SPRÁVA KOMISIE Hodnotiaca tabuľka štátnej pomociSpráva o štátnej pomoci poskytnutej členskými štátmi EÚ- Aktualizácia jeseň 2011 - /* KOM/2011/0848 v konečnom znení */





SPRÁVA KOMISIE Hodnotiaca tabuľka štátnej pomoci Správa o štátnej pomoci poskytnutej členskými štátmi EÚ - Aktualizácia jeseň 2011 - OBSAH Štátna pomoc v súvislosti s hospodárskou krízou........................................................................... 6 1........... Štátna pomoc v roku 2010............................................................................................. 6 2........... Vývoj a modely výdavkov na štátnu pomoc nesúvisiacu s krízou v členských štátoch........ 7 2.1........ Vývoj úrovne štátnej pomoci nesúvisiacej s krízou pre priemysel a služby......................... 8 2.2........ Štátna pomoc nesúvisiaca s krízou vyčlenená na horizontálne ciele spoločného záujmu...... 9 3........... Štátna pomoc v súvislosti s finančnou a hospodárskou krízou......................................... 10 3.1........ Tendencie v oblasti schvaľovania a používania opatrení štátnej pomoci pre finančný sektor 10 3.2........ Schválené sumy a sumy použité na základe dočasného rámca........................................ 10 4........... Tendencie v oblasti výdavkov na štátnu pomoc podľa typu opatrení............................... 12 4.1........ Počet opatrení pomoci.................................................................................................. 12 4.2........ Objem pomoci – približne 21 % pomoci pre priemysel a služby je pomoc v rámci skupinových výnimiek 12 5........... Presadzovanie pravidiel štátnej pomoci.......................................................................... 12 PRÍLOHA.................................................................................................................................. 14 Súhrn záverov správy V roku 2010 boli v EÚ celkové výdavky na pomoc nesúvisiacu s krízou v porovnaní s predošlým rokom relatívne stabilné. Členské štáty pokračovali vo svojom úsilí znížiť celkovú úroveň pomoci a niektoré boli schopné podstatne znížiť výdavky na štátnu pomoc. Z tendencie v období medzi rokmi 2005 a 2010 celkovo vyplýva, že došlo k poklesu výdavkov na pomoc nesúvisiacu s krízou. Pomoc vyčlenená na horizontálne ciele spoločného záujmu zostala vysoká, zatiaľ čo niektoré členské štáty boli schopné pomoc určenú na rozvoj sektorov naďalej znižovať. Pomoc udeľovaná v rámci skupinových výnimiek sa takisto v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi zvýšila. Výška podpory, udelená buď v rámci skupinových výnimiek, alebo prostredníctvom schém, bola celkovo na vysokej úrovni, zatiaľ čo objem individuálnej pomoci schválenej rozhodnutím Komisie, zostal nízky. Naďalej prebiehala činnosť s cieľom vymáhať neoprávnenú štátnu pomoc, ešte viac prípadov ktorej sa podarilo vyriešiť a získať späť od príjemcov, zatiaľ čo niektoré ďalšie prípady sa dostali na súd. V roku 2010 sa počet opatrení pomoci súvisiacich s finančnou krízou schválených Komisiou v porovnaní s dvoma predchádzajúcimi rokmi podstatne znížil. Väčšina opatrení schválených v minulosti je však stále funkčných. Suma skutočne použitá v roku 2010 na rekapitalizáciu a opatrenia na očistenie aktív je v niektorých členských štátoch vysoko koncentrovaná, zatiaľ čo veľká časť sumy použitej vo forme záruk a opatrení v oblasti likvidity je stále neuhradená. V roku 2010 bolo na základe Dočasného rámca Únie poskytnutých len niekoľko nových opatrení pomoci. Väčšina opatrení pomoci bola schválená už v roku 2009 a členské štáty poskytli na základe Dočasného rámca Únie oveľa menej pomoci v roku 2010 ako v roku 2009. Navyše výška použitej pomoci zostala značne pod úrovňou schválenej pomoci, najmä preto, že vývoj ekonomickej situácie sa nedal veľmi predpovedať a členské štáty boli opatrné pri poskytovaní pomoci na základe Dočasného rámca Únie, čo sa prejavilo v uplatňovaní prísnych podmienok. Aktualizácia