Návrh SMERNICA RADY ktorou sa ustanovujú požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky vo vode určenej na ľudskú spotrebu /* COM/2012/0147 final - 2012/0074 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Odôvodnenie návrhu Vodné hospodárstvo je jednou z najkomplexnejšie regulovaných oblastí v rámci environmentálnych právnych predpisov Spoločenstva. Základy európskej vodnej politiky boli položené v 70. rokoch minulého storočia prijatím politických programov, ako aj záväzných právnych predpisov. Rada prijala 3. novembra 1998 smernicu 98/83/ES o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu. Táto nová smernica sa musela transponovať do vnútroštátnych právnych predpisov do konca roku 2000 a súlad s ňou sa musel dosiahnuť do konca roku 2003. Ku kontaminácii pitnej vody rádioaktívnymi látkami môže dochádzať náhodným únikom rádioaktivity alebo použitím nevhodných postupov pri zneškodňovaní. Pri vodných systémoch, ktoré sú ohrozené takýmto typom kontaminácie, sa vykonávajú rozsiahle monitorovania rádioaktívnej kontaminácie s cieľom zaistiť, aby bola voda na pitie bezpečná. V Európe existujú mnohé regióny s takými geologickými a hydrologickými vlastnosťami, pre ktoré v nich treba počítať so znepokojujúcou možnosťou prirodzeného výskytu rádioaktívnych látok. Požiadavky týkajúce sa monitorovania trícia a celkovej indikatívnej dávky podľa smernice Rady 98/83/ES sa neimplementovali, pretože závisia od prijatia zmien a doplnení príloh II (monitorovanie) a III (špecifikácie pre analýzu parametrov). Technické požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky vo vode určenej na ľudskú spotrebu sa dokončili pred približne šiestimi rokmi po konzultačnom procese za účasti skupiny expertov podľa článku 31 Zmluvy o Euratome a výboru zriadeného na základe smernice o pitnej vode, ktorý zahŕňal konzultáciu s výborom zástupcov členských štátov zriadeným podľa článkov 35 a 36 Zmluvy o Euratome. Indikačné parametre stanovené v prílohe I časti C týkajúce sa rádioaktivity a trícia a príslušné ustanovenia o monitorovaní v prílohe II k smernici 98/83/ES patria do pôsobnosti základných noriem podľa článku 30 Zmluvy o Euratome. Preto je oprávnené zaradiť požiadavky týkajúce sa monitorovania úrovní rádioaktivity do špecifických právnych predpisov v rámci Zmluvy o Euratome s cieľom zachovať jednotnosť, súdržnosť a úplnosť právnych predpisov týkajúcich sa ochrany pred rádioaktívnym žiarením na úrovni Spoločenstva. Komisia preto 27. júna 2011 prijala návrh, ktorým sa ustanovujú požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva so zreteľom na rádioaktívne látky vo vode určenej na ľudskú spotrebu na základe článku 31 Zmluvy o Euratome. Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal 27. októbra 2011 stanovisko k tomuto návrhu Komisie, v ktorom okrem iného žiadal, aby sa do rozsahu pôsobnosti smernice zahrnul radónový plyn. Európsky hospodársky a sociálny výbor sa odvolával na odporúčanie Komisie (2001/928/Euratom) o ochrane proti radónovému plynu v pitnej vode. V roku 1998 bol radónový plyn vylúčený z rozsahu pôsobnosti smernice vzhľadom na to, že pri ňom skôr hrozí riziko vdýchnutia než riziko požitia v pitnej vode. Hoci sa návrh smernice Euratomu zameriaval na zmenu právneho základu bez technických zmien a doplnení, Komisia s odporúčaním Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru súhlasí a radónový plyn zahrnula do rozsahu pôsobnosti smernice. Na zohľadnenie jeho špecifickej vlastnosti sa radónový plyn zahrnul ako osobitný indikačný parameter, pričom na produkty rozpadu radónu s dlhou životnosťou sa vzťahuje posudzovanie celkovej