EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 3. 2022 COM(2022) 144 final 2022/0094(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY, ktorým sa stanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 305/2011 (Text s významom pre EHP) {SEC(2022) 167 final} - {SWD(2022) 87 final} - {SWD(2022) 88 final} - {SWD(2022) 89 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 (ďalej len „nariadenie o stavebných výrobkoch“) sa stanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh. Nariadenie o stavebných výrobkoch zabezpečuje hladké fungovanie jednotného trhu a voľný pohyb stavebných výrobkov v EÚ. Robí tak prostredníctvom harmonizovaných technických špecifikácií, ktoré poskytujú spoločný technický jazyk na skúšanie a oznamovanie parametrov stavebných výrobkov (napr. reakcia na oheň, tepelná vodivosť alebo zvuková izolácia). Používanie noriem je povinné, ak sú citované v Úradnom vestníku Európskej únie (Ú. v. EÚ). Stavebné výrobky, na ktoré sa vzťahujú takéto normy, musia byť označené označením CE, ktoré potvrdzuje, že sú v súlade s ich deklarovanými parametrami. Takéto výrobky sa potom môžu voľne pohybovať v rámci jednotného trhu. Členské štáty EÚ nesmú vyžadovať žiadne ďalšie značky, certifikáty ani skúšky. V nariadení o stavebných výrobkoch sa nestanovujú požiadavky na výrobok. Členské štáty EÚ sú zodpovedné za bezpečnostné, environmentálne a energetické požiadavky uplatniteľné na budovy a inžinierske stavby. V správe Komisie o vykonávaní nariadenia o stavebných výrobkoch z roku 2016 boli identifikované určité nedostatky pri jeho vykonávaní a značný počet výziev súvisiacich okrem iného so štandardizáciou, zjednodušením pre mikropodniky, s dohľadom nad trhom a presadzovaním, ktoré si vyžadujú ďalšie preskúmanie a diskusiu. Hodnotenie nariadenia o stavebných výrobkoch, stanoviská platformy REFIT, ako aj spätná väzba členských štátov a zainteresovaných strán jasne poukázali na nedostatky rámca, ktoré bránia fungovaniu jednotného trhu so stavebnými výrobkami, a preto sa nepodarilo dosiahnuť ciele nariadenia o stavebných výrobkoch. V oznámení s názvom Čistá energia pre všetkých Európanov z novembra 2016 sa zdôraznila potreba uvoľniť potenciál rastu a zamestnanosti zlepšením fungovania stále roztriešteného jednotného trhu so stavebnými výrobkami. V oznámení o Európskej zelenej dohode, o akčnom pláne pre obehové hospodárstvo a v oznámení o vlne obnovy sa zdôraznila úloha nariadenia o stavebných výrobkoch ako súčasti úsilia o energeticky a zdrojovo efektívne budovy a renovácie a pri riešení udržateľnosti stavebných výrobkov. V návrhu revidovanej smernice o energetickej hospodárnosti budov sa zdôraznil význam emisií skleníkových plynov počas životného cyklu budov a stavebných materiálov pre výpočet potenciálu globálneho otepľovania nových budov od roku 2030. V oznámení o stratégii EÚ v oblasti lesného hospodárstva a v oznámení o udržateľnom kolobehu uhlíka sa v súvislosti s revíziou nariadenia o stavebných výrobkoch oznámilo vypracovanie štandardnej, spoľahlivej a transparentnej metodiky na kvantifikáciu prínosov stavebných výrobkov v oblasti klímy a zachytávania a využívania uhlíka. Európsky parlament aj Rada takisto vyzvali na prijatie opatrení na podporu obehovosti stavebných výrobkov, na odstránenie prekážok na jednotnom trhu so stavebnými výrobkami a na prispievanie k cieľom Európskej zelenej dohody a akčného plánu pre obehové hospodárstvo. Dva všeobecné ciele revízie nariadenia o