, že ako súčasť lisabonskej agendy vykonáva Komisia v nadväznosti na preskúmanie jednotného trhu[59] monitorovanie trhu s výrobkami a odvetvia vrátane rozhlasových, televíznych a komunikačných zariadení a hlavných domácich spotrebičov a maloobchodného predaja domácich elektrospotrebičov, rozhlasových a televíznych prijímačov. ETP bol vybraný pre toto hĺbkové odvetvové preskúmanie ako jedno z odvetví, ktoré majú problémy z hľadiska fungovania trhu a ktoré sú buď hospodársky významné alebo významné, pokiaľ ide o zlepšenie prispôsobivosti hospodárstva EÚ. Konečné výsledky tohto preskúmania sa očakávajú na konci roku 2009. Je potrebné prijať nasledujúce osobitné opatrenia: Odvetvie by malo: zintenzívniť úsilie v oblasti výskumu a vývoja s cieľom zlepšiť energetickú efektívnosť zariadení v elektrických sieťach a elektrárňach, najmä tých, ktoré fungujú na fosílne palivo; investovať do automatizácie a informačných a komunikačných technológií v rámci priemyselných aplikácií; uzatvárať nezáväzné dohody o energetickej výkonnosti produktov, ak je možné, že sa takýmto opatrením dosiahnu politické ciele rýchlejšie alebo menej nákladným spôsobom ako záväzné požiadavky, a to bez kolízie s právnymi predpismi EÚ; rozvíjať harmonizáciu kontrolných systémov pre inteligentné domácnosti vrátane systémov inteligentného merania, ktoré umožnia prepojenie domácich spotrebičov a lepšie riadenie elektrickej záťaže spolu s lepšou kontrolou teploty. Dobrým príkladom je projekt „inteligentného domova“[60] podporovaný Komisiou. Prevádzkovatelia sietí sú podnecovaní k: aktívnemu zdokonaľovaniu elektrických sietí umožňujúcich integráciu rôznych portfólií výroby energie vrátane centralizovaných a decentralizovaných zdrojov[61], a zariadení v elektrárňach na zníženie primárneho dopytu po energii a emisií CO2 s cieľom zaistiť riadne fungovanie vnútorného trhu s energiou a zabezpečenie dodávok. Členské štáty sa vyzývajú, aby: uľahčovali nové nadnárodné energetické spojenia, ktoré umožnia lepšie využívanie súčasnej kapacity na základe zodpovednosti odvetvia a jeho koncepcií. Pozornosť by sa mala venovať využívaniu podzemných elektrických káblových systémov; podporovali riešenia, ktoré podnietia spotrebiteľov k nákupu energeticky úsporných technológií pre existujúce a nové budovy vrátane stimulov pre spotrebiteľov nahradiť svoje staré spotrebiče efektívnejšími; zabezpečili, aby výrobky vstupujúce na trh boli v súlade s uplatniteľnými právnymi predpismi. Komisia: v spolupráci s európskymi normalizačnými organizáciami posúdi potrebu normalizačných činností s cieľom splniť požiadavky smernice o energetickej hospodárnosti budov a pomôcť pri vykonávaní ostatných právnych predpisov o energetickej efektívnosti, akými sú smernica o ekodizajne, smernica o energetickom označovaní a nariadenie o environmentálnej značke. bude naďalej podporovať model energetického riadenia ISO[62], ktorý organizáciám a spoločnostiam poskytne široko uznávaný rámec pre zavedenie energetickej efektívnosti do ich riadiacich postupov. vypracuje štúdiu, ktorá zhodnotí, ako je možné zlepšiť bezpečnosť elektrických inštalácií v budovách, a zároveň zvýšiť ich energetickú efektívnosť a umožniť bezpečnú integráciu obnoviteľných zdrojov energie a ďalších nových aplikácií. | 4. Komisia bude pozorne monitorovať tieto činnosti, opatrenia a vplyvy v spolupráci zo zúčastnenými stranami, ktoré by mali podávať správu o pokroku pri ich implementácii. V súlade so závermi Rady pre konkurencieschopnosť z mája 2009 predloží Komisia v roku 2012 správu o implementácii navrhovaných