hodnotiacej tabuľky štátnej pomoci z jesene 2011 (ďalej len „hodnotiaca tabuľka“) obsahuje zhrnutie informácií, ktoré členské štáty tento rok predložili vo svojich výročných správach o výdavkoch na štátnu pomoc v roku 2010. Z metodických dôvodov[1] a s cieľom vyhnúť sa vytvoreniu skreslenej predstavy o tendenciách v oblasti výdavkov na štátnu pomoc sa v hodnotiacej tabuľke rozlišuje medzi pomocou nesúvisiacou s krízou na jednej strane (t. j. všetka pomoc poskytnutá podľa bežných pravidiel EÚ štátnej pomoci) a pomocou v súvislosti s krízou na strane druhej (t. j. všetka podpora poskytnutá finančným inštitúciám a reálnej ekonomike v rámci dočasných opatrení štátnej pomoci ako reakcia na finančnú a hospodársku krízu)[2]. Pokiaľ ide o pomoc nesúvisiacu s krízou, hodnotiaca tabuľka podáva okrem zhrnutia výdavkov v roku 2010 prehľad o tendenciách v oblasti výdavkov na štátnu pomoc pre priemysel a služby (porovnanie obdobia 2005 – 2007 s obdobím 2008 – 2010) a podľa druhu opatrení pomoci, t. j. pomoc v rámci skupinových výnimiek, schém a individuálnych opatrení (bez ohľadu na to, či ide o použitie schém pomoci v jednotlivých prípadoch alebo rozhodnutia ad hoc). Čo sa týka pomoci súvisiacej s krízou, hodnotiaca tabuľka poskytuje prehľad o schválených sumách (od 1. októbra 2008 do 1. októbra 2011) a použitých sumách (od 1. októbra 2008 do 31. decembra 2010) podľa druhu nástroja (rekapitalizácia, záruky, aktíva so zníženou hodnotou, opatrenia na zachovanie likvidity). Správa navyše obsahuje informácie o pomoci udelenej na základe Dočasného rámca Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (ďalej len „dočasný rámec“)[3] vo forme schválenej a použitej sumy pomoci. Hodnotiaca tabuľka takisto obsahuje aktualizované informácie o úspechoch, ktoré sa dosiahli v oblasti presadzovania pravidiel štátnej pomoci. Hodnotiaca tabuľka pozostáva z dvoch častí: prvú časť tvorí súhrnná správa schválená kolégiom komisárov, ktorá sa zameriava na kľúčové fakty, závery, tendencie a modely týkajúce sa štátnej pomoci, ktorú poskytli členské štáty. Druhú časť tvorí pracovný dokument útvarov Komisie s názvom „Fakty a údaje o štátnej pomoci v členských štátoch EÚ“ (ďalej len „PDÚK“), ktorý je prílohou k správe a poskytuje ďalšie faktické súvislosti. Treba pripomenúť, že dozorný orgán EZVO uverejňuje ročnú hodnotiacu tabuľku[4] s aktualizovanými informáciami o objeme štátnej pomoci poskytnutej na Islande, v Lichtenštajnsku a Nórsku. Štátna pomoc v súvislosti s hospodárskou krízou V roku 2010 sa hodnota HDP EÚ dostala zo zápornej úrovne v roku 2009 na kladnú, hoci relatívne nízku úroveň, a to v priemere pod 1 %. Vzhľadom na prebiehajúcu krízovú situáciu vo finančnom sektore členské štáty naďalej poskytovali pomoc bankám s cieľom zaistiť sektoru ďalšiu dôveru a najmä bankám umožňovali, aby naďalej poskytovali úvery reálnej ekonomike. V priebehu roku 2010 sa ekonomická situácia mnohých podnikov postupne zlepšovala, čo znamenalo, že členské štáty museli poskytnúť reálnej ekonomike menšiu pomoc v súvislosti s krízou. Politika Komisie v oblasti kontroly štátnej pomoci bola celkovo jedným z kľúčových faktorov, ktoré zaistili, že sa uplatnenie bezprecedentných záchranných opatrení dosiahlo koordinovaným spôsobom, bez toho, aby došlo k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. 1. Štátna pomoc v roku 2010 V roku 2010 poskytli členské štáty celkovo 73,7 miliardy EUR vo forme štátnej pomoci nesúvisiacej s krízou, alebo v relatívnom vyjadrení 0,6 % HDP[5] EÚ[6]. Opatrenia súvisiace s krízou, t. j. pomoc poskytnutá finančnému sektoru prostredníctvom rekapitalizácie a opatrení na záchranu aktív so zníženou hodnotou, dosiahla výšku 121,3 miliardy EUR (1 % HDP EÚ), zatiaľ čo celkový objem nesplatených záruk a opatrení v oblasti likvidity v priemere dosiahol výšku 983,3 miliardy EUR (8 % HDP EÚ). Vzhľadom na pomoc poskytnutú na základe dočasného rámca predstavovala použitá výška pomoci v roku 2010 sumu približne 