indikačnej dávky uvedené v smernici 98/83/ES. Európsky hospodársky a sociálny výbor sa zasadzoval aj za to, aby sa do návrhu v maximálnej možnej miere prevzali všeobecné ustanovenia smernice 98/83/ES s cieľom realizovať jednu súdržnú politiku. Okrem iného by si to vyžadovalo zahrnutie fľaškových vôd. Komisia s týmto odporúčaním súhlasí, pričom však musí zohľadniť, že po prijatí smernice ES z roku 1998 bol v rámci celkovej stratégie bezpečnosti potravín prijatý osobitný právny predpis týkajúci sa monitorovania fľaškových vôd. Návrh Komisie preto na jednej strane zahŕňa fľaškové vody do rozsahu pôsobnosti smernice a na druhej strane obsahuje odkaz na kritériá monitorovania stanovené v nariadení (ES) č. 852/2004. S prihliadnutím na uplatňovanie všeobecnej zásady v právnej teórii a praxi, podľa ktorej majú právne normy týkajúce sa konkrétneho predmetu prednosť pred právnymi normami všeobecného charakteru („lex specialis derogat legi generali“), ustanoveniami smernice podľa Zmluvy o Euratome sa nahradia ustanovenia smernice 98/83/ES, pokiaľ ide o rádioaktívne látky v pitnej vode. V rámci ďalšieho kroku Komisia navrhne vypustenie trícia a celkovej indikačnej dávky zo zoznamu indikačných parametrov v časti C prílohy I k smernici 98/83/ES a zrušenie všetkých odkazov na tieto parametrické hodnoty. 2. Subsidiarita a proporcionalita • Právny základ Ustanovenia smernice sa týkajú základných noriem ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva. Preto sa ako právny základ vybrala Zmluva o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä jej články 31 a 32. • Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity sa uplatňuje, pretože návrh nespadá do výlučnej právomoci Spoločenstva. Keďže legislatívne právomoci Spoločenstva podľa hlavy II kapitoly III Zmluvy o Euratome sú svojou povahou výlučné, nepodliehajú zásade subsidiarity. • Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto(-ýchto) dôvodu(ov): Návrhom sa ustanovujú minimálne harmonizované normy pre monitorovanie radónu, trícia a celkovej indikačnej dávky a požiadavky smernice 98/83/ES, ktoré sa týkajú rádioaktivity, sa prispôsobujú najnovšiemu vedecko-technickému pokroku. • Výber nástrojov Zatiaľ čo Spoločenstvo zodpovedá za stanovenie jednotných pravidiel pre oblasť ochrany pred rádioaktívnym žiarením s cieľom dosiahnuť vysokú úroveň ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva, je na členských štátoch, aby takéto pravidlá transponovali do vnútroštátnych právnych predpisov a uplatňovali ich. Preto je na vytvorenie spoločného prístupu k stanoveniu požiadaviek na parametre rádioaktivity na účely monitorovania kvality vody určenej na ľudskú spotrebu vzhľadom na vedecký a technický pokrok najvhodnejšia smernica. V dôsledku toho sa stanovujú harmonizované požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky vo vode určenej na ľudskú spotrebu. 3. Vplyv na rozpočet Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. 2012/0074 (NLE) Návrh SMERNICA RADY ktorou sa ustanovujú požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky vo vode určenej na ľudskú spotrebu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej články 31 a 32, so zreteľom na návrh Komisie[1] vypracovaný po získaní stanoviska skupiny osobností vymenovaných Vedeckým a technickým výborom z okruhu vedeckých expertov členských štátov v súlade s článkom 31 zmluvy, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[2], po porade s Európskym parlamentom[3], keďže: (1) Požitie vody je jedným zo spôsobov, ako sa rádioaktívne látky dostávajú do ľudského tela. V súlade so smernicou Rady 96/29/Euratom z 13. mája 1996, ktorá