Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu - Lepší prístup k moderným IKT vo vidieckych oblastiach {SEC(2009) 254} /* KOM/2009/0103 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 3.3.2009 KOM(2009) 103 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Lepší prístup k moderným IKT vo vidieckych oblastiach {SEC(2009) 254} OZNÁMENIE KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Lepší prístup k moderným IKT vo vidieckych oblastiach 1. ÚVOD Efektívne využívanie informačných a komunikačných technológií (IKT) prostredníctvom lepšieho prístupu k vysokorýchlostnému (širokopásmovému) internetu sa vo všeobecnosti považuje za kľúč k zvýšeniu produktivity a stimulovaniu inovácie v Európe vrátane vidieckych oblastí[1]. Môžu zohrávať významnú úlohu pri podporovaní podnikania a hospodárskeho pokroku vo vidieckych oblastiach, a teda k zlepšovaniu konkurencieschopnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva, ku kvalite života a diverzifikácii hospodárstva vo vidieckych oblastiach. Zabezpečením kvalitného internetu sa môže naplno využiť potenciál vidieckych oblastí a zatraktívniť ich ako lokality na bývanie. Existujúce podniky pomocou IKT realizujú úlohy účinnejším a efektívnejším spôsobom, keďže sú reakciou na dopyt po rýchlom prístupe k rozličným typom informácií. IKT vytvárajú viac možností pre začatie podnikania a uľahčujú poskytovanie životne dôležitých služieb a zlepšujú kvalitu života[2]. V súčasnosti medzi členskými štátmi (ČŠ) existujú výrazné rozdiely pri poskytovaní a využívaní elektronických služieb a vysokorýchlostného kvalitného internetu. V porovnaní vidieckych oblastí jednotlivých ČŠ a vidieckych oblastí s mestskými oblasťami sú rozdiely ešte zreteľnejšie. Veľká väčšina obyvateľov vidieka platí vyššie ceny za služby nižšej kvality. V Pláne hospodárskej obnovy Európy (PHOE)[3] sa zdôraznil význam širokopásmového pripojenia v modernom hospodárstve a jedným cieľov, ktoré sa v ňom vytýčili, je sprístupniť široké pásmo všetkým Európanom do roku 2010. Komisia v tejto súvislosti navrhla poskytnúť dodatočné finančné prostriedky vo výške 1 miliardy EUR na zabezpečenie širokého pásma tam, kde doteraz nie je dostupné. Tým by sa vidieckym oblastiam umožnilo cielene sa zaoberať problémami, ktoré sa vyskytli v dôsledku hospodárskej a finančnej krízy[4]. Toto spoločné oznámenie je reakciou na žiadosť Rady (Poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo), aby Komisia preskúmala otázku lepšieho prístupu k moderným IKT vo vidieckych oblastiach a predovšetkým prístupu k vysokorýchlostnému internetu[5]. Dopĺňa politickú debatu o tom, akým prínosom je rozvoj vidieka pre realizáciu lisabonskej stratégie a pre politiku Spoločenstva v oblasti IKT. Pri vypracúvaní niektorých častí tohto oznámenia a prílohy[6] sa vychádzalo zo štúdie o dostupnosti prístupu k počítačovým sieťam vo vidieckych oblastiach („Availability of access to computer networks in rural areas“), ktorú si objednala Komisia a ktorá sa ukončila v decembri 2007. 2. POLITICKÝ KONTEXT Vytvorenie spoločnosti založenej na vedomostiach a inovácii je jednou z hlavných priorít EÚ a význam rozvoja vidieka pri zavádzaní IKT vo vidieckych oblastiach sa zdôraznil v obnovenej Lisabonskej agende[7]. V roku 2005 sa vytvoril strategický rámec i2010 na modernizáciu a využívanie nástrojov politík EÚ s cieľom podporiť rozvoj informačnej spoločnosti do roku 2010. V následnom vyhlásení ministrov o digitálnej integrácii z Rigy[8] sa členské štáty zhodli na celom rade cieľov: napríklad zmobilizovať vhodné nástroje vrátane štrukturálnych fondov (ŠF), Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), informačnej spoločnosti EÚ a politiky hospodárskej súťaže EÚ v spoločnom úsilí sprístupniť všetkým Európanom širokopásmovú infraštruktúru, a na tomto základe do roku 2010 znížiť nedostatky používania internetu pri skupinách ohrozených sociálnym vylúčením a zvýšiť dostupnosť širokopásmovej infraštruktúry tak, aby prístup malo minimálne 90 % občanov EÚ a podnikov. Politika rozvoja vidieka je druhým pilierom spoločnej poľnohospodárskej politiky a je zameraná na