SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
V Bruseli 21.9.2005 
KOM(2005) 447 v kone čnom znení 
2005/0183 (COD)   
Návrh 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom vzduchu pre Európu 
(predložená Komisiou) 
{SEK(2005) 1133} 
 
SK 2   SK DÔVODOVÁ SPRÁVA  
1) KONTEXT NÁVRHU 110 
• Dôvody a ciele návrhu 
Komisia navrhla vo februári 2003 v kontexte iniciatívy za „l epšie nariadenie“ z júna 2002 
politiku na aktualizáciu a zjednodušenie acquis Spolo čenstva. Cie ľom je zabezpe čiť jasnú, 
zrozumite ľnú, aktualizovanú a ľahko použite ľnú zbierku sekundárnyc h právnych predpisov 
ES. Vychádzajúc z tejto iniciatívy sa sú časné navrhované ciele zlú čili s ustanoveniami piatich 
osobitných právnych nástrojov do je dnej smernice so zámerom zjednoduši ť, sprehľadniť 
a skrátiť obsah sú časného právneho predpisu. Okrem toho navrhované ciele podstatne 
zrevidova ť súčasné ustanovenia tak, aby sa za členili najnovší vývoj v oblasti zdravotníctva a 
vedy a skúsenosti členských štátov. 120 
• Všeobecný kontext  
Znečistenie ovzdušia už dlho pred stavuje významné riziko pre ľudské zdravie a životné 
prostredie. V roku 1996 bola prij atá rámcová smernica o kvalite ovzdušia, ktorou sa zriadil 
rámec Spolo čenstva na hodnotenie a riadenie kva lity okolitého ovzdušia v EÚ. Rámcová 
smernica takisto ustanovuje zoznam prioritných zne čisťujúcich látok, pre ktoré je potrebné 
stanoviť ciele kvality ovzdušia vo vykonávacích právnych predpisoch. Existujú štyri 
vykonávacie smernice vzh ľadom na ur čité znečisťujúce látky a rozhodnutie Rady s cie ľom 
dosiahnuť vzájomnú výmenu informácií o kvalite ovzdušia a monitorovaní. 
Hodnotenie vplyvu, sprevádzajúce tento návrh, predpokladá náklady vyplývajúce zo škôd 
spôsobené vystavením ľudí tuhým časticiam a ozónu v okolitom ovzduší. V roku 2000 sa pri 
vystavení tuhým časticiam predpokladalo zníženie prie merného štatistického veku približne 
deväť mesiacov v EÚ-25. Ro čne to predstavuje približne o 3,6 milióna rokov života menej 
alebo 348 000 pred časných úmrtí. Okrem toho sa predpokladá 21 400 prípadov pred časných 
úmrtí spôsobených ozónom. Významný pokrok sa o čakáva v znížení škodlivých emisií 
tuhých častíc a ich prekurzorov od sú časnosti až do roku 2020 práve tak, ako sa o čakáva 
zníženie priemernej straty rokov života na  približne 5,5 mesiaca. Takisto sa predpokladá 
zníženie miery pred časných úmrtí spôsobených ozónom  na 600 prípadov v rovnakom 
časovom období. Náklady vyplývajúce zo škôd týchto vplyvov v roku 2020 sa odhadujú na 
189 miliónov až 609 miliárd eur ro čne.  130 
Cieľom tohto návrhu je zrevidova ť a skombinova ť tieto samostatné nástroje do jedného 
právneho dokumentu. 
Smernica Rady 96/62/ES o posudzovaní a riadení kvality vo ľného ovzdušia („rámcová 
smernica“), Ú. v. ES L 296, 21.11.1996, s. 55. 
Smernica Rady 1999/30/ES o limitných hodnotách oxidu siri čitého, oxidu dusi čitého a oxidov 
dusíka, tuhých zne čisťujúcich látok a olova v okolitom ovzduší, Ú. v. ES L 163, 29.6.1999, 
s. 41 (prvá „vykonávacia“ smernica o kvalite ovzdušia).. 
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 20 00/69/ES týkajúca sa limitných hodnôt pre 
benzén a oxid uho ľnatý v okolitom ovzduší, Ú. v. ES. L 313, 13.12.2000, s. 12 („druhá 
vykonávacia smernica“). 
 
SK 3   SK Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/3/ES , ktorá sa týka oz ónu v okolitom ovzduší, 
Ú. v. ES L 67, 9.3.2002, s. 14 („tretia vykonávacia smernica“). 
Rozhodnutie Rady 97/101/ES, ktorým sa zavádza vzájomná výmena informácií a údajov zo 
sietí a samostatných staníc merajúcich zne čistenie vo vo ľnom ovzduší v rámci členských 
štátov, Ú. v. ES L 35, 5.2.1997, s.14 („rozhodnutie o výmene informácií“). 140 
• Súlad s inými odvetvia mi politiky a cie ľmi Únie  
Tento návrh je v súlade s článkom 175 Zmluvy o založení Európskych spolo čenstiev a jeho 
cieľom je stanovi ť vysokú úrove ň ochrany ľudského zdravia a životného prostredia. 
2) PORADA SO ZÚ ČASTNENÝMI STRANAMI A HODNOTENIE DOPADU  
• Porada so zú častnenými stranami 
Metódy porád, hlavné cie ľové sektory a všeobecný profil ú častníkov  
Približne 13 hlavných stretnutí so zú častnenými stranami vrátane odvetví priemyslu 
(automobilový priemysel, ropné rafinérie, oblasti priemyselného spracovania VOC a 
zástupcami všeobecného priemyslu), členskými štátmi a NGO vrátane Európskeho úradu pre 
životné prostredie, Švédskeho sekretariátu o kyslých daž ďoch a Svetovej zdravotníckej 
organizácie (WHO). Na tieto stretn utia sú prizvaní aj zástupcovi a prístupových kr ajín a krajín 
EHP. Útvary Komisie pripravili takisto pr ibližne sto stretnutí rôznych technických 
pracovných skupín. Okrem toho sa konala porad a vo forme internetového fóra o prvkoch 
tematickej stratégie o zne čistení ovzdušia, v ktorej boli uvedené prvky sú časného návrhu. 
Zhrnutie reakcií a spôsobov, ktorými sa zoh ľadňujú 
Iniciatívu Komisie zjednoduši ť právne predpisy všeobecne podporujú členské štáty a iné 
zúčastnené strany. Členské štáty takisto (i) uznávajú dôležitos ť určenia novej zne čisťujúcej 
látky v ovzduší PM 2,5, (ii) sú opatrné pri stanovovaní mi nimálnej úrovne, pri ktorej akáko ľvek 
norma kvality ovzdušia môže stanovi ť vzhľadom na možné náklady a spôsobilos ť zosúladenia 
a (iii) podporujú myšlienku zníži ť všeobecné vystavenie a najmä v miestach s najvä čším 
znečistením. V návrhu sa preto pr edpokladá s pomerne vysokou hrani čnou koncentráciou 
PM 2,5, ktorá by sa mohla uplatni ť kdekoľvek v EÚ, a ktorá by zabezpe čovala ochranu proti 
neprimerane vysokému riziku, ale za ťažila by iba najviac zne čistené územia. Okrem toho, 
členské štáty by povinne merali PM 2,5 v mestských oblastiach a s cie ľom dosiahnu ť rozdielne 
zníženie v priemerných úrovniach meraných pod ľa úrovní zne čistenia v roku 2010. Toto 
umožní zníži ť všeobecné vystavenie najú činnejším spôsobom lepšie, ako rozhodli členské 
štáty. 
Od 1. decembra 2004 do 31. januára 2005 sa viedla otvorená porada na internete. Komisii 
prišlo 11 578 odpovedí Výsledky sú dostupné na: http://europa.eu.int/comm/enviro nment/air/cafe/ pdf/air_pollu_en.pdf
. 
 
SK 4   SK • Získanie a využitie expertízy  
Vedecké/odborné oblasti záujmu  
Tieto odborné oblasti záujmu sa  použili pri vypracúvaní tohto ná vrhu a tematickej stratégie o 
znečistení ovzdušia: (1) vplyvy zne čistenia ovzdušia na ľudské zdravie, (2) integrovaný 
model hodnotenia a vývoj úsporných kontrolnýc h stratégií, (3) odha d vplyvov na zdravie 
vrátane menového stanovenia, (4) odhad výhod ekosystému, (5) makroekonomický model a 
(6) expertíza hodnotenia a ri adenia kvality ovzdušia. 
Použitá metodika  
Zmluvy o výkone vo verejnom záujme a dohody o gr antoch a rokovania, ktoré zvoláva 
Komisia. 
Hlavné organizácie/odborníci,  ktorí poskytli konzultácie  
Svetová zdravotnícka organizácia, Medzinár odný inštitút aplikovaných systémových analýz, 
AEA Technology, Dohovor o dia ľkovom zne čisťovaní ovzdušia prechádzajúcom hranice 
štátov, Európska agentúra pr e životné prostredie, Spolo čné výskumné centrum (ISPRA), 
pracovná skupina Komisie o tuhých časticiach, pracovná skupina Komisie o implementácii a 
Vedecký výbor o zdraví a environmentálnyc h rizikách (SCHER) Európskej komisie. 
Zhrnutie prijatých a použitých odporú čaní 
Väčšina dôkazov, ktoré Komisia dostala sa môžu zhrnú ť takto: (i) PM 2,5 predstavuje riziko 
pre zdravie, (ii) PM 2,5 sa lepšie metricky vyjadruje ako antropogenické podiely okolitých 
úrovní tuhých častíc a (iii) riziko hrubej frakcie (medzi PM 2,5 a PM 10) nemožno ignorova ť. 
Prostriedky využité na uver ejnenie odborných odporú čaní 
Všetky správy odborníkov a zmluvy boli bežným  spôsobom prenesené a sprístupnené 
verejnosti na internete. 230 
• Hodnotenie dopadu  
Komisia zvážila nasledujúce možnosti vzh ľadom na kontrolovanie vystavenia ľudí účinkom 
PM 2,5. Každá možnos ť vychádza zo sú časných prípustných hodnôt pre PM 10, ktoré zostávajú 
v účinnosti. 
1) Zavedením cie ľa na zníženie vystavenia pre PM 2,5, ktorý by sa mal dosiahnu ť do 
roku 2020 na obmedzenie ro čného priemeru koncentrácií PM 2,5 v mestských častiach 
stanovením percentuálnej miery name raných priemerných hodnôt z rokov 2008-2010 
pre členské štáty. Tento cie ľ by sa mal dosiahnu ť v najväčšej možnej miere, ale nie je 
právne záväzný. 
2) Nahradi ť prahové limitné hodnoty PM 10 na rok 2010 právne záväznou limitnou 
hodnotou pre priemerné koncentrácie PM 2,5 za rok, ktorá sa dosiahne v roku 2015. 
Takáto limitná hodnota by sa mala navrhnú ť s cieľom poskytnú ť vysoký stupe ň 
ochrany obyvate ľstva a mala by sa uplat ňovať kdekoľvek na území členských štátov. 
 
SK 5   SK 3) Nahradi ť prahové limitné hodnoty PM 10 na rok 2010 právne záväzným „stropom“ 
25µgm-3 pre priemerné koncentrácie PM 2,5 za rok, ktorý sa dosiahne v roku 2010. 
Takýto „strop“ alebo hrani čná hodnota by sa mal navrhnú ť s cieľom obmedzi ť 
neprimerane vysoké riziko pre obyvate ľstvo. 
4) Nahradi ť indikatívne limitné hodnoty PM 10 na rok 2010 právne nezáväzným cie ľom 
pre priemerné koncentrácie PM 2,5 za rok, ktorý sa dosiahne čo najskôr v roku 2010. 
Takáto cie ľová hodnota by sa mala zhodova ť s limitnou hodnotou v možnosti 2) a 
5) Ni č nevykona ť, t. j. nezavádza ť žiadnu požiadavku na zníženie vystavenia ľudí 
PM 2,5. 
Vzhľadom na zna čný dopad na európske hospodárstvo, možnos ť 5) nevykona ť nič, nie je 
správnou možnos ťou. Komisia navrhuje kombináciu možnos tí 1) a 3). Táto kombinácia je v 
súlade s najlepšími odporú čaniami z WHO. Analýzy, kt oré podporujú hodnotenia dopadu 
ukazujú, že prísnejšia jednotná limitná hodnota nie je ekonomicky ú činná ako možnos ť 1), 
pretože limitná hodnota by mala ú činok v najzne čistenejších oblastiach, v ktorých je vä čšina 
ľudí vystavená riziku. Výhody uprednost ňovanej kombinácie sa odhadli na 37-120 miliárd eur 
za rok pri nákladoch približne 5 miliárd eur ro čne. 
Zjednodušená činnosť a modernizácia oznamovania po žiadaviek, ktoré by mohli zníži ť 
administratívne za ťaženie členských štátov, aj ke ď to nemožno kvantitatívne vyjadri ť. Návrhy 
však budú vyžadova ť niekoľko dodato čných monitorovaní kvality ovzdušia, aj ke ď príslušné 
náklady na takéto monitorovania sú  nízke a objednávka iba na nieko ľko miliónov eur. Týmto 
sa zlepší naše chápanie zne čistenia ovzdušia a v širšom ponímaní by to malo umožni ť širšie 
používanie modelu pri hodnotení kvality ovzduš ia, skôr ako používanie nákladnejšieho 
monitorovania. 
Komisia uskuto čnila hodnotenie dopadu uvedené v zo zname pracovného programu, z ktorého 
správa je prístupná na http://www.europa.eu./dg/env/cafe/index . 
3) PRÁVNE ČASTI NÁVRHU 305 
• Zhrnutie navrhovaných opatrení 
Cieľom súčasného návrhu je výrazne prepracova ť a spojiť päť samostatných prvkov 
súčasného acquis o kvalite okolitého ovzdušia  do jedinej smernice. Najmä vzh ľadom na 
monitorovanie a podávanie správ sa týmto spôsobom nevyhnutne zjednodušia a zefektívnia 
súčasné ustanovenia. Návrh takisto zaktualizuj e ustanovenia, ktoré odrážajú nové vedecké 
poznatky a zavedie kontroly vystavenia ľudí PM 2,5 vo okolitom ovzduší. 31 
• Právny základ  
Článok 175 Zmluvy je právnym základom návrhu. 320 
• Zásada subsidiarity  
Zásada subsidiarity sa uplat ňuje v prípade, ak návrh nepatrí do výlu čnej právomoci 
Spoločenstva. 
Členské štáty nemôžu dostato čne obsiahnu ť ciele návrhu z týchto dôvodov. 321 
 
SK 6   SK Súčasnými právnymi predpismi sa zaviedli minimálne normy kvality ovzdušia v rámci 
Spoločenstva a touto zásadou sa riadi to to zjednodušenie. Okrem toho, tuhé častice v ovzduší 
pozostávajú z významných dia ľkovo znečisťujúcich zložiek, a tak členské štáty musia prija ť 
opatrenia, aby sa riziká pre obyvate ľstvo v každom štáte mohli zníži ť. 
Činnosti Spolo čenstva lepšie dosiahnu ciele návrhu z týchto dôvodov. 324 
Hlavné usmernenie tohto návrhu je zmeni ť a doplniť a zjednoduši ť súčasné právne predpisy, 
ktorými sa uplat ňujú minimálne normy kvality ovzdušia v celom Spolo čenstve. Okrem toho, 
PM 2,5 obsahuje dia ľkovo zne čisťujúcu zložku, ktorá ak  sa jednorazovo uvo ľní do ovzdušia 
alebo vytvorí v atmosfére sa môže presunú ť tisícky kilometrov. Pr eto rozsah problému 
vyžaduje činnosť na úrovni Spolo čenstva. 325 
Model atmosféry a merania zne čistenia ovzdušia nespor ne dokazujú, že zne čistenie uvo ľnené 
v jednom členskom štáte prispieva k meraniam zne čistenia v ostatných štátoch. Tento fakt 
ukazuje, že jednotlivé členské štáty sami nemôžu vyrieši ť tieto problémy a vyžaduje sa 
zosúladená činnosť na úrovni EÚ. 327 
Návrh sa zameriava na zjednodušenia sú časných právnych predpi sov. Návrh stanovuje o 
PM 2,5 súbor cie ľov Spolo čenstva pre každý členský štát, ale ponecháva na príslušných 
orgánoch členských štátov rozhodnutie v zmysle zosúladenia, a tak zabezpe čení minimálnych 
noriem kvality ovzdušia pre všetkých ob čanov EÚ. 
Z tohto dôvodu návrh sp ĺňa zásadu subsidiarity. 
• Zásada proporcionality  
Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov. 331 
Zvoleným právnym nástrojom je smernica, ako je cie ľom návrhu v bode (1) zjednoduši ť 
súčasné smernice a v bode (2) stanovi ť ciele, zatia ľ čo sa podrobnosti implementácie 
prenechávajú členským štátom, ktoré majú k dispozícii presnejšie poznatky miestnych 
okolností a opatrení, ktoré sú najú činnejšie pre kvalitu ovzdušia a dosiahnute ľné pri 
najnižších nákladoch. 332 
Cieľom návrhu je zjednoduši ť monitorovanie a požiadavky na podávanie správ využitím 
nového zdie ľaného informa čného systému a elektronického zasielania správ. Okrem toho sa 
určité požiadavky na podávanie správ zrušia . Takto sa zníži administratívne za ťaženie 
členských štátov, hoci presný rozsah eš te nemožno kvantitatívne vyjadri ť. Okrem toho, aj ke ď 
návrh bude vyžadova ť dodatočné monitorovacie požiadavky z krátkeho na strednodobé 
obdobie, prípadne to umožní širšie odborné chápanie ur čitého znečistenia ovzdušia, ktorým sa 
umožní širšie použitie modelu na hodnotenie kva lity ovzdušia skôr ako nákladnejší spôsob 
monitorovania. Môže sa tak o čakávať úspora na nákladoch pri činnostiach monitorovania pri 
dlhšom období. 
 
