EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli31. 5. 2016 COM(2016) 318 final SPRÁVA KOMISIE o primeranosti národných expertných zdrojov na plnenie regulačných funkcií podľa článku 27 ods. 4 smernice 2013/30/EÚ {SWD(2016) 182 final}



1.Právny základ a cieľ správy Operácie prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori zohrávajú dôležitú úlohu pri posilňovaní domácej výroby energie EÚ, čo prispieva k bezpečnosti dodávok energie EÚ. Tieto činnosti sa však musia vykonávať s použitím osvedčených postupov a pri najvyššej úrovni bezpečnosti. Preto Komisia po tragédii na plošine Deepwater Horizon v Mexickom zálive navrhla nové právne predpisy. Dňa 12. júna 2013 bola prijatá smernica 2013/30/EÚ o bezpečnosti vyhľadávania, prieskumu a ťažby ropy a zemného plynu na mori (ďalej len „smernica“). Členské štáty museli do 19. júla 2015 uviesť do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne postupy potrebné na dodržiavanie smernice. Komisia zatiaľ nedokončila posúdenie, či sú vnútroštátne právne predpisy členských štátov v úplnom súlade so smernicou o bezpečnosti na mori. Navyše nie všetky členské štáty oznámili Komisii, že v plnej miere vykonávajú smernicu. Komisia to s použitím platných postupov overí dvojstranne s každým štátom s cieľom zabezpečiť čo najskoršiu úplnú transpozíciu. Primerané ľudské zdroje a administratívne kapacity orgánov zostávajú kľúčovým prvkom na vykonanie všetkých úloh na zabezpečenie vysokej úrovne bezpečnosti operácií prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori. Každý členský štát musí na splnenie požiadaviek smernice platných od júla 2015 okrem iného zriadiť orgán (ďalej len „príslušný orgán“) schopný vykonávať regulačné funkcie požadované od členských štátov na základe smernice. V článkoch 8 a 9 smernice, ako aj v jej prílohe III sa uvádzajú ustanovenia a povinnosti, organizačné opatrenia a postupy príslušných orgánov členských štátov potrebné na plnenie všetkých požadovaných funkcií. Komisia má na základe smernice (článok 27 ods. 4) členským štátom predložiť správu o primeranosti národných expertných zdrojov na spĺňanie regulačných funkcií podľa smernice, do ktorej v prípade potreby zahrnie návrhy na zabezpečenie toho, aby všetky členské štáty mali dostatočné zdroje (napr. celkový rozpočet, ľudské zdroje a zariadenie) na vykonávanie svojich úloh. Komisia v rokoch 2013 a 2014 úzko spolupracovala s členskými štátmi, najmä v rámci skupiny orgánov EÚ pre prieskum ložísk a ťažbu ropy a zemného plynu na mori (EUOAG), na posúdení všetkých ich dostupných zdrojov a ich plánov na ďalšie budovanie kapacít príslušných orgánov. Komisia v júni 2014 predložila zástupcom členských štátov v skupine EUOAG svoje zistenia a prerokovala ich s delegátmi skupiny EUOAG na samostatnom seminári. Zistenia predstavila aj na schôdzi pracovnej skupiny Rady pre energetiku, kde členské štáty požiadali Komisiu o ďalšie posúdenie situácie v členských štátoch, a najmä ich plánov na budovanie kapacít v rámci transpozície smernice, ktoré sa malo predložiť v podrobnej písomnej správe. Útvary Komisie a členské štáty si odvtedy vymieňali ďalšie informácie aj bilaterálne. Komisia v reakcii na túto požiadavku členských štátov a so zreteľom na svoju povinnosť na základe článku 27 ods. 4 smernice predkladá túto správu a sprievodný pracovný dokument útvarov Komisie o národných expertných zdrojoch v príslušných orgánoch členských štátov a ich primeranosti na plnenie regulačných funkcií stanovených v smernici. Podrobné informácie o metodológii a informačnej základni použitej pre túto správu sú uvedené v pracovnom dokumente útvarov Komisie (prvá časť). 2.Funkcie a kategórie odborných znalostí príslušných orgánov na dodržiavanie ustanovení smernice Príslušný orgán členského štátu musí byť zriadený so schopnosťou vykonávať potrebné regulačné funkcie. Príslušný orgán potrebuje organizáciu vrátane politík, postupov a procesov, radu technických a regulačných spôsobilostí (špecifických pre odvetvie činností na mori), ako aj mechanizmov so zainteresovanými stranami na účinné vykonávanie regulačných funkcií. V čase, keď Komisia zhromažďovala údaje na túto analýzu, však všetky členské štáty nemali zriadené plne funkčné príslušné orgány, čo zahŕňa transpozíciu príslušnej časti smernice.