pracovné príležitosti, rast, konkurencieschopnosť a udržateľnosť poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, potravinárskeho priemyslu a vidieckych oblastí, zveľadenie ľudského kapitálu, zachovanie a zlepšenie životného prostredia, kvalitu života a boj proti zmene klímy. V tejto súvislosti sa podpora zavádzania a šírenia IKT v poľnohospodárstve, v poľnohospodársko-potravinárskom sektore a lesnom hospodárstve, ako aj vo vidieckych oblastiach a v sektore vidieckeho cestovného ruchu vytýčila ako kľúčová činnosť v Strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka[9]. Európska sieť rozvoja vidieka, nový významný prvok v budovaní politiky rozvoja vidieka, predstavuje fórum na určovanie potrieb a výmenu osvedčených postupov. Ako ŠF, tak aj EPFRV podporujú investície do služieb, infraštruktúry, produktov a elektronických zručností v oblasti IKT a na jednotlivých územiach a rovnako aj medzi nimi sa zaznamenávajú významné účinky. V súčasnom období je väčšina plánovaných investícií do rozvoja informačnej spoločnosti vo vidieckych oblastiach a menej rozvinutých oblastiach určená na podporu rozvoja elektronických služieb a menej na investície do infraštruktúry IKT[10]. V oblasti zlepšovania zručností a školení ponúka možnosti financovania ľuďom a podnikateľom vo vidieckych oblastiach Európsky sociálny fond (ESF) a EPFRV, pričom EPRFRV ponúka aj osobitné dodatočné možnosti poľnohospodárom, a manažérom v potravinárskom priemysle a lesnom hospodárstve. Prostredníctvom 7. rámcového programu EÚ pre výskum (7RP) sa okrem toho stimuluje výskum a šírenie inovácie do vidieckych oblastí prostredníctvom iniciatív Regióny znalostí a Výskumný potenciál, v ktorých jedným z kľúčových sektorov sú IKT. V strategických usmerneniach pre politiku rozvoja vidieka na roky 2007 – 2013 sa vyjadrila podpora vzájomnému pôsobeniu a dopĺňaniu politík rozvoja vidieka, politika zamestnanosti a štrukturálna politika pôsobili spolu a navzájom sa dopĺňali. V prípade IKT je možné toto spolupôsobenie najúčinnejšie využiť vtedy, ak sa činnosti zamerané na rozvoj informačnej spoločnosti vo vidieckych oblastiach začlenia do rozsiahlejších regionálnych alebo vnútroštátnych stratégií IKT, ktoré podporuje EPFRV a takisto ŠF. Takýmto strategickým prístupom by sa mala zaručiť ich zlučiteľnosť s regionálnymi a vnútroštátnymi politikami IKT, ako aj to, aby sa navzájom dopĺňali. Komisia, ČŠ a zainteresované strany by v tejto súvislosti mali spolupracovať s cieľom vypracovať stratégiu EÚ v oblasti širokého pásma, aby sa urýchlilo šírenie a zlepšovanie širokopásmových sietí, ako to požaduje PHOE. Dosiahnutie lepšieho prístupu k internetu a IKT vo vidieckych oblastiach by mohlo byť pre (potenciálne) kandidátske krajiny z hľadiska prístupu k EÚ rovnako dôležité ako pre EÚ samotnú, pretože prípravy na realizáciu politík EÚ financované z predvstupových fondov EÚ sa už začali. 3. OBLASTI čINNOSTÍ A SÚčASNÝ STAV 3.1. Rozvoj v IKT a priority vidieckych oblastí Komisia vo svojom oznámení o preklenutí širokopásmových rozdielov (2006)[11] určila hlavné dôvody rozdielov medzi vidieckymi a mestskými oblasťami z hľadiska širokého pásma, napríklad malá hustota obyvateľstva, odľahlosť a nedostatok hospodárskej súťaže. Ďalšie spoločensko-hospodárske faktory, ako nižšia úroveň príjmu a vzdelania, nedostatočný prístup k novým technológiám, nízka kvalita služieb, nedostatok aplikácií s relevantným obsahom pre vidiecke a poľnohospodárske podniky, nedostatočná informovanosť alebo starnúca populácia, majú za následok nižšiu úroveň zavádzania a využívania širokého pásma[12]. Stimulácia dopytu: obsah, služby a aplikácie Aplikácie založené na širokom pásme prekonávajú časový rozdiel a vzdialenosti a sprístupňujú služby ľuďom a podnikom v ich vlastných komunitách. Cielený rozvoj služieb a relevantného obsahu je predpokladom pre podnietenie dopytu po verejných službách online a širokého pásma a ich zavádzaní vo vidieckych oblastiach. Existujúce rozdiely vo využívaní IKT na vidieku a v meste jasne ukazujú, že vnútroštátne a miestne správy a inštitúcie musia investovať do opatrení na