stanovuje základné bezpečnostné normy ochrany zdravia pracovníkov a obyvateľstva pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizujúceho žiarenia[4], príspevok činností spojených s rizikom vystavenia obyvateľstva ako celku ionizujúcemu žiareniu sa musí udržať na najnižšej rozumne dosiahnuteľnej miere. (2) Vzhľadom na to, aká je kvalita vody určená na ľudskú spotrebu dôležitá pre ľudské zdravie, je potrebné ustanoviť na úrovni Spoločenstva normy kvality, ktoré budú mať funkciu ukazovateľa, a zabezpečiť monitorovanie súladu s týmito normami. (3) Indikačné parametre už boli stanovené v časti C prílohy I, pokiaľ ide o rádioaktívne látky, ako aj v ustanoveniach o monitorovaní, ktoré s nimi súvisia, v prílohe II k smernici Rady 98/83/ES z 3. novembra 1998 o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu[5]. Tieto parametre však patria do rozsahu pôsobnosti základných noriem definovaných v článku 30 Zmluvy o Euratome. (4) Požiadavky na monitorovanie úrovní rádioaktivity vo vode určenej na ľudskú spotrebu by sa preto mali prijať v špecifickom právnom predpise, ktorý zabezpečí jednotnosť, súdržnosť a úplnosť právnych predpisov týkajúcich sa ochrany pred rádioaktívnym žiarením v rámci Zmluvy o Euratome. (5) Ustanoveniami tejto smernice prijatými na základe Zmluvy o Euratome by sa mali nahradiť ustanovenia smernice 98/83/ES so zreteľom na kontamináciu pitnej vody rádioaktívnymi látkami. (6) V prípade nespĺňania parametra, ktorý má indikačnú funkciu, by príslušný členský štát mal posúdiť, či toto nespĺňanie nepredstavuje riziko ohrozujúce ľudské zdravie, a v prípade potreby prijať nápravné opatrenie s cieľom obnoviť kvalitu vody. (7) Spotrebitelia by mali byť o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu primerane a vhodne informovaní. (8) Z rozsahu tejto smernice je potrebné vylúčiť prírodné minerálne vody a vody, ktoré sú liekmi, pretože osobitné pravidlá pre tieto druhy vody sa stanovili v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/54/ES z 18. júna 2009 o využívaní a uvádzaní na trh prírodných minerálnych vôd[6] a v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/83/ES zo 6. novembra 2001, ktorou sa ustanovuje zákonník Spoločenstva o humánnych liekoch[7]. Monitorovanie vôd, ktoré sa plnia do fliaš alebo nádob a sú určené na predaj a nie sú prírodnými minerálnymi vodami, na účel kontroly toho, či úrovne rádioaktívnych látok spĺňajú parametrické hodnoty stanovené v smernici, by malo prebiehať v súlade so zásadami analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodov (HACCP), ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 852/2004[8]. (9) Každý členský štát by mal vytvoriť monitorovacie programy s cieľom kontrolovať, či voda určená na ľudskú spotrebu spĺňa požiadavky tejto smernice. (10) Metódy použité na analýzu kvality vody určenej na ľudskú spotrebu by mali byť také, aby zabezpečili spoľahlivosť a porovnateľnosť jej výsledkov. (11) Odporúčanie Komisie 2001/928/Euratom z 20. decembra 2001 o ochrane verejnosti pred vystavením radónu v dodávkach pitnej vody[9] sa zaoberá rádiologickou kvalitou dodávok pitnej vody so zreteľom na radón a produkty rozpadu radónu s dlhou životnosťou, a preto by sa nemali tieto rádionuklidy zaradiť do pôsobnosti tejto smernice, PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 Predmet úpravy Touto smernicou sa stanovujú požiadavky na ochranu zdravia obyvateľstva vzhľadom na rádioaktívne látky vo vode určenej na ľudskú spotrebu. Stanovujú sa ňou parametrické hodnoty, frekvencie a metódy monitorovania rádioaktívnych látok Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tejto