2.1.Prehľad typických regulačných funkcií, spôsobilostí a postupov Na analýzu a určenie rozsahu regulačných funkcií, podporných regulačných systémov a súvisiacich spôsobilostí pracovníkov sa použil existujúci, plne funkčný príslušný orgán, ktorý už funguje v regulačnom prostredí podobnom cieľovému prostrediu smernice. Hlavné funkcie sú: posudzovanie správ o závažných nebezpečenstvách a oznámení o technickom riešení nových zariadení (ťažobných aj neťažobných), posudzovanie oznámení a informácií o vrtných operáciách, posudzovanie informácií o podstatných zmenách a dôkladné pravidelné preskúmanie každých 5 rokov týkajúce sa predtým prijatých správ o závažných nebezpečenstvách, dohľad nad súladom existujúcich zariadení s predpismi (inšpekcia, vyšetrovanie, presadzovanie). Tieto funkcie a hlavné organizačné opatrenia (systémy, pracovníci) sú ďalej opísané v pracovnom dokumente útvarov Komisie (druhá časť), v ktorom sa uvádzajú dodatočné technické údaje. 2.2. Interakcia so zainteresovanými stranami V smernici sa od členských štátov vyžaduje aj zabezpečenie, aby vlastníci a prevádzkovatelia a príslušný orgán mali zriadené opatrenia na výmenu znalostí a informácií s hlavnými zainteresovanými stranami. Táto požiadavka zahŕňa povinnosť pre každý príslušný orgán, aby vypracoval a revidoval normy a usmernenia o osvedčených postupoch v úzkej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami. 3.Zariadenia a činnosti členských štátov EÚ na prieskum ložísk a ťažbu ropy a zemného plynu na mori

Požiadavky na zdroje závisia od veľkosti odvetvia činností na mori vrátane počtu zariadení a súvisiacich činností na mori, napr. počet posudzovaní správ o závažných nebezpečenstvách, oznámení o vrtných operáciách a počet inšpekcií. Dokonca aj členské štáty s malým odvetvím alebo s ambíciami rozvinúť ho potrebujú určitú minimálnu administratívnu réžiu. Potreby zdrojov vo vzťahu k veľkosti odvetvia členských štátov sa určujú na základe prieskumu existujúcich zariadení v roku 2014 a odhadovanej veľkosti/štruktúry daného odvetvia členských štátov v roku 2016, ktorý vykonalo Spoločné výskumné centrum (JRC) Komisie (pozri pracovný dokument útvarov Komisie, časť I). Obrázok č. 1: Počet zariadení na mori podľa členských štátov v EÚ v roku 2014 Na základe veľkosti odvetvia činností na mori, t. j. počtu zariadení, možno členské štáty rozdeliť do troch skupín. Skupina č. 1 zahŕňa členské štáty s veľkým počtom zariadení na ťažbu ropy a zemného plynu, členské štáty v skupine č. 2 majú zariadení málo, členské štáty v skupine č. 3 nemajú žiadne ťažobné zariadenia, ale plánujú alebo predvídajú činnosti prieskumu: Skupina č. 1: Dánsko, Holandsko, Chorvátsko, Spojené kráľovstvo, Taliansko Skupina č. 2: Bulharsko, Grécko, Írsko, Nemecko, Poľsko, Rumunsko a Španielsko Skupina č. 3: Cyprus, Francúzsko, Malta, Portugalsko Drvivá väčšina zariadení v EÚ sa v súčasnosti nachádza v piatich členských štátoch skupiny č. 1. Okrem počtu zariadení v členských štátoch je významnou súčasťou ropných a plynárenských činností na mori počet prieskumných vrtov a počet vrtných operácií v existujúcich vrtoch. Boli zhromaždené údaje o minulých priemeroch vŕtania prieskumných vrtov a ďalších vrtných činnostiach v každom členskom štáte. Tento typ údajov je ťažké presne určiť, lebo vŕtanie a vrtné operácie veľmi závisia od mnohých faktorov a môžu sa meniť. Preto bol vyvinutý základný scenár a scenár intenzívnych činností na mori, čo umožňuje odhad potrebných zdrojov príslušných orgánov na reguláciu vrtných činností a prieskumu na mori. Tieto odhady sa porovnali so súčasnými a s plánovanými zdrojmi pre príslušné orgány v členských štátoch s cieľom vyvodiť záver o primeranosti vnútroštátnych expertných zdrojov. Analýza bola ďalej založená na predpoklade, že väčšie a vyspelé odvetvia prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu majú pomerne stabilný počet vrtných operácií a prieskumných programov, zatiaľ čo nové a rozvíjajúce sa odvetvia prieskumu a ťažby môžu mať väčšie odchýlky v týchto prieskumných činnostiach. Základný scenár predpokladá, že odvetvie činností na mori zostane stabilné bez zmeny súčasnej úrovne činnosti na mori (prieskum z júla 2014), pričom scenár intenzívnej činnosti je založený na predpoklade 20 % zintenzívnenia prieskumnej činnosti v členských štátoch s etablovaným odvetvím prieskumu a ťažby na mori a 50 % zintenzívnenia prieskumných a vrtných operácií v členských štátoch s malým alebo rozvíjajúcim sa odvetvím.