11,7 miliardy EUR alebo 0,9 % HDP EÚ. Komisia schválila k 1. októbru 2011[7] opatrenia súvisiace s finančnou krízou v prípade všetkých členských štátov EÚ-15[8] a Cypru, Maďarska, Lotyšska, Litvy, Poľska, Slovenska a Slovinska a všetky členské štáty, s výnimkou Cypru, mali schválené opatrenia pomoci na základe dočasného rámca. Pomoc nesúvisiacu s krízou je možné ďalej rozdeliť na pomoc pre priemysel a služby, ktorá v roku 2010 celkovo dosiahla približne 61 miliárd EUR, resp. 0,5 % HDP EÚ[9], a na pomoc pre poľnohospodárstvo, ktorá predstavovala približne 10,3 miliardy EUR, resp. 0,08 % HDP EÚ, rybné hospodárstvo vo výške približne 0,18 miliardy EUR, resp. 0,001 % HDP EÚ a dopravu vo výške približne 3,2 miliardy EUR, resp. 0,02 % HDP EÚ. Členské štáty oznámili, že pomoc pre železničnú dopravu[10] predstavovala v roku 2010[11] 27,2 miliardy EUR, resp. 0,2 %[12] HDP EÚ. Na päť najväčších poskytovateľov pomoci nesúvisiacej s krízou pripadla suma približne 45,7 miliardy EUR, čo predstavuje takmer dve tretiny celkovej pomoci nesúvisiacej s krízou. Nemecko poskytlo objem pomoci vo výške približne 15,9 miliardy EUR, resp. 21,6 % celkovej pomoci nesúvisiacej s krízou, po ňom nasledovalo Francúzsko (pribl. 15,4 miliardy EUR, resp. 20,8 %), Španielsko (5 miliárd EUR, resp. 6,8 %), Spojené kráľovstvo (4,8 miliardy EUR, resp. 6,5 %) a Taliansko (4,6 miliardy EUR, resp. 6,2 %). Ak sa však pozrieme na objem pomoci vyjadrený ako podiel HDP, dostaneme úplne odlišný obraz. Maďarsko poskytlo pomoc predstavujúcu takmer 2,3 % svojho HDP, Malta 1,4 %, Fínsko 1,1 %, Slovinsko 1,1 % a Írsko 1,0 %. 2. Vývoj a modely výdavkov na štátnu pomoc nesúvisiacu s krízou v členských štátoch Graf č. 1[13]: Celková štátna pomoc (pomoc nesúvisiaca s krízou) ako % HDP (EÚ-27, údaje od roku 1992) Z dlhodobého hľadiska má celková úroveň štátnej pomoci od 80. rokov 20. storočia klesajúcu tendenciu. Z hodnoty vo výške približne 2 % HDP EÚ v 80. rokoch klesla v 90. rokoch na približne 1 % HDP EÚ a v období 2004 – 2008 sa ďalej znížila na približne 0,5 % až 0,6 % HDP EÚ s výnimočne vysokou hodnotou v roku 2006. Od roku 2008 začala výška úrovne pomoci mierne rásť a v roku 2010 sa zastavila na hodnote približne 0,6 % HDP EÚ. Čo sa týka dôvodov minulého poklesu vo výdavkoch na štátnu pomoc, odkazuje sa na predchádzajúce hodnotiace tabuľky[14]. Z krátkodobého hľadiska bola hodnota úrovne výdavkov na štátnu pomoc od roku 2008 zhruba rovnaká, čo naznačuje aj základná tendencia, t. j. zmena z približne 0,062 %[15] na 0,60 %[16] HDP EÚ v roku 2010. To svedčí o tom, že hoci členské štáty v značnej miere dodržiavali v udeľovaní štátnej pomoci disciplínu, ich reakcia na finančnú a hospodársku krízu prispela v roku 2010 k mierne vyššej úrovni pomoci, pokiaľ ide o pomoc nesúvisiacu s krízou. Navyše to aj naznačuje, že členské štáty si zachovali cielenú a dobre vyváženú politiku udeľovania štátnej pomoci, čo sa týka opatrení nesúvisiacich s krízou. V dôsledku osobitostí spojených s pomocou pre poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a dopravu sa nasledujúce oddiely o výške a zameraní pomoci nesúvisiacej s krízou (2.1 a 2.2) zaoberajú iba pomocou pre priemysel a služby. 2.1. Vývoj úrovne štátnej pomoci nesúvisiacej s krízou pre priemysel a služby Pri analýze pomoci poskytnutej priemyslu a službám neboli zohľadnené opatrenia pomoci v súvislosti s krízou, ktoré sú samostatne analyzované v kapitole 3. Dôvodom bola snaha vyhnúť sa vytvoreniu príliš skreslenej predstavy o výdavkoch pomoci pre priemysel a služby. Túto výnimku navyše odôvodnila odlišná metodika výpočtu výšky pomoci poskytnutej finančným inštitúciám. Výdavky pomoci pre priemysel a služby v EÚ mali v období rokov 2008 – 2010 mierne vzrastajúcu tendenciu v porovnaní s predošlým obdobím rokov 2005 – 2007. V priemere dosiahli výdavky na pomoc výšku približne 59,9 miliardy EUR, resp. 0,49 % HDP EÚ, zatiaľ čo v predchádzajúcom období to bolo 52,8 miliardy EUR, resp. 