SK 7   SK • Výber nástrojov  
Navrhované dokumenty: smernica. 342 
Iné prostriedky by neboli vhodné z týchto dôvodov. 
Cieľom súčasného návrhu je spoji ť a zjednoduši ť štyri súčasné smernice a rozhodnutie Rady 
do jediného nástroja. Na  základe týchto cie ľov a toho, že sú časné právne predpisy stanovia 
ciele Spolo čenstva, ale ponechávajú výber opa trení na dosiahnutie súladu členským štátom, je 
najlepším nástrojom smernica. 
4) DOPAD  NA ROZPO ČET 409 
Náklady na potreby výskumu, ktorý sa vz ťahuje k návrhu zabezpe čujú členské štáty s 
príspevkom EÚ, ktorý je zahrnutý v rozpo čte už pridelenom na tento ú čel v siedmom 
rámcovom programe pre výskum tak, ako ho navrhla Komisia vo finan čných výh ľadoch na 
roky 2007-2013. Návrh nemá žiaden dopad na rozpo čet Spoločenstva, ktorý by presahoval 
rámec týchto činností. 
5) D ODATOČNÉ INFORMÁCIE 510 
• Zjednodušenie  
Návrh ustanovuje zjednodušenie právnych pre dpisov a zjednodušenie administratívnych 
postupov pre verejné orgány (orgány EÚ alebo národné). 512 
Štyri smernice a jedno rozhodnutie bude s pojené do jedinej smernice. Redundantné 
ustanovenia sa zrušia, súdržnos ť medzi jednotlivými právnymi aktmi sa zdokonalí a 
nepotrebné záväzky budú zrušené. Nepodstatn é požiadavky podávania správ budú zrušené a 
predpokladá sa iba elektronické zasielanie správ, a tak zníži ť administratívne za ťaženie 
členských štátov. 513 
Požiadavky podávania správ a monitor ovania budú zjednodušené s využívaním 
elektronického zasielania sp ráv. Toto by malo pomôc ť vnútorným administratívnym 
požiadavkám členských štátov. 515 
Návrh je za členený v otvorenom programe Komisi e na aktualizáci u a zjednodušenie 
acquis communautaire  a jeho pracovného a právneho programu pod odkazom 
CLWP 2004 1011 spis 2005. 520 
• Zrušenie sú časných právnych predpisov  
Prijatie návrhu povedie k zrušeniu sú časných právnych predpisov. 
• Preskúmanie/revízia/doložka o platnosti  
Komisia preskúma ustanovenia o do piatich rokov od pr ijatia tejto smernice. Komisia vyvinie 
a navrhne podrobný prístup na stanovenie právne  záväznej povinnosti zníž enia vystavenia, pri 
zohľadnení odlišnej situácie kva lity ovzdušia v budúcnosti a zníženia potenciálu v členských 
štátoch. 550 
 
SK 8   SK • Tabuľka zhody  
Členské štáty sú povinné informova ť Komisiu o znení vnútroštátnych ustanovení 
transponujúcich smernic u, ako aj znenie tabu ľky zhody medzi týmito ustanoveniami a touto 
smernicou. 560 
• Európsky hospodársky priestor  
Navrhovaný akt má význam pre EHP, a preto by mal by ť rozšírený na Európsky hospodársky 
priestor.  570 
• Podrobné vysvetlenie návrhu  
Hlavným usmernením tohto návrhu je zrevidova ť a spojiť niekoľko právnych textov a 
odstrániť redundantný text, tento dokument obs ahuje iba opis hlavných zmien v sú časných 
právnych predpisoch. 
Kapitola III (Riadenie kvality ovzdušia) 
Komisia nenavrhuje upravi ť limitné hodnoty pre kvalitu ovzdušia v sú časných právnych 
predpisoch, ale navrhuje posilni ť súčasné ustanovenia tak, aby boli členské štáty povinné 
pripraviť a realizova ť plány a programy na odstránenie nesúladu. Ke ď však členské štáty 
prijmú všetky vhodné opatrenia, Komisia navrhne či členským štátom umož ní neskorší dátum 
dosiahnutia súladu v postihnutých zónach, kde  limitné hodnoty nedosahujú súlad, ak boli 
splnené ur čité cieľové kritériá. Každé pred ĺženie sa musí oznámi ť Komisii. Komisia ďalej 
s cieľom vyhovie ť zosúlaďovaniu, upevní úmysel sú časných právnych predpisov nebra ť do 
úvahy zne čisťujúce látky, ktoré pochád zajú z prírodných zdrojov. 
Existuje závažný dôkaz, z ktorého vyplýva, že jemné častice (PM 2,5) sú nebezpe čnejšie ako 
väčšie. Ani hrubozrnná frakcia ( častice s priemerom v rozsahu od 2,5 do 10 µm) sa však 
nemôže prehliada ť. Vyžaduje si to preto nový prístup, na základe ktorého je okrem už 
existujúceho riadenia častíc PM 10 potrebné aj riadenie častíc PM 2,5. Tento prístup podporuje aj 
Vedecký výbor pre zdravotné riziká a riziká životného pr ostredia. Navrhovaný prístup by 
stanovil strop koncentrácií pre častice PM 2,5 v okolitom ovzduší, ktorý sa stanoví s cie ľom 
predísť neprimerane vysokému riziku pre obyvate ľstvo a ktorý sa má dosiahnu ť do roku 
2010. Tento prístup by medzi rokmi 2010 a 2020 bol spojený s nezáväzným cie ľom 
všeobecne zníži ť vystavenie ľudí pôsobeniu častíc PM 2,5 v každom členskom štáte na základe 
nameraných údajov. 
Návrh takisto predpokladá komplexnejšie monitorovanie ur čitých zne čisťujúcich látok, ako 
napr. častíc PM 2,5. Týmto monitorovaním sa umožní lepšie spoznanie tejto zne čisťujúcej látky 
a v budúcnosti sa dosiahne vývoj lepšej politiky v tejto oblasti. Tým by sa naviac umožnilo 
širšie využívanie modelovacích techník a techník objektívneho odhadu na posúdenie 
rozšírenia zne čistenia ovzdušia. Malo by sa tým zamedzi ť používaniu nákladnejšieho 
monitorovania. 
 
SK 9   SK Kapitola V (Poskytovanie informácií a podávanie správ): 
Komisia navrhuje, aby sa zaviedol systém elektronického podávania správ založený na 
spoločnom informa čnom systéme v rámci INSPIRE1 (Infrastructure for Spatial Information 
in Europe – Infraštruktúra pre priestorové informácie v Európe ). Tento prístup zjednoduší 
administratívu, urýchli tok informácií, zlepší mo žnosti hodnotenia a zlepší prístup verejnosti 
k informáciám. Ustanovenia rozhodnutia o výmene informácií vz ťahujúce sa na spôsob 
podávania správ zostanú ú činné do prijatia nových vykonávacích ustanovení 
smernice o INSPIRE. . 
                                                 
1 KOM(2004) 516 v kone čnom znení 
 
SK 10   SK 2005/0183 (COD) 
Návrh 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 
o kvalite okolitého ovzdušia čistejšom vzduchu pre Európu 
(Text s významom pre EHP) 
EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, 
so zreteľom na Zmluvu o zalo žení Európskeho spolo čenstva, a najmä na jej článok 175, 
so zreteľom na návrh Komisie1, 
so zreteľom na stanovisko Európskeho  hospodárskeho a sociálneho výboru2, 
so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov3, 
konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 251 zmluvy4, 
keďže: 
(1) V šiestom ak čnom programe Spolo čenstva pre životné prostredie prijatom na základe 
rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES z 22. júla 20025 sa 
stanovuje potreba zníži ť znečistenie na úrovne minimalizujúce škodlivé ú činky na 
ľudské zdravie, s prihliadnutím na citlivé obyvate ľstvo a životné prostredie ako celok, 
zlepšiť monitorovanie a hodnotenie kvality ovz dušia vrátane sledovania usadzovania 
znečisťujúcich látok a poskytova ť informácie verejnosti. 
(2) S cie ľom ochráni ť ľudské zdravie a životné prostred ie ako celok, by sa malo zabráni ť 
a predchádza ť emisiám nebezpe čných látok zne čisťujúcich ovzdušie alebo ich 
redukovať a mali by sa stanovi ť príslušné normy pre kvalitu okolitého ovzdušia 
s ohľadom na príslušné normy, usmernenia  a programy Svetovej zdravotníckej 
organizácie. 
(3) Smernica Rady 96/62/ES z 27. septembr a 1996 o posudzovaní a riadení kvality 
voľného ovzdušia6, smernica Rady 1999/30/ES z 22. apríla 1999 o limitných 
hodnotách oxidu siri čitého, oxidu dusi čitého a oxidov dusíka, tuhých zne čisťujúcich 
                                                 
1 Ú. v. EÚ […], […], s. […]. 
2 Ú. v. EÚ […], […], s. […]. 
3 Ú. v. EÚ […], […], s. […]. 
4 Stanovisko Európskeho parlamentu z […], spolo čná pozícia Rady z […] 
5 Ú. v. ES L 242, 10.9.2002, s. 1. 
6 Ú. v. ES L 296, 21.11.1996, s. 55. Smernica zmen ená a doplnená nariadením Európskeho parlamentu 
a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1). 
 
SK 11   SK látok a olova v okolitom ovzduší7, smernica Európskeho parlamentu 
a Rady 2000/69/ES zo 16. novembra 2000 týka júca sa limitných hodnôt pre benzén 
a oxid uho ľnatý v okolitom ovzduší8, smernica Európskeho parlamentu 
a Rady 2002/3/ES z 12. februára 2002, ktorá sa týka ozónu v okolitom ovzduší9, 
a rozhodnutie Rady 97/101/ES z 27. januára  1997, ktorým sa zavádza vzájomná 
výmena informácií a údajov zo sietí a samostatných staníc merajúcich zne čistenie vo 
voľnom ovzduší v rámci členských štátov10, sa musia podstatne zrevidova ť s cieľom 
začleniť najnovší vývoj v oblasti zdravia a vedy a skúsenosti členských štátov. 
V záujme jasnosti, zjednodušovania a efek tívnosti administratívy je preto vhodné, aby 
sa uvedených pä ť právnych aktov nahradilo jedinou smernicou.  
(4) Ke ďže sa dosiahla dostato čná skúsenos ť pri vykonávaní smernice Európskeho 
Parlamentu a Rady 2004/107/ES z 15. decembra 2004, ktorá sa týka arzénu, kadmia, ortuti, niklu a polycyklických aromatických uh ľovodíkov v okolitom ovzduší
11, je 
potrebné uvažova ť o možnosti zlú čenia jej ustanovení s ustanoveniami tejto smernice. 
(5) Spolo čný prístup k hodnoteniu kvality ovzdušia by sa mal uskuto čňovať na základe 
spoločných kritérií hodnotenia. Pri posudzovaní kvality okolitého ovzdušia by sa malo 
prihliadať na veľkosť populácie a ekosystémov, ktoré sú vystavené zne čisteniu 
ovzdušia. Je preto vhodné zatriedi ť územie každého členského štátu do zón alebo 
aglomerácií odrážajúci ch hustotu obyvate ľstva. 
(6) S cie ľom zabezpe čiť, aby boli zhromaždené informácie o zne čistení ovzdušia 
dostatočne reprezentatívne a porovnate ľné v rámci Spolo čenstva, je dôležité, aby sa 
používali štandardizované techniky merania a spolo čné kritériá pre po čet 
a umiestnenie meracích staníc, ktoré sa  používajú na hodnotenie kvality okolitého 
ovzdušia. Na hodnotenie kvality okolitého ovzdušia sa môžu použi ť aj iné techniky 
ako meranie, je preto nevyhnutné ur čiť kritériá pre použitie a vyžadovanú presnos ť 
týchto techník. 
(7) Podrobné merania jemných tuhých častíc v poza ďových miestach by sa mali 
vykonáva ť s cieľom lepšie porozumie ť vplyvu týchto zne čisťujúcich látok a v záujme 
vypracovania vhodných politík. Takéto merania by mali by ť vykonané spôsobom, 
ktorý je konzistentný s meraniami Programu spolupráce pre monitorovanie 
a vyhodnocovanie dia ľkového šírenia látok zne čisťujúcich ovzdušie v Európe 
(EMEP), ktorý bol ustanovený Konvenciou o dia ľkovom cezhrani čnom šírení látok 
znečisťujúcich ovzdušie schválenou rozhodnu tím Rady 81/462/EHS z 11. júna 198112;  
(8) V prípade dobrého stavu, by sa  kvalita ovzdušia mala udržiava ť alebo zlepšova ť. Pri 
prekročení noriem kvality ovzdušia, by mali členské štáty prija ť opatrenia na 
dosiahnutie súladu s ur čenými hodnotami, pri čom prekro čenia súvisiace so zimným 
posypom ciest by sa nemali bra ť do úvahy. 
                                                 
7 Ú. v. ES L 163, 29.6.1999, s. 41. Smernica zmenená a doplnená rozhodnutím Komisie 2001/744/ES 
(Ú. v. ES L 278, 23.10.2001, s. 35).  
8 Ú. v. ES L 313, 13.12.2000, s. 12. 
9 Ú. v. ES L 67, 9.3.2002, s. 14. 
10 Ú. v. ES L 35, 5.2.1997, s. 14. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím Komisie 2001/752/ES 
(Ú. v. ES L 282, 26.10.2001, s. 69). 
11 Ú. v. EÚ L 23, 26.1.2005, s. 3. 
12 Ú. v. ES L 171, 27.6.1981, s. 11. 
 
SK 12   SK (9) Ohrozenie vegetácie zne čisťovaním ovzdušia je najdôležitejšie na miestach 
vzdialených od mestských oblastí, kde sa ta to vegetácia nachádza .. Hodnotenie týchto 
rizík a zosúla ďovanie stavu s normami kvality ovzdušia v súvislosti s ochranou 
vegetácie by sa preto malo zamera ť na miesta ďaleko od zastavaných oblastí. 
(10) Jemné tuhé častice (PM 2,5) majú podstatný negatívny vplyv na ľudské zdravie. Okrem 
toho nie je zatia ľ možné ur čiť hraničný prah, pod ktorým by častice PM 2,5 neznamenali 
riziko. Z tohto dôvodu by sa táto zne čisťujúca látka nemala regulova ť tým istým 
spôsobom, ako iné zne čisťujúce látky ovzdušia. Cie ľom tohto prístupu by malo by ť 
všeobecné zníženie poza ďových koncentrácií v mestskom prostredí, aby sa zabezpe čili 
výhody zlepšenej kvality ovzdušia pre ve ľkú časť obyvateľstva. Tento prístup by sa 
však mal kombinova ť so zavedením absolútneho str opu koncentrácií, aby sa všade 
zabezpečil tento minimálny stupe ň ochrany zdravia. 
(11) Mali by sa zachova ť existujúce dlhodobé  ciele na zabezpe čenie účinnej ochrany 
ľudského zdravia, vegetácie a ekosystémov pred škodlivými ú činkami pôsobenia 
ozónu. Na ochranu širokej verej nosti a citlivých skupín obyvate ľstva pred 
krátkodobým pôsobením zvýšených koncentrác ií ozónu, by sa mal pre ozón stanovi ť 
výstražný hrani čný prah, ako aj informa čný hraničný prah, v uvedenom poradí. 
Týmito hrani čnými prahmi by sa malo spusti ť šírenie informácií medzi verejnos ťou 
o rizikách pôsobenia ozónu a vykonávani e príslušných krátkodobých opatrení na 
zníženie úrovne ozónu na miestach, kde došlo k prekro čeniu výstražného hrani čného 
prahu. 
(12) Ozón je cezhrani čnou znečisťujúcou látkou, ktorá sa tv orí v atmosfére z emisií 
primárnych zne čisťujúcich látok ur čených v smernici Európskeho parlamentu 
a Rady 2001/81/ES z 23. okt óbra 2001 o národných em isných stropoch pre ur čité látky 
znečisťujúce ovzdušie13. Súčasnými a/alebo prepracovanými cie ľmi a emisnými 
stropmi zo smernice 2001/81/ES by sa mal ur čiť vývoj smerom k cie ľom kvality 
ovzdušia a dlhodobým cie ľom vzťahujúcim sa na ozón ustanoveným v tejto smernici. 
(13) Stále merania ozónu by mali by ť povinné v zónach, kde došlo k prekro čeniu 
dlhodobých cie ľov. S cieľom znížiť požadovaný po čet vzorkovacích miest na stále 
meranie, by sa malo povoli ť používanie dopl ňujúcich prostriedkov hodnotenia. 
(14) Emisie zne čisťujúcich látok do ovzdušia z prírodných zdrojov sa môžu mera ť, ale 
nemôžu sa ovplyv ňovať. Preto v prípadoch, ke ď sa s dostato čnou istotou môže ur čiť 
prirodzený príspevok k zne čisteniu okolitého ovzdušia, by sa mali pri hodnotení 
súladu s limitnými hodnotami kvality ovz dušia od tohto prírastku odhliadnu ť. 
(15) Existujúce limitné hodnoty kvali ty ovzdušia by sa nemali meni ť, hoci by malo by ť 
možné odloži ť lehota pre zosúladenie v príp adoch, ak sa napriek vykonávaniu 
príslušných opatrení na obmedzovanie zne čisťovania v ur čitých zónach 
a aglomeráciách vyskytujú akútne problémy so zosúla ďovaním. Akéko ľvek odloženie 
lehoty pre danú zónu alebo aglomeráciu by malo by ť sprevádzané komplexným 
plánom na zaistenie súladu so zmenenou lehotou. 
                                                 
13 Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 22. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003. 
 
SK 13   SK (16) Mali by sa vypracova ť plány a programy pre tie zóny a aglomerácie, v rámci ktorých 
koncentrácie zne čisťujúcich látok v okolitom ovzduší prekra čujú príslušné normy 
kvality ovzdušia, ako aj akéko ľvek uplatňované dočasné medze tolerancie. Zne čistenie 
ovzdušia pochádza z mnohých rôznych zdrojov a činností. S cie ľom zabezpe čiť 
spojitosť medzi rôznymi politikami, by sa mali takéto plány a programy zosúladi ť 
a integrova ť s plánmi a programami pripravenými pod ľa smernice Európskeho 
parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o obmedzení emisií ur čitých 
znečisťujúcich látok do ovzdušia z ve ľkých spa ľovacích zariadení14, smernice 
Európskeho parlamentu a Rady 2001/81/ES a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2002/49/ES z 25. júna 2002, ktorá sa  týka posudzovania a riadenia hluku
15. 
(17) V prípade, že existuje riziko prekro čenia jednej alebo viacerý ch príslušných noriem 
kvality ovzdušia alebo výstražného hrani čného prahu, mali by sa vypracova ť akčné 
plány určujúce opatrenia, ktoré sa majú prija ť v krátkom čase, s cie ľom znížiť toto 
riziko a obmedzi ť prípadné trvanie takéhoto prekro čenia. V takýchto krátkodobých 
akčných plánoch by sa vzh ľadom na ozón mali zoh ľadniť ustanovenia rozhodnutia 
Komisie č. 2004/279/ES z 19. marca 2004 o pokynoch pre uplat ňovanie smernice 
Európskeho parlamentu a Rady 2002/3/ES, ktorá sa týka ozónu v okolitom ovzduší16. 
(18) Účelom takýchto plánov a programov je bezprostredné zlepšenie kvality ovzdušia 
a životného prostredia, a preto by nemali by ť predmetom smernice Európskeho 
parlamentu a Rady č. 2001/42/ES z 27. júna 2001 o posudzovaní ú činkov určitých 
plánov a programov na životné prostredie17. 
(19) Po vážnom zne čistení pochádzajúcom z iného členského štátu, v prípade, ak úrove ň 
znečistenia presahuje, alebo pravdepodobne pr esiahne príslušné normy pre kvalitu 
vzduchu a medze tolerancie alebo výstražné hrani čné prahy, mali by sa členské štáty 
navzájom poradi ť. Cezhrani čný charakter špecifických zne čisťujúcich látok, ako sú 
ozón a tuhé častice, môže vyžadova ť spoluprácu medzi susednými členskými štátmi 
pri vypracúvaní a vykonávaní pl ánov, programov a krátkodobých ak čných plánov a pri 
informovaní verejnosti. Vo vhodných prípadoch by členské štáty mali spolupracova ť 
s tretími krajinami so zvláštnym dôrazom na  skoré zapojenie kandidátskych krajín. 
(20) Pre členské štáty a Komisiu je nevyhnutné zbiera ť, vymieňať a rozširova ť informácie 
o kvalite ovzdušia s cie ľom lepšie porozumie ť vplyvom zne čistenia ovzdušia 
a vypracova ť vhodné politiky. Aktuálne info rmácie o koncentráciách všetkých 
regulovaných zne čisťujúcich látok v okolitom ovzduší by sa mali pohotovo 
sprístupňovať verejnosti. 
(21) S cie ľom uľahčiť manipuláciu a porovnávanie informácií o kvalite ovzdušia, by sa 
mali tieto údaje poskytova ť Komisii v štandardizovanej forme. 
(22) Je nevyhnutné prispôsobi ť postupy poskytovania údajov, ich hodnotenia a podávania 
správ o kvalite ovzdušia tak, aby umožnili použitie elektronických prostriedkov 
                                                 
14 Ú. v. ES L 309, 27.11.2001, s. 1. Smernica zmenená a doplnená Aktom o pristúpení z roku 2003.  
15 Ú. v. ES L 189, 18.7.2002, s. 12. 
16 Ú. v. EÚ L 87, 25.3.2004, s. 50. 
17 Ú. v. ES L 197, 21.7.2001, s. 30. 
 