4.Požiadavky na zdroje príslušných orgánov EÚ na súlad so smernicou Potreba expertných ľudských zdrojov v príslušnom orgáne každého členského štátu na plnenie regulačných funkcií na mori sa analyzovala vzostupným odhadom požadovaných zdrojov podľa regulačných funkcií príslušného orgánu. Členské štáty v rámci odhadu potrebných expertných ľudských zdrojov poskytli kvalitatívne hodnotenia svojich súčasných systémov a postupov, ako aj očakávané hodnotenia týchto systémov za rok 2016. Časť zdrojov príslušných orgánov bola pridelená na vývoj týchto regulačných systémov a opatrení. Odhad potrebných zdrojov odráža budúce potreby členských štátov, ktoré nutne závisia od ich budúcich činností. Na pochopenie, ako tieto odhady závisia od činností, sa opäť posudzovali oba scenáre použité na odhad budúcich úrovní činnosti na mori (pozri kapitolu 3). Požiadavky na zdroje boli odhadnuté pre každú z piatich hlavných kategórií regulačných úloh: – posudzovanie dokumentov o závažných nebezpečenstvách, – inšpekcia zariadení, – vyšetrovanie udalostí/incidentov, tvorba regulačnej politiky, – procesy a postupy a – vypracúvanie usmernení a noriem so zainteresovanými stranami. Odhadli sa na základe oboch scenárov činností na mori. Z porovnania medzi rokmi 2014 a 2016 vyplýva značné zvýšenie požiadaviek na zdroje z dôvodu vykonávania smernice o bezpečnosti na mori. Príčinou sú vo veľkej miere požiadavky na posudzovanie správ o závažných nebezpečenstvách, keďže príslušné orgány dostanú všetky správy o závažných nebezpečenstvách pre nové a existujúce zariadenia od júla 2015 do júla 2018. Po tomto trojročnom období potreba zdrojov na posudzovanie správ o závažných nebezpečenstvách výrazne klesne. Požiadavky na zdroje by boli väčšie, ak by sa namiesto základného scenára uplatňovala úroveň intenzívnej činnosti na mori. Základný scenár sa však pre súčasné hospodárske prostredie javí relevantnejší. Vysoká potreba zdrojov na tvorbu regulačných politík (~15 % celkových požiadaviek na zdroje) a aktualizáciu usmernení a noriem (~20 %) odrážajú množstvo dodatočnej práce potrebnej na tvorbu týchto politík, postupov, procesov a mechanizmov interakcie so všetkými zainteresovanými stranami spojenými s regulačnými funkciami smernice. Z informácií o súčasnom stave a plánovanom vývoji regulačných postupov, procesov a opatrení so zainteresovanými stranami, ktoré sú prezentované v ďalšom oddiele, vyplýva pravdepodobnosť, že požiadavky na zdroje na vypracovanie týchto regulačných postupov a opatrení takisto klesnú po počiatočných rokoch vykonávania smernice. Tieto oblasti však bude treba v závislosti od vývoja príslušných orgánov aj naďalej prehodnocovať a zdokonaľovať.