stavebných výrobkoch sú preto: 1. dosiahnuť dobre fungujúci jednotný trh so stavebnými výrobkami a 2. prispieť k cieľom zelenej a digitálnej transformácie, najmä k modernému, konkurencieschopnému hospodárstvu efektívne využívajúcemu zdroje. Ide o iniciatívu v rámci Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT), keďže návrh je v súlade s cieľmi programu REFIT, ktorými sú zjednodušenie, väčšie cielenie a výraznejšie uľahčenie dodržiavania právnych predpisov EÚ. Cieľom tohto návrhu je riešiť tieto problémy: Problém č. 1: Jednotný trh so stavebnými výrobkami sa nedosiahol. Proces normalizácie, ktorý je základom nariadenia o stavebných výrobkoch, nebol dostatočne účinný. V posledných rokoch sa návrhy harmonizovaných noriem vypracované európskymi normalizačnými organizáciami (ESO) mohli len zriedkavo citovať v Úradnom vestníku Európskej únie, najmä z dôvodu právnych nedostatkov. Skutočnosť, že chýbajú citácie aktuálnych harmonizovaných noriem pre stavebné výrobky, predstavuje kľúčový faktor, ktorý narúša hladké fungovanie jednotného trhu, vytvára prekážky obchodu a dodatočné náklady a administratívne zaťaženie hospodárskych subjektov. Zastarané harmonizované normy znamenajú aj to, že nie sú vždy relevantné pre trh, pretože daný proces nemôže držať krok s vývojom v odvetví. Súčasná situácia navyše neumožňuje naplniť regulačné potreby členských štátov. Vzhľadom na tieto nedostatky členské štáty uplatňujú vnútroštátne značky, osvedčenia a schválenia. Je to v rozpore s nariadením o stavebných výrobkoch a nie je to v súlade s judikatúrou Súdneho dvora Európskej únie. Okrem toho sa vzhľadom na nedostatočnú výkonnosť konvenčnej cesty normalizácie postupne zvyšovala pracovná záťaž pri alternatívnej ceste k získaniu označenia CE formou európskych hodnotiacich dokumentov. Toto zvýšenie pracovného zaťaženia preto viedlo k tomu, že Komisia potrebovala viac času na vykonanie svojich posúdení a mohlo dokonca dôjsť k ochromeniu systému. Problém č. 2: Výzvy pri vykonávaní na vnútroštátnej úrovni. Tieto problémy takisto zvyšujú zložitosť právneho rámca a prispievajú k tomu, že činnosti dohľadu nad trhom sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia (z hľadiska kvality a účinnosti). Neúčinný dohľad nad trhom a presadzovanie práva vo všeobecnosti obmedzuje dôveru v regulačný rámec, a preto odrádza spoločnosti od dodržiavania právnych predpisov. V správe o vykonávaní nariadenia boli identifikované nedostatky súvisiace s fungovaním notifikovaných osôb, ktoré naznačujú, že by bolo vhodné spresniť príslušné ustanovenia nariadenia o stavebných výrobkoch, napr. v súvislosti s požiadavkami, ktoré sa ich týkajú (článok 43 nariadenia o stavebných výrobkoch), ich povinnosťami, pokiaľ ide o výkon ich činností (článok 52), a ich koordináciou (článok 55). Problém č. 3: Zložitosť právneho rámca/zjednodušenie sa nedosiahlo. Harmonizované technické špecifikácie poskytujú spoločný technický jazyk na skúšanie a oznamovanie parametrov stavebných výrobkov (napr. reakcia na oheň, tepelná vodivosť alebo zvuková izolácia). Označenie CE podľa nariadenia o stavebných výrobkoch je spojené s posúdením parametrov stavebného výrobku, a nie s jeho zhodou s požiadavkami na výrobok, pretože tie nie sú v nariadení o stavebných výrobkoch stanovené. Vzhľadom na to, že ide o pomerne výnimočnú situáciu v porovnaní s inými právnymi predpismi v rámci nového legislatívneho rámca, význam označenia CE sa často nesprávne chápe a interpretuje. Iné