SK 14   SK a internetu ako hlavný ch nástrojov, s cie ľom sprístupni ť informácie a aby tieto 
postupy boli kompatibilné so smernicou [...]18.  
(23) Je vhodné poskytnú ť možnosť prispôsobi ť kritériá a techniky  používané na hodnotenie 
kvality okolitého ovzdušia vedeckém u a technickému pokroku a poskytovaným 
informáciám. Ak sú dostupné, mali by sa tiež prija ť referenčné techniky modelovania 
kvality ovzdušia. 
(24) Ke ďže požiadavky na kvalitu ovzdušia uv edené v tejto smernici nemôžu by ť 
dostatočne dosiahnuté samotnými členskými štátmi a môžu by ť preto, v dôsledku 
cezhraničného pôvodu látok zne čisťujúcich ovzdušie, lepšie docielené na úrovni 
Spoločenstva, Spolo čenstvo môže prija ť opatrenia, v súlade s princípom subsidiarity, 
ako je stanovený v článku 5 zmluvy. V súlade s princípom proporcionality, ako je 
stanovený v tomto článku, táto smernica nezachádza ďalej, než je potrebné pre 
dosiahnutie týchto cie ľov. 
(25) Členské štáty by mali stanovi ť pravidlá sankcií pre prípa dy porušenia ustanovení tejto 
smernice a zabezpe čiť ich uplat ňovanie. Tieto pokuty by mali by ť účinné, primerané 
a odradzujúce. 
(26) Niektoré ustanovenia pr ávnych aktov zrušených touto smernicou, by mali zosta ť 
účinné, s cie ľom zabezpe čiť pokračovanie účinnosti existujúcich limitov pre oxid 
dusičitý dovtedy, kým sa od 1. januára 2010 nahradia, pokra čovanie ú činnosti 
ustanovení týkajúcich sa podávania správ o kvalite ovzdušia dovtedy, kým sa prijmú 
nové vykonávacie opatrenia, a pokra čovanie povinnosti vz ťahujúcej sa na predbežné 
hodnotenie kvality ovzdušia pod ľa smernice 2004/107/ES. 
(27) Povinnos ť transponova ť túto smernicu do vnútroštátneho práva by sa mala vz ťahovať 
na tie ustanovenia, ktoré predst avujú významnú zmenu v porovnaní 
s predchádzajúcimi smernicami. Povinnos ť transponova ť ustanovenia, ktoré nie sú 
zmenené vyplýva z predchádzajúcich smerníc. 
(28) Táto smernica rešpektuje základné práv a a dodržiava zásady uznávané najmä Chartou 
základných práv Európskej únie. Cie ľom tejto smernice je najmä podpori ť integráciu 
do politík Spolo čenstva, ktoré sú zamerané na vysokú úrove ň ochrany životného 
prostredia a na zlepšenie kvality životného prostredia v súlade so zásadou trvalo 
udržateľného rozvoja, ako je to stanovené v článku 37 Charty základných práv 
Európskej únie. 
(29) Opatrenia potrebné pre vykonávanie tejto smernice by mali by ť prijaté v súlade 
s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna  1999, ktoré stanovuje postupy pre 
vykonávanie právomocí zverených Komisii19,  
                                                 
18 Ú. v. EÚ […], […], s. […]. 
19 Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. 
 
SK 15   SK PRIJALI TÚTO SMERNICU: 
Kapitola I 
Všeobecné ustanovenia 
Článok 1 
Predmet úpravy 
Ciele opatrení ustanovených v tejto smernici sú: 
(1) definovať a stanovi ť ciele pre kvalitu okolitého ovzduš ia navrhované na zabránenie, 
predchádzanie alebo zníženie škodlivých vplyvov na ľudské zdravie a životné 
prostredie ako celok; 
(2) hodnotiť kvalitu okolitého ovzdušia v členských štátoch na základe spolo čných metód 
a kritérií, a najmä hodnoti ť koncentráciu ur čitých zne čisťujúcich látok v okolitom 
ovzduší; 
(3) poskytnúť informácie o kvalite okolitého ovzdušia s cie ľom pomáha ť boju proti 
znečisteniu a ob ťažovaniu a monitorova ť dlhodobé trendy a zlepšenia vyplývajúce 
z vnútroštátnych opatrení a opatrení Spolo čenstva; 
(4) zaistiť sprístupňovanie informácií o kvalite oko litého ovzdušia verejnosti; 
(5) v prípade dobrého stavu, kvalitu ovzdušia udržiava ť, v ostatných prípadoch ju 
zlepšovať; 
(6) podporova ť zvýšenú spoluprácu medzi členskými štátmi pri znižovaní zne čistenia 
ovzdušia. 
Článok 2 
Vymedzenie pojmov 
Na účely tejto smernice: 
(1) „okolitým ovzduším “ je vonkajšie ovz dušie v troposfére, okrem ovzdušia 
v pracovných priestoroch; 
(2) „znečisťujúcou látkou“ je akáko ľvek látka prítomná v okolitom ovzduší 
s pravdepodobnými škodlivými ú činkami na ľudské zdravie a/alebo životné prostredie 
ako celok; 
(3) „úrovňou“ je koncentrácia zne čisťujúcej látky v okolitom ovzduší alebo jej ukladanie 
na povrchoch v danom čase; 
(4) „hodnotením“ je akáko ľvek metóda použitá na meranie, výpo čet, predpovedanie alebo 
odhadovanie úrovní; 
 
SK 16   SK (5) „limitnou hodnotou“ je úrove ň určená na základe vede ckých poznatkov s cie ľom 
zabrániť, predchádza ť alebo zníži ť škodlivé ú činky na ľudské zdravie a životné 
prostredie ako celok, ktorá sa má dosiahnu ť v danom období a po dosiahnutí sa už 
nemá prekro čiť; 
(6) „stropom koncentrácií“ je úrove ň určená na základe vedeckých poznatkov s cie ľom 
predchádza ť nadmerným škodlivým ú činkom na ľudské zdravie, ktorá sa má 
dosiahnuť v danom období a po dosiahnutí sa už nemá prekro čiť; 
(7) „kritickou úrov ňou“ je úrove ň určená na základe vedeckých poznatkov, nad ktorou sa 
môžu objavi ť priame nepriaznivé ú činky na niektorých prijímate ľov, ako sú stromy, 
iné rastliny alebo prírodné ekosystémy okrem ľudí; 
(8) „medzou tolerancie“ je percento  limitnej hodnoty, o ktoré môže by ť limitná hodnota 
prekročená podľa podmienok stanovených v tejto smernici; 
(9) „cieľovou hodnotou“ je úrove ň určená s cieľom zabráni ť, predchádza ť alebo zníži ť 
škodlivé ú činky na ľudské zdravie a životné prostred ie ako celok, ktorá sa dosiahne 
kdekoľvek v danom období; 
(10) „výstražným hrani čným prahom“ je úrove ň, pri prekro čení ktorej existuje už pri 
krátkodobom vystavení riziko poškodenia zdravia ľudí a pri ktorom majú členské štáty 
okamžite realizova ť opatrenia; 
(11) „informačným hrani čným prahom“ je úrove ň, pri prekro čení ktorej existuje už pri 
krátkodobom vystavení najmä citlivých skupín obyvate ľstva riziko poškodenia zdravia 
ľudí a pri ktorej je ne vyhnutné okamžite poskytnú ť aktuálne informácie; 
(12) „hornou medzou hodnotenia“ je úrove ň, pod ktorou sa na hodnot enie kvality ovzdušia 
môže použi ť kombinácia techník merania a modelovacích techník; 
(13) „dolnou medzou hodnotenia“ je úrove ň, pod ktorou sa na hodnot enie kvality ovzdušia 
môžu modelovacie techniky ale bo techniky objektívneho odhadu použi ť samostatne 
(t. j. bez techník merania); 
(14) „dlhodobým cie ľom“ je úrove ň, ktorá sa má dosiahnu ť z dlhodobého h ľadiska, okrem 
prípadov nedosiahnute ľných primeranými opatreniami, s cie ľom poskytova ť účinnú 
ochranu ľudského zdravia a živo tného prostredia;  
(15) „zónou“ je členskými štátmi vymedzená časť ich územia s cie ľom hodnoti ť a riadiť 
kvalitu ovzdušia; 
(16) „aglomeráciou“ je zóna, v ktorej žije viac ako 250 000 obyvate ľov, alebo v ktorej žije 
250 000 obyvate ľov alebo menej s hustotou daného obyvate ľstva na km2 stanovenou 
členskými štátmi; 
(17) „PM 10“ sú tuhé zne čisťujúce látky, ktoré prejdú zariadením, ur čeným normou 
EN 12341, selektujúcim častice pod ľa veľkosti s aerodynamickým priemerom 10 µm 
s 50 % účinnosťou; 
 
SK 17   SK (18) „PM 2,5“ sú tuhé zne čisťujúce látky, ktoré prejdú zariadením, ur čeným normou 
EN 14907, selektujúcim častice pod ľa veľkosti s aerodynamickým priemerom 2,5 µm 
s 50 % účinnosťou; 
(19) „indikátorom priemerného vystavenia“ je priemerná úrove ň určená na základe 
pozaďových meraní v mestskom prostredí na celom území členského štátu, ktorá 
odráža vystavenie obyvate ľstva;  
(20) „cieľom zníženia vystavenia“ je percentuál ne zníženie indikátora priemerného 
vystavenia stanovené s cie ľom znížiť škodlivé ú činky na ľudské zdravie, ktorá sa 
dosiahne kdeko ľvek v danom období; 
(21) „mestskými poza ďovými miestami“ sú miesta v mestských oblastiach, kde sú 
vyskytujúce sa úrovne reprezentatívne pre vystavenie obyvate ľstva miest; 
(22) „oxidmi dusíka“ je sú čet zmiešavacích pomerov oxidu dusnatého a oxidu dusi čitého 
v jednotke objemu vzduchu (ppb v) vyjadrený v jednotkách hmotnostnej koncentrácie 
oxidu dusi čitého (µg/m3); 
(23) „stálym meraním“ sú merania uskuto čňované na stálych miestach nepretržite alebo 
občasným odberom vzoriek, ktoré v súlade s cie ľmi vyžadovanej kvality údajov ur čujú 
úrovne zne čistenia; 
(24) „indikatívnym meraním“ sú merania, ktoré sp ĺňajú menej prísne kritériá kvality 
v porovnaní so stálymi meraniami; 
(25) „prchavými organickými zlú čeninami“ (POZ) sú organické zlú čeniny antropogénneho 
a biogénneho pôvodu iné ako metán, schopné tvori ť fotochemické oxidanty reakciou 
s oxidmi dusíka za prítomnosti slne čného svetla. 
Článok 3 
Zodpovednosti 
1. Členské štáty ur čia príslušné orgány a úrady na vhodných úrovniach zodpovedné za 
nasledujúce: 
a) hodnotenie kvality okolitého ovzdušia;  b) schva ľovanie meracích systémov (metód, vyba venia, sietí a laboratórií); 
c) zais ťovanie presnosti meraní; 
d) analýzu metód hodnotenia; e) koordináciu programov Spolo čenstva na zabezpe čenie kvality, ktoré Komisia 
organizuje na ich území; 
f) spoluprácu s inými členskými štátmi a Komisiou.  
 
SK 18   SK Príslušné orgány a úrady vo vhodnom  prípade zosúladia svoju činnosť s oddielom C 
prílohy I. 
2. Členské štáty informujú verejnos ť o príslušných orgánoch a úradoch ur čených vo 
vzťahu k úlohám uvedeným v odseku 1.  
Kapitola II 
Hodnotenie kvality ok olitého ovzdušia 
ODDIEL 1 
VŠEOBECNÉ INFORMÁCIE  
Článok 4 
Ustanovenie zón a aglomerácií 
Členské štáty ustanovia na svojom území zóny a aglomerácie. Vo všetkých zónach 
a aglomeráciách sa uskuto čňuje hodnotenie a riadenie kvality ovzdušia. 
ODDIEL 2 
HODNOTENIE KVALITY OKOLITÉHO OVZDUŠIA VZHĽADOM  NA OXID 
SIRIČITÝ, OXID DUSI ČITÝ A  OXIDY DUSÍKA , TUHÉ ČASTICE , OLOVO , BENZÉN 
A OXID UHO ĽNATÝ  
Článok 5 
Systém hodnotenia 
1. Pre oxid siri čitý, oxid dusi čitý a oxidy dusíka, tuhé častice (PM 10 a PM 2,5), olovo, 
benzén a oxid uho ľnatý platia horné a dolné medze na hodnotenie uvedené 
v oddieli A prílohy II o ochran e zdravia a vegetácie. 
Každá zóna a aglomerácia sa má klasifikova ť podľa týchto medzí na hodnotenie. 
2. Klasifikácia uvedená v odseku 1 sa prehodnotí najmenej každých pä ť rokov v súlade 
s postupom stanoveným v oddieli B prílohy II. 
Avšak klasifikácia sa prehodnotí častejšie v prípade, ak dôjde k významným zmenám 
v činnostiach súvisiacich s koncentráciou oxidu siri čitého, oxidu dusi čitého alebo 
v prípade relevantnosti, oxidov dusíka, tuhých častíc (PM 10, PM 2,5), olova, benzénu 
alebo oxidu uho ľnatého v okolitom ovzduší. 
 
SK 19   SK Článok 6 
Hodnotiace kritériá 
1. Členské štáty na celom svojom území uskuto čňujú hodnotenie kvality okolitého 
ovzdušia s oh ľadom na zne čisťujúce látky uvedené v článku 5 v súlade s kritériami 
stanovenými v odsekoch 2, 3 a 4 tohto článku.  
2. Vo všetkých zónach a aglomeráciách, v ktorých úrove ň znečisťujúcich látok 
v okolitom ovzduší uvedená v odseku 1 prekro čí hornú medzu na hodnotenie 
stanovenú pre dané zne čisťujúce látky, sa na hodnotenie kvality okolitého ovzdušia 
použijú stále merania. Tieto st ále merania sa môžu nahradi ť modelovacími 
technikami a/alebo indikatívnymi meraniami s cie ľom poskytnú ť primerané 
informácie o kvalite okolitého ovzdušia. 
3. Vo všetkých zónach a aglomeráciách, v ktorých úrove ň znečisťujúcich látok 
v okolitom ovzduší uvedená v odseku 1 nedosiahne hornú medzu na hodnotenie stanovenú pre dané zne čisťujúce látky, sa na hodnotenie kvality okolitého ovzdušia 
môže použi ť kombinácia stálych meraní a modelovacích techník a/alebo 
indikatívnych meraní.  
4. Vo všetkých zónach a aglomeráciách, v ktorých úrove ň znečisťujúcich látok 
v okolitom ovzduší uvedená v odseku 1 nedosiahne dolnú medzu na hodnotenie stanovenú pre dané zne čisťujúce látky, posta čujú na hodnotenie kvality okolitého 
ovzdušia modelovacie techniky alebo t echniky objektívneho odhadu alebo oboje. 
5. Okrem hodnotení uvedených v odsekoch 2, 3 a 4 sa v poza ďových miestach 
uskutočňujú aj merania ďaleko od významných zdrojov zne čisťovania ovzdušia, 
ktoré poskytujú pre tieto ú čely minimálne informácie o hmotnostnej koncentrácii 
a chemickom zložení jemných tuhých častíc (PM
2,5) na základe ro čného priemeru a 
uskutočňujú sa pod ľa nasledujúcich kritérií: 
a) na každých 100 000 km2 sa umiestni jedno vzorkovacie miesto; 
b) každý členský štát zriadi aspo ň jednu meraciu stanicu, alebo pod ľa dohody 
s priľahlým členským štátom, môže zriadi ť jednu alebo nieko ľko spoločných 
meracích staníc pokrývajú cich príslušné susedné zóny, aby sa dosiahlo 
nevyhnutné priestorové rozlíšenie;  
c) vo vhodných prípadoch sa monitoro vanie koordinuje so stratégiou 
monitorovania a programom merania Pr ogramu spolupráce pre monitorovanie 
a vyhodnocovanie dia ľkového šírenia látok zne čisťujúcich ovzdušie 
v Európe (EMEP); 
d) oddiel A prílohy I sa uplat ňuje so zrete ľom na ciele v oblasti kvality údajov pre 
hmotnostné merania tuhých častíc a príloha IV sa uplat ňuje v celom rozsahu.  
Členské štáty tiež oznámia Komisii met ódy merania, ktoré použili pri meraní 
chemického zloženia jemných tuhých častíc (PM 2,5). 
 
SK 20   SK Článok 7 
Vzorkovacie miesta 
1. Umiestnenie vzorkovacích miest pre merania oxidu siri čitého, oxidu dusi čitého 
a oxidov dusíka, tuhých častíc (PM 10, PM 2,5), olova, benzénu a oxidu uho ľnatého 
v okolitom ovzduší sa ur čí v súlade s kritériami uvedenými v prílohe III. 
2. V každej zóne alebo aglomerácii, kde sú jediným zdrojom informácií na hodnotenie 
kvality ovzdušia stále merania, nie je  množstvo vzorkovacích miest pre každú 
príslušnú zne čisťujúcu látku menšie ako minimálny po čet vzorkovacích miest 
určených v oddieli A prílohy V. 
Avšak pre zóny a aglomerácie, v rámci ktorých sú informácie zo vzorkovacích miest 
na stále meranie doplnené informáciam i z modelovania a/alebo indikatívnymi 
meraniami, sa môže celkový po čet vzorkovacích miest uvedený v oddieli A 
prílohy V zníži ť až o 50 % za predpokladu, že sú splnené nasledujúce podmienky: 
a) doplnkové metódy poskytujú dostato čné informácie na hodnotenie kvality 
ovzdušia s oh ľadom na limitné hodnoty, stropy koncentrácií alebo výstražné 
hraničné prahy, ako aj primerané informácie pre verejnos ť;  
b) počet vzorkovacích miest, ktoré sa majú zriadi ť, a priestorové rozlíšenie 
ostatných techník sú dostato čné na stanovenie koncentrácie príslušnej 
znečisťujúcej látky v súlade s cie ľmi pre kvalitu údajov uvedenými v oddieli A 
prílohy I a vedú k výsledkom hodnotenia, ktoré sú v súlade s kritériami 
uvedenými v oddieli B prílohy I. 
V prípade uvedenom v druhom pododseku sa výsledky modelovania a/alebo 
indikatívneho merania zoh ľadňujú pri hodnotení kvality ovzdušia vzh ľadom na 
limitné hodnoty alebo stropy koncentrácií. 
Článok 8 
Referenčné metódy merania 
Členské štáty uplat ňujú referen čné metódy merania a kritériá ur čené v oddieli A a v oddieli C 
prílohy VI. 
Iné metódy merania sa môžu použi ť podľa podmienok stanovených v oddieli B prílohy VI. 
 