5.Súčasné a plánované úrovne zdrojov príslušných orgánov členských štátov Komisia v spolupráci s už zriadenými príslušnými orgánmi alebo s útvarmi zodpovednými za ich vytvorenie zhromaždila informácie o veľkosti a zložení súčasných a budúcich plánovaných expertných zdrojov v príslušných orgánoch (v rokoch 2014 a 2016). Získali sa údaje o súčasnom a plánovanom stave regulačných politík, procesov a postupov v porovnaní s požiadavkami článku 8 a 9 smernice a prílohy III k nej. Na základe analýzy údajov sa odhadli približné požiadavky na zdroje členských štátov v súlade s požiadavkami smernice.



Obrázok č. 2: Dostupné a plánované ľudské zdroje v jednotlivých členských štátoch (ekvivalent plného pracovného času, 2014 a 2016) Z informácií z prieskumu vyplýva, že členské štáty plánujú zvýšiť do roku 2016 počet pracovníkov v príslušných orgánoch. Aby mali k dispozícii všetky potrebné zručnosti na vykonávanie regulačných funkcií v súlade so smernicou, plánujú odbornú prípravu/rozvoj súčasných pracovníkov, outsourcing/technické poradenstvo pre dané odvetvie, medzivládne presuny medzi odbormi alebo spoločné využívanie zdrojov a externý nábor. 5.1.Súčasný a plánovaný stav regulačných politík, postupov a procesov

Príslušné orgány členských štátov skupiny č. 1 majú v súčasnosti zriadené regulačné politiky, postupy a procesy, ktoré však nemusia byť úplne v súlade so všetkými požiadavkami smernice. Príslušné orgány skupiny č. 1 plánujú prijať potrebné opatrenia do roku 2016, pričom niektoré členské štáty z tejto skupiny musia vykonať viac než iné. Medzi hlavné politiky, postupy a procesy, ktoré si vyžadujú ďalšiu prácu v rámci príslušných orgánov členských štátov skupiny č. 1, patria: posudzovanie správ o závažných nebezpečenstvách, postupy posudzovania oznámení o vrtných operáciách, technické a regulačné interné usmerňovanie pre činnosti na mori, systém odbornej prípravy alebo zabezpečenia kvalifikácie regulačných pracovníkov pre činnosti na mori. Príslušné orgány v skupine č. 2 majú momentálne menej vypracované regulačné politiky, postupy a procesy než členské štáty skupiny č. 1, pretože väčšina týchto členských štátov musí zriadiť bezpečnostný režim pre závažné nebezpečenstvo činností na mori po prvýkrát. Vyvíjajú však potrebné systémy na dosiahnutie súladu so smernicou, čo spôsobuje ďalší tlak na expertné zdroje príslušných orgánov v skupine č. 2. Príslušné orgány v skupine č. 3 majú v súčasnosti najmenej vypracované regulačné podporné systémy pre činnosti na mori. Všeobecne musia zaviesť určité regulačné politiky, postupy a procesy, ale s ohľadom na rozsah ich činností na mori nie až na takej úrovni ako členské štáty skupiny č. 1. Členské štáty skupiny č. 3 sa vo všeobecnosti domnievajú, že do roku 2016 dokážu zlepšiť svoje regulačné podporné systémy tak, aby boli spoľahlivé a odolné. To prinesie ďalší značný tlak na zdroje ich príslušných orgánov. 5.2.Súčasné a plánované organizačné opatrenia na interakciu so zainteresovanými stranami Príslušné orgány členských štátov v skupine č. 1 mali v čase prieskumu dobre etablované organizačné mechanizmy na interakciu so zainteresovanými stranami, výrazne však treba zlepšiť interakciu s výbormi pre technické normy a ostatnými príslušnými orgánmi. Zdá sa, že tri členské štáty spĺňajú väčšinu skúmaných kritérií a zvyšné dve krajiny musia vynaložiť viac úsilia. Príslušné orgány členských štátov skupiny č. 2 majú síce jednoduchšie organizačné opatrenia na prácu so zainteresovanými stranami a na vývoj týchto noriem, majú však na starosti aj menšie odvetvia. Tieto opatrenia preto môžu mať menší rozsah, stále si však vyžadujú použitie značnej časti zdrojov ich príslušného orgánu. Vo viacerých týchto členských štátoch chýba interakcia s odbormi a so zástupcami pracovníkov, ako aj s medzinárodnými a vnútroštátnymi výbormi pre technické normy. Príslušné orgány členských štátov skupiny č. 3 majú síce najslabšie organizačné opatrenia na prácu so zainteresovanými stranami a vývoj noriem, majú však na starosti najmenšie odvetvia s menším počtom držiteľov povolení, vlastníkov či aktívnych prevádzkovateľov. Významné nedostatky sa týkajú najmä interakcie s odbormi a so zástupcami pracovníkov, ako aj s medzinárodnými a s vnútroštátnymi výbormi pre technické normy. Členské štáty skupiny č. 3 sa domnievajú, že do roku 2016 sa im podarí zriadiť primerané organizačné opatrenia. Ich vypracovanie si so zreteľom na veľkosť ich príslušných orgánov pravdepodobne vyžiada značnú časť ich dostupných zdrojov.