stimuláciu dopytu. Rozvoj a dostupnosť verejných služieb ako elektronická štátna správa (e-government), elektronické zdravotníctvo (e-health) a elektronické vzdelávanie (e-learning) sú nesmierne dôležité, ako aj elektronické zručnosti (e-skills) a miestne aplikácie. Širokopásmové a internetové služby podnikom vrátane služieb dôležitých pre poľnohospodárstvo by sa mali stimulovať, keďže zavádzanie a využívanie širokého pásma v podnikoch je kľúčom k zvyšovaniu efektívnosti. Lepší prístup podnikov k internetu umožňuje lepší tok informácií, transparentnosť trhu a zisťovanie cien, uľahčuje spoluprácu v potravinárskom priemysle a znižuje náklady transakcií. V súčasnosti riedko osídlené oblasti EÚ využívajú verejné služby menej ako husto osídlené oblasti[13]. Napríklad služby elektronickej štátnej správy v EÚ sa v riedko osídlených oblastiach využívajú na 22,5 % a v husto osídlených oblastiach na 32,9 %. Z viacerých programov rozvoja vidieka (napr. Bulharsko, Spojené kráľovstvo – Anglicko, atď.) vyplýva, že MSP a mikropodniky vo vidieckych oblastiach využívajú internet v oveľa menšej miere ako veľké podniky. MSP trpia najmä nedostatkom kvalifikovaných pracovných síl v oblasti nových technológií[14]. V roku 2008 približne polovica obyvateľstva v riedko osídlených oblastiach EÚ-27 (41,7 %) nikdy nepoužila internet v porovnaní s 27,4 % v husto osídlených oblastiach. V niektorých ČŠ približne polovica celkového obyvateľstva nikdy nepoužila PC (napr. Bulharsko, Cyprus, Grécko, Taliansko, Portugalsko, Rumunsko, Malta atď.). V riedko osídlených oblastiach EÚ-27 má DSL prístup k internetu okolo 30 % domácností, pričom v mestských oblastiach to je 40 %[15]. V rokoch 2005 – 2007 sa zaznamenal väčší nárast zavádzania DSL v mestských oblastiach ako vo vidieckych oblastiach. Celkovo z vnútroštátneho hľadiska je zavádzanie DSL dva až štyrikrát rozšírenejšie v mestských ako vo vidieckych oblastiach[16]. Širokopásmová infraštruktúra ČŠ, regióny a miestne orgány zohrávajú pri začleňovaní spoločensko-hospodárskych potrieb vidieckych oblastí a ich obyvateľov do vnútroštátnych stratégií a do vnútroštátnych/regionálnych programov mimoriadne dôležitú úlohu. Malo by sa ďalej vyvíjať súčasné úsilie zabezpečiť vidieckym oblastiam EÚ moderné IKT vrátane nových bezdrôtových a satelitných technológií a vystupňovať ho . Komisia v tejto súvislosti vo svojom PHOE navrhla dodatočné financovanie vo výške 1,0 miliardy EUR. Poskytovanie verejných finančných prostriedkov na takéto iniciatívy musí byť v súlade s pravidlami o štátnej pomoci ustanovenými v Zmluve o ES. V decembri 2007 malo prístup k DSL priemerne 98 % obyvateľstva mestských oblastí, pričom vo vidieckych oblastiach EÚ-27 to bolo iba 70 % obyvateľstva[17]. Pokrytie vidieckych oblastí je naďalej nedostatočné na Slovensku (39 %), Poľsku (43 %), Grécku (50 %) a Lotyšsku (65 %), ako aj v Bulharsku a Rumunsku. 3.2. Aktéri, ktorým unikajú príležitosti Poľnohospodárske podniky Podpora zavádzania a šírenia IKT v poľnohospodársko-potravinárskom sektore ako celku a v poľnohospodárskych podnikoch vo všeobecnosti je kľúčom k rozvoju vidieka. Nedostatočný prístup k širokému pásmu má za následok výrazne nižšiu konkurencieschopnosť poľnohospodárov, obmedzuje ich možnosti lepšie a inovatívnejšie riadiť svoje podniky, prispôsobovať svoje modely výroby súčasným hospodárskym trendom, regulovať objem a kvalitu výroby. Ďalším dôsledkom je obmedzená znalosť trhu a hospodárskych trendov a obmedzené poznatky z výskumu a rozvoja v poľnohospodárstve. Takisto obmedzuje ich obchodné príležitosti, využívanie poradenských služieb, komplikuje kontakt s miestnymi a vnútroštátnymi správami a znemožňuje ich účasť na rozhodovacích procesoch. Nedostatočný prístup k internetu a elektronickým službám by takisto mohol mať za následok menej podnetov na to, aby poľnohospodári zvyšovali svoje profesionálne zručnosti. Takisto zmenšuje pozitívne účinky výmeny skúseností získaných pri výkone povolania. Malé a stredné podniky a mikropodniky IKT by mohli fungovať ako katalyzátor spolupráce (malých) poľnohospodárskych a nepoľnohospodárskych podnikov vrátane