SK Úradný vestník Európskej únie C 98/3

Uverejnenie žiadosti o registráciu v zmysle článku 6 odsek 2 nariadenia (EHS) č. 2081/92 o ochrane označení pôvodu a zemepisných označení

(2005/C 98/03)

Toto uverejnenie udeľuje právo námietky v zmysle článku 7 a 12 d uvedeného nariadenia. Každá námietka proti tejto žiadosti musí byť postúpená v lehote šiestich mesiacov od tohto uverejnenia prostredníctvom príslušného orgánu členského štátu, členského štátu Svetovej obchodnej organizácie, alebo tretej krajiny uznanej podľa článku 12 odsek 3. Uverejnenie je odôvodnené nasledujúcimi náležitosťami, najmä bodom 4.6, podľa ktorého sa žiadosť považuje za odôvodnenú v zmysle nariadenia (EHS) č. 2081/92.

SÚHRNNÝ VÝKAZ

NARIADENIE RADY (EHS) č. 2081/92

„SIDRA DE ASTURIAS“ ALEBO „SIDRA D'ASTURIES“

No CE: ES/00260/28.10.2002

CHOP (X) CHZO ( )

Tento stručný výkaz je vytvorený za informačným účelom. Úplnú informáciu najmä pre výrobcov produktov chránených CHOP, alebo CHZO, môžete získať prostredníctvom konzultácie úplnej verzie špecifikácie výrobku buď na národnej úrovni, alebo na oddeleniach Európskej komisie (1).

1. Príslušný orgán členského štátu

Názov: Subdirección General de Sistemas de Calidad Diferenciada. Dirección General de Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de Espańa. Adresa: Infanta Isabel, 1. E-28071 Madrid Telefón: 34 91 347 53 94 Fax: 34 91 347 54 10

2. Skupina žiadateľov

2.1. Názov a) Asociación de Lagareros de Asturias (ALA) b) Asociación de Sidra Asturiana (ASSA) c) Asociación Asturiana de Cosecheros de Manzana de Sidra (AACOMASI)

2.2. Adresa a) C/ Dr. Alfredo Martínez, no 6 – 2o, E-33005 OVIEDO – ASTURIAS b) La Espuncia, s/n, E-33318 VILLAVICIOSA – ASTURIAS c) C/ Siglo XX, no 26-28 bajo, E-33208 GIJON – ASTURIAS

2.3. Zloženie Výrobcovia/Spracovatelia (X) Iní ( )

3. Druh výrobku

Trieda 1.8: Ostatné výrobky z prílohy I: jablčné víno.

4. Špecifikácia požiadaviek

(prehľad požiadaviek podľa článku 4 ods. 2)

4.1 Názov: „Sidra de Asturias“ alebo „Sidra d'Asturies“

4.2 Popis: K výrobkom chráneným označením pôvodu „Sidra de Asturias“ sa radia nasledujúce výrobky:

Sidra (jablčné víno): nápoj, ktorý vzniká v procese úplnej alebo čiastočnej fermentácie alkoholu z čerstvých jabĺk alebo jablčného muštu. Minimálny stupeň alkoholu je 5 objemových percent.

Za suchú sa označuje sidra s cukornatosťou do 30 g/l, za polosuchú od 30 do 50 g/l a za sladkú s cukornatosťou nad 50 g/l až do maximálnej hranice 80 g/l.

Sidra (jablčné víno) sa organolepticky vyznačuje výraznou chuťou, ktorá môže byť suchá, polosuchá alebo sladká; trvácnosťou retiazok, bubliniek a perlenia, pochádzajúcich z oxidu uhličitého endogénneho pôvodu; čistou a vyváženou vôňou pripomínajúcou čerstvé jablká alebo jablkový kompót; vzhľad nápoja je priesvitný a jagavý, v rôznych odtieňoch žltej.

Prírodná sidra (prírodné jablčné víno): je nápoj, ktorý vzniká procesom úplnej alebo čiastočnej fermentácie alkoholu z čerstvých jabĺk alebo jablčného muštu, vyrába sa tradičnými metódami, bez pridávania cukru, s obsahom oxidu uhličitého výlučne endogénneho pôvodu. Minimálny obsah alkoholu je 5 objemových percent.

Prírodná sidra má výraznú chuť, kyslosť a trpkosť sú vo vyváženom pomere a je prirodzene jemne perlivá. Vôňa je čistá a svieža, jemne kyslá a s jemným ovocným nádychom. Vzhľad nápoja je priesvitný a jagavý, sfarbený v odtieňoch žltej až slamenej.

Oba výrobky sa pripravujú z rôznych odrôd jabĺk na výrobu muštu tradične pestovaných v oblasti výroby.