6.Analýza potenciálneho rozdielu medzi dostupnými/plánovanými zdrojmi a odhadovanými požadovanými zdrojmi Pre každú z troch skupín členských štátov, ako aj pre EÚ ako celok sa v základnom scenári aj v scenári intenzívnej činnosti analyzovali rozdiely medzi požadovanými zdrojmi podľa kapitoly 4 a poskytnutými skutočnými zdrojmi (2014) i plánmi členských štátov na rok 2016 (kapitola 5). Pre každý scenár sa vypočítali požadované regulačné spôsobilosti v troch hlavných regulačných funkciách (ako sa uvádza v prvej časti pracovného dokumentu útvarov Komisie). Potom sa vypočítala primeranosť expertných ľudských zdrojov pre príslušný orgán daného členského štátu odrátaním odhadovaných požadovaných zdrojov od súčasných (alebo plánovaných) dostupných zdrojov. V čase spomínaného prieskumu JRC bola cena ropy 115 USD za barel; tá však klesla na menej ako 40 USD za barel, čo výrazne zníži intenzitu prieskumov na mori. So zreteľom na tieto súčasné hospodárske podmienky sa na porovnávanie požadovaných zdrojov s navrhnutými dostupnými zdrojmi v roku 2016 považuje za najvhodnejší základný scenár. Obrázok č. 3: Odhadované požadované spôsobilosti a skutočná a plánovaná úroveň spôsobilosti pre činnosti na mori (ekvivalent plného pracovného času) v roku 2016 – základný scenár Zdroj: Bio by Deloitte Skupina č. 1: Odhadované celkové požiadavky na technické a regulačné zdroje pre činnosti na mori v roku 2016 pre príslušné orgány členských štátov skupiny č. 1 sú cca 288 ekvivalentov plného pracovného času a celkový počet navrhnutých technických a regulačných odborných znalostí pre činnosti na mori dostupných v roku 2016 sa ukazuje takmer rovnaký. Priemerne je medzi rokmi 2014 a 2016 potrebné zvýšenie počtu požadovaných pracovníkov o 10 až 20 %. Nápadne sú však podhodnotené technické kategórie ako potápanie (-17,5 %), potrubia (-12,8 %), strojárstvo (-10 %), elektrotechnika (-9 %), stavebné inžinierstvo (-25 %) a námorné staviteľstvo (-60 %). V skupine EUOAG všetky členské štáty tejto skupiny uviedli ťažkosti pri nábore takýchto kvalifikovaných technických pracovníkov pre činnosti na mori, a to z rôznych dôvodov vrátane mzdovej konkurencie a dostupnosti požadovaných zručností. Skupina č. 2:

Odhadovaná celková požiadavka na technické a regulačné zdroje pre činnosti na mori v príslušných orgánoch členských štátov skupiny č. 2 je približne 50 ekvivalentov plného pracovného času. Celkový počet technických a regulačných odborných znalostí pre činnosti na mori sa ukazuje ako výrazne pozitívny, t. j. > 50 ekvivalentov plného pracovného času, čo je spôsobené značnými zdrojmi jedného členského štátu v tejto skupine vo viacerých technických disciplínach. Viacero krajín dosahuje relatívne vysokú úroveň v jednej spôsobilosti. S jednou výnimkou však neexistuje členský štát, ktorý by mal úplnú škálu technických spôsobilostí pre činnosti na mori. Je to pochopiteľné, keďže technických spôsobilostí pre činnosti na mori je veľa a väčšina z nedostatkov vychádza na menej než jeden ekvivalent plného pracovného času. Členské štáty tieto medzery v niektorých prípadoch vyriešili krátkodobým zmluvným zabezpečením externých poradcov. Väčšina členských štátov uviedla, že by zvážili možnosť dohody s iným príslušným orgánom na spoločnom využívaní spôsobilostí. Najzávažnejšie nedostatky boli zistené v oblasti regulačných špecialistov a systémov riadenia bezpečnosti. Túto otázku by mohla vyriešiť ďalšia