opatrení. Príloha I Politické iniciatívy EÚ s významom pre ETP Najdôležitejšie politiky EÚ týkajúce sa ETP sú: - Balík opatrení v oblasti klímy a energetiky vrátane systému obchodovania s emisiami EÚ a smernice 2009/31/ES o geologickom ukladaní oxidu uhličitého[63]. - Vnútorný trh s elektrickou energiou[64], oznámenie s názvom „Energetická politika pre Európu“[65], rozhodnutie 1364/2006/ES, ktorým sa ustanovuje súbor usmernení pre transeurópske energetické siete a zelená kniha o transeurópskych energetických sieťach[66] ako súčasť druhého strategického preskúmania politiky v oblasti energetiky[67] predloženého v novembri 2008. - „Akčný plán pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku“[68], ktorého cieľom je zlepšenie energetickej a environmentálnej výkonnosti výrobkov so stimulmi (napr. verejné obstarávanie alebo daňové opatrenia) zameranými na podporu najefektívnejších výrobkov. - Smernica o ekodizajne výrobkov využívajúcich energiu[69], v rámci ktorej bolo vytvorených niekoľko vykonávacích opatrení pre určité výrobky. Akčný plán pre trvalo udržateľnú spotrebu a výrobu a trvalo udržateľnú priemyselnú politiku obsahuje návrhy na rozšírenie rámca pôsobnosti smernice o ekodizajne výrobkov využívajúcich energiu, na revíziu nariadenia o environmentálnej značke a revíziu nariadenia o systéme environmentálneho riadenia a auditu a ďalej obsahuje oznámenie o „zelenom“ verejnom obstarávaní. - Akčný plán pre energetickú účinnosť[70], ktorý zahŕňa 85 legislatívnych a iných opatrení, ktoré sa majú implementovať od roku 2007 do roku 2012 a ktoré sa týkajú výrobkov, spotrebičov, budov, dopravy, premeny energie, financovania, stimulov atď. Tento akčný plán bude revidovaný v roku 2009. V novembri 2008 Komisia prijala oznámenie o energetickej účinnosti[71] spolu s návrhom na revíziu smernice o energetickom označovaní a na prepracovanie smernice o energetickej hospodárnosti budov. - Druhé strategické preskúmanie politiky[72] v oblasti energetiky prijaté v novembri 2008, ktorým sa aktualizujú a vypracúvajú riešenia pre ETP a iné odvetvia. - Akčný plán pre environmentálne technológie[73], ktorý sa zaoberá ekologickými a vyspelými environmentálnymi technológiami a výrobkami, ktoré by mali byť predmetom rozhodnutí týkajúcich sa investícií a nákupu. Takisto sa v ňom stanovujú možnosti financovania. - Politika súdržnosti na roky 2007 – 2013, podľa ktorej môžu členské štáty poskytnúť finančnú podporu elektrotechnickému priemyslu, ako sa navrhuje v tomto oznámení. V strategických usmerneniach Spoločenstva sa stanovuje priorita pre inovácie, podporu malých a stredných podnikov a trvalo udržateľný rozvoj. V reakcii na finančnú a hospodársku krízu politika súdržnosti umožňuje členským štátom urýchliť a zvýšiť podporu pre nízkouhlíkové služby a technológie[74]. Napríklad navrhovaná zmena a doplnenie nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja umožňuje členským štátom venovať až 4 % ich celkového príspevku z Európskeho fondu regionálneho rozvoja na investície do energetickej efektívnosti a obnoviteľnej energie v oblasti bývania. - Návrh smernice o priemyselných emisiách[75], ktorou sa prepracúva sedem súčasných smerníc do jednotného jasného a súdržného legislatívneho nástroja. To bude viesť k značnému prínosu pre životné prostredie a zdravie ľudí znížením škodlivých priemyselných emisií v celej EÚ, najmä prostredníctvom lepšieho používania najlepších dostupných techník. - Prebiehajúca štúdia uskutočniteľnosti o zriadení odvetvových rád pre zamestnanosť a kvalifikácie na európskej úrovni, ktoré