Schválené odrody sa v závislosti od kyslosti a koncentrácie fenolov zaraďujú do ôsmich technologických skupín: sladká, sladko-trpká, trpká, polokyslá, polokyslo-trpká, trpko-polokyslá, kyslá a kyslo-trpká.

4.3 Geografická oblasť: Oblasť výroby vabľk a spracovávania sidry chránenej označením pôvodu „Sidra de Asturias“ predstavuje územie samosprávnej oblasti Astúria (geografický región severného Španielska s bohatou históriou), ktorú tvorí 78 obcí (concejos): Allande, Aller, Amieva, Avilés, Belmonte de Miranda, Bimenes, Boal, Cabrales, Cabranes, Candamo, Cangas de Narcea, Cangas de Onís, Caravia, Carreño, Caso, Castrillón, Castropol, Coaña, Colunga, Corvera, Cudillero, Degaña, El Franco, Gijón, Gozón, Grado, Grandas de Salime, Ibias, Illano, Illas, Langreo, Las Regueras, Laviana, Lena, Llanera, Llanes, Mieres, Morcín, Muros de Nalón, Nava, Navia, Noreña, Onís, Oviedo, Parres, Peñamellera Alta, Peñamellera Baja, Pesoz, Piloña, Ponga, Pravia, Proaza, Quirós, Ribadedeva, Ribadesella, Ribera de Arriba, Riosa, Salas, San Martín de Oscos, San Martín del Rey Aurelio, Santirso de Abres, Santa Eulalia de Oscos, Santo Adriano, Sariego, Siero, Sobrescobio, Somiedo, Soto del Barco, Tapia de Casariego, Taramundi, Teverga, Tineo, Valdés, Vegadeo, Villanueva de Oscos, Villaviciosa, Villayón, Yernes a Tameza.

Napriek tomu, že vymedzená zemepisná oblasť má rozlohu 10 560 km2, patrí Astúria medzi najhornatejšie regióny Európy, čo výrazne redukuje rozlohu pôdy vhodnej na pestovanie jabĺk, ktorá sa nachádza len v malých údoliach a svahoch vymedzeného územia (78 uvedených obcí).

Orografické a výrobné podmienky astúrskej oblasti podmieňujú rozptýlenosť poľnohospodárskych usadlostí v jednotlivých obciach. Sú tiež príčinou osídlenia rozptýleného do malých centier a prevahy malých roztrúsených pozemkov.

Tradičné pestovanie jabĺk na výrobu muštu v Astúrii má extenzívny charakter, pričom sa koncentruje v oblastiach so zmiešaným výskytom pastvín a jabloňových sadov. Z dôvodu malej rozlohy jednotlivých poľnohospodárskych usadlostí je kombinácia chovu dobytka a pestovania jabĺk na výrobu muštu jedným z hlavných socio-ekonomických znakov astúrskeho vidieka a zároveň aj zdrojom dodatočných príjmov pre rodinné farmy, ktorých fungovanie prispieva k znižovaniu odchodu obyvateľstva z vidieka a predstavuje činnosť rešpektujúcu životné prostredie a pozitívne vpývajúcu na usídľovanie obyvateľstva.

Rovnako ako v prípade jabloňových sadov, aj lisovne boli len súčasťou malých usadlostí, ktoré vyrábali jablčný mušt pre vlastnú potrebu. Postupom času sa od tohto spôsobu upustilo a v súčasnosti sa lisovne sústreďujú v miestach s dostupnou infraštruktúrou a službami v priemyselne aktívnych oblastiach.

4.4 Dôkaz o pôvode: Výrobky („prírodná sidra“ a „sidra“) chránené chráneným označením pôvodu „Sidra de Asturias“ sa musia vyrábať z odrôd jabĺk na výrobu muštu schválených v nariadení, dopestovať na miestach zapísaných v registroch regulačnej rady a vyrobiť v zariadeniach zapísaných v registroch a umiestnených v oblasti výroby/spracovania. Výrobky musia pri výrobe a spracovaní prejsť kontrolou, ktorá sa vzťahuje na: odrody, spôsob pestovania, prvotné suroviny, lisovanie, spôsob výroby, balenia a označenia, a to v súlade s postupom ustanoveným pre systém kvality vypracovaným regulačnou radou.

Pri výrobe „sidry“ sa predovšetkým kontroluje, aby sa v procese sýtenia použil oxid uhličitý výlučne endogénneho pôvodu, vytvorený vo fáze fermentácie muštu a pridaný pred plnením fliaš po predchádzajúcom čistení, lisovaní, filtrovaní a skladovaní. Kontrola celého procesu sa riadi ustanoveniami normy kvality regulačnej rady, v ktorej je stanovený postup analýzy prítomnosti oxidu uhličitého metódou určenia ľahkých stálych izotopov a pomerom C13/C12, ktorý umožňuje preveriť pôvod pridaného plynu.