0,43 % HDP EÚ. Svedčí to o tom, že finančná a hospodárska kríza mala zjavne určitý vplyv na výdavky na opatrenia pomoci nesúvisiacej s krízou, prostredníctvom ktorých poskytovali členské štáty väčšiu podporu predovšetkým pre regionálny rozvoj a výskum a vývoj a inovácie („VVI“). V tejto fáze je ešte príliš skoro na vyvodenie záveru, či je rastúca tendencia, ktorá bola zaznamenaná prvýkrát potom, ako sa úrovne pomoci znižovali, súčasťou začínajúceho dlhodobého trendu, alebo či je odrazom zvláštnej situácie v súvislosti s finančnou a hospodárskou krízou, počas ktorej je možné na krátku dobu očakávať vyššie úrovne pomoci. Tvrdenie, že členské štáty boli vo všeobecnosti schopné pokračovať v úsilí o udržanie celkovej výšky pomoci pod kontrolou, je možné doložiť skutočnosťou, že 11 členských štátov výšku podpory v porovnaní s priemerom EÚ znížilo[17]. Čo sa týka ostatných členských štátov, pri ktorých bola zistená zvýšená úroveň pomoci, za väčšinu časť nárastu je zodpovedná pomoc určená na horizontálne ciele, zatiaľ čo sektorová pomoc sa v roku 2010 ďalej znížila. Malý pokles výdavkov na štátnu pomoc pre priemysel a služby, ktoré sa medzi rokmi 2009 a 2010 znížili približne o 0,01 %, sa dá vo všeobecnosti vysvetliť zvýšením výdavkov na regionálny rozvoj a ďalšie horizontálne ciele. Grécko, Litva a Rumunsko poskytli napríklad vyššiu regionálnu podporu. Francúzsko, Luxembursko a Spojené kráľovstvo vyčlenili viac pomoci na ďalšie horizontálne ciele. V tejto fáze je však príliš skoro na úvahy, či tento krátkodobý pokles vo výdavkoch na štátnu pomoc pre priemysel a služby predstavuje začiatok zmeny v dlhodobom trende. Naznačuje to však, že členské štáty boli schopné pružne reagovať na meniace sa ekonomické potreby. Ďalšie zvyšovanie pomoci poskytnutej v rámci skupinových výnimiek[18] a neustále využívanie schém pomoci zo strany členských štátov naznačujú, že tieto nástroje umožnili členským štátom poskytnúť pomoc veľkému počtu podnikov bez ďalších notifikácií individuálnej pomoci Komisii. 2.2. Štátna pomoc nesúvisiaca s krízou vyčlenená na horizontálne ciele spoločného záujmu Je potrebné pripomenúť, že koncept horizontálnej pomoci zahŕňajúci podporu, ktorá nie je poskytovaná konkrétnym hospodárskym odvetviam, vyplýva zo Zmluvy[19]. To Komisii ponecháva priestor na prijímanie politických rozhodnutí, podľa ktorých je možné štátnu pomoc považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom, na účel poskytovania účinnejšej podpory pre spoločné politické ciele. Najdôležitejšia je pomoc určená na výskum, vývoj a inovácie („VVI“), ochranu životného prostredia a podporu úspory energie a využívania energie z obnoviteľných zdrojov, potom nasleduje regionálny rozvoj, podpora MSP, tvorba pracovných miest a podpora vzdelávania. V roku 2010 bola vo forme pomoci určenej na horizontálne ciele poskytnutá celková suma vo výške približne 51,9 miliardy EUR, resp. 0,42 % HDP EÚ, čo predstavuje 85 % celkovej pomoci pre priemysel a služby. Na tri najdôležitejšie ciele – regionálny rozvoj (24,3 % celkovej pomoci pre priemysel a služby), ochranu životného prostredia (23,7 %) a VVI (17,4 %) – pripadali spoločne približne dve tretiny celkovej podpory pre priemysel a služby. Tento vysoký objem podpory určený na horizontálnu pomoc je takisto v súlade so všeobecným trendom, ktorý v období medzi 2005 – 2007 a 2008 – 2010 vzrástol približne o 2,2 %. V 19 členských štátoch navyše prekročila pomoc určená na horizontálne ciele priemer EÚ, zatiaľ čo iba v dvoch členských štátoch bola pod úrovňou 50 %. Čo sa týka sektorovej pomoci poskytnutej v roku 2010, ktorá zahŕňa pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu, objem pomoci predstavoval 15 % celkovej pomoci pre priemysel a služby. Táto pomoc ďalej klesla na úroveň 9,1 miliardy EUR, resp. 0,07 % HDP EÚ. Hlavným dôvodom tohto vývoja je skutočnosť, že spracovateľskému priemyslu a nespracovateľským odvetviam sa poskytuje menej pomoci. Dlhodobý trend celkovo poukazuje na to, že členské štáty pokračujú vo svojej snahe zameriavať pomoc na horizontálne ciele spoločného záujmu. 