by mohli podľa možnosti viesť k vytvoreniu takýchto rád pre ETP, ak zástupcovia tohto odvetvia takúto iniciatívu podporia. Príloha II Financovanie činností ETP Európskou úniou | Nasledujúce nástroje sú možnými zdrojmi grantov, pôžičiek, záruk na pôžičky, investičného kapitálu, súkromného kapitálu, technickej pomoci, bonifikácie úrokov alebo rizikového kapitálu. - Fondy v rámci politiky súdržnosti – na obdobie 2007 – 2013, členské štáty plánujú použiť viac ako 10 miliárd EUR z týchto fondov na podporu projektov trvalo udržateľného rozvoja, napríklad infraštruktúry, kombinovanej výroby tepla a elektrickej energie, obnoviteľných energií, energetickej efektívnosti a odbornej prípravy a služieb vrátane auditov energetickej výkonnosti. Táto suma bude doplnená vnútroštátnym verejným financovaním a v niektorých prípadoch súkromným financovaním, ktoré ju môžu približne zdvojnásobniť.Okrem toho politika súdržnosti poskytuje najväčšiu podporu EÚ pre malé a stredné podniky vo výške asi 55 miliárd EUR, ktorá zahŕňa prístup ku kapitálu, vyspelé podnikateľské služby, vytváranie podnikov, iniciatívy klastrov, opatrenia na stimulovanie výskumu a vývoja, ekologické technológie a procesy atď. - 7. rámcový program pre výskum a vývoj[76] – 2,35 miliardy EUR na obdobie 2007 – 2013 na nejadrovú energiu, ako je výroba obnoviteľnej energie, technológie na zachytávanie a skladovanie CO2, technológie čistého spaľovania uhlia, inteligentné energetické siete, energetická efektívnosť a úspory a znalosti na tvorbu politiky v oblasti energetiky. - Program konkurencieschopnosti a inovácií[77] – 700 miliónov EUR do jeho operačného programu Inteligentná energia – Európa na roky 2007 – 2013 je vyhradených na podporu opatrení v oblasti nízkouhlíkovej energie, inovatívnych technológií, energetickej efektívnosti, obnoviteľných zdrojov energie, rozumného využívania zdrojov energie a právnych predpisov v oblasti energetiky. - Transeurópske energetické siete[78] – 155 miliónov EUR na obdobie 2007 – 2013 na podporu prepojenia a interoperability infraštruktúr pre elektrickú energiu a plyn. - Spoločná poľnohospodárska politika[79] – 3 miliardy EUR na ekologické investície do rozvoja vidieka, ako sú trvalé energetické plodiny, bioenergetické rastliny, zlepšovanie energetickej efektívnosti strojov alebo obnoviteľné zdroje energie na miestne použitie alebo použitie v poľnohospodárskych podnikoch[80]. - Európsky sociálny fond[81] podporí budovanie kapacít a odborné vzdelávanie s cieľom odstrániť kvalifikačné nedostatky v oblasti energeticky efektívnych a ekologických technológií. Ďalšie zdroje, ktoré možno využiť: - Členské štáty ponúkajú stimuly pre spotrebiteľov, ktoré ich majú motivovať k nakupovaniu energeticky efektívnych výrobkov. Takýmito stimulmi sú napríklad nákupné poukážky alebo daňové výhody. Ak sa takáto pomoc poskytuje bez diskriminácie na základe pôvodu výrobkov, nepredstavuje štátnu pomoc. Štátna pomoc na podporu ekologických technológií alebo energetických úspor môže byť povolená za podmienok stanovených v usmerneniach o štátnej pomoci na ochranu životného prostredia[82], ktoré boli prijaté ako súčasť klimatického balíka v januári 2008. Štátna pomoc na podporu projektov výskumu, vývoja a inovácií, klastrov, inovatívnych opatrení a dočasného zamestnávania vysokokvalifikovaných pracovníkov môže byť malým a stredným podnikom a veľkým podnikov udelená za podmienok stanovených v Rámci Spoločenstva pre štátnu pomoc na výskum, vývoj a inovácie[83]. - Nariadenie o skupinových výnimkách[84] ponúka široký rámec pôsobnosti pre členské