potravinárskeho priemyslu, vytvárania sietí medzi nimi, ich rastu, a tak posilnenia ich konkurencieschopnosti. Mohli by mať pozitívny vplyv na ich pracovný výkon a produktivitu a pomôcť poľnohospodárom zohrávať multifunkčnú úlohu vo vidieckych oblastiach. Mohli by sa dosiahnuť úspory z rozsahu a ľahšie by sa realizovalo elektronické podnikanie, elektronický obchod a elektronické bankovníctvo. Podpora využívania IKT v potravinárskom priemysle a vytvorenie infraštruktúry, ktorá by zabezpečila výrobcom potravín prístup k internetu, sa môžu stať významnými faktormi rastu v sektore a následne zvýšenej pridanej hodnoty a lepšej integrácie poľnohospodárov a spracovateľského priemyslu. Mladí ľudia Mladí ľudia sú jedným z najdôležitejších motorov rozvoja IKT vo vidieckych oblastiach vôbec. Nedostatočný prístup k internetu má za následok ich izoláciu od svetového diania a toku informácií, ako aj menšie šance na pracovnom trhu a menej prostriedkov na rozvíjanie zručností a získanie kvalifikácií potrebných na získanie dobre platených pracovných miest. Umožnenie prístupu a vytvorenie relevantných aplikácií je mimoriadnym podnetom predovšetkým pre mladých ľudí, ktorí končia školu a vstupujú do pracovného života, aby neodchádzali z vidieckych oblastí. Ženy Čoraz viac žien vo vidieckych oblastiach začína podnikať a zapájať sa do spoločensko-ekonomických činností. Treba im ešte viac uľahčiť prístup na pracovné trhy a jedným zo spôsobov je zabezpečiť im prístup k vysokorýchlostnému internetu a zvýšiť ich digitálnu gramotnosť. Starší ľudia a znevýhodnené skupiny Poľnohospodári pred koncom pracovného života, starší ľudia a znevýhodnené skupiny vo vidieckych oblastiach majú osobitné potreby a mnohé z nich by sa mohli riešiť pomocou dostupných a primeraných technológií a aplikácií IKT. IKT by im mohli uľahčiť prístup k verejným službám, pracovným príležitostiam a kvalitnému vzdelaniu. 3.3. Možný vplyv projektov IKT vo vidieckych oblastiach[18] Prostredníctvom zabezpečenia služieb, produktov a lepšej infraštruktúry vo vidieckych oblastiach by sa mohla dosiahnuť celá škála pozitívnych vplyvov a výhod. Pritom sa však musia zohľadniť súčasné environmentálne otázky alebo obmedzenia. Napríklad prostredníctvom investícií do rezervačných systémov online a webových portálov môžu poľnohospodári a vidiecke podniky zabezpečiť lepší prístup k informáciám a možnostiam trávenia voľného času pre miestne aj externé komunity, zvyšovať informovanosť o miestnych prírodných a spoločenských hodnotách, zvýšiť počet turistov, vytvoriť príležitosti pre rast a zamestnanosť a zintenzívniť domáci hospodársky a sociálny rozvoj. Projekty IKT takisto môžu mať výrazný pozitívny vplyv, keď sú zamerané na pridávanie hodnoty miestnym produktom alebo zlepšovanie systému dodávateľských reťazcov, precízne poľnohospodárstvo, zmapovanie a podporu decentralizovaných obnoviteľných energií, ako napr. bioenergia, ochranu prírodného dedičstva, poskytovanie informácií verejnosti a podnikom, sprístupňovanie údajov osobitným skupinám používateľov a na vzdelávacie účely, budovanie kapacity atď. Takisto by sa mohlo objaviť pôsobenie, ktorého výsledkom by bolo intenzívnejšie využívanie bioenergie, lepší prístup ku školeniam, rozvoj poradenstva v otázkach zamestnania, účinné poskytovanie verejných služieb, podpora udržateľného poľnohospodárstva a v neposlednom rade aj šírenie inovácie a podpora osvedčených postupov. 4. OPATRENIA NA PODPORU IKT VO VIDIECKYCH OBLASTIACH 4.1. EPFRV a IKT Akcie V prebiehajúcom plánovacom období sa v rámci rozvoja vidieka venuje mimoriadna pozornosť IKT. V 65 programoch rozvoja vidieka sa v analýze východiskovej situácie a v 37 programoch pre rozvoj vidieka v hodnotení ex-ante (z celkového počtu 94)[19] uvádza široké pásmo a IKT. Výsledky analýz potvrdzujú výrazné rozdiely medzi členskými štátmi a regiónmi. V polovici všetkých oblastí programov (44 programov rozvoja vidieka, ktoré vypracovalo 7 ČŠ) sa situácia vo vidieckych oblastiach považuje za priemernú, pričom v 16 programoch rozvoja vidieka (13 ČŠ) sa považuje za zlú. EPFRV podporuje rozvoj obchodných