3. Štátna pomoc v súvislosti s finančnou a hospodárskou krízou 3.1. Tendencie v oblasti schvaľovania a používania opatrení štátnej pomoci pre finančný sektor Nepokoje na finančných trhoch vyvolané finančnou krízou v roku 2008 vyžadovali rozsiahly zásah zo strany európskych vlád s cieľom zmierniť nepriaznivé účinky šoku. Štátna pomoc pre finančné inštitúcie bola rozhodujúca, ako prostriedok na obnovenie dôvery vo finančný sektor s cieľom vyhnúť sa systémovej kríze. V období od 1. októbra 2008[20] do 1. októbra 2011 Komisia schválila pomoc pre finančný sektor v celkovej výške 4 506,5 miliardy EUR (36,7 % HDP EÚ). Veľká časť pomoci bola schválená v roku 2008, keď bola schválená suma vo výške 3 457 miliárd EUR (27,7% HDP EÚ), predovšetkým vo forme záruk na dlhopisy bánk a krátkodobé záväzky. Od roku 2008 sa počet štátnych intervencií predložených Komisii na schválenie postupne znižoval, pričom čo sa týka nástrojov, pomoc schválená po roku 2008 sa zameriavala viac na rekapitalizáciu bánk a na očistenie znehodnotených aktív než na záruky. V období rokov 2008 – 2010[21] bol objem pomoci, ktorú členské štáty skutočne použili, 1 608 miliárd EUR[22], čo predstavuje 13,1 % HDP EÚ. Na záruky a opatrenia v oblasti likvidity pripadá suma 1 199 miliárd EUR, resp. 9,8 % HDP EÚ. Zvyšná časť použitej pomoci sa vzťahuje na rekapitalizáciu a opatrenia na očistenie znehodnotených aktív, na ktoré pripadala suma vo výške 409 miliárd EUR (3,3 % HDP EÚ). Pomoc v súvislosti s finančnou krízou schválená/použitá v roku 2010 Komisia schválila v roku 2010 pomoc v celkovej výške 383,8 miliardy EUR, čo predstavuje 3,1 % HDP EÚ. Nová schválená pomoc sa týka malého počtu krajín a zahŕňa pomoc na rekapitalizáciu vo výške 183,9 miliardy EUR, na záruky vo výške 55,4 miliardy EUR, na očistenie znehodnotených aktív vo výške 77,9 miliardy EUR a na opatrenia v oblasti likvidity vo výške 66,7 miliardy EUR. Celkový objem pomoci použitej v roku 2010 na rekapitalizáciu a očistenie znehodnotených aktív bol 121,3 miliardy EUR (1% HDP EÚ). Na nové kapitálové injekcie pripadala suma vo výške 87,8 miliardy EUR (0,7 % HDP EÚ), zatiaľ čo na opatrenia na odbremenenie od znehodnotených aktív suma 33,6 miliardy EUR (0,3 % HDP EÚ). Čo sa týka záruk a opatrení v oblasti likvidity, priemerná neuhradená suma za rok 2010 bola 983,9 miliardy EUR (8 % HDP), z toho suma vo výške 922 miliárd EUR (7,5 % HDP EÚ) súvisí so zárukami, kým suma vo výške 61,9 miliardy EUR (0,5 % HDP EÚ) sa týka opatrení v oblasti likvidity. 3.2. Schválené sumy a sumy použité na základe dočasného rámca Kontext a rozsah V reakcii na sprísnenie prístupu k úverom, ktorému spoločnosti čelili v dôsledku finančnej krízy, prijala Komisia 17. decembra 2008 dočasný rámec. Tento rámec sa zameriava, po prvé, na udržanie kontinuity prístupu spoločností k finančným prostriedkom a po druhé, na pripravenie pôdy pre trvalo udržateľný dlhodobý rast prostredníctvom podpory investícií. Okrem toho sa zjednodušili niektoré pravidlá existujúcich usmernení, napríklad zavedením vyšších stropov pre investície do rizikového kapitálu. Dočasný rámec je otvorený pre podporu všetkých sektorov hospodárstva, vylučuje však pomoc, ktorou by sa napravili predtým existujúce štrukturálne problémy, a teda sa nevzťahuje na spoločnosti, ktoré sa nachádzali v ťažkostiach pred krízou. Dočasný rámec je potrebné vnímať ako súčasť širšej reakcie Komisie na hospodársku krízu, ktorou je Európsky plán na oživenie hospodárstva[23]. S prihliadnutím na veľké výkyvy na finančných trhoch spojené s neistými hospodárskymi vyhliadkami sa Komisia na konci roku 2010 rozhodla predĺžiť určité opatrenia stanovené v dočasnom rámci o jeden rok, zatiaľ čo možnosť poskytovať obmedzenú zlučiteľnú podporu do výšky 500 000 EUR na spoločnosť bola postupne zrušená a podmienky, za akých môžu členské štáty poskytovať podporu