SK 21   SK ODDIEL 3 
HODNOTENIE KVALITY OKOLITÉHO OVZDUŠIA VZHĽADOM  NA OZÓN  
Článok 9 
Hodnotiace kritériá 
1. Stále merania sa uskuto čňujú v zónach a aglomeráciách, kde po čas ktoréhoko ľvek 
z predchádzajúcich piatich rokov merania prekro čili koncentrácie ozónu dlhodobé 
ciele uvedené v oddieli A časti 3 prílohy VII.  
2. V prípade, že je k dispozícii menej údajov ako za pä ť rokov, s cie ľom určiť, či došlo 
počas týchto 5 rokov k prekro čeniu dlhodobých cie ľov uvedených v odseku 1, môžu 
členské štáty kombinova ť výsledky z meracích kampaní krátkeho trvania získaných 
v čase a mieste najvyššej pravdepodobnej úr ovne, s výsledkami z inventárov emisií 
a modelovania.  
Článok 10 
Umiestňovanie vzorkovacích miest na meranie ozónu 
1. Umiestnenie vzorkovacích miest na meranie ozónu sa ur čí v súlade s kritériami 
stanovenými v prílohe VIII. 
2. V žiadnej zóne ani aglomerácii, kde sú  jediným zdrojom informácií na hodnotenie 
kvality ovzdušia stále merania, nie je m nožstvo vzorkovacích miest na stále merania 
menšie ako minimálny po čet vzorkovacích miest ur čený v oddieli A prílohy IX. 
Avšak pre zóny a aglomerácie, v rámci ktorých sú informácie zo vzorkovacích miest 
na stále meranie doplnené informáciam i z modelovania a/alebo indikatívnymi 
meraniami, môže by ť počet vzorkovacích miest uvedený v oddieli A prílohy IX 
znížený za predpokladu, že boli splnené nasledujúce podmienky: 
a) doplnkové metódy poskytujú primerané informácie na hodnotenie kvality 
ovzdušia vzh ľadom na cie ľové hodnoty, dlhodobý cie ľ, informačné a výstražné 
hraničné prahy;  
b) počet vzorkovacích miest, ktoré sa majú umiestni ť a priestorové rozlíšenie 
ostatných metód sú dostato čné na stanovenie koncentrácie ozónu v súlade 
s cieľmi v oblasti kvality údajov uvede nými v oddieli A prílohy I a vedú 
k výsledkom hodnotenia, ktoré sú v súlade  s kritériami uvedenými v oddieli B 
prílohy I;  
c) počet vzorkovacích miest v každej zóne alebo aglomerácii sa rovná minimálne 
jednému vzorkovaciemu miestu na 2 milióny obyvate ľov alebo jednému 
vzorkovaciemu miestu na 50 000 km2 podľa toho, čo poskytuje vä čší počet 
vzorkovacích miest, ale v žiadnej z óne ani aglomerácii nesmie klesnú ť pod 
jedno vzorkovacie miesto;  
 
SK 22   SK d) oxid dusi čitý sa meria vo všetkých ostat ných vzorkovacích miestach 
s výnimkou vidieckych poza ďových staníc.  
V prípade uvedenom v druhom pododseku sa výsledky modelovania a/alebo 
indikatívneho merania zoh ľadňujú pri hodnotení kvality ovzdušia vzh ľadom na 
cieľové hodnoty. 
3. Oxid dusi čitý sa meria na minimálne 50 % vzorkovacích miest ozónu požadovaných 
v oddieli A prílohy IX. Takéto meranie je nepretržité, s výnimkou vidieckych 
pozaďových staníc, ako sa uvádza v oddieli A prílohy VIII, kde sa môžu použi ť iné 
metódy merania. 
4. V zónach a aglomeráciách, kde sú po čas každého z predchádzajúcich piatich rokov 
merania koncentrácie pod dlhodobým cie ľom, počet vzorkovacích miest na stále 
merania sa ur čuje v súlade s oddielom B prílohy IX. 
5. Každý členský štát zaistí, že sa na jeho území zriadi a prevádzkuje aspo ň jedno 
vzorkovacie miesto s cie ľom poskytova ť údaje o koncentráciách prekurzorov ozónu 
uvedených v prílohe X. Každý členský štát ur čí počet a umiestnenie staníc, kde sa 
majú mera ť prekurzory ozónu, s oh ľadom na ciele a metódy stanovené v prílohe X. 
Článok 11 
Referenčné metódy merania 
1. Členské štáty uplat ňujú referen čné metódy merania na meranie ozónu ur čené 
v bode 8 oddielu A prílohy VI. Iné metódy merania sa môžu použi ť podľa 
podmienok stanovených v oddieli B prílohy VI. 
2. Každý členský štát oznámi Komisii metódy, ktoré používa na odber vzoriek 
a meranie POZ, ako je to uvedené v prílohe X. 
Kapitola III 
Riadenie kvality okolitého ovzdušia 
Článok 12 
Požiadavky v prípade úrovní, ktoré sú nižšie ako limitné hodnoty a stropy koncentrácií 
V zónach a aglomeráciách, kde sú úrovne oxidu siri čitého, oxidu dusi čitého, častíc PM 10, 
častíc PM 2,5, olova, benzénu a oxidu uho ľnatého v okolitom ovzduší pod príslušnými 
limitnými hodnotami alebo stropmi koncentrácií ur čenými v prílohách XI a XIV, členské 
štáty zaru čia, aby tento stav kvali ty ovzdušia bol zachovaný. 
 
SK 23   SK Článok 13 
Limitné hodnoty na ochranu ľudského zdravia 
1. Členské štáty zabezpe čia na svojom území, že úrovne oxidu siri čitého, častíc PM 10, 
olova a oxidu uho ľnatého v okolitom ovzduší neprekro čia na celom ich území 
limitné hodnoty ustanovené v prílohe XI. 
Pokiaľ ide o oxid dusi čitý a benzén, limitné hodnoty ur čené v prílohe XI sa nemajú 
prekročiť od termínov v nej stanovených. 
Medze tolerancie stanovené v prílohe XI sa uplat ňujú v súlade s článkom 21. 
2. Výstražné hrani čné prahy koncentrácií oxidu siri čitého a oxidu dusi čitého v okolitom 
ovzduší sú tie, ktoré sú stanove né v oddieli A prílohy XII. 
3. Členské štáty môžu ur čiť zóny alebo aglomerácie, v rámci ktorých dochádza 
k prekročeniu limitných hodnôt častíc PM 10, a to v dôsledku vyšších koncentrácií 
častíc PM 10 v okolitom ovzduší z dôvodu opätovného rozptylu častíc po zimnom 
posype ciest. 
Členské štáty zašlú Komisii zoznamy týchto zón alebo aglomerácií spolu 
s informáciami o koncentráciách a zdrojoch častíc PM 10. 
V súlade s článkom 25 členské štáty sú časne poskytnú Komisii potrebné dôkazy 
o tom, že zvýšenie je dôsledkom opätovného rozptylu častíc a že na zníženie týchto 
koncentrácií sa už podnikli primerané opatrenia. 
Bez toho, aby bol dotknutý článok 19, pokia ľ ide o zóny a aglomerácie uvedené 
v prvom pododsedku tohto odseku, musia členské štáty vypracova ť plány a programy 
ustanovené v článku 21 iba v prípade, že prekro čenia súvisia s inými zdrojmi častíc 
PM 10, ako je zimný posyp ciest. 
Článok 14 
Kritické úrovne 
1. Členské štáty v zónach vzdialených od aglomerácií a iných zastavaných oblastí 
zaistia súlad s kritickými úrov ňami určenými v prílohe XIII.  
Na miestach, kde existuje výz namné riziko nepriaznivých ú činkov, môžu členské 
štáty uplat ňovať aj kritické úrovne vo vnútri aglomerácií a i ných zastavaných oblastí. 
2. Na miestach, kde sú jediným zdrojom informácií na hodnotenie kvality ovzdušia 
stále merania, nie je množstvo vzorkov acích miest menšie ako minimálny po čet 
určený v oddieli C prílohy V. Na miest ach, kde sú tieto informácie doplnené 
indikatívnymi meraniami alebo info rmáciami z modelovania, môže by ť minimálny 
počet vzorkovacích miest znížený až o 50 % za predpokladu, že hodnotené 
koncentrácie príslušnej zne čisťujúcej látky sa môžu stanovi ť v súlade s cie ľmi 
v kvalite údajov uvedenými  v oddieli A prílohy I. 
 
SK 24   SK Článok 15 
Cieľ zníženia vystavenia ú činkom častíc PM 2,5 a strop ich koncentrácií na ochranu 
ľudského zdravia 
1. Členské štáty zabezpe čia, že cie ľ zníženia vystavenia ú činkom častíc PM 2,5 
ustanovený v oddieli B prílohy XIV sa  dosiahne v stanovenej lehote. 
2. Indikátor priemerného vystavenia ú činkom častíc PM 2,5 sa hodnotí v súlade 
s oddielom A prílohy XIV.  
3. Každý členský štát v súlade s prílohou III zabezpe čí, že rozmiestnenie a jednotlivé 
množstvá vzorkovacích miest, na ktor ých sa zakladá indikátor priemerného 
vystavenia pre častice PM 2,5, primerane odrážajú vystavenie bežného obyvate ľstva. 
Množstvo vzorkovacích miest nie je menšie, ako to ur čuje uplatňovanie oddielu B 
prílohy V. 
4. Členské štáty zabezpe čia, že na celom ich území od termínu uvedeného v oddieli C 
prílohy XIV koncentrácie častíc PM 2,5 v okolitom ovzduší neprekro čia ustanovený 
strop koncentrácií.  
5. Medze tolerancie stanovené v oddiele C prílohy XIV sa uplat ňujú v súlade 
s článkom 21. 
Článok 16 
Požiadavky na zóny a aglomerácie, kde koncentrácie 
ozónu prekra čujú dlhodobé ciele  
1. Členské štáty zabezpe čia, že cieľové hodnoty a dlhodobé ciele ur čené v prílohe VII 
sa dosiahnu v ustanovenej lehote. 
2. Pre zóny a aglomerácie, kde došlo k prekro čeniu cieľovej hodnoty, členské štáty 
zabezpečia, že sa plán alebo program pod ľa článku 6 smernice 2001/81/ES vykonáva 
na dosiahnutie cie ľových hodnôt, okrem prípadov nedosiahnute ľných primeranými 
opatreniami, od termínu uvedeného v oddieli A časti 2 prílohy VII.  
Na miestach, kde sa v súlade s článkom 21 ods. 1 uvedenej smernice musia 
pripravova ť alebo vykonáva ť plány alebo programy vzh ľadom na iné zne čisťujúce 
látky ako ozón, členské štáty, pod ľa potreby, pripravia a vykonávajú integrované 
plány alebo programy týkajúce sa všetkých dotknutých zne čisťujúcich látok.  
3. V zónach a aglomeráciách, kde sú úr ovne ozónu v okolitom ovzduší vyššie ako 
dlhodobé ciele, ale nižšie ako cie ľové hodnoty, alebo sú im rovné, členské štáty 
pripravia a vykonávajú ekonomicky efektívne opatrenia na ú čely dosiahnutia 
dlhodobých cie ľov. Uvedené opatrenia sú prinajmenšom v súlade so všetkými 
plánmi a programami uvedenými v odseku 2. 
 
SK 25   SK Článok 17 
Požiadavky na zóny a aglomerácie, kde koncentrácie 
ozónu sp ĺňajú dlhodobé ciele  
V zónach a aglomeráciách, kde koncentrácie ozónu sp ĺňajú dlhodobé ciele, členské štáty, 
pokiaľ to faktory vrátane cezhrani čného charakteru zne čistenia ozónom a meteorologické 
podmienky umožnia, udržiavajú úrovne  ozónu pod hranicou dlhodobých cie ľov 
a zachovávajú prostredníctvom propor čných opatrení najlepšiu kvalitu okolitého ovzdušia 
kompatibilnú s trvalo udržate ľným rozvojom a vysokou úrov ňou ochrany zdravia a životného 
prostredia. 
Článok 18  
Požadované opatrenia pri prekro čení informa čného alebo výstražného hrani čného 
prahu 
Na miestach, kde dôjde k prekro čeniu informa čného hrani čného prahu ur čeného v prílohe XII 
alebo akýchko ľvek stanovených výstražných prahov, členské štáty podniknú nevyhnutné 
kroky s cie ľom informova ť verejnos ť prostredníctvom rozhlasu, televízie, tla če alebo 
internetu.  
Členské štáty takisto bez meškania poskytnú Komisii informácie týkajúce sa zaznamenaných 
úrovní a trvania obdobia, v kt orom pretrvávalo prekro čenie výstražného alebo informa čného 
hraničného prahu.  
Článok 19  
Emisie z prírodných zdrojov 
1. Členské štáty môžu ur čiť zóny alebo aglomerácie, kde prekro čenie limitných hodnôt 
alebo stropov koncentrácií pre danú zne čisťujúcu látku súvisí s prírodnými zdrojmi. 
Členské štáty zašlú Komisii zoznamy všet kých takých zón alebo aglomerácií spolu 
s informáciami o koncentráciách a zdrojoch a s dôkazmi, že prekro čenia súvisia 
s prírodnými zdrojmi. 
2. V tých prípadoch prekro čenia spôsobených prírodnými zdrojmi, v ktorých bola 
Komisia informovaná pod ľa odseku 1, sa takéto prekro čenie nepovažuje za 
prekročenie na ú čely tejto smernice. 
Článok 20 
Odklad dodržania termínov a výnimka z povinnosti uplat ňovať určité limitné hodnoty 
1. V daných zónach alebo aglomeráciách, kde nie je možné dosiahnu ť súlad s limitnými 
hodnotami pre oxid dusi čitý alebo benzén alebo so stropom koncentrácií pre častice 
PM 2,5 do termínov ur čených v prílohe XI alebo v oddieli C prílohy XIV, môže 
 
SK 26   SK členský štát pred ĺžiť tieto termíny o maximálne pä ť rokov pre danú zónu alebo 
aglomeráciu na základe týchto podmienok: 
a) vypracuje plán alebo program v súlade s článkom 21 pre zónu alebo 
aglomeráciu, na ktorú sa pred ĺženie vzťahuje, a oznámi ich Komisii;  
b) vypracuje program na znižovanie zne čistenia ovzdušia na obdobie pred ĺženia, 
ktorý zah ŕňa prinajmenšom informácie vymen ované v oddieli B prílohy XV, 
a preukáže, že súlad s limitnými hodnotami alebo stropmi koncentrácií sa dosiahne pred novým termínom, a oznámi tento program Komisii.  
2. Ak sa v danej zóne alebo aglomerác ii nemôže z dôvodu rozptylových charakteristík 
špecifických pre príslušné miesto, nepriaznivých klimatických podmienok alebo cezhraničných podielov dosiahnu ť súlad s limitnými hodnotami pre oxid siri čitý, 
oxid uho ľnatý, olovo a častice PM
10 určenými v prílohe XI, sú členské štáty 
oslobodené od povinnosti uplat ňovať uvedené limitné hodnoty maximálne do 
31. decembra 2009 za predpokladu splnenia podmienok ustanovených v odseku 1 písm. a) a b). 
3. V prípade, ke ď členský štát uplat ňuje odseky 1 a 2, zabezpe čí, že sa limitná hodnota 
alebo strop koncentrácií pre žiadnu zne čisťujúcu látku neprekro čí viac, ako 
o maximálnu medzu tolerancie špecifi kovanú v prílohe XI al ebo XIV pre každú 
príslušnú zne čisťujúcu látku. 
4. Členské štáty bezodkladne oznámia Komisii prípady, v ktorých sa, pod ľa ich názoru, 
môžu uplat ňovať odseky 1 alebo 2 a oznámia plá ny a programy, ako aj program na 
znižovanie zne čistenia ovzdušia uvedený v odseku 1 vrátane všetkých príslušných 
informácií potrebných pre Komisiu na posúdenie, či sú alebo nie sú príslušné 
podmienky splnené.  
Ak Komisia nevzniesla žiadne ná mietky do deviatich mesiacov od doru čenia 
uvedeného oznámenia, prís lušné podmienky na uplat ňovanie odseku 1 alebo 
odseku 2 sa považujú za splnené. 
V prípade námietok môže Komisia od členských štátov vyžadova ť prispôsobenie 
poskytnutých plánov a programov, ako aj programov na znižovanie zne čistenia 
ovzdušia, alebo môže vyžadova ť dodanie nových. 
Kapitola IV 
Plány a programy 
Článok 21  
Plány a programy týkajú ce sa kvality ovzdušia 
1. Ak v daných zónach alebo aglomeráciách prekro čia úrovne zne čisťujúcich látok 
v okolitom ovzduší akúko ľvek limitnú hodnotu, cie ľovú hodnotu alebo strop 
koncentrácií, plus akúko ľvek príslušnú medzu tolerancie, v každom z týchto 
prípadov zabezpe čia členské štáty prípravu plánov a programov pre tieto zóny 
 
SK 27   SK a aglomerácie s cie ľom dosiahnu ť príslušnú limitnú hodnotu, cie ľovú hodnotu alebo 
strop koncentrácií ur čené v prílohách XI a XIV. 
Uvedené plány a programy obsahujú prinajmenšom informácie vymenované 
v oddieli A prílohy XV a bezodkladne sa oznámia Komisii. 
2. Členské štáty, pokia ľ je to možné, zabezpe čia súlad s ostatnými plánmi 
vyžadovanými pod ľa smernice 2001/80/ES, smer nice 2001/81/ES alebo 
smernice 2002/49/ES na ú čely dosiahnutia príslušných environmentálnych cie ľov. 
3. Plány a programy uvedené v odseku 1 a programy na znižovanie zne čistenia 
ovzdušia uvedené v článku 20 ods. 1 písm. b) nie sú predmetom posudzovania pod ľa 
smernice 2001/42/ES. 
Článok 22  
Krátkodobé ak čné plány 
1. Ak v danej zóne alebo aglome rácii existuje riziko, že úrove ň znečisťujúcich látok 
v okolitom ovzduší prekro čí jednu alebo viac limitných hodnôt, stropy koncentrácií, 
cieľové hodnoty alebo výstražné hrani čné prahy ur čené v prílohách VII, XI, v oddieli 
A prílohy XII a v prílohe XII, členské štáty, vo vhodných prípadoch, vypracujú 
akčné plány ur čujúce opatrenia, ktoré sa majú prija ť v krátkom čase, s cieľom znížiť 
toto riziko a obmedzi ť prípadné trvanie takéhoto prekro čenia.  
Ak však existuje riziko prekro čenia výstražného hrani čného prahu pre ozón ur čeného 
v oddieli B prílohy XII, členské štáty vypracujú takéto krátkodobé ak čné plány iba 
v prípade, ak pod ľa ich názoru, existuje významná možnos ť, berúc do úvahy 
vnútroštátne zemepisné, meteorologické  a hospodárske podmienky, na zníženie 
rizika, trvania alebo vážnosti takéhoto prekro čenia. Pri vypracúvaní uvedeného 
akčného plánu členské štáty zoh ľadnia smernicu 2004/279/ES.  
2. Krátkodobé ak čné plány uvedené v odseku 1 môžu v závislosti od jednotlivých 
prípadov, ustanovova ť opatrenia na riadenie a, kde  je to potrebn é, pozastavova ť 
činnosti, vrátane premávky motorových vozid iel, ktorá prispieva k riziku prekro čenia 
príslušných limitných hodnôt alebo stropov koncentrácií alebo cie ľovej hodnoty 
alebo výstražného hrani čného prahu. Tieto ak čné plány môžu obsahova ť aj účinné 
opatrenia vo vz ťahu k využívaniu priemyse lných závodov alebo výrobkov. 
3. Členské štáty sprístupnia verejnosti a príslušným  organizáciám, ako sú 
environmentálne organizácie, spotrebite ľské organizácie, organizácie 
zastupujúce záujmy citlivých skupín obyvate ľstva a iné príslušné orgány 
zdravotnej starostlivosti, vý sledky svojich šetrení oh ľadom uskuto čniteľnosti 
a obsahu konkrétny ch krátkodobých ak čných plánov, ako aj informácie o ich 
vykonávaní.  
 
