Proces prijatia 22 vykonávacích rozhodnutí Rady prebiehal vo všeobecnosti rýchlo a hladko. Po intenzívnych diskusiách medzi Komisiou a členskými štátmi počas prípravnej fázy plánov Komisia urýchlene pokračovala v posudzovaní. V prípade väčšiny plánov Komisia po ich oficiálnom predložení prijala kladné posúdenie za kratší čas, než je dvojmesačná lehota na posúdenie stanovená v článku 19 ods. 1 nariadenia (pozri tabuľku 1). Rada následne takisto dokázala schváliť kladné posúdenie väčšiny plánov obnovy a odolnosti do menej ako jedného mesiaca (pozri tabuľku 1). Po prijatí plánov Komisia uzavrela s dotknutým členským štátom dohodu o financovaní – a v relevantných prípadoch dohodu o úvere –, v ktorej sa vymedzujú práva a povinnosti zmluvných strán, a to aj pokiaľ ide o ochranu finančných záujmov Únie a požiadavky na systém kontroly v členských štátoch, ako aj záväzok týkajúci sa dostupnej výšky finančného príspevku.

Väčšina členských štátov predložila svoj plán obnovy a odolnosti do leta 2021. Od októbra 2020 Komisia nadviazala s členskými štátmi neformálne kontakty s cieľom podporiť ich pri príprave plánov a v januári 2021 uverejnila usmernenie o informáciách, ktoré sa majú v plánoch poskytnúť. Aby členské štáty získali prístup k finančnej podpore z mechanizmu, museli vypracovať plán obnovy a odolnosti stanovujúci národný program reforiem a investícií, ktoré sa majú implementovať do 31. augusta 2026. Nariadenie, ktorým sa zriaďuje Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, nadobudlo účinnosť 19. februára 2021. Komisii bolo dosiaľ oficiálne doručených 26 plánov obnovy a odolnosti (pozri tabuľku 1 a prílohu 1).

Táto správa je prvou zo série výročných správ o vykonávaní mechanizmu. Poskytuje prehľad súčasného stavu jeho vykonávania a prijatých plánov a podrobne opisuje príspevok z mechanizmu k cieľom v oblasti klímy a k digitálnym cieľom, ako sa vyžaduje v článku 31 nariadenia. Aktuálne, keďže mechanizmus je stále v počiatočnom štádiu vykonávania, sa v tejto správe opisuje očakávaný príspevok mechanizmu k šiestim pilierom v súlade s opatreniami predpokladanými v plánoch, ktoré sa budú postupne vykonávať počas trvania mechanizmu. V správe sa ďalej posudzuje výkonnosť mechanizmu, pričom sa zohľadňuje záväzok implementovať investície a reformy zakotvený v tomto jedinečnom mechanizme, a rozoberá sa v nej zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán. Opisujú sa v nej aj zavedené mechanizmy na ochranu finančných záujmov Únie a prepojenie medzi mechanizmom a inými zdrojmi finančných prostriedkov EÚ s cieľom zabrániť dvojitému financovaniu. Informácie uvedené v tejto správe vychádzajú z obsahu prijatých plánov, ktoré posúdila Komisia, z údajov, ktoré členské štáty oznámili do konca novembra 2021 v rámci svojej povinnosti polročného podávania správ, a z vývoja vo vykonávaní mechanizmu do konca januára 2022. Táto správa sa nezaoberá podrobne stavom realizácie jednotlivých plánov ani spoločnými ukazovateľmi, keďže mechanizmus je ešte stále len v počiatočnom štádiu vykonávania. Uvedené príklady, najmä rámčeky v oddiele 3, slúžia ako ilustrácia, ale ich účelom nie je poskytnúť vyčerpávajúce informácie.

Komisia doteraz vyplatila prvú platbu Španielsku. Španielsko bolo prvým členským štátom, ktorý po podpísaní operačných dohôd predložil 11. novembra 2021 žiadosť o platbu. Prvá žiadosť Španielska o platbu sa týka uspokojivého splnenia 52 míľnikov, najmä v súvislosti s reformami, ktoré sa už vykonali do druhého štvrťroka 2021. Vzhľadom na spätnú orientáciu väčšiny míľnikov a vzhľadom na to, že Španielsko poskytlo Komisii väčšinu informácií potrebných na vykonanie posúdenia ešte pred oficiálnym predložením žiadosti o platbu, bola Komisia schopná spracovať posúdenie žiadosti o platbu rýchlo a 27. decembra 2021 vyplatila Španielsku finančný príspevok vo výške 10 miliárd EUR (bez predbežného financovania).