postupov, služieb a zlepšovanie zručností na základe IKT, ako aj široké pásmo vo vidieckych oblastiach rôznymi spôsobmi[20]. Priame akcie v oblasti IKT ako základnej služby pre hospodárstvo a obyvateľstvo vidieka zahŕňajú rozvoj elektronického zdravotníctva, zdravotníckeho poradenstva a zdravotnej starostlivosti, podporu podnikania, miestne verejné služby, mobilné centrá IKT a centrá IKT pre mladých ľudí, verejné miesta prístupu k internetu/komunikačným možnostiam, širokopásmovú infraštruktúru vrátane bezdrôtových technológií. Osobitné situačné akcie sa vzťahujú napríklad na výbavu IT na malých školách, dopravné služby na telefonát, bezpečnosť obyvateľstva vidieka, teleprácu alebo konkrétne iniciatívy v dedinách súvisiace s IKT (47 programov rozvoja vidieka v 16 ČŠ)[21]. Podnikateľská činnosť poľnohospodárov na vidieku v inej oblasti ako v poľnohospodárstve súvisiaca s IKT sa uvádza v 21 programoch rozvoja vidieka (15 ČŠ) a týka sa rozvoja elektronických služieb, elektronického obchodu, prístupu k internetu atď. Ďalej môžu poľnohospodári zlepšiť svoje IT vybavenie v rámci opatrenia na modernizáciu poľnohospodárskych podnikov. Vytváranie webových stránok na uvádzanie výrobkov na trh a elektronické rezervácie, turistické internetové portály a informačné centrá budú ústrednými prvkami opatrení IKT súvisiacimi s vidieckym cestovným ruchom , ako sa plánuje v 34 programoch rozvoja vidieka (13 ČŠ). Vytvorenie služieb založených na IKT, siete spolupráce a informačné klastre, elektronický obchod a elektronický predaj budú podľa 28 programov rozvoja vidieka (17 ČŠ) hlavnými cieľmi nepoľnohospodárskych mikropodnikov a podnikov na vidieku . Pre poľnohospodárov, lesných hospodárov a výrobcov potravín bude dostupná výrazná podpora na odborné vzdelávanie v oblasti IKT a počítačových zručností (40 programov rozvoja vidieka), na elektronické vzdelávanie (13 programov rozvoja vidieka), informačné opatrenia pomocou IKT (11 programov rozvoja vidieka) alebo na opatrenia v konkrétnych oblastiach, ako napríklad vytváranie sietí, demonštračné projekty alebo diaľkové vzdelávanie. Využívanie IKT na účely životného prostredia sa bude realizovať prostredníctvom telesystémov na zisťovanie a monitorovanie požiarov, komunikačných zariadení (napr. na prevenciu proti lesným požiarom) a vytvárania sietí (14 programov rozvoja vidieka). V rámci rozvoja vidieka sa takisto budú podporovať investície do IKT, ako sú siete verejných budov, školenia a informácie o environmentálnych otázkach súvisiacich s Natura 2000 v kombinácii s internetovými fórami na výmenu názorov, databázy a elektronické katalógy o zachovaní zdrojov biodiverzity, poskytovanie poradenských služieb, podpora skupín výrobcov, zveľadenie elektronických zručností obyvateľstva vidieka atď. Takisto sa budú financovať vnútroštátne a regionálne internetové portály pre siete rozvoja vidieka. Opatrenia v rámci programu Leader by mohli pokrývať širokú škálu investícií do IKT vo vidieckych oblastiach, ako napríklad inovatívne komunikačné technológie v sektore cestovného ruchu, produktívne sektory, environmentálny a kultúrny majetok v oblasti nadnárodnej a medziregionálnej spolupráce, školenia a prístup k internetu. Rozpočet Akcie zamerané na IKT v rámci rozvoja vidieka sú súčasťou viacerých opatrení, pri ktorých sa budú realizovať aj akcie nesúvisiace s IKT[22]. Na základné služby sa z prostriedkov EPFRV vyčlení celkovo 2,7 miliárd EUR. Ďalších 4,9 miliárd EUR sa vyčlení na diverzifikáciu poľnohospodárskych podnikov, zakladanie nepoľnohospodárskych mikropodnikov a vidiecky cestovný ruch. Na školenia a informačné akcie v rámci EPFRV (vrátane elektronických zručností) sa vyčlení 1,2 miliardy EUR. Dodatočné finančné prostriedky na projekty IKT sa môžu vyčleniť z programu Leader a/alebo v rámci iných opatrení na rozvoj vidieka. Podstatný podiel prostriedkov na technickú pomoc v programoch rozvoja vidieka je určený na investície do hardvéru a softvéru vo verejnej správe s cieľom poskytovať online služby a poradenstvo (potenciálnym) žiadateľom. Vytýčenie cieľov, monitorovanie a hodnotenie Spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie (SRMH) rozvoja vidieka v rokoch 2007 – 2013 predstavuje solídny základ pre vytýčenie cieľov, monitorovanie a posúdenie situácie vo vidieckych oblastiach z hľadiska mnohých ukazovateľov, medziiným aj ukazovateľov súvisiacich s IKT. Napríklad Rakúsko plánuje v súvislosti s SRMH zabezpečiť, aby 80 000 ľudí mohlo vďaka dostupnosti internetu využívať lepšie služby. Česká republika si vytýčila cieľ 70 000 ľudí. Fínsko plánuje z hľadiska rozšírenia internetu dosiahnuť bezdrôtové pokrytie celého svojho územia do roku 2013. Litva si určila cieľ pokryť 99 % územia 2 500 prístupmi k internetu. 4.2. Prostriedky kohéznej politiky a IKT Na to, aby sa dosiahli celkové ciele, treba v úplnej miere využívať možnosti súčinnosti financovania zo strany Spoločenstva, štátu a/alebo regiónu a politík, ktoré majú vplyv na rozvoj IKT vo vidieckych oblastiach. V prebiehajúcom plánovacom období sa prostriedky kohéznej politiky budú naďalej využívať na podporu rozvoja IKT vrátane rozvoja IKT vo vidieckych oblastiach. Približne 15,3 miliárd EUR (4,4 % celkového rozpočtu kohéznej politiky) sa priamo investuje do priorít IKT vrátane elektronických verejných služieb a širokopásmovej infraštruktúry. Z Európskeho sociálneho fondu (ESF) sa v rámci rôznych strategických priorít, ako napríklad celoživotné vzdelávanie, adaptabilita pracovnej sily a školenia pre nezamestnaných, investuje nezanedbateľná suma do získavania elektronických zručností, a to aj vo vidieckych oblastiach. 4.3. Výskum Výskum zohráva dôležitú úlohu pri porozumení potreby IKT vo vidieckych oblastiach, ako aj pri objavovaní efektívnych a účinných riešení súčasných problémov. Okrem podpory projektov v rámci 6 RP a 7 RP sa pod záštitou Stáleho výboru pre poľnohospodársky výskum vytvorili dve siete Európskeho výskumného priestoru (ICT-AGRI a RURAGRI), ktorých činnosť je zameraná predovšetkým na koordináciu vnútroštátnych výskumných programov vrátane výskumu aplikácií IKT v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach. 4.4. Projekty IKT vo vidieckych oblastiach a motor úspešnej realizácie[23] Ťažiskom projektov IKT vo vidieckych oblastiach Európy sú i) zariadenia na prístup k internetu, ii) obsah, t. j. čo používatelia na internete vyhľadávajú a používajú vrátane služieb, ktoré sú pohnútkou pre to, aby sa pripojili k internetu a iii) rozvíjanie nových zručností na prístup k internetu. Projekty, v ktorých sa tieto tri aspekty kombinujú, majú najväčší účinok. Okrem dobrého riadenia projektov sú hospodárske, politické a sociálne faktory ďalšími podmienkami úspešnej realizácie projektov IKT vo vidieckych oblastiach a môžu byť aj zárukou väčšej samostatnej zodpovednosti v rámci miestnej komunity, ďalšieho zavádzania a udržateľnosti. Finančná podpora zo strany Spoločenstva Náklady na zabezpečenie infraštruktúry, školenia a prispôsobenie služieb sú vo vidieckych oblastiach väčšie z mnohých, už spomenutých dôvodov. Početní komerční poskytovatelia sa zameriavajú na husto osídlené mestské alebo predmestské oblasti, kde môžu maximalizovať zavádzanie a využívanie svojich služieb a takisto návratnosť svojich investícií. Zavedenie a využívanie služieb je vo vidieckych oblastiach na začiatku často pomalé, pretože ľudia sú menej otvorení pre nové technológie ako v mestských oblastiach. Verejné finančné prostriedky vrátane prostriedkov EÚ môžu napomôcť pri vypĺňaní medzier vo financovaní infraštruktúry na prístup k IKT, online služieb a iných opatreniach na podporu dopytu vo vidieckych oblastiach vrátane horských oblastí a ostrovov. Je nesmierne dôležité vo vnútroštátnych a regionálnych stratégiách vhodným spôsobom zohľadniť potreby týchto oblastí. Podpora zo strany vnútroštátnych a regionálnych orgánov Rôznymi formami vnútroštátnej a regionálnej pomoci sa v uplynulých rokoch nielen zabezpečili možnosti financovania, ale posilnila sa aj udržateľnosť a úspech projektov IKT vo vidieckych oblastiach. Bez ohľadu na to, či sa poskytla finančná alebo právna podpora alebo či vlády a miestne orgány iniciovali projekty, vidieckym poľnohospodárskym, potravinárskym a nepoľnohospodárskym