na základe dočasného rámca[24], boli sprísnené. Opatrenia schválené na základe dočasného rámca V roku 2010 Komisia schválila 6 nových schém pomoci a jedno nové opatrenie pomoci ad hoc a predĺžila 10 schém na základe dočasného rámca[25], ktorých celková schválená suma objemu pomoci bola 1,6 miliardy EUR (0,01 % HDP EÚ). Išlo o jednu schému podpory do výšky až 500 000 EUR na spoločnosť (1 členský štát), 1 schému dotovaných záruk (1 členský štát), 1 schému rizikového kapitálu (1 členský štát) a 3 členské štáty uľahčili vývozné činnosti prostredníctvom 3 schém vývozných úverov. Na základe dočasného rámca bolo okrem toho poskytnutých 10 nových opatrení pomoci. Čo sa týka predĺžených schém, išlo o 3 schémy pomoci (3 členské štáty), 2 schémy dotovaných záruk (2 členské štáty), 2 schémy pre pôžičky s dotovanými úrokmi (2 členské štáty) a 3 schémy uľahčujúce vývozné činnosti. Od nadobudnutia účinnosti dočasného rámca dosiahla celková schválená suma, ktorú Komisia povolila podľa jej ustanovení, približne 82,9 miliardy EUR[26]. Výška pomoci použitá v roku 2010 V roku 2010 predstavovala pomoc použitá na základe dočasného rámca sumu vo výške približne 11,8 miliardy EUR, resp. 0,09 % HDP EÚ. Väčšina členských štátov uprednostnila použiť nástroj s obmedzenou výškou pomoci (pribl. 5,3 miliardy EUR), za ktorým nasledovali dotované záruky (2,9 miliardy EUR), pôžičky s dotovanými úrokovými sadzbami (2,7 miliardy EUR) a pomoc pre rizikový kapitál (0,77 miliardy EUR). Pôžičky s dotovanými úrokovými sadzbami na výrobu ekologických výrobkov použité neboli. Celková výška pomoci použitej na základe dočasného rámca od nadobudnutia jeho účinnosti je približne 32,8 miliardy EUR. Pre podrobnejšie informácie o pomoci poskytnutej na základe dočasného rámca pozri kapitolu 3.2 PDÚK. 4. Tendencie v oblasti výdavkov na štátnu pomoc podľa typu opatrení 4.1. Počet opatrení pomoci V roku 2010 počet nových opatrení v rámci skupinových výnimiek, ktoré členské štáty zaviedli, výrazne klesol takmer o polovicu v porovnaní s rokom 2009. Podiel pomoci poskytnutej prostredníctvom schém v rámci skupinových výnimiek a individuálnej pomoci však zostal rovnaký. Hlavným dôvodom klesajúcich údajov je skutočnosť, že členské štáty vytvorili nové opatrenia pomoci na základe všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (ďalej len „GBER“), ktoré nadobudlo účinnosť v septembri 2008, a do značnej miery nahradili existujúce opatrenia pomoci, ktoré boli súčasťou postupného ukončovania predchádzajúcich nariadení o skupinových výnimkách pre pomoc na podporu zamestnanosti, podporu vzdelávania a podporu MSP a čiastočne aj pre regionálnu pomoc. Vnútroštátne rozpočtové obmedzenia v roku 2010 mohli byť ďalším dôvodom neochoty členských štátov vytvárať nové opatrenia pomoci v rámci skupinových výnimiek. 4.2. Objem pomoci – približne 21 % pomoci pre priemysel a služby je pomoc v rámci skupinových výnimiek Pomoc v rámci skupinových výnimiek ďalej vzrástla o približne 1 miliardu EUR a predstavovala tak pribl. 12,6 miliardy EUR, resp. 0,1 % HDP EÚ, t. j. 21 % celkovej pomoci pre priemysel a služby v roku 2010. K zvýšeniu pomoci v rámci skupinových výnimiek v roku 2010 prispeli hlavne regionálna pomoc, VVI a pomoc na podporu zamestnanosti, zatiaľ čo pomoc v rámci skupinových výnimiek určená pre MSP a vzdelávanie sa znižovala, ale nevyrovnala sa celkovému nárastu pomoci v rámci skupinových výnimiek. Je potrebné pripomenúť, že členské štáty postupne zastavili opatrenia pomoci, ktoré boli predtým poskytnuté na základe nariadení o sektorových skupinových výnimkách, a nahradili ich zodpovedajúcimi opatreniami GBER, pomocou ktorých sa často rozširoval rozsah opatrenia, ktoré je teraz povolené na základe pravidiel GBER. 5. Presadzovanie pravidiel štátnej pomoci Neoprávnená pomoc[27] V období rokov 2000 – 2010 prijala Komisia 980 rozhodnutí o neoprávnenej pomoci. V približne 22 % prípadov neoprávnenej pomoci[28] Komisia zasiahla prijatím