SK 28   SK Článok 23  
Cezhrani čné znečistenie ovzdušia 
1. Na miestach, kde z dôvodu významného cezhrani čného prenosu zne čisťujúcich látok 
alebo ich prekurzorov došlo k prekro čeniu výstražného hrani čného prahu, limitnej 
hodnoty, cie ľovej hodnoty alebo stropu koncentrác ií spolu s príslušnou medzou 
tolerancie alebo príslušným dlhodobým cie ľom, dotknuté členské štáty spolupracujú 
a podľa potreby vypracujú spolo čné činnosti, ako príprava spolo čných alebo 
koordinovaných plánov alebo programov pod ľa článku 21 s cie ľom odstráni ť tieto 
prekročenia použitím vhodných, ale primeraných opatrení. 
2. V prípade každej spolupráce uvedenej v odseku 1 sa Komisia prizýva, aby sa tejto 
spolupráce zú častnila a pomáhala pri nej. Vo vhodných prípadoch Komisia zváži, pri 
zohľadnení správ zavedených pod ľa článku 9 smernice 2001/81/ES, či by sa ďalšie 
opatrenia na zníženie emisií prekurzorov vyvolávajúcich cezhrani čné znečistenie 
nemali uskuto čniť na úrovni Spolo čenstva. 
3. Členské štáty, ak je to pod ľa článku 22 vhodné, pripravia a vykonávajú spolo čné 
krátkodobé ak čné plány pokrývajúce susediace zóny v iných členských štátoch. 
Členské štáty zabezpe čia, že susediace zóny v iných členských štátoch, ktoré 
vypracovali krátkodobé ak čné plány, dostanú všetky príslušné informácie. 
4. V zónach a aglomeráciách v blízkosti štátnych hraníc, kde došlo k prekro čeniu 
informačného hrani čného prahu alebo výstražného hrani čného prahu, sa informácie 
poskytujú v najkratšom možnom čase príslušným orgánom príslušného susedného 
členského štátu. Tieto informácie sa  takisto poskytnú verejnosti. 
5. Pri vypracúvaní plánov alebo progra mov stanovených v odsekoch 1 a 3 a pri 
informovaní verejnosti pod ľa odseku 4 členské štáty vo vhodných prípadoch 
spolupracujú s tretími krajinami so zvláštnym dôrazom na kandidátske krajiny. 
Kapitola V 
Poskytovanie informác ií a podávanie správ 
Článok 24  
Informovanie verejnosti 
1. Členské štáty zabezpe čia primerané a v časné informovanie verejnosti a príslušných 
organizácií, ako sú environm entálne organizácie, spotrebite ľské organizácie, 
organizácie zastupujúce záujmy citlivých skupín obyvate ľstva a iné príslušné orgány 
zdravotnej starostlivosti o:  
a) kvalite okolitého ovzdušia v súlade s prílohou XVI;  b) každom rozhodnutí o pred ĺžení termínov pod ľa článku 20 ods. 1; 
 
SK 29   SK c) a všetkých výnimkách pod ľa článku 20 ods. 2; 
d) plánoch alebo programoch a o programoch na znižovanie zne čistenia ovzdušia 
ustanovených v článku 16 ods. 2, článku 20 ods. 1 písm. b) a článku 21. 
Informácie sa sprístupnia bez poplatku prostredníctvom akéhoko ľvek ľahko 
prístupného média, vrátane internetu alebo akéhoko ľvek iného vhodného 
telekomunika čného prostriedku, pri čom sa zoh ľadnia ustanovenia smernice […]. 
2. Členské štáty sprístupnia verejnosti komplexné ro čné správy týkajúce sa všetkých 
znečisťujúcich látok, na  ktoré sa vz ťahuje táto smernica.  
Uvedené správy uvádzajú minimálne stru čný prehľad o úrovniach prekra čujúcich 
limitné hodnoty, stropy koncentrácií, cie ľové hodnoty, dlhodobé ciele, informa čné 
hraničné prahy a výstražné hrani čné prahy za príslušné priemerované obdobia. 
K týmto informáciám sa pripojí stru čné hodnotenie ú činkov týchto prekro čení. Tam, 
kde je to vhodné, môžu obsahova ť aj ďalšie informácie a hodnotenia ochrany lesov. 
Správy môžu takisto obsahova ť informácie o iných zne čisťujúcich látkach, pre ktoré 
sú určené monitorovacie ustanovenia v tejto smernici, ako sú, okrem iného, vybrané 
neregulované prekurzory ozónu vym enované v oddieli B prílohy X. 
Článok 25  
Odovzdávanie informácií a podávanie správ 
Členské štáty zaistia sprístup ňovanie informácií o kvalite okolitého ovzdušia Komisii.  
Článok 26  
Zmena, doplnenie a vykonávanie opatrení 
1. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 2 mení a dop ĺňa prílohy I 
až VI, prílohy VIII až X a prílohu XV pod ľa potreby.  
Zmeny a doplnenia však nemusia ma ť priamy ani nepriamy vplyv na zmenu 
nasledujúceho: 
a) limitných hodnôt, stropov koncentrácií, požiadaviek na zníženie expozície, 
kritických hodnôt, cie ľových hodnôt, informa čných alebo výstražných 
hraničných prahov ani dlhodobých cie ľov určených v prílohe VII a v prílohách 
XI až XIV;  
b) termínov na dosiahnutie súladu s ktorýmko ľvek z parametrov uvedených 
v odseku a).  
2. Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 27 ods. 2 ur čí informácie, ktoré 
majú členské štáty sprístupni ť podľa článku 25.  
Komisia takisto rozhodne o spôsoboch zefek tívnenia podávania týchto správ, ako aj 
vzájomnej výmeny informácií a údajov zo sietí a samostatných staníc merajúcich 
 
SK 30   SK znečistenie v okolitom ovzduší v rámci členských štátov v súlade s postupom 
uvedeným v článku 27 ods. 2. 
3. Komisia vypracuje pokyny k dohodám o zria ďovaní spolo čných meracích staníc 
uvedeným v článku 6 ods. 5. 
4. Komisia uverejní usmernenie o pr eukázaní rovnocennosti uvedenej v oddieli B 
prílohy VI. 
Kapitola VI 
Výbor, prechodné a závere čné ustanovenia 
Článok 27  
Výbor 
1. Komisii pomáha výbor s názvom „Výbor pre kvalitu okolitého ovzdušia“, ďalej len 
„výbor“. 
2. V prípade odkazu na tento odsek sa uplat ňujú články 5 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES, 
so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.  
Lehota stanovená v článku 5 ods. 6 rozhodnutia 1999/ 468/ES sa stanovuje na 
tri mesiace. 
3. Výbor prijme svoj rokovací poriadok. 
Článok 28  
Pokuty 
Členské štáty stanovia pravidlá  pre ukladanie pokút uplatnite ľné za porušenie vnútroštátnych 
ustanovení prijatých na základe tejto smer nice a prijmú všetky potr ebné opatrenia na 
zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené pokuty musia by ť účinné, primerané a odradzujúce. 
Členské štáty oznámia tieto ustanoveni a Komisii najneskôr do termínu ur čeného v článku 33 
ods. 1 a bezodkladne jej oznámia všetky ich ďalšie zmeny a doplnenia.  
Článok 29  
Zrušenie a prechodné ustanovenia 
1. Smernice 96/62/ES, 1999/30/ES, 2000/69/ES , a 2002/3/ES sa zrušujú od termínu 
uvedeného v článku 31 ods. 1 tejto smernice b ez toho, aby boli dotknuté povinnosti 
členských štátov týkajúce sa lehoty  na transpozíciu alebo uplat ňovanie týchto 
smerníc. 
 
SK 31   SK Nasledujúce články však zostávajú v ú činnosti: 
a) článok 5 smernice 96/62/ES do 31. decembra 2010; 
b) článok 11 ods.1 smernice 96/62/ES a článok 10 ods. 1 a 2 smernice 2002/3/ES 
do nadobudnutia ú činnosti vykonávacích opatrení uvedených v článku 26 
ods. 2 tejto smernice; 
c) článok 9 ods. 3 a 4 smernice 1999/30/ES do 31. decembra 2009. 
2. Odkazy na zrušené smernice sa považujú za odkazy na túto smernicu a čítajú sa 
v súlade s tabu ľkou zhody v prílohe XVII. 
3. Rozhodnutie 97/101/ES sa ruší s ú činnosťou od nadobudnutia ú činnosti 
vykonávacích opatrení uvedených v článku 26 ods. 2 tejto smernice. 
Článok 30  
Preskúmanie 
Komisia preskúma do piatich rokov po prijatí tejto smernice ustanov enia týkajúce sa častíc 
PM 2,5. Komisia vyvinie a navrhne detailný prístup s cie ľom ustanovi ť právne záväznú 
povinnosť zníženia expozície, ktorá zoh ľadní rôzne budúce situácie v súvislosti s kvalitou 
ovzdušia a možnosti zníženia v členských štátoch. 
Článok 31  
Transpozícia 
1. Členské štáty prijmú zákony, iné právne pred pisy a správne opatrenia potrebné na 
dosiahnutie súladu s touto smernicou na jneskôr do 31. decembra 2007. Bezodkladne 
oznámia Komisii znenie týchto ustanovení a tabu ľku zhody medzi nimi a touto 
smernicou.  
Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach ale bo pri ich úradnom 
uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze ur čia členské štáty.  
2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hl avných ustanovení vnútroštátnych právnych 
predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice.  
 
SK 32   SK Článok 32  
Táto smernica nadobúda ú činnosť dňom jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie . 
Článok 33  
Táto smernica je ur čená členským štátom. 
V Bruseli [...] 
Za Európsky parlament Za Radu 
predseda predseda […] […] 
 
SK 33   SK PRÍLOHA I  
CIELE KVALITY ÚDAJOV 
A. C IELE KVALITY ÚDAJOV PR E HODNOTENIE KVALITY OKOLITÉHO  OVZDUŠIA  
  
oxid siričitý, oxid 
dusičitý, oxidy 
dusíka a oxid 
uhoľnatý 
  
benzén 
  
tuhé častice 
(PM 10/PM 2,5)a 
olovo   
ozón a súvisiace 
NO a NO 2 
 
Stále merania  (1) 
Nestálosť 
minimálny zber údajov  Minimálne časové 
pokrytie 
prostredie miest a doprava 
priemyselné obl a
  
 
15 % 
90 % 
  
 
25 % 
90 %  
 
35 %  
(2) 
90 % 
  
 
25 % 
90 %  
 
15 % 
90 % počas leta 
75 % počas zimy 
 
 
Indikatívne merania 
Nestálosť minimálny 
zber údajov  Minimálne časové 
pokrytie
 
  
 
25 % 
90 % 14 %
(4)  
  
 
30 % 
90 % 14 %
(3)   
 
50% 
90% 14 %
(4)   
 
30 % 
90 % >10 % po čas leta 
 
 
Model nestálosti: 
Hodinový priemerný 
osemhodinový priemerný 
denný priemerný  
ročný 
  
 50 % 
- 
50 % 
30 % 
  
 - 
50 % 
- 
- 
  
  
 
ešte 
nedefinovaný50
%
    
 
50 % 
50 % 
 
 
Objektívny odhad 
Nestálosť 
  
 
75 % 
  
 
100 % 
  
 
100 %  
 
75 % 
 
(1) Členské štáty môžu pri benzéne a tuhých časticiach uplat ňovať náhodné merania namiesto 
nepretržitých meraní, ak môžu Komisii dokáza ť, že nestálos ť vrátane nestálosti v rámci 
náhodného vzorkovania sp ĺňa kvalitatívne ciele 25 % a časové pokrytie je vždy dlhšie ako 
minimálne časové pokrytie pre indikatívne merania. Náhodné vzorkovanie je potrebné 
rozdeliť v rámci roka rovnomerne, aby sa vyhlo skresleniu údajov. Nestálos ť v rámci 
náhodného vzorkovania sa môže ur čiť postupom ustanoveným v ISO 11222 (2002) 
„Kvalita ovzdušia – Ur čenie nestálosti časového priemeru merania kvality ovzdušia“. Ak sa 
náhodné merania vykonávajú na hodnotenie prekro čeného množstva (N [odhad] ) dennej 
limitnej hodnoty PM 10, mala by sa uplat ňovať táto oprava: N [odhad]  = N [meranie]  x 
365 dní/po čet dní merania.  
(2) rozdelené v rámci roka tak, aby predstavovali rôzne podmienky klímy a dopravy  
(3) jedno náhodné meranie v týždni, rovnomerne rozdelené v rámci roka alebo 8 týžd ňov 
rovnomerne rozdelených po čas roka  
(4) jedno náhodné meranie v týždni, rovnomerne rozdelené v rámci roka alebo 8 týžd ňov 
rovnomerne rozdelených po čas roka  
 
SK 34   SK Nestálosť (vyjadrená s 95 % úrov ňou spoľahlivosti) hodnotiacich metód sa zhodnotí 
v súlade so zásadami stanovenými v Usmern eniach CEN o vyjadrení nestálosti pri 
meraní (ENV 13005-1999), metodológii ISO 5725:1994 a usmerneniach 
poskytnutých v správe CEN „Kvalita ovzduš ia – Prístup k hodnoteniu nestálosti 
referenčných meracích metód okolité ho ovzdušia“ (CR 14377:2002E). 
Percentuálne hodnoty nestálosti uvedené v tabu ľke sa uvádzajú pre jednotlivé 
merania vyjadrené ako priemer za príslušné obdobie ur čené pre jednotlivé limitné 
hodnoty, s 95 % stup ňom spoľahlivosti. Nestálos ť stálych meraní sa interpretuje ako 
nestálosť, ktorú možno uplat ňovať v oblasti príslušnej limitnej hodnoty.  
Presnosť modelu a objektívneho odhadu sa definuje ako maximálna odchýlka 
meraných a vypo čítaných hladín koncentr ácií za príslušné obdobie vzh ľadom na 
limitnú hodnotu, bez oh ľadu na na časovanie udalostí. 
Požiadavky na minimálny zber údajov a časové pokrytie v sebe nezah ŕňajú straty 
údajov spôsobené pravidelnou kalibr áciou alebo bežnou údržbou prístrojov. 
B. V ÝSLEDKY HODNOTENIA KVALITY OVZDUŠIA  
Pre zóny alebo aglomerácie, v ktorých sa  na doplnenie meraní použijú iné zdroje 
informácií ako merania, alebo v ktorých sl úžia tieto zdroje a ko jediné prostriedky 
stanovovania kvality ovzdušia , je potrebné zozbiera ť nasledujúce informácie: 
– opis vykonaných hodnotiacich činností; 
– použité špecifické metódy s odkazmi na opis metód; 
– zdroje údajov a informácií; 
– opis výsledkov vrátane nest álosti, a najmä rozsah všetkých oblastí alebo, 
v prípade náležitosti, d ĺžka cesty v zóne alebo aglomerácii, nad ktorou 
koncentrácie presahujú ktorúko ľvek limitnú hodnotu, st ropy koncentrácií, 
cieľovú hodnotu prípadne dlhodobé ciele spol u s medzou tolerancie a všetkých 
oblastí, v ktorých koncentrácie presahuj ú horná alebo dolná medza hodnotenia; 
– obyvateľstvo, ktoré je poten ciálne vystavené ú činkom zne čistenia v rámci 
úrovní, ktoré presahujú akúko ľvek limitnú hodnotu. 
C. Z ABEZPE ČENIE KVALITY PRI HODNOTENÍ ZNE ČISTENIA OKOLITÉHO  OVZDUŠIA : 
OVERENIE ÚDAJOV  
1. Príslušné orgány a úrady musia pod ľa článku 3 na zabezpe čenie presnosti meraní 
a súladu s cie ľmi kvality údajov ustanovenými v oddieli A tejto prílohy zabezpe čiť 
nasledovné:  
– aby všetky merania vykonané v súvislosti s hodnotením kvality okolitého 
ovzdušia pod ľa článkov 6 a 9 sú sledovate ľné ; 
 
SK 35   SK – aby inštitu čné operačné siete a individuálne stanice využívali zavedený systém 
zabezpečenia kvality a kontroly kvality, ktorý ustanovuje pravidelnú údržbu, 
s cieľom zaistiť presnosť meracích zariadení; 
– aby sa proces zabezpe čenia/kontroly kvality využíval v procese zbierania 
údajov a podávania správ, a aby sa ur čené inštitúcie na tejto úlohe aktívne 
podieľali v rámci programov zabezpe čenia kvality v rámci celého 
Spoločenstva; 
– zabezpečiť, aby národné laboratóriá, ktoré boli ur čené príslušným orgánom 
alebo úradom pod ľa článku 3, ktoré sa zú častňujú na porovnávaniach v rámci 
celého Spolo čenstva, ktoré zah ŕňajú znečisťujúce látky regulované v rámci 
tejto smernice, mali akreditáciu pod ľa EN/ISO 17025 na metódy, ktoré sa pri 
týchto porovnávaniach využívajú alebo boli v procese akreditácie; Tieto 
laboratóriá sa zú častňujú na koordinácii programov zabezpe čenia kvality 
v Spoločenstve v rámci územia členského štátu, ktoré organizuje Komisia 
a taktiež na vnútroštátnej úrovni koor dinujú príslušnú realizáciu referen čných 
metód a uplat ňovanie ekvivalentných nereferen čných metód. 
2. Všetky predložené údaje sa považujú za platné. 
 
SK 36   SK PRÍLOHA II  
URČENIE POŽIADAVIEK HODNOTEN IA KONCENTRÁCIÍ OXIDU SIRI ČITÉHO, 
OXIDU DUSI ČITÉHO, OXIDOV DUSÍKA, TUHÝCH ČASTÍC (PM 10 a PM 2,5), 
OLOVA, OXIDU UHO ĽNATÉHO A BENZÉNU V OKOLITOM OVZDUŠÍ V 
ZÓNACH ALEBO AGLOMERÁCIÁCH 
A. H ORNÉ A DOLNÉ MEDZE HODNOTENIA  
Stanovujú sa tieto horné a dolné medze hodnotenia: 
(a) Oxid siri čitý 
 Ochrana zdravia  Ochrana vegetácie  
Horná medza hodnotenia  60 % 24 hodinovej limitnej hodnoty 
(75 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 
3 krát za každý kalendárny rok)  60 % zimnej limitnej hodnoty (12 µg/m
3) 
Dolná medza hodnotenia  40 % z 24 hodinovej limitnej hodnoty 
(50 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 
3 krát za každý kalendárny rok)  40 % zimnej limitnej hodnoty 
(8 µg/m3) 
(b) Oxid dusi čitý a oxidy dusíka 
 Hodinová limitná hodnota 
na ochranu ľudského 
zdravia (NO 2) Ročná limitná hodnota 
na ochranu ľudského 
zdravia (NO 2) Ročná limitná hodnota na 
ochranu vegetácie (NO x) 
Horná medza 
hodnotenia  70 % limitnej hodnoty (140 µg/m
3 sa neprekro čí 
viac ako 18 krát za každý kalendárny rok)
 80 % limitnej hodnoty 
(32 µg/m3) 80 % limitnej 
hodnoty(24 µg/m3) 
Dolná medza 
hodnotenia  50 % limitnej hodnoty (100 µg/m
3, sa neprekro čí 
viac ako 18 krát za každý 
kalendárny rok)  65 % limitnej hodnoty(26 µg/m
3) 65 % limitnej hodnoty 
(19,5 µg/m3) 
(c) Tuhé častice (PM 10/PM 2,5) 
 24 hodinový priemer  Ročný 
priemerPM 10 Ročný 
priemerPM 2,5 
Horná medza hodnotenia  30 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 7 krát 
za každý kalendárny rok  14 µg/m3 10 µg/m3 
Dolná medza hodnotenia  20 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 7 krát 
za každý kalendárny rok  10 µg/m3 7 µg/m3 
 
SK 37   SK (d) Olovo 
 
Ročný priemer  
Horná medza hodnotenia  70% limitnej hodnoty (0,35 µg/m3) 
Dolná medza hodnotenia  50% limitnej hodnoty (0,25 µg/m3) 
(e) Benzén 
 
Ročný priemer  
Horná medza hodnotenia  70 % limitnej hodnoty (3,5 µg/m3) 
Dolná medza hodnotenia  40 % limitnej hodnoty (2 µg/m3) 
(f) Oxid uho ľnatý 
 Osemhodinový priemer  
Horná medza hodnotenia  70 % limitnej hodnoty (7 mg/m3) 
Dolná medza hodnotenia  50 % limitnej hodnoty (5 mg/m3) 
B. U RČENIE PREKRO ČENÍ HORNÝCH A DOLNÝCH MEDZÍ HODNOTENIA  
Ak sú k dispozícii dostato čné údaje, musia sa prekro čenia horných a dolných medzí 
hodnotenia ur čovať na základe koncentrácií nameraných za posledných pä ť rokov. Medza 
hodnotenia sa považuje za prekro čenú, ak bola v priebehu predchádzajúcich piatich rokov 
prekročená aspoň v troch jednotlivých rokoch. 
V prípade, že je k dispozícii menej údajov ako za pä ť rokov, môžu členské štáty s cie ľom 
určiť prekročenie horných a dolných medzí hodnotenia  kombinovaním meracích kampaní 
kratšieho trvania uskuto čnených po čas jedného roka v lokali tách, ktoré sa pravdepodobne 
vyznačujú najvyššími hladinami zne čistenia, s výsledkami, ktoré získali zo zoznamov emisií a 
modelov. 
 