Certifikácia sa uskutoční vizuálnou kontrolou, kontrolou dokumentov a odobratím vzoriek výrobkov. Certifikované sidry sa označia logom regulačnej rady a údajom „Denominación de Origen Protegida Sidra de Asturias“ a balenie sa označí etiketou s príslušným kontrolným číslom prideleným regulačnou radou.

4.5. Metóda výroby: Sidra sa pripravuje z odrôd jabĺk na výrobu muštu, tradične pestovaných v oblastiach výroby, ktoré sa členia na nasledujúce technologické skupiny: sladká, kyslá, trpká, kyslo-trpká, sladko-trpká, trpko-polokyslá, polokyslá a polokyslo-trpká.

Výrobné etapy tvoria umývanie a drvenie jabĺk. Prírodný mušt sa vyrába z jabĺk lisovaním, fermentovaním, stáčaním, čírením, filtrovaním (s použitím povolených výrobkov a látok) a v konečnej fáze sa plní do fliaš.

V prípade sidry môže prebiehať sýtenie prostredníctvom CO2 endogénneho pôvodu v súlade s požiadavkami ustanovenými v tomto nariadení, špecifikácii a norme kvality.

Požiadavka, aby sa plnenie do fliaš uskutočňovalo vo vymedzenej oblasti spolu s ostatnými etapami výroby sidry chránenej označením pôvodu „Sidra de Asturias“, je podmienená snahou chrániť povesť označenia, originalitu výrobku, dodržanie kvality a vlastností, za ktoré dotknuté strany nesú v plnej miere zodpovednosť prostredníctvom ustanovenej regulačnej rady.

Zjednodušuje sa kontrola a možnosť sledovania pôvodu výrobkov, taktiež sa vylučuje ich miešanie s výrobkami odlišného pôvodu. Za kontroly vo výrobnej oblasti sú zodpovedný samotní výrobcovia oprávnení používať CHOP, čo zabezpečuje ich systematické a dôkladné vykonávanie, najmä s ohľadom na ich hlboké znalosti vlastností tohto výrobku.

Skutočnosť, že v sidre môže byť prítomný len oxid uhličitý endogénneho pôvodu vznikajúci počas procesu výroby vyžaduje, aby sýtenie prebiehalo v tých istých zariadeniach, v ktorých sa sidra vyrába a plní do fliaš. Preprava do iných závodov sa neodporúča, nakoľko by mohla výrazne sťažiť kontrolu a viesť k znehodnoteniu produktu.

Povolené postupy

Zakázané postupy

Prírodná sidra musí mať nasledujúce fyzikálno-chemické vlastnosti:

Prchavé kyseliny: < 2.0 g/l kyselina octová. Obsah alkoholu: > 5 % (v/v). Obsah oxidu siričitého: < 150 mg/l. Tlak oxidu uhličitého vo fľaši (20 °C): > 0.5 atm.

Sidra musí mať nasledujúce fyzikálno-chemické vlastnosti:

Prchavé kyseliny: < 2.0 g/l kyselina octová. Obsah alkoholu: > 5 % (v/v). Obsah oxidu siričitého: < 200 mg/l. Tlak oxidu uhličitého vo fľaši (20 °C): > 3 atm.

4.6 Súvislosti:

4.6.1. Historické súvislosti

Astúria je medzi španielskymi regiónmi na prvom mieste vo výrobe sidry, pričom jej výroba predstavuje 80 % domácej produkcie. História tejto oblasti je silno spojená s pestovaním jabloní a s výrobou sidry, o čom svedčia spisy zemepisca Estrabóna z obdobia šesťdesiat rokov pred naším letopočtom.

4.6.2. Zemepisné súvislosti

Astúrski poľnohospodári v priebehu storočí zavŕšili proces selekcie odrôd zo stromov, pochádzajúcich z jadierok neštepených stromov, pričom vyberali tie najproduktívnejšie, najlepšie prispôsobené prírodným podmienkam, ktoré rodili jablká tej najlepšej kvality. Rozdielne vlastnosti odrôd (sladká, sladko-trpká, trpká, polokyslá, polokyslo-trpká, trpko-polokyslá, kyslá, kyslo-trpká a trpko-kyslá) a ich zmesí dodávajú astúrskej sidre špecifické polokyslé vlastnosti.

Chránené označenie oboch výrobkov („prírodná sidra“ a „sidra“) je podmienené platnou španielskou normou kvality (O.M. 1/9/79), ktorá rozlišuje oba druhy, pričom „sidra“ môže byť sýtená oxidom uhličitým akéhokoľvek pôvodu.