zamietavého rozhodnutia o nezlučiteľnom opatrení pomoci. Takéto negatívne rozhodnutia obvykle nariaďujú, aby príslušný členský štát zabezpečil vrátenie neoprávnene poskytnutej pomoci. V ďalších 3 % prípadov neoprávnenej pomoci[29] Komisia podmienila svoje rozhodnutia. Táto miera zásahov v hodnote približne 25 % v prípade neoprávnenej pomoci je zhruba desaťkrát vyššia, ako miera zamietavých a podmienečných rozhodnutí v riadne notifikovaných prípadoch. Viac ako polovica zásahov sa uskutočnila v sektore priemyslu a služieb, o niečo menej ako jedna štvrtina v poľnohospodárstve a zvyšná časť v rybnom hospodárstve, doprave a sektore uhlia. Vymáhanie pomoci Vo vykonávaní dosiaľ nevyriešených rozhodnutí o vrátení pomoci sa dosiahol ďalší pokrok. Celkovo bolo 55 dosiaľ nevyriešených prípadov vymáhania pomoci (v porovnaní s 94 prípadmi ku koncu roka 2004). Suma neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci vymoženej od roku 2000 sa ďalej zvýšila a 30. júna 2011 dosiahla výšku 11,5 miliardy EUR. To znamená, že podiel neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci, ktorá sa má ešte vymôcť, sa znížil zo 75 % na konci roka 2004 na približne 18,6 % k 30. júnu 2011. Presadzovanie právnych predpisov o štátnej pomoci: Spolupráca s vnútroštátnymi súdmi V nadväznosti na oznámenie o vymáhaní práva v oblasti štátnej pomoci vnútroštátnymi súdmi z roku 2009[30] sa zintenzívnilo úsilie v oblasti vymáhania: na webovej stránke GR pre hospodársku súťaž[31] bol uverejnený súbor informácií a vo veľkej miere sa distribuovala príručka[32], ktorá má sudcom pomôcť pri každodennej práci. Pre vnútroštátnych sudcov sa zorganizovala špecifická odborná príprava[33]. Monitorovanie ex post S nadobudnutím účinnosti všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách dokonca ešte väčší počet opatrení pomoci nepodlieha notifikačnej povinnosti. Z výsledkov celkovo vyplýva, že časť existujúcej štruktúry kontroly štátnej pomoci, ktorá umožňuje schváliť schémy pomoci a umožňuje členským štátom vykonávať opatrenia pomoci na základe všeobecného nariadenia o skupinových výnimkách (GBER) a jednotlivých nariadení o skupinových výnimkách (BER), funguje stále pomerne dobre. V tomto smere však boli zistené individuálne a horizontálne problémy, ktoré je nutné s členskými štátmi riešiť. PRÍLOHA Pracovný dokument útvarov Komisie „Fakty a údaje o štátnej pomoci v členských štátoch EÚ“ [1] Kým v predchádzajúcich vydaniach jesennej hodnotiacej tabuľky jedno číslo vyjadrovalo objem pomoci v absolútnom vyjadrení a v relatívnom vyjadrení (% HDP), tohtoročná správa rozlišuje medzi pomocou nesúvisiacou s krízou, pomocou v súvislosti s krízou pre finančný sektor a pomocou poskytnutou na základe dočasného rámca Spoločenstva a poskytuje preto oddelené údaje (v absolútnom a relatívnom vyjadrení). Podrobnejšie údaje o metodike sú uvedené v príslušnej poznámke Pracovného dokumentu útvarov Komisie pripojeného k tejto správe. [2] Na výpočet pomoci v súvislosti s krízou táto hodnotiaca tabuľka, v súlade s Pracovným dokumentom útvarov Komisie o účinkoch dočasných pravidiel štátnej pomoci prijatých v kontexte finančnej a hospodárskej krízy (http://ec.europa.eu/competition/publications/reports/temporary_stateaid_rules_en.html), používa iba dva pojmy: viazanú výšku pomoci a použitú výšku pomoci. Viazaná suma (sľubený objem pomoci) predstavuje celkovú maximálnu výšku opatrení štátnej pomoci stanovených členskými štátmi a schválených Komisiou. Použitá suma pomoci vyjadruje skutočný objem pomoci, ktorá bola členskými štátmi poskytnutá. Metodika použitá pri výpočte pomoci v súvislosti s krízou je ďalej vysvetlená v Pracovnom dokumente útvarov Komisie. Pri každej inej pomoci uviedli členské štáty rovnako ako v predchádzajúcich hodnotiacich tabuľkách okrem schválených a použitých súm aj prvok pomoci a celkové výdavky náležite vyjadrené v absolútnom objeme aj ako % HDP, s cieľom predložiť porovnateľný súbor informácií. [3] Konsolidované