SK 38   SK PRÍLOHA III  
STANOVENIE VZORKOVACÍCH MIEST PRE MERANIA OXIDU SIRI ČITÉHO, 
OXIDU DUSI ČITÉHO, OXIDOV DUSÍKA, TUHÝCH ČASTÍC (PM 10 a PM 2,5), 
OLOVA, OXIDU UHO ĽNATÉHO A BENZÉNU V OKOLITOM OVZDUŠÍ 
Nasledujúce body sa vz ťahujú na stále merania: 
A. U MIESTNENIE NA MAKROÚROVNI  
(a) Ochrana ľudského zdravia 
1. Miesta odberu zamerané na ochranu ľudského zdravia sa umiestnia tak, aby sa 
zabezpečili údaje o nasledujúcom: 
– o oblastiach v zónach a aglomer áciách, kde sa vyskytujú najvyššie 
koncentrácie, ktorým bude obyvate ľstvo pravdepodobne priamo alebo 
nepriamo vystavené po dobu, ktorá je závažná v súvislosti  s priemerovaným 
obdobím limitnej hodnoty (hodnôt) alebo stropov koncetrácie(í); 
– o hladinách v iných oblastiach zón a aglomerácií, ktoré sú reprezentatívne v 
zmysle vystavenia bežného obyvate ľstva. 
2. Vzorkovacie miesta sa vo všeobecnosti sta novia tak, aby sa predišlo meraniu malých 
mikroprostredí v ich bezprostrednej blízkosti, čo znamená, že miesto odberu sa musí 
umiestniť tak, aby sledované ovzdušie predstavovalo reprezentatívnu vzorku kvality 
ovzdušia v príslušnej oblasti, ktorá má rozlohu aspo ň 200 m² pri oblastiach 
ovplyvnených dopravou a minimálne 250 m x 250 m pri priemyselných oblastiach, v 
prípade vykonate ľnosti. 
3. Miesta odberu v mestách sa umie stnia tak, aby bola ich hladina zne čistenia 
ovplyvnená integrovaným príspevkom zo vš etkých zdrojov, ktoré sa nachádzajú 
proti smeru vetra od stanice. Úrove ň znečistenia by sa nemala zameriava ť iba na 
jediný zdroj s výnimkou prípadu, že tento zdroj je typický pre vä čšiu mestskú oblas ť. 
Vzorkovacie miesta by mali by ť reprezentatívne pre nieko ľko kilometrov 
štvorcových. 
4. Ak je potrebné posúdi ť pozaďové úrovne, tak by miesto odberu nemalo by ť 
ovplyvnené aglomeráciami alebo priemyselnými oblas ťami v okolí, napr. oblasti 
bližšie ako nieko ľko kilometrov. 
5. Ak je potrebné zisti ť príspevky z priemyselných zdrojov, aspo ň jedno vzorkovacie 
miesto sa umiestni v smere vetra od zdroja v najbližšej obytnej oblasti. V prípade, že nie sú známe poza ďové koncentrácie, umiestni sa dodato čné vzorkovacie miesto 
v prevládajúcom smere vetra. 
6. Vzorkovacie miesta by mali by ť tiež podľa možnosti reprezentatívne pre podobné 
lokality, ktoré nie sú v bezprostrednej blízkosti. 
7. V prípade potreby ochrany ľudského zdravia sa beri e do úvahy aj potreba 
umiestňovať miesta odberu na ostrovoch. 
 
SK 39   SK (b) Ochrana vegetácie 
Vzorkovacie miesta zriadené na monitorova nie ochrany vegetácie sa umiestnia viac 
ako 20 km od aglomerácií alebo viac ako 5 km od ostatných zastavaných oblastí, 
priemyselných zariadení alebo dia ľnic, čo znamená, že miesto odberu sa musí 
umiestniť tak, aby sledované ovzdušie predstavovalo reprezentatívnu vzorku kvality 
ovzdušia v príslušnej oblasti s rozlohou minimálne 1 000 km2. Členský štát môže 
umiestniť vzorkovacie miesto v menšej vzdial enosti alebo tak, aby reprezentovalo 
kvalitu okolitého ovzdušia v menšej oblasti, pri zoh ľadnení geografických 
podmienok. 
Zohľadňuje sa aj potreba posúdi ť kvalitu okolitého ovzdušia na ostrovoch. 
B. U MIESTNENIE NA MIKROÚROVNI  
V prípade uskuto čniteľnosti sa uplat ňuje toto: 
– tok okolo vstupu do odberovej sondy by mal by ť neobmedzený (vo ľný v uhle 
aspoň 270°) bez akejko ľvek prekážky, ktorá by vplývala na tok vzduchu v 
blízkosti odberové ho zariadenia (zvy čajne vzdialené to ľko metrov od budov, 
balkónov, stromov a iných prekážok, ktoré zodpovedá viac ako o dvojnásobku výšky prekážky, ktorá presahuje odber ové zariadenie; minimálne 0,5 m od 
najbližšej budovy v prípade vzorkovacích miest, ktoré reprezentujú kvalitu ovzdušia v rade budov); 
– vo všeobecnosti by mal by ť bod vstupného otvoru vzorkovacej sondy medzi 
1,5 m (dýchacia zóna) a 4 m nad zemou; Za ur čitých okolností môžu by ť 
potrebné vyššie stanovištia  (do 8 m); Vyššie umiest nenie je potrebné, ak 
stanica reprezentuje vä čšiu oblasť; 
– vstupný otvor sondy by nemal by ť v bezprostrednej blíz kosti zdrojov, aby sa 
predišlo priamemu odberu emisií, ktor é nie sú zmiešané s okolitým ovzduším; 
– výstupný otvor sondy by mal by ť umiestnený tak, aby sa predišlo recirkulácii 
odobratého vzduchu do vstupného otvoru sondy; 
– umiestnenie sond v blízkosti dopravných trás: 
a) pre všetky zne čisťujúce látky by mali by ť takéto miesta odberu aspo ň 
25 m od okraja ve ľkej križovatky a aspo ň 4 m od stredu najbližšieho 
dopravného pruhu; 
b) pre oxid dusi čitý a oxid uho ľnatý by mali by ť vstupné otvory maximálne 
5 m od obrubníka; 
c) pre tuhé častice, olovo a benzén by mali by ť vstupné otvory umiestnené 
tak, aby reprezentovali kvalitu ovzdušia v blízkosti radu budov, avšak nie viac ako 10 m od obrubníka. 
 
SK 40   SK Možno zoh ľadniť aj tieto faktory: 
– rušivé zdroje; 
– bezpečnosť; 
– prístup; 
– dostupnos ť elektrickej energie a telefonického spojenia; 
– viditeľnosť miesta vzh ľadom na okolie; 
– bezpečnosť verejnosti a operátorov; 
– možnosť umiestnenia rôznych mi est odberu pre rôzne zne čisťujúce látky; 
– požiadavky plánovania. 
C. D OKUMENTÁCIA A PRESKÚMANIE VÝBERU MIESTA  
Postup pri výbere miest by sa mal plne zdokumentova ť v jeho klasifika čnej fáze 
takými prostriedkami, ako sú fotografie okolia s vyzna čenými svetovými stranami a 
podrobné mapy. Lokality by sa mali v pr avidelných intervaloch kontrolova ť s 
opakovanou dokumentáciou, aby sa zabezpe čila platnos ť výberových kritérií po čas 
celého obdobia. 
 
SK 41   SK PRÍLOHA IV  
MERANIA POZA ĎOVÝCH UMIESTNENÍ BEZ OH ĽADU NA KONCENTRÁCIE 
A. C IELE  
Hlavným cie ľom týchto meraní je zabezpe čiť, aby boli k dispozícii dostato čné informácie 
o hladinách na pozadí. Tieto informácie majú  zásadný význam pri posúdení zvýšených hladín 
vo viac zne čistených oblastiach (ako sú lokality na mestskom pozadí, priemyselné lokality, 
dopravné lokality), hodnot ení možného príspevku dia ľkového prenosu látok zne čisťujúcich 
ovzdušie a podpore analýzy rozdel enia zdrojov. Majú  podstatný význam pri získavaní 
vedomostí o špecifických zne čisťujúcich látkach ako sú tuhé častice. Tieto poza ďové 
informácie sú tiež dôležité pre zvýšené využ ívanie modelov aj v mestských oblastiach. 
B. L ÁTKY  
Meranie PM 2,5 musí zah ŕňať minimálne hmotnostnú koncentr áciu a príslušné zložky na 
určenie ich chemického zlož enia. Je potrebné zahrnú ť minimálne tento zoznam chemických 
druhov. 
SO 42- N a+NH 4+Ca2+ elementárny uhlík (EU) 
NO 3- K+ Cl-Mg2+organick ý uhlík (OU)
C. U MIESTNENIE  
Merania by sa mali vykona ť v určitých oblastiach na vidieckom pozadí v súlade s časťami A, 
B a C prílohy III. 
 
SK 42   SK PRÍLOHA V  
KRITÉRIÁ STANOVUJÚCE MINIMÁLNY PO ČET VZORKOVACÍCH MIEST PRE 
STÁLE MERANIA KONCENTRÁCIÍ OXIDU SIRI ČITÉHO (SO 2), OXIDU 
DUSIČITÉHO (NO 2), OXIDOV DUSÍKA, TUHÝCH ČASTÍC (PM 10 a PM 2,5), OLOVA, 
OXIDU UHO ĽNATÉHO A BENZÉNU V OKOLITOM OVZDUŠÍ 
A. M INIMÁLNY PO ČET MIEST ODBERU PRE STÁLE MERANIA NA POSÚDENIE PLNENIA 
LIMITNÝCH HODNÔT PRE OCHRANU ĽUDSKÉHO ZDRAVIA ALEBO STROPOV 
KONCENTRÁCIÍ NA OCHRANU ĽUDSKÉHO ZDRAVIA A VÝSTRAŽNÝCH HRANI ČNÝCH 
PRAHOV V ZÓNACH A AGLOMERÁCIÁCH , KDE SÚ STÁLE MERANIA JEDINÝM 
ZDROJOM INFORMÁCIÍ  
(a) Difúzne zdroje 
Obyvateľstvo aglomerácie alebo 
zóny(v tisícoch)  
 Ak koncentrácie 
prekročia hornú medzu 
hodnotenia(1) Ak sa maximálne koncentrácie 
nachádzajú medzi hornou a dolnou
medzou hodnotenia  
0-249 1 1 
250-499 2 1 
500-749 2 1 
750-999 3 1 
1 000-1 499 4 2 
1 500-1 999 5 2 
2 000-2 749 6 3 
2 750-3 749 7 3 
3 750-4 749 8 4 
4 750-5 999 9 4 
≥ 6 000 10 5 
(1) Pre oxid siri čitý, tuhé častice, oxid uho ľnatý a benzén: zahrnú ť minimálne jednu monitorovaci u 
stanicu na mestskom pozadí a jednu dopravnú stanicu, za predpokladu, že sa nezvýši po čet
vzorkovacích miest. Celkový po čet staníc na mestskom pozadí a celkový po čet dopravných staníc
v členských štátoch by sa nemal líši ť viac ako o faktor 2. 
(b) Bodové zdroje 
Pre posúdenie zne čistenia v blízkosti bodových  zdrojov by sa mal vypo čítať počet miest 
odberu na stále merania tak, že sa budú bra ť do úvahy koncentrácie emisií, pravdepodobný 
 
SK 43   SK režim šírenia zne čistenia okolitého ovzdušia a pot enciálne vystavenie obyvate ľstva 
znečisťujúcim látkam. 
B. M INIMÁLNY PO ČET VZORKOVACÍCH MIEST PRE STÁLE MERANIA NA POSÚDENIE 
PLNENIA CIE ĽA NA ZNÍŽENIE VYSTAVENIA Ú ČINKOM PM 2,5 NA OCHRANU ĽUDSKÉHO 
ZDRAVIA  
Na tento ú čel bude fungova ť jeden bod odberu vzoriek na milión obyvate ľov 
uplatniteľný v aglomeráciách a dodato čných zoskupeniach s viac ako 
100 000 obyvate ľmi. Tieto body odberu vzoriek sa môžu prelína ť s bodmi odberu 
vzoriek pod ľa oddielu A. 
C. M INIMÁLNY PO ČET MIEST ODBERU PRE STÁLE MERANIA NA POSÚDENIE PLNENIA 
KRITICKÝCH HODNÔT NA OCHRANU VEGETÁCIE V ZÓNACH INÝCH AKO AGLOMERÁCIE
 
Ak koncentrácie 
prekročia hornú medzu hodnotenia  Ak sa maximálne koncentrácie nachádzajú 
medzi hornou a dolnou medzou hodnotenia  
1 stanica na každých 20 000 km2 1 stanica na každých 40 000 km2 
V ostrovných zónach by mal by ť počet miest odberu pre stále meranie vypo čítaný 
tak, že sa berie do úvahy pravdepodobný režim šírenia zne čistenia okolitého 
ovzdušia a potenciálne vystavenie vegetácie zne čisťujúcim látkam. 
 
SK 44   SK PRÍLOHA VI  
REFEREN ČNÉ METÓDY HODNOTENIA KONCENTRÁCIÍ OXIDU SIRI ČITÉHO, 
OXIDU DUSI ČITÉHO, OXIDOV DUSÍKA, TUHÝCH ČASTÍC (PM 10 a PM 2,5), 
OLOVA, OXIDU UHO ĽNATÉHO, BENZÉNU A OZÓNU 
A. R EFEREN ČNÉ METÓDY MERANIA  
1. Referen čná metóda merania oxidu siri čitého 
Referenčná metóda merania oxidu siri čitého je opísaná v EN14212:2005 „Kvalita 
okolitého ovzdušia – Štandardná metóda merania oxidu siri čitého prostredníctvom 
ultrafialovej fluorescencie“. 
2. Referen čná metóda merania oxidu dusi čitého a oxidov dusíka 
Referenčná metóda merania oxidu dusi čitého a oxidov dusíka je opísaná v 
EN14211:2005 „Kvalita vo ľného ovzdušia – Štandardná metóda merania 
koncentrácií oxidu dusi čitého a oxidu dusnatého prostredníctvom 
chemiluminiscen čnej metódy. 
3. Referen čná metóda vzorkovania a merania olova 
Referenčná metóda vzorkovania olova je opísaná v oddieli A bod 4 tejto prílohy. 
Referenčná metóda merania olova je  opísaná v EN 14902:2005 „Referen čná metóda 
určenia Pb/Cd/As/Ni v okolitom ovzduší“. 
4. Referen čná metóda vzorkovania a merania PM 10 
Referenčná metóda vzorkovania a merania PM 10 je opísaná v EN 12341:1999 
„Kvalita ovzdušia – Ur čenie zlomkov PM 10 rozptýlených tuhých častíc – referen čná 
metóda a postup testovania v teréne na preukázanie referen čnej rovnocennosti metód 
merania“. 
5. Referen čná metóda vzorkovania a merania PM 2,5 
Referenčná metóda vzorkovania a merania PM 2,5 je opísaná v EN 14907:2005 
„Štandardná gravimetrická metóda merania na ur čenie hmotnostných zlomkov PM 2,5 
rozptýlených tuhých častíc vo vo ľnom ovzduší“. 
6. Referen čná metóda vzorkovania a merania benzénu 
Referenčná metóda merania ben zénu je opísaná v 14662:2005, častiach 1, 2 a 3 
„Kvalita okolitého ovzdušia – Referen čná metóda merania koncentrácií benzénu“. 
7. Referen čná metóda merania oxidu uho ľnatého 
Referenčná metóda merania oxidu uho ľnatého je opísaná v EN 14626:2005 „Kvalita 
okolitého ovzdušia – Štandardná me tóda merania koncentrácií oxidu uho ľnatého 
prostredníctvom ne disperznej infra červenej spektroskopie“. 
 
SK 45   SK 8. Referen čná metóda merania ozónu 
Referenčná metóda merania ozónu je opísa ná v EN 14625:2005„Kvalita okolitého 
ovzdušia – Štandardná metóda mera nia koncentrácií ozónu prostredníctvom 
ultrafialovej fotometrie“. 
B. P REUKÁZANIE ROVNOCENNOSTI  
1. Členský štát môže použi ť akúkoľvek inú metódu, ak preukáže, že výsledky sú 
rovnocenné s ktorouko ľvek z metód uvedených v oddieli A alebo, v prípade tuhých 
častíc, ktorúko ľvek inú metódu, ktorú príslušný členský štát vie preukáza ť a ktorá 
predstavuje konzistentný vz ťah k referen čnej metóde. V tom prípade sa výsledky 
dosiahnuté pomocou tejto metódy musia upravi ť, aby sa získali výsledky rovnajúce 
sa tým, ktoré by sa boli dosiahli pri použití referen čnej metódy. 
2. Komisia môže od členského štátu požadova ť vypracovanie a predloženie správy 
o preukázaní rovnocennosti v súlade s odsekom 1. 
3. Pri hodnotení prijate ľnosti správy uvedenej v odseku 2 Komisia odkáže na svoje 
usmernenia o preukázaní rovnocennos ti (uverejní sa). V prípade, že členské štáty 
využívali do časné faktory na aproximáciu rovno cennosti, tak sa používanie týchto 
faktorov potvrdí a/alebo zmení a doplní  s odkazom na usmernenia Komisie. 
4. Členské štáty by mali zabezpe čiť, vždy keď je to možné, aby sa opravy vykonali tiež 
spätne v súvislosti s predchád zajúcimi údajmi merania s cie ľom dosiahnu ť lepšiu 
porovnate ľnosť údajov. 
C. Š TANDARDIZÁCIA  
Objem plynných zne čisťujúcich látok je potrebné štandardizova ť pri teplote 293 K a 
pri atmosférickom tlaku 101,3 kPa.  Objem vzoriek sa pre tuhé častice a látky, ktoré sa 
analyzujú v tuhých časticiach (napr. olovo) týka okolitých podmienok. 
 