Keď členský štát splní všetky príslušné míľniky a ciele podmieňujúce uvoľnenie vyplatenia, ako sa podrobne uvádza v príslušnom vykonávacom rozhodnutí Rady, a predloží náležite odôvodnenú žiadosť o platbu, Komisia má dva mesiace na to, aby posúdila uspokojivé splnenie príslušných míľnikov a cieľov, ako aj informácie poukazujúce na ich splnenie, ktoré predložil príslušný členský štát. Komisia po skončení tohto posúdenia predloží predbežné kladné posúdenie Hospodárskemu a finančnému výboru. Hospodársky a finančný výbor by mal do štyroch týždňov poskytnúť k týmto zisteniam stanovisko, v nadväznosti na čo sa prijme vykonávacie rozhodnutie Komisie, ktorým sa povoľuje vyplatenie, v súlade s postupom preskúmania opísaným v nariadení o komitológii. Na tento účel bol zriadený výbor pre Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, ako sa stanovuje v článku 35 nariadenia o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti, s cieľom rokovať o návrhu vykonávacích rozhodnutí Komisie týkajúcich sa žiadostí členských štátov o platbu. Výbor pre Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je zložený zo zástupcov všetkých členských štátov. Po skončení komitologického postupu Komisia prijme vykonávacie rozhodnutie Komisie, v ktorom zohľadní názory vyjadrené členmi.

Komisia v rámci predbežného financovania celkovo vyplatila 56,6 miliardy EUR. Platby predbežného financovania sa uskutočnili do šiestich pracovných dní po podpise dohody o financovaní (a/alebo v relevantných prípadoch dohody o úvere) v dostatočnom predstihu pred uplynutím dvojmesačnej lehoty uvedenej v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti (pozri tabuľku 1). Keďže Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti je nástrojom založeným na výkonnosti, každé následné vyplatenie je podmienené splnením príslušných míľnikov a cieľov spojených s reformami a investíciami, ktoré sa majú implementovať do predloženia danej žiadosti o platbu.

Komisia pristúpila k platbe predbežného financovania do výšky 13 % finančného príspevku a úveru v prípade 21 členských štátov, ktoré o to požiadali, a to po podpísaní dohody o financovaní a v relevantných prípadoch dohody o úvere. V súlade s článkom 13 ods. 1 sa platba predbežného financovania týka len členských štátov, ktorých plán obnovy a odolnosti Rada schválila v roku 2021.

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti v súčasnosti vstúpil do realizačnej fázy a členské štáty začali podávať správy o realizácii svojich plánov obnovy a odolnosti. Delegované akty, ktorými sa dopĺňajú niektoré požiadavky na podávanie správ členských štátov, nadobudli účinnosť 2. decembra 2021. V prvom delegovanom akte (EÚ) 2021/2106 sa stanovujú spoločné ukazovatele podávania správ a podrobnosti hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti. Uvádza sa v ňom, že členské štáty každý rok do apríla a do polovice októbra predložia správu o pokroku dosiahnutom pri plnení svojich plánov obnovy a odolnosti. V rámci tohto polročného podávania správ sa poskytujú súhrnné informácie o dosahovaní míľnikov a cieľov, ktoré sa mali splniť do štvrťroka predchádzajúceho podaniu správy, ako aj o stave dosahovania míľnikov a cieľov, ktoré sa majú splniť v štyroch štvrťrokoch nasledujúcich po vykazovanom období. Od členských štátov sa očakáva, že poskytnú informácie o tom, či sú príslušné míľniky a ciele splnené, či sú na dobrej ceste alebo či sa v ich plnení mešká. Členské štáty musia takisto dvakrát ročne (do februára a augusta) podávať správy o vymedzených spoločných ukazovateľoch. Prvé podávanie správ sa uskutoční vo februári 2022. V druhom delegovanom akte 2021/2105 sa stanovuje metodika vykazovania sociálnych výdavkov v plánoch obnovy a odolnosti členských štátov. Tento delegovaný akt je dôležitý na vymedzenie spoločnej metodiky poskytovania informácií o sociálnych výdavkoch vrátane výdavkov na opatrenia zamerané na deti a mládež a na rodovú rovnosť, ktoré sa financujú z mechanizmu. Metodika vychádza z odhadovaných výdavkov uvedených v schválených plánoch obnovy a odolnosti. Každá reforma a investícia s primárnym sociálnym rozmerom sa spája s jednou z deviatich osobitných oblastí sociálnej politiky vymedzených v delegovanom akte, pričom každá súvisí so štyrmi širšími sociálnymi kategóriami (zamestnanosť a zručnosti, vzdelávanie a starostlivosť o deti, zdravotná a dlhodobá starostlivosť alebo sociálne politiky). Zároveň sa osobitne označuje každé opatrenie sociálnej povahy, ktoré sa zameriava na deti a mládež alebo na rodovú rovnosť.