znenie oznámenia Komisie – Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1, zmenené a doplnené Ú. v. EÚ C 261, 31.10.2009, s. 1 a Ú. v. EÚ C 303, 15.12.2009, s. 6. [4] Pozri http://www.eftasurv.int/press--publications/scoreboards/state-aid-scoreboards/ [5] Celková suma zahŕňa pomoc pre sektor výroby, služieb, uhlia, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a pre časť sektora dopravy, ale nezahŕňa pomoc pre sektor železničnej dopravy, pomoc na náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu v dôsledku chýbajúcich porovnateľných údajov. Sumy pomoci sa týkajú prvku pomoci (alebo ekvivalentu hrubého grantu pomoci v prípade záruk alebo pôžičiek), ktorý je obsiahnutý v opatrení štátnej pomoci, pokiaľ nie je stanovené inak (pre podrobnejšie informácie pozri metodickú poznámku v PDÚK). [6] EÚ znamená všetky členské štáty EÚ. [7] S cieľom poskytnúť úplný obraz o pomoci súvisiacej s krízou sa ako referenčné obdobie pre túto časť správy používa celé obdobie od prijatia krízových opatrení Komisiou po konečný dátum 1 októbra 2011. [8] EÚ-15 zahŕňa členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ pred rokom 2004. [9] Na uhoľný priemysel ako súčasť sektorovej pomoci zahrnutej do pomoci pre priemysel a služby pripadala suma vo výške 2,9 miliardy EUR, čo predstavovalo 4,9 % celkovej pomoci pre priemysel a služby. [10] Kým členské štáty získavajú informácie o pomoci pre priemysel a služby podľa prílohy III A k nariadeniu Komisie (ES) č. 794/2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1), informácie o pomoci pre železničnú dopravu sa zhromažďujú podľa inej koncepcie, na zistenie celkovej výšky pomoci preto nie je možné tieto údaje sčítať. [11] Pre podrobnejšie informácie o pomoci pre sektor dopravy pozri bod 2.3.5 PDÚK. [12] Informácie o dotáciách železníc poskytli v čase vypracúvania tejto správy Rakúsko, Belgicko, Dánsko, Estónsko, Španielsko, Fínsko, Francúzsko, Taliansko, Luxembursko, Litva, Lotyšsko, Portugalsko a Švédsko. [13] Zdroj: GR pre hospodársku súťaž, údaje o HDP: Eurostat. [14] Aktualizácia z jesene 2010 - KOM(2010) 701, Aktualizácia z jesene 2009 - KOM(2009) 661 v konečnom znení. Kópiu si môžete stiahnuť z webovej stránky GR pre hospodársku súťaž: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/archive/scoreboard_arch.html. [15] Obdobie rokov 2005 – 2007. [16] Obdobie rokov 2008 – 2010. [17] Pozri graf č. 6 v PDÚK. [18] Podrobnejšie informácie pozri v kapitole 4. [19] Napríklad článok 107 ods. 3 písm. a) v súvislosti s regionálnou pomocou, článok 107 ods. 3 písm. b) v súvislosti s uskutočnením významného projektu spoločného európskeho záujmu. [20] Údaje z roku 2008 obsahujú rozpočet použitý na rekapitalizáciu spoločnosti Northern Rock v roku 2007. [21] Údaje z roku 2008 obsahujú rozpočet použitý na rekapitalizáciu spoločnosti Northern Rock v roku 2007. [22] Vrátane novej pomoci ako aj priemerných neuhradených súm. [23] Prijatý v novembri 2008. [24] Oznámenie Komisie – Dočasný rámec Únie pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, Ú. v. EÚ C 6, 11.1.2011, s. 5. [25] Pre podrobnejšie informácie pozri kapitolu 3.2 PDÚK. [26] Dátum uzávierky je 1. október 2011. [27] Článok 108 ods. 3 ZFEÚ zaväzuje členské štáty k tomu, aby nielen oznámili opatrenia štátnej pomoci Komisii pred ich vykonaním, ale aby pred vykonaním notifikovaných opatrení aj počkali na výsledok prešetrovania Komisie. V prípade nedodržania jednej z týchto povinností sa opatrenie štátnej pomoci považuje za neoprávnené. [28] 217 prípadov. [29] 31 prípadov. [30] Oznámenie Komisie o vymáhaní práva štátnej pomoci vnútroštátnymi súdmi (Ú. v. EÚ C 85, 9.4.2009, s. 1). [31] http://ec.europa.eu/competition/court/state_aid.html [32] http://ec.europa.eu/competition/publications/state_aid/national_courts_booklet_en.pdf [33] Prostredníctvom kontaktného miesta ec-amicus-state-aid@ec.europa.eu bolo vyriešených niekoľko žiadostí vnútroštátnych sudcov o informácie a stanovisko.