SK 46   SK PRÍLOHA VII  
CIEĽOVÉ HODNOTY A DLHODOBÉ CIELE 
A. C IEĽOVÉ HODNOTY PRE OZÓN A  DLHODOBÉ CIELE  
1. Definície a kritériá 
a) Definície AOT 40 [vyjadrený v (µg/m³) za hodinu] je  rozdiel medzi hodinovými koncentráciami 
väčšími ako 80 µg/m³ (= 40 častí na bilión) a 80 µg/m³ po čas daného obdobia pri používaní 
len 1-hodinových hodnôt nameraných od 8.00 h do 20.00 h stredoeurópskeho času 
každý deň
1. 
b) Kritériá 
Pri zhromaž ďovaní údajov a výpo čte štatistických ukazovate ľov sa pri kontrole platnosti 
zohľadnia tieto kritériá: 
Ukazovate ľ  
1-hodinové hodnoty  75 % (t.j. 45 minút)  
8-hodinové hodnoty  75 % hodnoty (t.j. 6 hodín)  
Maximálny denný priemer za 8 
hodín vypo čítaný každú hodinu 
počas 8 hodín nepretržite 
 75 % priemeru každej hodiny po čas 8 hodín nepretržite 
(t.j. 18 8-hodinových priemerov z každej hodiny za de ň) 
AOT40  90 % hodinových hodnôt po čas časového obdobia ur čeného na 
vypočítanie hodnoty AOT40 (a) 
Ročný priemer  90 % hodinových hodnôt letného (od apríla do septembra) a 75 % hodnôt 
zimného (od januára do marca, od  októbra do d ecembra) obdobia 
samostatne  
                                                 
1 alebo vhodné obdobie pre najod ľahlejšie regióny 
 
SK 47   SK Počet prekro čení a maximálne 
hodnoty za mesiac  90 % hodnôt maximálneho denného priemeru za 8 hodín (27 dostupných denných hodnôt za mesiac)90 % hodinových hodnôt medzi 
8.00 a 20.00 hodinou stredoeurópskeho času
 
Počet prekro čení a maximálne 
hodnoty za rok  päť zo šiestich mesiacov po čas letného obdobia (od apríla do 
septembra)  
(a) V prípadoch, kde nie sú k dispozícii všetky možné merané údaje, sa na vypo čítanie hodnôt AOT40 
použije tento faktor: 
AOT40 estimate =
 AOT40 measured x celkový možný po čet hodín *počet nameraných hodinových hodnôt  
* predstavuje po čet hodín v rámci časového obdobia definície AOT40 (t.j. 8.00 do 20.00 h SE Č 
každoročne od 1. mája do 31. júla pre ochranu vegetácie a každoro čne od 1. apríla do 30. septembra 
pre ochranu lesov). 
2. Cie ľové hodnoty 
Cieľ Priemerované 
obdobie  Cieľová hodnota  Dátum 
dosiahnutia 
cieľovej 
hodnoty  
Ochrana ľudského zdravia  Maximálny denný 
priemer za 
8 hodín (a) 120 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 
25 dní za každý kalendárny rok 
v priemere troch rokov (b) 2010 
Ochrana vegetácie  od mája do júla  AOT40 (vypo čítané z 1-hodinovej 
hodnoty) 18 000 µg/m
3•h v priemere piatich 
rokov (b)  2010 
(a) Maximálna denná priemerná koncentrácia za 8 hodín sa vyberie preskúmaním 8-hodinových 
nepretržitých priemerov vypo čítaných z hodinových údajov aktualizovaných každú hodinu. 
Každý takto vypo čítaný 8-hodinový priemer sa priradí ku d ňu, počas ktorého sa dané 8-hodinové 
obdobie kon čí,t. j. prvým výpo čtovým obdobím pre ktorýko ľvek deň je obdobie, ktoré sa za čína 
o 17.00 hod. predchádzajúceho d ňa a končí o 01.00 hod. daného d ňa, posledným výpo čtovým 
obdobím pre ktorýko ľvek deň je obdobie, ktoré sa za čína o 16.00 hod. a kon čí o 24.00 hod. 
daného dňa. 
(b) Ak nie je možné ur čiť troj alebo pä ťročné priemery na základe úplných a po sebe nasledujúcich 
súborov ro čných údajov, minimálne ro čné údaje na kontrolu súladu s cie ľovými hodnotami sú 
tieto: 
– pre cieľovú hodnotu na ochranu zdravia ľudí: platné údaje za jeden rok 
– pre cieľovú hodnotu na ochranu vegetácie: platné údaje za tri roky  
3. Dlhodobé ciele 
Cieľ Priemerované obdobie  Cieľová hodnota  Dátum 
splnenia 
dlhodobého 
cieľa 
Ochrana ľudského 
zdravia  Maximálny denný priemer za 8 hodín v 
kalendárnom roku
 120 µg/m3 - 
Ochrana vegetácie  od mája do júla  AOT40(vypo čítané z 
1-hodinových hodnôt)  
6 000 µg/m3•h - 
 
SK 48   SK PRÍLOHA VIII  
KRITÉRIÁ KLASIFIKÁCIE A UMIEST ŇOVANIA VZORKOVANCÍCH MIEST NA 
HODNOTENIE KONCENTRÁCIÍ OZÓNU 
Nasledujúce body sa vz ťahujú na stále merania: 
A. U MIESTNENIE NA MAKROÚROVNI  
Typ stanice  Ciele merania  Reprezentatívnos ť (a)Kritériá umiestnenia na makroúrovni  
Mestská  Ochrana ľudského zdravia: 
posúdiť vystavenie 
mestského obyvate ľstva 
účinkom ozónu, t.j. 
v miestach, kde je hustota 
obyvateľstva a koncentrácie 
ozónu relatívne vysoká 
a reprezentuje vystavenie 
verejnosti ú činkom ozónu  niekoľko km2 Mimo dosahu lokálnych emisií, napr.: z 
dopravy, čerpacích staníc, at ď. 
Odvetrané miesta, kde je možné mera ť 
zmiešané úrovne; Miesta ako sú: obytné 
a obchodné oblasti miest, parky (nie 
v bezprostrednej blízkosti stromov), hlavné ulice a námestia s nízkou alebo žiadnou 
premávkou, vo ľné priestranstvá využívané 
na vzdelávacie, športové a rekrea čné účely
 
Predmestská  Ochrana ľudského zdravia a 
vegetácie: 
posúdiť vystavenie 
obyvateľstva a vegetácie 
v predmestiach aglomerácií, 
kde sa vyskytujú najvyššie 
úrovne ozónu, ktorým môže 
byť obyvateľstvo a vegetácia 
vystavená priamo alebo nepriamo
 niekoľko desiatok 
km2 V určitej vzdialenosti od oblastí 
s maximálnymi emisiami, v smere vetra 
v prevládajúcom smere vetra za podmienok, 
ktoré sú vhodné na tvorbu ozónu; v okrajových oblastiach aglomerácií, kde sú 
obyvateľstvo, vnímavé plodiny alebo 
prirodzené ekosystémy  vystavené vysokým 
úrovniam ozónu; 
Prípadne v niektorých predmestských staniciach, v smere pr oti vetru v oblastiach 
s maximálnymi emisiami, s cie ľom určiť 
regionálne poza ďové úrovne ozónu
 
Vidiecka  Ochrana ľudského zdravia a 
vegetácie: 
posúdiť vystavenie 
obyvateľstva, plodín 
a prirodzených ekosystémov 
koncentráciám ozónu na subregionálnej úrovni
 subregionálne úrovne(niekoľko km
2) Stanice môžu by ť umiestnené v malých 
osadách a/alebo oblas tiach s prirodzenými 
ekosystémami, lesmi alebo plodinami; 
Reprezentatívna vzorka ozónu mimo dopadu 
priamych lokálnych emisií ako sú: 
priemyselné zariadenia a cesty; Na voľných priestranstvách, nie však na 
vrcholoch vyšších pohorí
 
na 
vidieckom 
pozadí  Ochrana vegetácie a ľudského zdravia: 
posúdiť vystavenie plodín a 
prirodzených 
ekosystémov koncentráciám 
ozónu na regionálnej úrovni 
ako aj vystavenie obyvateľstva
 Regionálne/národné/ 
kontinentálne úrovne (od 1 000 do 10 000 
km
2) Stanice umiestnené v oblastiach s nižšou 
hustotou obyvate ľstva, napr.: s prirodzenými 
ekosystémami, lesmi, vo ve ľkej vzdialenosti 
od mestských a priemyselných oblastí a 
mimo lokálnych emisií; 
Je potrebné vyhnú ť sa miestam, ktoré 
lokálne podliehajú zvýšenej tvorbe prízemných inverzných podmienok, taktiež 
vrcholom vyšších pohorí; 
Neodporú čajú sa pobrežné oblasti 
s ustáleným každodenným veterným cyklom 
lokálneho charakteru.
 
(a) Vzorkovacie miesta sú pod ľa možnosti reprezentatívne pre podobné miesta, ktoré nie s ú 
v bezprostrednej blízkosti. 
 
SK 49   SK Pre vidiecke stanice a stanice na vidieckom pozadí by sa mala vo vhodných prípadoch zváži ť 
koordinácia miest s monitorovacími pož iadavkami nariadenia Komisie (ES) č. 1091/94 z 
29. apríla 1994, ktorá stanovuje ur čité podrobné pravidlá pr e vykonávanie nariadenia 
Rady (EHS) č. 3528/86 o ochrane lesov Spolo čenstva pred zne čisťovaním ovzdušia1. 
B. U MIESTNENIE NA MIKROÚROVNI  
Postupy pri umiest ňovaní na mikroúrove ň v oddieli B prílohy III sa uplat ňujú do 
uskutočniteľnej miery, pri čom vstupný otvor sondy je umiestnený v dostato čnej vzdialenosti 
od takých zdrojov ako sú pece a spa ľovacie komíny a viac ako 10 metrov od najbližšej cesty, 
pričom táto vzdialenos ť sa zvyšuje v závislosti od hustoty premávky. 
C. D OKUMENTÁCIA A PRESKÚMANIE VÝBERU MIESTA  
Postupy v oddieli C prílohy III je potrebné realizova ť pri uplat ňovaní riadneho sledovania a 
interpretácie monitorovacích údajov v kontexte  meteorologických a fotochemických procesov 
ovplyvňujúcich koncentrácie ozónu merané  na príslušnom mieste. 
                                                 
1 Ú. v. ES L 125, 18.5.1994, s. 1. 
 
SK 50   SK PRÍLOHA IX  
KRITÉRIÁ UR ČENIA MINIMÁLNEHO PO ČTU VZORKOVACÍCH MIEST NA 
STÁLE MERANIE KONCENTRÁCIÍ OZÓNU 
A. M INIMÁLNY PO ČET VZORKOVACÍCH MIEST NA STÁLE NEPRETRŽITÉ MERANIA NA 
POSÚDENIE  KVALITY OVZDUŠIA VZH ĽADOM NA DODRŽIAVANIE CIE ĽOVÝCH 
HODNÔT , DLHODOBÝCH CIE ĽOV A INFORMA ČNÝCH A VÝSTRAŽNÝCH HRANI ČNÝCH 
PRAHOV , KDE SÚ TAKÉTO MERANIA JEDINÝM ZDROJOM INFORMÁCIÍ  
obyvateľstvo 
(× 1 000) Aglomerácie 
(mestské a predmestské) (a)Ostatné zóny 
(predmestské a vidiecke) (a)Vidiecke pozadie 
< 250  1 
< 500 1 2 
< 1 000 2 2 
< 1 500 3 3 
< 2 000 3 4 
< 2 750 4 5 
< 3 750 5 6 
> 3 750 1 dodatočná stanica na 
2 milióny obyvate ľov 1 dodatočná stanica na 
2 milióny obyvate ľov 1 stanica/50 000 km2 ako priemerná 
hustota pre všetky zóny na krajinu(b) 
 
(a) Aspo ň jedna stanica v predmestskej ob lasti, v ktorej pravdepodobne existuje najvyššie vystavenie 
obyvateľstva. V aglomeráciách sa minimálne 50 % st aníc umiestni v predmestských oblastiach. 
(b) Pre komplexný terén sa odporú ča 1 stanica na 25 000 km. 
 
B. M INIMÁLNY PO ČET VZORKOVACÍCH MIEST NA STÁLE MERANIA V ZÓNACH A 
AGLOMERÁCIÁCH , KTORÉ DOSAHUJÚ DLHODOBÉ CIELE  
Počet vzorkovacích miest ozónu musí by ť, v kombinácii s ostatnými prostriedkami 
doplnkového posúdenia, ako sú modely kvality ovzdušia a spolu umiestnené merania oxidu 
dusičitého, dostato čný na preskúmanie trendov zne čisťovania ozónom a na kontrolu 
dodržiavania dlhodobých cie ľov. Počet staníc umiestnených v aglomeráciách a iných zónach 
môže byť znížený na jednu tretinu po čtu uvedeného v oddieli A. Tam, kde sú informácie zo 
staníc stáleho merania jediným zdro jom informácií, sa musí udržiava ť aspoň jedna 
monitorovacia stanica. Ak v zónach s doplnkovým hodnotením dochádza k tomu, že v zóne 
nezostane žiadna stanica, spolupráca s množstvom staníc v susediacich zónach musí zabezpečiť primerané posúdenie koncentrácií ozónu z h ľadiska dlhodobých cie ľov. Počet 
staníc na vidieckom pozadí je 1 na 100 000 km
2. 
 
SK 51   SK PRÍLOHA X  
MERANIA PREKURZOROV OZÓNU 
A. C IELE  
Hlavnými cie ľmi týchto meraní je analýza každ ého trendu prekurzorov ozónu, kontrola 
účinnosti stratégií znižovania emisií, kontrola konzistentnosti inventárov emisií a pomoc pri 
priraďovaní emisných zdrojov k sledovaným koncentráciám zne čistenia. 
Dodatočným cieľom je podpora pochopenia procesov t vorby ozónu a rozptylu prekurzorov, 
ako aj uplatnenie fotochemických modelov. 
B. L ÁTKY  
Merania prekurzorov ozónu merania zah ŕňajú minimálne oxidy dusíka (NO a NO 2) a tieto 
POZ: 
 1-butén izoprén etylbenzén 
etán trans-2-butén n-hexán m+p-xylén 
etylén cis-2-butén i-hexán o-xylén 
acetylén 1,3-butadién n-he ptán 1,2,4-trimetylebenzén 
propán n-pentán n-oktán 1,2,3-trimetylebenzén 
propén i-pentán i-oktán 1,3,5-trimetylebenzén 
n-bután 1-pentén benzén formaldehyd 
i-bután 2-pentén toluén bezmetánové uh ľovodíky celkom
C. U MIESTNENIE  
Merania sa uskuto čnia najmä v mestských a predme stských oblastiach na akomko ľvek 
monitorovacom mieste vytvorenom v súlade s po žiadavkami tejto smernice, ktoré sa považuje 
za vhodné vzh ľadom na monitorovacie ciele uvedené v oddieli A. 
 
SK 52   SK PRÍLOHA XI  
LIMITNÉ HODNOTY NA OCHRANU ZDRAVIA ĽUDÍ 
Priemerované 
obdobie  Limitná hodnota  Medza tolerancie  Dátum 
dosiahnutia 
limitnej 
hodnoty  
Oxid siričitý 
1 hodina  350 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 
24 krát za kalendárny rok  150 µg/ m3 (43 %)   
1 deň 125 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 3 
krát za kalendárny rok  Žiadna   
Oxid dusi čitý 
1 hodina  200 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 
18 krát za kalendárny rok  50 % k 19. júlu 1999, so znížením k 1. januáru 2001 a odvtedy každých 
12 mesiacov rovnakým ro čným 
percentom až k hodnote 0 % k 1. januáru 2010
 1. január 2010  
Kalendárny rok
 40 µg/m3 50 % k 19. júlu 1999, so znížením k 1. januáru 2001 a odvtedy každých 12 mesiacov rovnakým ro čným 
percentom až k hodnote 0 % 
k 1. januáru 2010
 1. január 2010  
Oxid uho ľnatý 
Maximálny 
denný priemer za 8 hodín 
(1) 10 mg/m3 60 %  
Benzén  
Kalendárny rok
 5 µg/m3 5 µg/m3 (100 %) k 
13. decembru 2000, so znížením 
k 1. januáru 2006 a odvtedy každých 
12 mesiacov o 1 µg/m3 až k hodnote 
0 % k 1. januáru 2010  1. január 2010  
Olovo  
Kalendárny rok
 0,5 µg/m3 100 %  
 
SK 53   SK PM 10 
1 deň 50 µg/m3 sa neprekro čí viac ako 
35 krát za kalendárny rok  50 %  
Kalendárny rok
 40 µg/m3 20 %  
(1) Maximálna denná priemerná koncentrácia za 8 hodín sa vyberie preskúmaním 8-hodinových 
nepretržitých priemerov vypo čítaných z hodinových údajov aktualizovaných každú hodinu. Každý 
takto vypo čítaný 8-hodinový priemer sa priradí ku d ňu, počas ktorého sa dané 8-hodinové obdobie 
končí, t. j. prvým výpo čtovým obdobím pre ktorýko ľvek deň je obdobie, ktoré sa za čína o 17.00 hod. 
predchádzajúceho d ňa a končí o 01.00 hod. daného d ňa, posledným výpo čtovým obdobím pre 
ktorýkoľvek deň je obdobie, ktoré sa za čína o 16.00 hod. a kon čí o 24.00 hod. daného d ňa. 
 
SK 54   SK PRÍLOHA XII  
INFORMA ČNÉ A VÝSTRAŽNÉ HRANI ČNÉ PRAHY 
A. V ÝSTRAŽNÉ HRANI ČNÉ PRAHY PRE ZNE ČISŤUJÚCE LÁTKY OKREM OZÓNU  
Hodnoty sa zmerajú po čas troch za sebou nasleduj úcich hodín na vybraných 
miestach reprezentujúcich kvalitu ovzdušia pre aspo ň 100 km2 alebo celú zónu či 
aglomeráciu, v závislosti od toho, čo je menšie.  
Znečisťujúca látka  Výstražný hrani čný prah  
oxid siričitý 500 µg/m3 
oxid dusičitý 400 µg/m3 
B. I NFORMA ČNÉ A VÝSTRAŽNÉ HRANI ČNÉ PRAHY PRE OZÓN  
Cieľ Priemerované obdobie Prah 
Informácie 1 hodina 180 µg/m3 
Výstraha 1 hodina (a) 240 µg/m3 
(a) Prekročenie prahu sa meria alebo predpokladá po čas troch nepretržitých hodín, pri 
uplatňovaní článku 18. 
 
 
SK 55   SK PRÍLOHA XIII  
KRITICKÉ HODNOTY NA OCHRANU VEGETÁCIE 
Priemerované obdobie  Kritická úrove ň Medza tolerancie  Dátum dosiahnutia 
kritickej úrovne  
oxid siričitý 
Kalendárny rok a zimné 
obdobie (od 1. októbra do 
31. marca)  20 µg/m3 Žiadna   
oxidy dusíka  
Kalendárny rok  30 µg/m3 NO x Žiadna   
 
SK 56   SK Príloha XIV  
CIEĽ NA ZNÍŽENIE VYSTAVENIA A STROPY KONCENTRÁCIÍ PM 2,5 
A. U KAZOVATE Ľ PRIEMERNÉHO VYSTAVENIA  
Ukazovate ľ priemerného vystavenia vyjadrený v µg/m3 (UPV) je založený na 
meraniach na pozadí mestského umiestnenia v zónach a aglomeráciách na území členského štátu. Mal by sa hodnoti ť ako nepretržitý ro čný priemer koncentrácií 
z troch kalendárnych rokov v priemere všetkých vzorkovacích miest stanovených 
podľa článkov 6 a 7. Ukazovate ľ priemerného vystavenia pre referen čný rok 2010 
predstavuje priemer koncentrácií ro kov 2008, 2009 a 2010. Podobne predstavuje 
ukazovate ľ priemerného vystavenia pre rok 2020 nepretržitý ro čný priemer 
koncentrácií z troch kalendárnych rokov v pr iemere všetkých vzorkovacích miest pre 
roky 2018, 2019 a 2020. 
B. C
IEĽ NA ZNÍŽENIE VYSTAVENIA  
Cieľ na zníženie vystavenia v súvislosti s UPV v roku 2010  Dátum dosiahnutia 
cieľa na zníženie 
vystavenia  
20 percent  2020 
V prípade, že ukazovate ľ priemerného vystavenia vyjadrený v µg/m3 predstavuje v 
referenčnom roku 7µg/ m3 alebo menej, tak sa cie ľ na zníženie vystavenia rovná 
nule. 
C. S TROPY KONCENTRÁCIÍ  
Priemerov
ané 
obdobie  Stropy 
koncentrácií  Medza tolerancie (1) Dátum 
dosiahnutia 
stropov 
koncentrácií  
Kalendárny 
rok 25 µg/m3 20% ku d ňu nadobudnutia ú činnosti tejto 
smernice, so znížením k nasledujúcemu 
1. januáru a odvtedy každých 12 mesiacov 
o rovnaké ro čné percento až k hodnote 0 % 
k 1. januáru 2010  1. január 2010  
(1) Maximálna medza tolerancie sa tiež uplat ňuje v súlade s článkom 15 ods. 4. 
 