Komisia zriadila informačný systém s názvom FENIX, pomocou ktorého členské štáty môžu oznamovať príslušné informácie o realizácii plánov. V rámci polročného podávania správ členské štáty prvýkrát využili systém FENIX na oznámenie požadovaných informácií do konca novembra 2021 (keďže pre členské štáty išlo o prvé polročné podávanie správ, lehota bola výnimočne predĺžená o mesiac). Tento systém umožňuje členským štátom kedykoľvek aktualizovať informácie týkajúce sa dosahovania míľnikov a cieľov, takže na účely polročného podávania správ alebo predkladania žiadosti o platbu nemusia opakovane predkladať podobné informácie. Podávanie správ v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti je teraz plne funkčné.

Preskúmanie informácií predložených v rámci polročného podávania správ už odhaľuje pozitívny obraz, pokiaľ ide o plnenie míľnikov a cieľov. Toto podávanie správ sa týkalo všetkých míľnikov a cieľov, ktoré sa mali splniť od 1. štvrťroka 2020 do 3. štvrťroka 2022. Zo spätne orientovaných míľnikov a cieľov, ktoré sa mali splniť do 3. štvrťroka 2021 (najaktuálnejší vykazovaný štvrťrok), bolo celkovo 91 % (266) vykázaných ako „dokončené“ a 9 % (25) ako nedokončené. Z výhľadovo orientovaných míľnikov a cieľov, ktoré sa majú splniť v období od 4. štvrťroka 2021 do 3. štvrťroka 2022, bolo 4,4 % (41) vykázaných ako meškajúce, 79,7 % (741) ako „na dobrej ceste“ a 14,9 % (139) ako už dokončené. Ďalšie polročné podávanie správ sa uskutoční v apríli 2022. Údaje týkajúce sa polročného podávania správ členské štáty vykazujú samy a nemajú vplyv na posúdenie Komisie v súvislosti so žiadosťami o platbu týkajúce sa uspokojivého splnenia míľnikov a cieľov.

Komisia zriadila verejnú online platformu hodnotiacej tabuľky obnovy a odolnosti ako nástroj na podávanie správ o výkonnosti mechanizmu, kde sa transparentne zobrazujú dostupné informácie o vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Každý občan môže ľahko dostupným spôsobom sledovať pokrok vo vykonávaní Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ako aj získať podrobnosti o pokroku v jednotlivých plánoch obnovy a odolnosti na webovom sídle Komisie. Hodnotiaca tabuľka zobrazuje vplyv mechanizmu v šiestich pilieroch politiky. Obsahuje aj údaje o spoločných ukazovateľoch a informácie o sociálnych výdavkoch. Prvá verzia hodnotiacej tabuľky bola uverejnená 15. decembra 2021 a obsahovala údaje o 22 plánoch obnovy a odolnosti, ktoré Rada do uvedeného dátumu schválila.