podnikom a takisto obyvateľstvu sa vytvorili mnohé výhody. Angažovanosť a spolupráca miestnych aktérov Angažovanosť miestnych (hospodárskych) aktérov môže projekt významným spôsobom ovplyvniť, ak sa budú aktívne zaujímať o zavádzanie novej technológie. Na to, aby sa pri projektoch zabezpečila udržateľnosť, je potrebné, aby sa zapojilo miestne obyvateľstvo . Vytvorenie schém širokopásmových zoskupení na miestnej úrovni, na úrovni komunity alebo skupín by mohlo byť krokom vpred pri začínaní miestnych akcií zameraných na široké pásmo a takisto by mohlo ďalej napomôcť (lepšie) vymedziť stratégie v oblasti širokého pásma. Viac pozornosti treba venovať spolupráci v rámci komunít v oblasti širokopásmových zdrojov a zariadení a ich efektívneho využívania. To sa potvrdilo aj v osvedčených postupoch programu Leader+. Pochopenie nových možností obchodu a potrieb a reakcia na ne Globalizácia a internet vytvorili intenzívnu hospodársku súťaž o trhy a zákazníkov. Podnikatelia na vidieku musia reagovať primeraným spôsobom a využívať možnosti IKT, ak chcú udržať svoje podniky. Spoznať, čo si potenciálni používatelia želajú , a v akej forme, by podstatným spôsobom mohlo zintenzívniť zavádzanie a využívanie služieb a poskytnúť správne reakcie na súčasný dopyt vo vidieckych oblastiach. Týmto spôsobom by sa mohlo dosiahnuť zlepšenie pri faktoroch ako nezamestnanosť, nedostatočné využívanie internetu, prístup k vedomostiam vo vidieckych oblastiach. Intenzívnejšie preberanie zodpovednosti za projekt , čo by mohlo zahŕňať aj účasť komunity na jeho riadení by mohlo byť zárukou širšieho zavádzania a využívania služieb, väčšej efektivity investícií a pokračovania aktivít aj po ukončení financovania. 4.5. Propagácia osvedčených postupov pri IKT vo vidieckych oblastiach Výmena osvedčených postupov napomáha pri podpore a rozvoji inovatívnych produktov a služieb, vytvára pridanú hodnotu pri vývoji stratégií, prehlbuje vedomosti a ukazuje, ako sa pri správnom používaní aktív môžu dosiahnuť hodnotné a pozitívne výsledky. V rámci externej štúdie, ktorú riadi GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, sa vypracovala databáza so 67 osvedčenými postupmi vo vidieckych oblastiach . Jej rozšírenie medzi používateľov by mohlo stimulovať inovatívne projekty a podporiť stratégie pre vidiecke oblasti. Databáza pokrýva projekty financované zo súkromných prostriedkov a/alebo prostriedkov Spoločenstva predovšetkým za obdobie 2000 – 2006, ktoré sa takisto zahrnuli do databázy európskeho širokopásmového webového portálu, ktorý Komisia spustila v júni 2008.[24]. Takáto výmena osvedčených postupov v oblasti rozvoja vidieka sa ďalej môže včleniť do sietí EÚ a vnútroštátnych sietí rozvoja vidieka, do programov Interreg a podporovať prostredníctvom programu Leader. 5. ZÁVERY A ODPORÚčANIA Rozvoj IKT vo vidieckych oblastiach si vyžaduje silnú strategickú koncepciu, ako aj to, aby financovanie zo strany Spoločenstva, vnútroštátne a regionálne financovanie a politiky boli súčinné a navzájom sa dopĺňali a prispievali k rozvoju vidieka. Komisia prostredníctvom tohto oznámenia: - Potvrdzuje cieľ „široké pásmo pre všetkých“ vytýčený na rok 2010, uvedený v PHOE, a pripomína, že 30 % obyvateľstva vidieckych oblastí EÚ[25] v súčasnosti nemá prístup k širokému pásmu, - Vyzýva ČŠ, aby efektívnym a účinným spôsobom využívali financovanie širokopásmovej infraštruktúry v rámci PHOE, a tak podporovali hospodársky a spoločenský život vo vidieckych oblastiach. Na tento účel by sa v roku 2009 po tom, ako Rada schváli návrh Komisie, mali programy rozvoja vidieka prispôsobiť tak, aby sa zohľadnili potreby ČŠ, - Odporúča zintenzívniť akcie na podporu dopytu po IKT technológiách a ich zabezpečenia. To by malo zahŕňať aj akcie na zlepšenie miestnych pripojení a pripojení backhaull k finančne dostupnej infraštruktúre a prístupu k službám online a obsahu relevantnému pre poľnohospodárske, ako aj nepoľnohospodárske podniky vo vidieckych oblastiach a ďalší rozvoj týchto služieb a obsahu. Akcie na podporu dopytu by mali zahŕňať činnosti ako zakúpenie počítača, odborné školenia o IKT a