štáty, pokiaľ ide o jednoduché a rýchle udeľovanie podpory určenej na ochranu životného prostredia bez toho, aby to oznamovali Komisii. - Stručný prehľad právnych predpisov o možnostiach podpory pre malé a stredné podniky, nielen v súvislosti s ochranou životného prostredia, ale napríklad aj na rozvoj činností v oblasti výskumu, vývoja a inovácií, klastrov, opatreniach týkajúcich sa rizikového kapitálu, je uvedený v „Príručke pravidiel Spoločenstva pre poskytovanie štátnej pomoci malým a stredným podnikom“[85]. - Záruky sú ďalšou formou štátnej pomoci na podporu súkromného financovania[86]. - Dňa 17. decembra 2008 prijala Komisia dočasný rámec pre štátnu pomoc umožňujúci členským štátom, aby podnikom zjednodušili prístup k finančným zdrojom prostredníctvom dotovaných záruk a dotovaných pôžičiek na investície do výrobkov, ktoré presahujú úroveň noriem EÚ v oblasti životného prostredia. Uvedeným rámcom sa podporujú čisté technológie a energetická efektívnosť[87]. [1] Dok. 10082/09. [2] Pre príslušné výrobky pozri: http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex1.pdf. [3] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=0,1136217,0_45571467&_dad=portal&_schema=PORTAL. [4] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electra.htm. Správa ELECTRA bola vypracovaná v spolupráci s Európskou komisiou, ale nevyhnutne nepredstavuje stanovisko Komisie. [5] KOM(2008) 800. [6] Miništúdia s názvom „Synergies between EU instruments supporting innovation“ (Synergie medzi nástrojmi EÚ na podporu inovácií), jún 2008. [7] http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/index_en.htm. [8] KOM(2008) 652. [9] Iniciatíva Europe INNOVATM : http://www.europe-innova.org/index.jsp. [10] http://www.ipr-helpdesk.org/. [11] K(2008) 1329. [12] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication13083_en.pdf. [13] Zoznam nájdete tu: http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html. [14] KOM(2007) 723. [15] KOM(2008) 865. [16] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=89&newsId=529&furtherNews=yes. [17] KOM(2008) 868. [18] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=102&langId=en. [19] http://ec.europa.eu/education/index_en.htm. [20] KOM(2007) 496; http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/ict/e-skills/index_en.htm. [21] http://ec.europa.eu/research/era/index_en.html. [22] Smernica Rady 2009/50/ES z 25. mája 2009, Ú. v. EÚ L 155, 18.6.2009. [23] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex3.pdf – trhové hodnoty pre dodávku energie by v období 2005 – 2020 vzrástli z 22 miliárd EUR na 34 miliárd EUR a pre automatizáciu z 58 miliárd Eur na 84 miliárd EUR. [24] KOM(2005) 265. [25] KOM(2006) 545. [26] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport.pdf. [27] Dok. 17271/1/08 – Závery predsedníctva, december 2008. [28] http://ec.europa.eu/energy/publications/doc/statistics/part_2_energy_pocket_book_2009.pdf, s. 30. [29] „Energy Technology Perspectives 2008“ Medzinárodnej agentúry pre energetiku. [30] „Energy Technology Perspectives 2008“ Medzinárodnej agentúry pre energetiku. [31] Smernica 2004/8/ES a smernica 2007/74/ES. [32] „Energy Technology Perspectives 2008“ Medzinárodnej agentúry pre energetiku. [33] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2009/28/ES z 23. apríla 2009, Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 16 – 62. [34] Súčasný systém sietí je primárne postavený na distribúcii elektrickej energie jedným smerom. [35] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex2.pdf. [36] Smernica 