smernice sa uplatňuje vymedzenie pojmov v článku 2 smernice Rady 98/83/ES. Článok 3 Rozsah pôsobnosti Táto smernica sa uplatňuje na vodu určenú na ľudskú spotrebu s výnimkami uvedenými v článku 3 ods. 1 smernice 98/83/ES a stanovenými v súlade s článkom 3 ods. 2 uvedenej smernice. Článok 4 Všeobecné záväzky Bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia v článku 6 ods. 3 písm. a) smernice 96/29/Euratom, členské štáty vykonajú všetky merania potrebné na vytvorenie vhodného monitorovacieho programu s cieľom zabezpečiť, aby voda určená na ľudskú spotrebu spĺňala parametrické hodnoty určené v súlade s touto smernicou. Článok 5 Parametrické hodnoty Členské štáty stanovia parametrické hodnoty uplatniteľné na monitorovanie rádioaktívnych látok vo vode určenej na ľudskú spotrebu v súlade s prílohou I. V prípade vôd, ktoré sa plnia do fliaš alebo nádob a sú určené na predaj, ich stanovia bez toho, aby tým boli dotknuté zásady analýzy nebezpečenstva a kritických kontrolných bodov (HACCP), ako sa vyžaduje v nariadení (ES) č. 852/2004. Článok 6 Monitorovanie Členské štáty zabezpečia pravidelné monitorovanie vody určenej na ľudskú spotrebu v súlade s prílohou II s cieľom skontrolovať, či koncentrácie rádioaktívnych látok neprevyšujú parametrické hodnoty stanovené v súlade s článkom 5. Článok 7 Miesto odobratia vzorky Členské štáty môžu odoberať vzorky: (a) v prípade vody z distribučnej siete na mieste nachádzajúcom sa v oblasti dodávky alebo v úpravovni, ak je možné preukázať, že pri takomto odbere vzorky sa namerajú rovnaké alebo vyššie hodnoty príslušných parametrov; (b) v prípade vody dodávanej z cisterny na mieste, na ktorom sa z nej čerpá; (c) v prípade vody, ktorá sa plní do fliaš alebo nádob a je určená napredaj na mieste, kde sa voda plní do fliaš alebo nádob; (d) v prípade vody používanej v potravinárskych podnikoch na mieste, kde sa voda používa v podniku. Článok 8 Odber vzoriek a analýza 1. Reprezentatívne vzorky pre kvalitu vody spotrebúvanej v priebehu roka sa odoberajú a analyzujú v súlade s metódami stanovenými v prílohe III. 2. Členské štáty zabezpečia, aby všetky laboratóriá, ktoré analyzujú vzorky vody určenej na ľudskú spotrebu, mali systém analytickej kontroly kvality. Zabezpečia, aby tento systém podliehal občasným kontrolám nezávislého kontrolného orgánu schváleného na tento účel príslušným orgánom. Článok 9 Nápravné opatrenie a oznámenie spotrebiteľom 1. Členské štáty zabezpečia, aby všetky prípady nesplnenia parametrických hodnôt stanovených v súlade s článkom 5 boli bezodkladne prešetrené s cieľom zistiť príčinu toho stavu. 2. Ak sa stane, že parametrické hodnoty stanovené v súlade s článkom 5 nie sú splnené, členské štáty posúdia, či toto nesplnenie predstavuje riziko pre zdravie ľudí. V prípade existencie takéhoto rizika, členský štát prijme nápravné opatrenie na obnovenie kvality vody. 3. V prípade, keď riziko pre zdravie ľudí nemožno považovať za bezvýznamné, členský štát zabezpečí informovanie spotrebiteľov. Článok 10 Transpozícia 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do [jedného roka po dátume uvedenom v článku 11 – presný dátum vloží Úrad pre publikácie]. Komisii bezodkladne oznámia znenie týchto ustanovení. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. Článok 11 Nadobudnutie účinnosti Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Článok 12 Adresáti Táto smernica je určená členským štátom. V Bruseli Za Radu predseda PRÍLOHA I Parametrické hodnoty pre radón a trícium a parametrické hodnoty pre celkovú indikačnú dávku pre iné rádioaktívne látky vo vode určenej na ľudskú spotrebu Rádioaktivita Parameter || Parametrická hodnota || Jednotka || Poznámky Radón || 100 || Bq/l || Trícium || 100 || Bq/l || Celková indikačná dávka || 0,10 || mSv/rok || (Poznámka 1) Poznámka 1: s výnimkou trícia, draslíka 40, radónu a produktov rozpadu radónu s krátkou životnosťou PRÍLOHA II Monitorovanie rádioaktívnych látok 1. Všeobecné zásady a intervaly monitorovania Od členského štátu sa nevyžaduje, aby monitoroval prítomnosť trícia alebo rádioaktivity v pitnej vode s cieľom určiť celkovú indikačnú dávku, ak je na základe iného monitorovania overené, že úrovne trícia, ako aj vypočítanej celkovej indikačnej dávky sú výrazne nižšie než parametrické hodnoty. Prítomnosť radónu v pitnej vode sa monitorovať nemusí, ak sa členský štát na základe iného monitorovania ubezpečil, že úrovne radónu sú výrazne nižšie než parametrické hodnoty. V takýchto prípadoch členský štát oznámi Komisii dôvod svojho rozhodnutia vrátane výsledkov iného monitorovania. 2. Radón a trícium Monitorovanie prítomnosti radónu alebo trícia v pitnej vode sa vykonáva vtedy, keď je v spádovej oblasti prítomný zdroj trícia a na základe iných programov dohľadu alebo zisťovaní sa nedá preukázať, že úroveň radónu alebo trícia je výrazne nižšie než jej parametrická indikačná hodnota 100 Bq/l. Ak sa vyžaduje monitorovanie prítomnosti radónu alebo trícia, vykonáva sa intervaloch auditu. 3. Celková indikačná dávka Monitorovanie pitnej vody vzhľadom na celkovú indikačnú dávku (TID, z angl. Total Indicative Dose) sa vykonáva vtedy, ak je v rámci spádovej oblasti prítomný zdroj umelej alebo zosilnenej prírodnej rádioaktivity a na základe iných programov dohľadu alebo zisťovaní sa nedá preukázať, že úroveň TID je výrazne nižšia než jej parametrická indikačná hodnota 0,1 mSv/rok. Ak sa vyžaduje monitorovanie úrovní umelých rádionuklidov, vykonáva sa v intervaloch auditu, ktoré sú uvedené v tabuľke. Ak sa vyžaduje monitorovanie úrovní prírodných rádionuklidov, členské štáty vymedzia intervaly monitorovania s prihliadnutím na všetky dostupné príslušné informácie o časových variáciách úrovní prírodných rádionuklidov v rôznych druhoch vôd. V závislosti od týchto očakávaných variácií sa intervaly monitorovania môžu rôzniť v rozsahu od jediného kontrolného merania až po intervaly auditu. Ak sa vyžaduje len jedno kontrolné meranie prírodnej rádioaktivity, zopakovanie kontroly sa vyžaduje aspoň v prípade, keď nastane zmena vo vzťahu k dodávke, ktorá pravdepodobne ovplyvní koncentráciu rádionuklidov v pitnej vode. Keď sa metódy na odstránenie rádionuklidov z pitnej vody použili s cieľom ubezpečiť sa, že nedochádza k prekročeniu parametrickej hodnoty, monitorovanie sa vykonáva v intervaloch auditu. Ak sa na zabezpečenie súladu s touto smernicou použijú výsledky iných programov dohľadu alebo zisťovaní, než sú tie, ktoré sa vyžadujú podľa ustanovení prvého odseku tohto bodu, členské štáty oznámia Komisii dôvody svojho rozhodnutia vrátane príslušných výsledkov týchto programov monitorovania alebo zisťovaní. 4. Intervaly auditu na účely monitorovania sa stanovujú v tejto tabuľke: TABUĽKA Intervaly auditu na účely monitorovania vody určenej na ľudskú spotrebu z distribučnej siete Objem vody distribuovanej alebo vyrábanej každý deň v rámci zóny dodávok (Poznámky 1 a 2) m³ || Počet vzoriek za rok (Poznámka 3) ≤ 100 || (Poznámka 4) > 100 ≤ 1 000 || 1 > 1 000 ≤ 10 000 || 1 + 1 na každých 3 300 m³/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu > 10 000 ≤ 100 000 || 3 + 1 na každých 10 000 m³/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu > 100 000 || 10 + 1 na každých 25 000 m³/d a z toho časť vo vzťahu k celkovému objemu Poznámka 