odborná príprava alebo rozvoj. V štyroch členských štátoch skupiny č. 2 sa uvádzajú problémy s financovaním. Skupina č. 3 Tieto členské štáty nemajú žiadne ťažobné zariadenia, a preto ich činnosti na mori zahŕňajú najmä vrtné programy na mori. Odhadovaná celková požiadavka na technické a regulačné zdroje pre činnosti na mori v príslušnom orgáne členského štátu skupiny č. 3 je približne 16 ekvivalentov plného pracovného času. Menšie príslušné orgány majú všeobecne medzery v škále spôsobilostí pre činnosti na mori dostupných vo svojej organizácii, napr. bol zdôraznený najmä nedostatok špecialistov na procesné inžinierstvo, ochranu životného prostredia, potápanie a určité ďalšie strojárske oblasti. Väčšina príslušných orgánov členských štátov v skupine č. 3 uviedla možné dohody s ostatnými príslušnými orgánmi na zdieľaní spôsobilostí na riešenie týchto drobných nedostatkov, čo by bolo prijateľné. Odhady požiadaviek na regulačné zdroje nezahŕňajú posudzovanie správ o nebezpečenstve závažných nehôd pre pohyblivé vrtné jednotky na mori/zariadenia, ktoré nie sú trvale v jurisdikcii členského štátu. V prípade vrtných programov na mori by to predstavovalo ďalšie významné zdrojové zaťaženie. Uvedené požiadavky na zdroje sa vypočítali len so zohľadnením regulačných funkcií a regulačných procesných požiadaviek. Je zrejmé, že budú potrebné aj ďalšie zdroje na zriadenie a chod organizácie spôsobilej byť príslušným orgánom. Príslušné orgány členských štátov EÚ sú všetky na rôznych úrovniach vyspelosti a štúdia nezahŕňa odhad úrovne zdrojov potrebných na zriadenie organizačnej štruktúry jednotlivých príslušných orgánov. Preto budú najmä pri nových alebo meniacich sa organizáciách potrebné ďalšie zdroje, aby sa z organizácie stal príslušný orgán. Financovanie je obmedzené, osobitne v dvoch členských štátoch v skupine č. 3. 7.Závery a odporúčania Podľa informácií od členských štátov a zástupcov odvetvia (predovšetkým v rámci skupiny EUOAG) je pravdepodobné, že operácie prieskumu ložísk a ťažby ropy a zemného plynu na mori v niektorých častiach EÚ ako Severné more pre výrazný pokles cien ropy oslabnú. Menej operácií na mori môže znížiť predpokladanú pracovnú záťaž príslušných orgánov a ich potrebu zdrojov, hoci aj vyraďovanie zariadení z prevádzky si vyžaduje osobitné odborné znalosti. Znamená to, že nedostatky zistené predošlým prieskumom môžu byť menej výrazné, než sa pôvodne očakávalo. Porovnanie odhadovaných potrieb a skutočného stavu ukázalo v EÚ v roku 2014 nedostatok na úrovni približne 10 %. Z porovnania skutočnej administratívnej kapacity v roku 2014 s požiadavkami na zdroje príslušných orgánov v roku 2016, čo je rok po lehote na implementáciu (júl 2015), vyplýva, že ak členské štáty primerane nezakročia, medzery by sa mohli v určitých disciplínach prehĺbiť. Tieto predpovedané medzery sa medzi jednotlivými členskými štátmi líšia. Členské štáty vedia, že treba posilniť zdroje, a plánujú nábor a odbornú prípravu pracovníkov. Ak členské štáty prijmú pracovníkov podľa svojich plánov, väčšina oblastí bude mať zrejme dostatočné zdroje a zrejmý nedostatok sa môže prejaviť len v kategórii potápania (-21 %), strojárstva (-8 %), núdzovej reakcie (-14 %) a námorného staviteľstva (-14 %). Otázky dostupnosti dostatočných ľudských zdrojov a prilákania námornej expertízy do príslušných orgánov na vykonávanie regulačných funkcií však stále ohrozujú úspešné vykonávanie smernice.