2005/32/ES o ekodizajne výrobkov využívajúcich energiu; Ú. v. EÚ L 121, 22.7.2005. [37] Podzemné elektrické siete sú obmedzené, najmä preto, že podzemné vedenie má veľkú kapacitnú záťaž, ktorá musí byť kompenzovaná každých 50 km. [38] KOM(2007) 135. [39] KOM(2005) 265. [40] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electra.htm. [41] http://www.iso.org/iso/pressrelease.htm?refid=Ref1122. [42] Nariadenie Komisie (ES) č. 640/2009. [43] Zelená kniha o energetickej efektívnosti. [44] KOM(2006) 545. [45] http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pagesbackground/competitiveness/index.htm. [46] V súlade s nariadením (ES) č. 443/2009, ktorým sa stanovujú výkonové emisné normy nových osobných automobilov ako súčasť integrovaného prístupu Spoločenstva na zníženie emisií CO2 z ľahkých úžitkových vozidiel. Pozri: http://ec.europa.eu/environment/air/transport/co2/co2_home.htm. [47] Konferencia na vysokej úrovni o strednodobom preskúmaní iniciatívy CARS 21— závery a správa. [48] Zelená kniha o energetickej efektívnosti. [49] KOM(2006) 545. [50] Nariadenie Komisie (ES) č. 244/2009 a nariadenie Komisie (ES) č. 245/2009. [51] Francúzska agentúra pre životné prostredie a riadenie energie. [52] KOM(2008) 241. [53] KOM(2008) 660. [54] http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/publication15666_en.pdf, s. 57 – 63 a s. 72. [55] http://ec.europa.eu/enterprise/electr_equipment/electrareport_annex3.pdf. [56] Pozri aj oznámenie KOM(2009) 149 o ochrane kritických informačných infraštruktúr. [57] http://www.cenelec.eu. [58] Oznámenie s názvom „Integrácia environmentálnych aspektov do európskej normalizácie“, KOM(2004) 130 v konečnom znení. [59] http://ec.europa.eu/citizens_agenda/docs/sec_2007_1517_en.pdf. [60] http://www.smartenergyhome.eu/. [61] KOM(2008) 241 a aktualizované preskúmanie energetickej stratégie. [62] http://www.iso.org/iso/pressrelease.htm?refid=Ref1122. [63] Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009. [64] KOM(2007) 528. [65] KOM(2007) 1. [66] KOM(2008) 782. [67] http://ec.europa.eu/energy/strategies/2008/2008_11_ser2_en.htm. [68] KOM(2008) 397. [69] 2005/32/ES. [70] KOM(2006) 545. [71] KOM(2008) 772. [72] http://ec.europa.eu/energy/strategies/2008/2008_11_ser2_en.htm. [73] KOM(2004) 38. [74] KOM(2008) 876 „Politika súdržnosti: investície do reálnej ekonomiky“. [75] KOM (2007) 843 v konečnom znení. [76] http://cordis.europa.eu/fp7/home_en.html. [77] http://ec.europa.eu/cip/index_en.htm; http://ec.europa.eu/energy/intelligent/index_en.html. [78] Rozhodnutie 1364/2006/ES. [79] http://ec.europa.eu/agriculture/bioenergy/index_en.htm. [80] Nariadenie (ES) č. 1698/97 a nariadenie (ES) č. 1974/2006. [81] http://ec.europa.eu/employment_social/esf/index_en.htm. [82] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/legislation/horizontal.html. [83] Ú. v. EÚ C 323, 30.12.2006, s. 1 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2006:323:0001:0026:EN:PDF. [84] Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008 o vyhlásení určitých kategórií pomoci za zlučiteľné so spoločným trhom podľa článkov 87 a 88 zmluvy (Všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách), Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3. [85] http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/sme_handbook.pdf. [86] 2008/K 155/02. [87] KOM(2008) 800 s. 10, naposledy zmenené a doplnené 25. februára 2009, Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009. Konsolidovaná verzia: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:083:0001:0015:EN:PDF .