1: Oblasť dodávky je geograficky vymedzená oblasť, v ktorej voda určená na ľudskú spotrebu pochádza z jedného alebo niekoľkých zdrojov a kde kvalitu vody možno považovať za približne rovnakú. Poznámka 2: Objemy sú vypočítané ako priemery za kalendárny rok. Pri určovaní minimálnej frekvencie môže členský štát namiesto objemu vody použiť počet obyvateľov v oblasti dodávky, vychádzajúc zo spotreby vody 200 l/deň/hlavu. Poznámka 3: Pokiaľ to je možné, počet vzoriek by sa mal rovnomerne rozložiť v čase a v priestore. Poznámka 4: Frekvenciu určí príslušný členský štát. PRÍLOHA III Odber vzoriek a analytické metódy 1. Skríning plnenia celkovej indikačnej dávky (TID) Členské štáty môžu využívať metódy skríningu celkovej objemovej aktivity alfa a celkovej objemovej aktivity beta parametrickej indikačnej hodnoty TID s výnimkou trícia, draslíka 40, radónu a produktov rozpadu radónu s krátkou životnosťou. Ak celková objemová aktivita alfa a celková objemová aktivita beta sú nižšie ako 0,1 Bq/l resp. 1,0 Bq/l, členské štáty môžu predpokladať, že TID je nižšia než parametrická indikačná hodnota 0,1 mSv/rok a nevyžaduje si rádiologické prešetrenie, s výnimkou prípadu, keď je z iných informačných zdrojov známe, že v dodávkach vody sú prítomné špecifické rádionuklidy, ktoré by mohli spôsobiť, že TID presiahne hodnotu 0,1 mSv/rok. Ak celková objemová aktivita alfa alebo celková objemová aktivita beta sú vyššie ako 0,1 Bq/l resp. 1,0 Bq/l, vyžaduje sa analýza na prítomnosť špecifických rádionuklidov Rádionuklidy, ktorých množstvo sa má odmerať, vymedzujú členské štáty s prihliadnutím na všetky relevantné informácie týkajúce sa pravdepodobných zdrojoch rádioaktivity. Pretože zvýšené hladiny trícia môžu naznačovať prítomnosť iných umelých rádionuklidov, malo by sa v jednej a tej istej vzorke merať trícium, celková objemová aktivita alfa a celková objemová aktivita beta. Namiesto uvedeného skríningu celkovej objemovej aktivity alfa a celkovej objemovej aktivity beta sa členské štáty môžu rozhodnúť pre iné spoľahlivé metódy skríningu na prítomnosť špecifických rádionuklidov s cieľom indikovať prítomnosť rádioaktivity v pitnej vode. Ak jedna z koncentrácií aktivít prevýši svoju referenčnú koncentráciu o 20 % alebo koncentrácia trícia prevýši svoju parametrickú hodnotu 100 Bq/l, vyžaduje sa analýza ďalších rádionuklidov. Rádionuklidy, ktorých množstvo sa má odmerať, vymedzujú členské štáty s prihliadnutím na všetky relevantné informácie týkajúce sa pravdepodobných zdrojov rádioaktivity. 2. Výpočet celkovej indikačnej dávky (TID) TID je úväzok účinnej dávky na jeden rok príjmu zo všetkých rádionuklidov prirodzeného i umelého pôvodu, ktorých prítomnosť bola zistená v dodávke vody, ale s výnimkou trícia, draslíka 40, radónu a produktov rozpadu radónu s krátkou životnosťou. TID sa vypočíta z koncentrácií rádionuklidov a koeficientov dávky pre dospelé osoby stanovených v tabuľke A v prílohe III k smernici 96/29/Euratom alebo na základe novších informácií uznaných príslušnými orgánmi členských štátov. Ak platí ďalej uvedený vzorec, členské štáty môžu predpokladať, že TID je nižšia než parametrická indikačná hodnota 0,1 mSv/rok a nevyžaduje sa nijaké ďalšie prešetrenie: (1) kde Ci(obs) = zistená koncentrácia rádionuklidu i Ci(ref) = referenčná koncentrácia rádionuklidu i n = počet detegovaných rádionuklidov. Ak vzorec neplatí, parametrická hodnota sa považuje za prekročenú, len ak sú rádionuklidy perzistentne prítomné v podobných koncentráciách aktivity počas celého roka. Členské štáty vymedzia rozsah opätovného odoberania vzoriek potrebného na zabezpečenie reprezentatívnosti nameraných