SK 57   SK PRÍLOHA XV  
INFORMÁCIE, KTORÉ SA ZAHRNÚ V L OKÁLNYCH, REGIONÁLNYCH ALEBO 
NÁRODNÝCH PLÁNOCH A PROGRAM OCH NA ZLEPŠENIE KVALITY 
OKOLITÉHO OVZDUŠIA 
A. I NFORMÁCIA POSKYTNUTÁ NA ZÁKLADE ČLÁNKU 21 (PLÁNY A  PROGRAMY ) 
1. Lokalizácia nadmerného zne čistenia 
a) región; b) mesto (mapa); c) meracia stanica (mapa, zemepisné súradnice). 
2. Všeobecné informácie 
a) druh zóny (mesto, priemy selná alebo vidiecka oblas ť); 
b) odhad zne čistenej oblasti (km²) a po čtu obyvate ľstva vystaveného zne čisteniu; 
c) vhodné klimatické údaje; d) príslušné údaje o topografii; e) dostato čné informácie o druhu cie ľov, ktoré si v zóne  vyžadujú ochranu.  
3. Zodpovedné orgány 
Mená a adresy osôb zodpovedných za vypracovanie a uplat ňovanie plánov na 
zlepšenie. 
4. Povaha a posúdenie zne čistenia 
a) koncentrácie pozorované za posledné roky (pred uplatn ením opatrení na 
zlepšenie); 
b) koncentrácie namerané od za čiatku projektu; 
c) techniky využité pri hodnotení. 
5. Pôvod zne čistenia 
a) zoznam hlavných zdrojov emisií, ktoré spôsobujú zne čistenie (mapa); 
b) celkové množstvo emisií z týchto zdrojov (ton/rok);  
c) informácia o zne čistení, ktoré pochádza z iných regiónov.  
 
SK 58   SK 6. Analýza situácie 
a) detaily o faktoroch, v súvi slosti s ktorými nastalo prekro čenie hodnôt 
(napr. doprava vrátane cezhrani čnej dopravy, tvorba sekundárnych 
znečisťujúcich látok v atmosfére); 
b) detaily možných opatrení na zlepšenie kvality ovzdušia.  
7. Detaily týchto opatrení alebo projektov na zlepšenie, ktor é existovali pred 
nadobudnutím ú činnosti tejto smernice 
a) lokálne, regionálne, ná rodné, medzinárodné opatrenia; 
b) pozorované výsledky týchto opatrení. 
8. Detaily týchto opatrení alebo projektov prijatých s cie ľom znížiť znečistenie po 
nadobudnutí ú činnosti tejto smernice 
a) zoznam a opis všetkých opatrení stanovených v časovom pláne uplat ňovania 
projektu; 
b) časový harmonogram implementácie  
c) ohodnotenie plánovaných zlep šení kvality ovzdušia a o čakávaného časového 
obdobia potrebného na dosiahnutie týchto cie ľov.  
9. Detaily dlhodobo plánovaných a sk úmaných opatrení alebo projektov. 
10. Zoznam publikácií, dokumentov, prác at ď., použitých na doplnenie požadovaných 
údajov v tejto prílohe.  
B. I NFORMÁCIE POSKYTNUTÉ NA ZÁKLADE ČLÁNKU 20 ODS . 1 PÍSM . b)(P ROGRAM NA 
OBMEDZENIE ZNE ČISTENIA OVZDUŠIA ) 
1. Všetky informácie sú ustanovené v oddieli A tejto prílohy. 
2. Informácie týkajúce sa štádia uskuto čňovania týchto smerníc: 
1) Smernica Rady 70/220/EHS z 20. marca 1970 o aproximácii právnych 
predpisov členských štátov o opatreniach proti zne čisťovaniu ovzdušia 
výfukovými plynmi zo zážihových motorov motorových1; 
2) Smernica Rady 88/77/ES z 3. decembra 1987 o aproximácii právnych 
predpisov členských štátov opatreniach proti emisiám plynných zne čisťujúcich 
látok zo vznetových motorov ur čených na pohon vozidiel a o emisiách 
plynných zne čisťujúcich látok ale bo tekutých plynov ur čených pre vozidlá2; 
                                                 
1 Ú. v. ES 76, 6.4.1970, s. 1. 
2 Ú. v. ES 36, 9.2.1988, s. 33. 
 
SK 59   SK 3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 94/63/ES z 20. decembra 1994 o 
obmedzení emisií prchavých organických zlú čenín (POZ), ktoré vznikajú pri 
skladovaní benzínu a jeho distribúcii z distribučných skladov do čerpacích 
staníc3; 
4) Smernica Rady 96/61/ES z 24. sept embra 1996 o integrovanej prevencii 
a kontrole zne čisťovania životného prostredia4; 
5) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 97/68/ES zo 16. decembra 1997 o 
aproximácii právnych predpisov členských štátov, ktoré sa týkajú opatrení vo či 
emisiám plynných a tuhých zne čisťujúcich látok zo spa ľovacích motorov, 
inštalovaných v necestných pojazdných strojoch, zmenená a doplnená5; 
6) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/70/ES z 13. októbra 1998, ktorá 
sa týka kvality benzínu a naftov ých palív, a ktorou sa mení a dop ĺňa 
smernica Rady 93/12/EHS6; 
7) Smernica Rady 1999/13/ES z 11. marca 1999 o obmedzení emisií prchavých 
organických zlú čenín unikajúcich pri používaní organických rozpúš ťadiel pri 
určitých činnostiach a v ur čitých zariadeniach7; 
8) Smernica Rady 1999/32/ES z 26. apríla 1999 o znížení obsahu síry v 
niektorých kvapalných pali vách, ktorou sa mení a dop ĺňa 
smernica 93/12/EHS8; 
9) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/76/ES zo 4. decembra 2000 o 
spaľovaní odpadov9; 
10) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/80/ES z 23. októbra 2001 o 
obmedzení emisií ur čitých zne čisťujúcich látok do ovzdušia z ve ľkých 
spaľovacích zariadení; 
11) Smernica Európskeho parlamentu  a Rady 2001/81/ES z 23. októbra 2001 
o národných emisných stropoch pre ur čité látky zne čisťujúce ovzdušie; 
12) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/42/ES z 21. apríla 2004 o 
obmedzení emisií prchavých organických zlú čenín unikajúcich pri používaní 
organických rozpúš ťadiel v ur čitých farbách a lakoch a vo výrobkoch na 
povrchovú úpravu vozidiel a o zmen e a doplnení smernice 1999/13/ES10. 
13) Smernica Európskeho parlamentu a Rady […] o ú činnosti pri kone čnom 
využívaní energie a službách v oblasti energetiky11. 
                                                 
3 Ú. v. ES 365, 31.12.1994, s. 24. 
4 Ú. v. ES 257, 10.10.1996, s. 22.  
5 Ú. v. ES 59, 27.2.1998, s. 1. 
6 Ú. v. ES L 350, 28.12.1998, s. 58. 
7 Ú. v. ES 85, 29.3.1999, s. 1 
8 Ú. v. ES 121, 11.5.1999, s. 13. 
9 Ú. v. ES L 332, 28.12.2000, s. 91. 
10 Ú. v. EÚ 143, 30.4.2004, s. 87. 
11 Ú. v. EÚ L, [...], [...], s. [...]. 
 
SK 60   SK 14) Návrh smernice Európskeho parlamentu  a Rady [...], ktorým sa mení a dop ĺňa 
smernica 1999/32/ES, pokia ľ ide o obsah síry v lodných palivách12; 
3. Informácie o všetkých opatreniach na obmedzenie zne čistenia ovzdušia, ktoré sa 
zvažovali pri uplat ňovaní v súvislosti s dosiahnutím cie ľov kvality ovzdušia 
zahŕňajú: 
Na úrovni aglomerácií a zón: a) Zníženie emisií zo stacionárnych zdrojov pri zabezpe čení, aby boli malé a 
stredné stacionárne spa ľovacie zdroje zne čistenia (vrátane z biomasy) 
vybavené kontrolným zariadením alebo aby boli nahradené. 
b) Zníženie emisií z vozidiel prostredníctvom zdokonalenia zariadenia na 
kontrolu emisií. Malo by sa zváži ť využívanie ekonomických stimulov na 
urýchlenie osvojenia oparení. 
c) Obstarávanie zo strany vere jných orgánov v súlade s príru čkou o 
environmentálnom verejnom obstarávaní
13 cestných vozidiel, palív 
a spaľovacích zariadení na znížen ie emisií, vrátane nákupu: 
– nových vozidiel, vrátane vozidiel z nízkymi hodnotami emisií 
– ekologickejších služie b dopravných prostriedkov 
– stacionárnych spa ľovacích zdrojov s nízkymi emisiami 
– palív s nízkymi emisiami pre stacionárne alebo mobilné zdroje 
d) Opatrenia na obmedzenie emisií z dopravy prostredníctvom plánovania 
a riadenia dopravy (v rátane stanovenia pop latkov za dopravné za ťaženie, 
diferencovaných parkovacích poplatkov a ostatných ekonomických stimulov; 
zriaďovania „zón s nízkymi emisiami“). 
e) Opatrenia na podporu zmeny dopravy k menej zne čisťujúcim prostriedkom. 
f) Zabezpe čenie, aby sa palivá s nízkymi emisiami využívali v malých, stredných 
a veľkých stacionárnych a mobilných zdrojoch. 
Na regionálnej a národnej úrovni g) Opatrenia na zníženie zne čistenia ovzdušia v rámci povolení pod ľa 
smernice 96/61/ES, národných plánov pod ľa smernice 2001/80/ES a 
prostredníctvom využívania ekonomickýc h nástrojov ako sú dane, poplatky 
alebo obchodovanie s emisiami. 
                                                
 
12 Ú. v. EÚ L, [...], [...], s. [...]. 
13 SEK(2004) 1050 
 
SK 61   SK PRÍLOHA XVI  
VEREJNÉ INFORMÁCIE 
1. Členské štáty zabezpe čia, aby sa aktuálne informácie o okolitých koncentráciách 
znečisťujúcich látok pod ľa tejto smernice bežne po skytovali verejnosti.  
2. Poskytnuté okolité koncentrác ie sa predložia vo forme priemerných hodnôt v rámci 
vhodného priemerovaného obdobia pod ľa ustanovení v príloh ách VII, XI až XIV. 
Informácie musia minimálne obsahova ť akékoľvek prekro čenie úrovní v rámci 
cieľov kvality ovzdušia vrát ane limitných hodnôt, st ropov koncentrácií, cie ľových 
hodnôt, výstražných hrani čných prahov, informa čných hrani čných prahov 
a dlhodobých cie ľov týkajúcich sa regulovaných zne čisťujúcich látok. Taktiež 
poskytne krátke hodnoten ie v súvislosti s cie ľmi kvality ovzdušia a vhodné 
informácie vzh ľadom na ú činky na zdravie prípadne na vegetáciu.  
3. Informácie o okolitých koncentráciách oxidu siri čitého, oxidu dusi čitého, tuhých 
častíc, ozónu a oxidu uho ľnatého sa musia aktualizova ť minimálne na dennom 
základe a v prípade možnosti sa informácie aktualizujú na hodinovom základe. Informácie o okolitých koncentráciách olova a benzénu predložené ako priemerná hodnota za posledných 12 mesiacov sa musia aktualizova ť na trojmesa čnom základe 
a v prípade možnosti na mesa čnom základe.  
4. Členské štáty zabezpe čia, aby sa aktuálne informácie o skuto čných alebo 
predpokladaných prekro čeniach výstražných hrani čných prahov 
a akýchko ľvek informa čných hrani čných prahov poskytli verejnosti. Predložené 
detaily musia obsahova ť minimálne tieto informácie: 
a) informácie o pozorovaných prekro čeniach: 
– lokalita alebo oblas ť prekročenia, 
– druh prekro čeného hrani čného prahu (informa čný alebo výstražný), 
– čas začiatku a trvanie prekro čenia, 
– najvyššia hodinová koncentrácia a v prípade ozónu aj najvyšší 
osemhodinový priemer koncentrácií 
b) predpove ď na nasledujúce popoludnie/de ň (dni): 
– zemepisná oblas ť očakávaných prekro čení informa čného a/alebo 
výstražného hrani čného prahu, 
– predpokladané zmeny zne čistenia (zlepšenie, stabilizácia alebo 
zhoršenie) spolu s dôvodmi týchto zmien, 
c) informácie o type zainteresovaného obyvate ľstva, možných zdravotných 
účinkoch a odporú čanom správaní: 
– informácie o rizikových skupinách obyvate ľstva, 
 
SK 62   SK – opis pravdepodobných symptómov, 
– odporúčané predbežné opatrenia, ktoré by malo prija ť príslušné 
obyvateľstvo, 
– kde je možné nájs ť ďalšie informácie. 
d) Informácie o preventívnych opatreniach na zníženie zne čistenia a/alebo 
vystavenia tomuto zne čisteniu: ur čenie hlavných sektorov, ktoré sú zdrojmi 
znečistenia, odporú čania opatrení znižujúcich emisie.  
e) V prípade predpokladaných prekro čení podnikne členský štát opatrenia 
na poskytnutie údajov do uskuto čniteľného rozsahu.  
 
SK 63   SK PRÍLOHA XVII 
TABUĽKA ZHODY  
táto smernica smernica 
96/62/ES smernica 
1999/30/ES smernica 
2000/69/ES smernica 
2002/3/ES 
článok 1 článok 1 článok 1 článok 1 článok 1 
článok 2 ods. 1 
až ods. 5 článok 2 ods. 1 
až ods. 5 - - - 
článok 2 ods. 6 
a ods. 7 - - - - 
článok 2 ods. 8 článok 2 ods. 8 článok 2 ods. 7 - - 
článok 2 ods. 9 článok 2 ods. 6 - - článok 2 ods. 9 
článok 2 ods. 10 článok 2 ods. 7 článok 2 ods. 6 - článok 2 ods. 11 
článok 2 ods. 11 - - - článok 2 ods. 12 
článok 2 ods. 12 
a ods. 13 - článok 2 ods. 13 a 
ods. 14 článok 2 
písm. a) a písm. b) - 
článok 2 ods. 14 - - - článok 2 ods. 10 
článok 2 ods. 15 
a ods. 16 článok 2 ods. 9 
a ods. 10 článok 2 ods. 8 a 
ods. 9 - článok 2 ods. 7 
a ods. 8 
článok 2 ods. 17 
a ods. 18 - článok 2 ods. 11 a 
ods. 12 - - 
Článok 2 
ods. 19, 20 a ods. 21 - - - - 
článok 2 ods. 22 - článok 2 ods. 10 - - 
článok 2 ods. 23 
a ods. 24 článok 6 ods. 5 - - - 
článok 2 ods. 25 - - - článok 2 ods. 13 
článok 3 s 
výnimkou odseku 1 písm. f) článok 3 - - - 
 
SK 64   SK článok 3 ods. 1 
písm. f) - - - - 
článok 4 článok 2 ods. 9 
a ods. 10, článok 6 ods. 1 - - - 
článok 5 - článok 7 ods. 1 článok 5 ods. 1 - 
článok 6 ods. 1 
až ods. 4 článok 6 ods. 1 
až ods. 4 - - - 
článok 6 ods. 5 - - - - 
článok 7 - článok 7 ods. 2 a 
ods. 3 so zmenami a doplneniami - článok 5 ods. 2 
a 3 so zmenami a doplneniami  
článok 8 - článok 7 ods. 5 článok 5 ods. 5 - 
článok 9  - - - - článok 9 ods.1 
prvý a druhý pododsek 
článok 10 - - - článok 9 ods. 1 
až ods. 3 so zmenami a doplneniami 
článok 11 ods. 1 - - - článok 9 ods. 4 
článok 11 ods. 2 - - - - 
článok 12 článok 9 - - - 
článok 13 ods. 1 - články 3 ods. 1, 4 
ods. 1, 5 ods. 1 a 
6  články 3 ods. 1 
a 4 - 
článok 13 ods. 2 - články 3 ods. 2 a 
4 ods. 2 - - 
článok 13 ods. 3 - článok 5 ods. 5 - - 
článok 14 - články 3 ods. 1 a 
4 ods. 1 so zmenami a doplneniami - - 
článok 15 - - - - 
 
SK 65   SK článok 16 ods. 1 - - - články 3 ods. 1 
a 4 ods. 1 
článok 16 ods. 2 - - - článok 3 ods. 2 
a ods. 3 
článok 16 ods. 3 - - - článok 4 ods. 2 
článok 17 - - - článok 5 
článok 18 článok 10 so 
zmenami a doplneniami článok 8 ods. 3 - článok 6  so 
zmenami a doplneniami 
článok 19 - články 3 ods. 4 a 
5 ods. 4 so zmenami a doplneniami - - 
článok 20 - - - - 
článok 21 článok 8 ods. 1 
až ods. 4 so zmenami a doplneniami - - - 
článok 22 článok 7 ods. 3 
so zmenami a doplneniami - - článok 7 so 
zmenami a doplneniami 
článok 23 článok 8 ods. 5 
so zmenami a doplneniami - - článok 8 so 
zmenami a doplneniami 
článok 24 - článok 8 so 
zmenami a doplneniami článok 7 so 
zmenami a doplneniami článok 6 so 
zmenami a doplneniami 
článok 25 článok 11 so 
zmenami a doplneniami článok 5 ods. 2 
druhý pododsek - článok 10 so 
zmenami a doplneniami 
článok 26 ods. 1 článok 12 ods. 1 
so zmenami a doplneniami - - - 
článok 26 ods. 2 článok 11 so 
zmenami a doplneniami - - - 
 
SK 66   SK článok 26 ods. 3 - - - - 
článok 26 ods. 4 - príloha IX so 
zmenami a doplneniami - - 
článok 27 článok 12 ods. 2 - - - 
článok 28 - článok 11 článok 9 článok 14 
článok 29 - - - - 
článok 30 - - - - 
článok 31 článok 13 článok 12 článok 10 článok 15 
článok 32 článok 14 článok 13 článok 11 článok 17 
článok 33 článok 15 článok 14 článok 12 článok 18 
príloha I - príloha VIII so 
zmenami a doplneniami príloha VI príloha VII 
príloha II - príloha V so 
zmenami a doplneniami príloha III  
príloha III - príloha VI príloha IV - 
príloha IV - - - - 
príloha V - príloha VII so 
zmenami a doplneniami príloha V - 
príloha VI - príloha IX so 
zmenami a doplneniami príloha VII príloha VIII 
príloha VII - - - príloha I, 
príloha III oddiel II 
príloha VIII - - - príloha IV 
príloha IX - - - príloha V 
príloha X - - - príloha VI 
 
SK 67   SK príloha XI - Príloha I oddiel I, 
príloha II oddiel I a príloha III (so zmenami a doplneniami); príloha IV (nezmenená) príloha I, 
príloha II - 
príloha XII - príloha I oddiel II, 
príloha II oddiel II,  - príloha II 
oddiel I 
príloha XIII - príloha I oddiel I, 
príloha II oddiel I - - 
príloha XIV - - - - 
príloha XV 
oddiel A príloha IV - - - 
príloha XV 
oddiel B - - - - 
príloha XVI - článok 8 článok 7 článok 6 so 
zmenami a doplneniami