elektronickom obchode pre poľnohospodárov, výrobcov potravín, poľnohospodárske aj nepoľnohospodárske podniky vo vidieckych oblastiach, ako aj činnosti zamerané na zveľadenie digitálnej gramotnosti obyvateľstva vidieckych oblastí. Tieto akcie by malo dopĺňať vytváranie sietí, monitorovanie referenčného porovnávania a iné činnosti (podľa možnosti v rámci existujúcich observatórií IKT) zamerané na podporu miestnej a regionálnej schopnosti riadiť, plánovať a realizovať projekty IKT v rámci programov rozvoja vidieka, - Povzbudzuje ČŠ a regióny, aby využívali rozpočet technickej pomoci a spustili štúdie/analýzy na zistenie situácie týkajúcej sa IKT vo vidieckych oblastiach a poľnohospodárstve, zaznamenali súčasné IKT iniciatívy a monitorovali ukazovatele IKT, - Vyzýva ČŠ a regióny, aby od roku 2010 vo svojich výročných správach o rozvoji vidieka uvádzali akcie súvisiace s IKT, ktoré sa vykonali v roku, na ktorý sa správa vzťahuje, a podľa možnosti aj údaje o ich financovaní. Komisia je pripravená v pracovnom dokumente na základe informácií od ČŠ podať správu o situácii, - Nalieha na ČŠ a regióny, aby v roku 2010 v rámci svojich strednodobých preskúmaní rozvoja vidieka kládli väčší dôraz na akcie IKT vrátane akcií v oblasti poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a potravinárskeho priemyslu, a na dosiahnutý pokrok, aby sa na tomto základe dalo navrhnúť ďalšie posilnenie akcií súvisiacich s IKT a v prípade potreby prispôsobenie programov rozvoja vidieka, - Zdôrazňuje, že predpokladom skutočných výsledkov vo vidieckych oblastiach je správne zameranie financovania zo strany Spoločenstva, aby dopĺňalo iné financovanie a dosiahla sa súčinnosť s ním. Na dosiahnutie tohto cieľa je nevyhnutné, aby vnútroštátne a regionálne orgány, ktoré spravujú rôzne prostriedky Spoločenstva (SF/KF/EPFRV) úzko spolupracovali, - Vyzdvihuje význam šírenia a výmeny osvedčených postupov pri IKT vo vidieckych oblastiach v rámci európskych a vnútroštátnych sietí rozvoja vidieka. Sieť EÚ pre rozvoj vidieka by mala poskytovať užitočné odporúčania vzhľadom na vykonávanie politiky IKT vo vidieckych oblastiach. V druhej polovici roka 2010 sa zorganizuje zodpovedajúce podujatie, - Podporuje manažérov a vývojárov projektov IKT vo vidieckych oblastiach, aby využívali existujúce webové portály EÚ o IKT (www.broadband-europe.eu a www.ePractice.eu). [1] KOM(2007) 803, 11.12.2007. [2] SPEECH/07/311 – prejav pani komisárky Mariann Fischerovej Boelovej. [3] KOM(2008) 800, 26.11.2008. [4] KOM(2009) 36, 28.1.2009. [5] Závery Rady 7085/07, 19. marec 2007. [6] SAACNRA, 2007, http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/index_en.htm. [7] KOM(2005) 330, 20.7.2005. [8] http://ec.europa.eu/information_society/events/ict_riga_2006/doc/declaration_riga.pdf. [9] Rozhodnutie Rady 2006/144/ES z 20. februára 2006 o strategických usmerneniach Spoločenstva pre politiku rozvoja vidieka. [10] Limity využívania prostriedkov z rozličných fondov EÚ určujú ČŠ a regióny. [11] KOM(2006) 129, 20.3.2006. [12] KOM(2006) 129, 20.3.2006 a SAACNRA, s. 64. [13] Definícia Eurostatu na základe stupňa urbanizácie. [14] KOM(2008) 394, 25.6.2008. [15] Eurostat. [16] Vymedzenie pojmu vidiecka oblasť podľa Idate. Podrobnejšie informácie pozri v prílohe. [17] Vymedzenie pojmu vidiecka oblasť podľa Idate. Podrobnejšie informácie pozri v prílohe. [18] Na základe analýzy osvedčených postupov SAANCRA (2007), s. 25-38. [19] Údaj pokrýva aj šesť rámcových a sieťových programov rozvoja vidieka, ktoré však v analýze nie sú zahrnuté. Podrobnejšie informácie pozri v prílohe. [20] Investície do hardvéru a softvéru sú oprávnené vo všetkých programoch. [21] Niekoľko ČŠ sa rozhodlo ponechať obsah určitých opatrení otvorený a nešpecifikovali žiadne prioritné akcie. Tieto sa nezohľadnili. [22] Rozpočet na rozvoj vidieka sa zostavuje na úrovni osí a opatrení, nie na úrovni akcií. Z tohto dôvodu nie sú dostupné údaje o investíciách súvisiacich s akciami. [23] Na základe analýzy osvedčených postupov SAANCRA (2007), s. 25-38. [24] www.broadband-europe.eu. [25] Vymedzenie pojmu vidiecka oblasť podľa Idate.