hodnôt pre priemernú koncentráciu aktivity za celý rok. Referenčné koncentrácie pre rádioaktivitu v pitnej vode1 Pôvod || Nuklid || Referenčná koncentrácia Prirodzený || U-2382 || 3,0 Bq/l U-2342 || 2,8 Bq/l Ra-226 || 0,5 Bq/l Ra-228 || 0,2 Bq/l Pb-210 || 0,2 Bq/l Po-210 || 0,1 Bq/l Umelý || C-14 || 240 Bq/l Sr-90 || 4,9 Bq/l Pu-239/Pu-240 || 0,6 Bq/l Am-241 || 0,7 Bq/l Co-60 || 40 Bq/l Cs-134 || 7,2 Bq/l Cs-137 || 11 Bq/l I-131 || 6,2 Bq/l 1. Táto tabuľka obsahuje najbežnejšie prírodné a umelé rádionuklidy. Referenčné koncentrácie iných rádionuklidov možno vypočítať z koeficientov dávky pre dospelé osoby stanovených v tabuľke A v prílohe III k smernici 96/29/Euratom alebo na základe novších informácií uznaných príslušnými orgánmi členských štátov a pri predpokladanom. ročnom príjme 730 litrov. 2. Jeden miligram (mg) prírodného uránu obsahuje 12,3 Bq U-238 a 12,3 Bq U-234. Táto tabuľka zohľadňuje len rádiologické vlastnosti uránu, nie jeho chemickú toxicitu. 3. Výkonnostné charakteristiky a analytické metódy Pre nasledujúce parametre rádioaktivity je špecifikovaná výkonnostná charakteristika v tom zmysle, že použitá metóda analýzy musí byť schopná aspoň zmerať koncentrácie zodpovedajúce parametrickej hodnote s určeným limitom zistenia. Parametre || Detekčný limit (Poznámka 1) || Poznámky Radón || 10 Bq/l || Poznámka 2, 3 Trícium || 10 Bq/l || Poznámka 2, 3 Celkový objem alfa Celkový objem beta || 0,04 Bq/l 0,4 Bq/l || Poznámka 2, 4 Poznámka 2, 4 U-238 || 0,02 Bq/l || Poznámka 2, 6 U-234 || 0,02 Bq/l || Poznámka 2, 6 Ra-226 || 0,04 Bq/l || Poznámka 2 Ra-228 || 0,08 Bq/l || Poznámka 2, 5 Pb-210 || 0,02 Bq/l || Poznámka 2 Po-210 || 0,01 Bq/l || Poznámka 2 C-14 || 20 Bq/l || Poznámka 2 Sr-90 || 0,4 Bq/l || Poznámka 2 Pu-239/Pu-240 || 0,04 Bq/l || Poznámka 2 Am-241 || 0,06 Bq/l || Poznámka 2 Co-60 || 0,5 Bq/l || Poznámka 2 Cs-134 || 0,5 Bq/l || Poznámka 2 Cs-137 || 0,5 Bq/l || Poznámka 2 I-131 || 0,5 Bq/l || Poznámka 2 Poznámka 1: limit detekcie sa vypočíta podľa ISO 11929-7, Určovanie detekčného limitu a prahov pre rozhodnutie pri meraní ionizujúceho žiarenia-Časť 7(Determination of the detection limit and decision thresholds for ionizing radiation measurements-Part 7): Základy a všeobecné aplikácie (Fundamentals and general applications), s pravdepodobnosťou chýb 1. a 2. druhu 0,05 v oboch prípadoch Poznámka 2: neurčitosti meraní sa vypočítajú a oznámia ako úplné štandardné neurčitosti alebo ako rozšírené štandardné neurčitosti s expanzným faktorom 1,96 podľa Sprievodcu ISO vyjadrovaním neurčitosti pri meraniach (ISO Guide for the Expression of Uncertainty in Measurement) (ISO, Ženeva 1993, opravená dotlač Ženeva, 1995) Poznámka 3: limit detekcie pre radón a trícium je 10 % jeho parametrickej hodnoty 100 Bq/l Poznámka 4: limit detekcie pre celkovú objemovú aktivitu alfa a celkovú objemovú aktivitu beta je 40 % hodnoty skríningu 0,1 resp. 1,0 Bq/l Poznámka 5: Tento limit detekcie sa uplatňuje len na rutinný skríning; pre nový vodný zdroj, pri ktorom sa dá predpokladať, že Ra-228 prevyšuje 20 % referenčnej koncentrácie, je limit detekcie pre merania špecifické pre nuklidy Ra-228 pri prvej kontrole 0,02 Bg/l. Toto platí aj v prípade, ak sa neskôr vyžadujú opakované kontroly. Poznámka 6: Nízka hodnota uvedeného detekčného limitu pre U vyplýva zo zohľadnenia chemotoxicity uránu. [1] Ú. v. EÚ C , , s. [2] Ú. v. EÚ C , , s. [3] Ú. v. EÚ C , , s. [4] Ú. v. ES L 159, 29.6.1996, s. 1. [5] Ú. v. ES L 330, 5.12.1998, s. 32. [6] Ú. v. EÚ L 164, 26.6.2009, s. 45. [7] Ú. v. ES L 311, 28.11.2001, s. 67. [8] Ú. v. EÚ L 226, 25.6.2004, s. 3. [9] Ú. v. ES L 344, 28.12.2001, s. 85.