2.2.Súčasný stav financovania mechanizmu

Súčasný stav financovania z Nástroja Európskej únie na obnovu

Nová úloha Komisie ako aktívneho emitenta na kapitálovom trhu je kľúčovým míľnikom z hľadiska vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti. Dňa 1. júna 2021 nadobudlo účinnosť rozhodnutie o vlastných zdrojoch, čo Komisii umožnilo začať si vypožičiavať na účely dočasného Nástroja Európskej únie na obnovu (prvá transakcia sa uskutočnila v júni 2021). Komisia je splnomocnená vypožičať si v období 2021 – 2026 až 806,9 miliardy EUR (v bežných cenách). Táto suma zahŕňa ročnú emisiu dlhopisov v priemere približne 150 miliárd EUR ročne v období od polovice roka 2021 do roku 2026, čím sa EÚ stáva jedným z najväčších emitentov dlhopisov denominovaných v eurách. Až 250 miliárd EUR z uvedenej sumy sa vydá vo forme zelených dlhopisov (pozri ďalej).

Komisia doteraz získala 78,5 miliardy EUR v rámci dlhodobého financovania prostredníctvom dlhopisov a 33 miliárd EUR v rámci krátkodobého financovania prostredníctvom 3-mesačných a 6-mesačných pokladničných poukážok EÚ (z toho 12 miliárd EUR je už splatných). Vďaka vysokému úverovému ratingu EÚ si Komisia môže požičať za výhodných podmienok a minimalizovať tak náklady na dlh súvisiaci s Fondom obnovy. Objemy financovania v rámci Nástroja Európskej únie na obnovu sú dobre absorbované a dopyt po nových emisiách je silný.

Komisia dokázala financovať všetky plánované platby/prichádzajúce žiadosti, a to veľmi účelne. Aktuálne je v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti vyplatených 66,6 miliardy EUR 21 členským štátom. Platby predbežného financovania sa uskutočnili do piatich dní po podpise príslušnej dohody o financovaní a/alebo o úvere v dostatočnom predstihu pred lehotami stanovenými v nariadení o Mechanizme na podporu obnovy a odolnosti. Prvá platba Španielsku sa takisto realizovala rýchlo (do troch pracovných dní od vydania kladného stanoviska výboru pre Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti).

Rámec pre zelené dlhopisy

Komisia vypracovala na účely emisií v rámci Nástroja Európskej únie na obnovu komplexný, vysoko moderný rámec pre zelené dlhopisy a až 30 % financovania z uvedeného nástroja plánuje zaistiť vydaním zelených dlhopisov, čo potvrdzuje záväzok EÚ týkajúci sa udržateľného financovania. Rámec je orientovaný podľa trhových noriem a investorom poskytuje dôveryhodné zelené dlhopisy. Všetky opatrenia zahrnuté do plánov obnovy a odolnosti musia dodržiavať zásadu „výrazne nenarušiť“, pokiaľ ide o ostatné environmentálne ciele. V záujme dosiahnutia takéhoto výsledku sa členské štáty v dohodách o financovaní a o úvere podpísaných ako súčasť vykonávania Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti dohodli, že budú pravidelne podávať správy o svojich výdavkoch na investície prispievajúce k cieľom v oblasti zmeny klímy. Komisia získala 14,5 miliardy EUR prostredníctvom svojej historicky prvej emisie zelených dlhopisov, ktorá sa uskutočnila 12. októbra 2021.





3.Čo je vlastne obsahom plánov obnovy a odolnosti?

3.1.Predložené plány obnovy a odolnosti – úvodný prehľad

Všeobecný prehľad

22 plánov obnovy a odolnosti schválených Radou v súčasnosti predstavuje celkové pridelené finančné prostriedky vo výške 291 miliárd EUR ako nenávratné financovanie a 154 miliárd EUR vo forme úverov. Plán zahŕňajúci úver prijalo šesť členských štátov (Cyprus, Grécko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Taliansko).

Týchto 22 plánov obnovy a odolnosti zahŕňa približne jednu tretinu reforiem a dve tretiny investícií, ako aj celkovo 5 155 míľnikov a cieľov, ktoré sa majú splniť do roku 2026.

Obrázok 2: Odhadovaný harmonogram plnenia míľnikov a cieľov

Príspevok k šiestim pilierom: úvod do metodiky