Oba druhy sidry chránené označením pôvodu vychádzajú z označenia „prírodná sidra“ a v prípade „sidry“ je povolené sýtenie CO2 získaným z vlastného procesu fermentácie (z čoho vyplýva jej výlučný endogénny pôvod) a prípadné pridanie cukrového sirupu v malom množstve. Prvotné suroviny, technológia výroby a výrobné zariadenia sú praktický totožné, aj keď „prírodná sidra“ vznikla v historickom kontexte oveľa skôr. S rozvojom technológií a výskumu sa v 19. storočí objavuje „sidra“ sýtená oxidom uhličitým.

Zemepisný názov „Astúria“ je historicky spätý s výrobou a konzumáciou sidry v Španielsku, pričom predstavuje oblasť s najväčším podielom na produkcii domácej sidry.

4.6.3. Ľudský faktor

Z hľadiska príjmov zo sektorov poľnohospodárstva je výroba sidry na treťom mieste. Prírodná sidra sa vyrába v tradičných lisovniach, pričom v Astúrii je registrovaných 106 tradičných lisovní komerčného charakteru. Výroba sidry je činnosťou spočívajucou na rodinnej tradícii a viac ako 60 % lisovní sa dedí z pokolenia na pokolenie. Najčastejšou právnou formou je nezávislý podnikateľ a len 10 % tvoria akciové spoločnosti alebo spoločnosti s ručením obmedzeným. „Prírodná sidra“ predstavuje na astúrskom trhu 93 % produkcie. Výroba „sidry“ sa sústredila v 10 závodoch, pričom ich príjmy predstavujú 61 % z celkových príjmov. Domáci španielsky trh spotrebuje 80 % produkcie, 13-14 % je určených na export a zvyšných 7 % sa spotrebuje priamo v oblasti.

4.7 Kontrolný orgán:

Názov: Consejo Regulador de la Denominación de Origen Protegida (DOP) „Sidra de Asturias“. Adresa: C/Avenida de las Callejas, no 3 – Planta plaza E-33300 Villaviciosa – (Asturias) Telefón: (34) 985 89 32 08 Fax: (34) 985 89 31 70 e-mail: info@sidradeasturias.es

Regulačná rada spĺňa podmienky normy EN 45011 pre chránené označenie pôvodu „Sidra de Asturias“.

4.8 Označovanie: V snahe zamedziť zavádzaniu spotrebiteľa sa označovanie sidry riadi ustanoveniami výnosu z 1. augusta 1979, ktorým sa schvaľujú smernice o sidre a ostatných nápojoch vyrobených z jabĺk. V článku 17 uvedeného výnosu je ustanovená povinnosť uvádzať na fľašiach, popri iných povinných údajoch, označenie „sidra“ alebo „prírodná sidra“.

Na etiketách a kontrolných páskach fľašiek so sidrou musí byť zreteľne uvedené označenie pôvodu „Sidra de Asturias“ a údaje stanovené príslušnými právnymi predpismi.

Spotrebiteľ môže jasne rozpoznať druh sidry podľa vzhľadu, pretože uzávery fliaš sú odlišné. Keďže tlak vo fľaši naplnenej „sidrou“ je vyšší o tri atmosféry, systém uzatvárania a typ fľaše nie je rovnaký ako v prípade „prírodnej sidry“.

V každom prípade musí byť chránené označenie pôvodu „Sidra de Asturias“ uvedené na etikete všetkých chránených sidier, ktoré spĺňajú požiadavky ustanovené nariadením o schválenom používaní a v súlade so všeobecnými predpismi o označovaní a balení, sa podľa potreby použije označenie „sidra“ alebo „prírodná sidra“.

Všetky nádoby s obsahom sidry chránenej chráneným označením pôvodu musia byť expedované s kontrolnou očíslovanou etiketou vydanou regulačnou radou.

Etikety, ktoré by mohli byť pre spotrebiteľa z akéhokoľvek dôvodu zavádzajúce, nebudú schválené. Regulačná rada je oprávnená znehodnotiť etikety, ktoré už boli schválené.

4.9 Vnútroštátne právne predpisy: Chránené označenie pôvodu „Sidra de Asturias“ musí spĺňať požiadavky stanovené nasledujúcimi právnymi predpismi:

— Oprava chýb v BOE z 21. septembra 1979.

— Zmenené a doplnené:

— Výnos z 27. júla 1984 (pozri 2).

— Výnos z 24. septembra 1985 (pozri 3).

— Pozmenenie požiadaviek o prípustných toleranciách obsahu alkoholu stanovených v článku 17: kráľovským dekrétom č. 1045/1990 [pozri I, 9].

— Pozmenenie odseku 2 v bode A); odsekov 4, 5, 6, 8, 9 a 10 v bode B); a odseku 6 v bode C) článku 6 v hlave III: kráľovským dekrétom č.145/1997 [pozri VIII, 7].

(1) Európska komisia – Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo – Oddelenie pre politiku kvality poľnohospodárskych výrobkov – B-1049 Brusel