ustanovenia nariadenia o stavebných výrobkoch nie sú dostatočne jasné alebo sa prekrývajú buď v rámci samotného rámca (napr. prekrývanie informácií vyžadovaných na účely vyhlásenia o parametroch a označenia CE), alebo medzi nariadením o stavebných výrobkoch a inými právnymi predpismi EÚ (potenciálne paralelné cesty k označeniu CE pri niektorých stavebných výrobkoch podľa nariadenia o stavebných výrobkoch a smernice o ekodizajne). Okrem toho sa zjednodušujúce ustanovenia nariadenia o stavebných výrobkoch, ktoré sú určené najmä pre MSP, využívajú len v obmedzenej miere, a to z dôvodu nedostatočnej informovanosti a nejasnosti ustanovení. Najväčšie administratívne zaťaženie znášajú najmenšie spoločnosti. Prekrývanie a nekonzistentnosť spôsobujú neefektívnosť. Okrem toho neexistujú žiadne osobitné ustanovenia o poskytovaní informácií v digitálnej podobe. To sa stane výzvou najmä preto, že v súvislosti s elektronickými stavebnými denníkmi, nástrojom Level(s) alebo inými nástrojmi na posudzovanie parametrov udržateľnosti budov a podávanie správ o nich budú potrebné spoľahlivé informácie o výrobkoch od výroby až po montáž v budove a demoláciu. Problém č. 4: Nariadenie o stavebných výrobkoch nie je schopné plniť širšie politické priority, ako je zelená a digitálna transformácia a bezpečnosť výrobkov.

Dostupné harmonizované metódy posudzovania parametrov stavebných výrobkov sa vzťahujú len na niektoré prvky súvisiace s environmentálnymi vplyvmi, ako je napríklad znečistenie, ale neboli zavedené v súvislosti s udržateľným využívaním prírodných zdrojov. Nariadenie o stavebných výrobkoch navyše neumožňuje stanoviť environmentálne, funkčné a bezpečnostné požiadavky na stavebné výrobky, čo bráni riešeniu problémov, ktoré nesúvisia s parametrami. Na podnietenie stimulov a dopytu po nízkouhlíkových stavebných výrobkoch a stavebných výrobkoch, ktoré ukladajú uhlík, sú však potrebné koherentné a transparentné informácie o klimatických, environmentálnych parametroch a parametroch udržateľnosti stavebných výrobkov, ako aj možnosť regulovať inherentné vlastnosti výrobkov, ako je trvanlivosť alebo opraviteľnosť. Zlepšením obehovosti stavebných výrobkov sa posilní aj odolnosť EÚ, pokiaľ ide o prístup k stavebným materiálom. Okrem toho nie sú dostatočne dostupné digitálne informácie o stavebných výrobkoch na riešenie cieľov obehovosti a udržateľnosti a na poskytovanie informácií, ktoré sa vyžadujú v iných súvisiacich právnych predpisoch (napr. v smernici o energetickej hospodárnosti budov alebo v nariadení o ekodizajne udržateľných výrobkov). Nariadenie o stavebných výrobkoch výrazne obmedzuje možnosti odvetvia dôsledne a harmonizovane deklarovať parametre svojich výrobkov a rozlišovať výrobky z hľadiska klímy, životného prostredia a udržateľnosti. Takisto výrazne obmedzuje možnosti členských štátov definovať vnútroštátne požiadavky na budovy alebo zahrnúť do verejného obstarávania kritériá týkajúce sa cieľov udržateľnosti bez ohrozenia fungovania jednotného trhu. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Iniciatíva je v súlade so zásadou „nespôsobovať významnú škodu“, pretože prispieva k cieľom zelenej transformácie v rámci Európskej zelenej dohody (najmä vlny obnovy) a akčného plánu pre obehové hospodárstvo. Podporuje ekologickejšiu výrobu, opätovné použitie, repasáciu a recykláciu stavebných výrobkov. Zabezpečuje adaptáciu na zmenu klímy. Podporuje revíziu smernice o energetickej hospodárnosti budov poskytovaním informácií o environmentálnych vlastnostiach stavebných výrobkov, a tým uľahčuje výpočet energetickej hospodárnosti budov, ich potenciálu globálneho otepľovania a odstraňovania uhlíka spojeného s ukladaním uhlíka. V akčnom pláne pre obehové hospodárstvo bola oznámená iniciatíva zameraná na udržateľné výrobky, ktorej cieľom je vytvoriť výrobky vhodné pre klimaticky neutrálne, zdrojovo efektívne a obehové hospodárstvo, najmä prijatím nariadenia o ekodizajne udržateľných výrobkov. Ak právne predpisy EÚ týkajúce sa konkrétnych výrobkov, ako je tento návrh, upravujú aspekty environmentálnej a klimatickej udržateľnosti výrobkov, ďalší rozvoj politiky a legislatívy by mal zostať v špecializovanom nástroji s rovnakou úrovňou prísnosti ako nariadenie o ekodizajne udržateľných výrobkov. Prispieva to k lepšej koherentnosti pravidiel EÚ týkajúcich sa konkrétnych výrobkov a zabraňuje administratívnemu zaťaženiu hospodárskych subjektov, ktoré by inak museli spĺňať požiadavky stanovené v rôznych právnych predpisoch EÚ. Vzhľadom na silné prepojenie medzi environmentálnymi a konštrukčnými parametrami stavebných výrobkov vrátane zdravotných a bezpečnostných aspektov sa preto v tomto návrhu stanovujú požiadavky na udržateľnosť stavebných výrobkov. Osobitné okolnosti však môžu odôvodniť cielenú intervenciu v oblasti stavebných výrobkov v rámci nariadenia o ekodizajne udržateľných výrobkov. Bude sa to týkať napríklad stavebných výrobkov súvisiacich s energiou, ktoré sú už regulované existujúcou smernicou o ekodizajne, ako napríklad kotly na tuhé palivo. V oznámení „Nová priemyselná stratégia pre Európu“ z marca 2020 sa stanovuje plán pre priemysel EÚ, aby bol lídrom dvojakej transformácie a využil silu svojich tradícií, podnikov a svojich ľudí na zvýšenie konkurencieschopnosti. Na dosiahnutie týchto cieľov bol definovaný prístup založený na priemyselnom ekosystéme s cieľom lepšie prepojiť potreby a podporiť kľúčových hráčov v každom hodnotovom reťazci. V oznámení, ktorým sa aktualizuje nová priemyselná stratégia na rok 2020, bolo stavebníctvo označené za jeden z prioritných ekosystémov, ktoré čelia najdôležitejším výzvam pri plnení cieľov v oblasti klímy a udržateľnosti a pri zavádzaní digitálnej transformácie a ktorých konkurencieschopnosť od toho závisí. V rámci aktualizovanej priemyselnej stratégie Komisia v procese spolutvorby s priemyslom, so zainteresovanými stranami a s členskými štátmi vypracovala postup transformácie pre ekosystém stavebného priemyslu. V kontexte tohto úsilia Komisia 15. decembra 2021 uverejnila pracovný dokument útvarov Komisie, v ktorom navrhuje scenáre pre výstavbu, ktorá sa má stať ekologickejšou, digitálnejšou a odolnejšou. Podporný regulačný rámec vhodný pre budúcnosť, ktorý slúži na podporu investícií a budovanie dôvery, je kľúčom k odolnosti ekosystému a predpokladom dvojakej transformácie. V stratégii pre MSP pre udržateľnú a digitálnu Európu sa zdôraznila dôležitá úloha MSP pri presadzovaní zelenej transformácie a zopakovala sa potreba vybaviť ich nástrojmi na pochopenie a zmiernenie environmentálnych rizík, a to aj v stavebníctve. V oznámení „Stratégia EÚ v oblasti normalizácie: Stanovenie globálnych noriem na podporu odolného, zeleného a digitálneho jednotného trhu EÚ“ sa stavebníctvo označilo za jednu z najrelevantnejších oblastí, v ktorej by mohli harmonizované normy zlepšiť konkurencieschopnosť a znížiť prekážky na trhu. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh vychádza z článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), pretože hlavným cieľom nariadenia je odstrániť prekážky pohybu stavebných výrobkov na jednotnom trhu. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Bez nariadenia EÚ nemožno nedostatky nariadenia o stavebných výrobkoch napraviť vnútroštátnymi právnymi predpismi, keďže členské štáty nemajú žiadne právomoci na zmenu rámca nariadenia o stavebných výrobkoch ani na nápravu jeho nedostatkov formou vnútroštátnych opatrení. Keďže v EÚ v súčasnosti neexistuje náležitá normalizácia, environmentálne a bezpečnostné parametre stavebných výrobkov sa na vnútroštátnej úrovni riešia rôznymi spôsobmi, čo vedie k rozdielom v požiadavkách na hospodárske subjekty. Opatrenia na úrovni EÚ sú teda opodstatnené a potrebné. Len na úrovni EÚ možno stanoviť podmienky na zabezpečenie voľného obehu stavebných výrobkov a zároveň zabezpečiť rovnaké podmienky a sledovať ciele udržateľnosti. Pokiaľ ide o pridanú hodnotu opatrení na úrovni EÚ, návrh prispeje k zlepšeniu celkového fungovania jednotného trhu so stavebnými výrobkami zvýšením právnej istoty, ako aj predvídateľnosti, zlepšením rovnakých podmienok pre stavebný ekosystém a riešením aspektov klimatických a environmentálnych vlastností a obehovosti stavebných výrobkov, ktoré možno riešiť len na úrovni EÚ. •Proporcionalita Návrh je v súlade so zásadou proporcionality, pretože neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie dobre fungujúceho jednotného trhu so stavebnými výrobkami, a je primeraný na dosiahnutie zamýšľaného cieľa. Cieľom návrhu je riešiť zistené nedostatky nariadenia o stavebných výrobkoch a ciele Európskej zelenej dohody a akčného plánu pre obehové hospodárstvo v súvislosti so stavebnými výrobkami, pričom sa vychádza zo základných zásad nariadenia o stavebných výrobkoch (vrátane harmonizovaných noriem vypracovaných európskymi normalizačnými organizáciami). Pri dosahovaní cieľov politiky je nevyhnutné riešiť a zlepšiť základné fungovanie rámca nariadenia o stavebných výrobkoch, najmä proces normalizácie. Niektoré nové prvky, ako napríklad požiadavky na výrobok alebo akty Komisie obsahujúce technické špecifikácie, sa budú v prípade konkrétnych výrobkov uplatňovať len v prípade potreby. V návrhu sa riešia všetky zistené problémy čo najúčinnejším a najefektívnejším spôsobom. Navrhuje sa v ňom komplexný regulačný rámec odolný voči budúcim zmenám, zahŕňa núdzové riešenia a nové regulačné nástroje, ktoré možno aktivovať, ak si to konkrétna kategória alebo súbor výrobkov na základe podrobnej analýzy vyžaduje. Vzhľadom na širokú škálu stavebných výrobkov sa môže účinné sledovanie cieľov návrhu zabezpečiť len týmto prístupom, a to bez zbytočného zaťaženia hospodárskych subjektov. •Výber nástroja

Návrh má formu nariadenia, ktorým sa zrušuje v súčasnosti účinné nariadenie o stavebných výrobkoch. Zabezpečuje sa ním spoločné vykonávanie navrhovaných právnych predpisov v celej EÚ. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Komisia v roku 2016 uverejnila podpornú štúdiu na účely kontroly vhodnosti v stavebníctve. V štúdii sa posúdila koherentnosť vybraných právnych aktov EÚ, ktoré sa vzťahujú na odvetvie stavebníctva, a posúdili sa právne prekrývania medzi nariadením o stavebných výrobkoch, smernicou o ekodizajne (2009) a smernicou o energetickom označovaní. Potvrdili sa v nej aj nezrovnalosti vo vymedzení pojmov, nedostatok krížových odkazov a prekrývanie medzi tromi právnymi predpismi. V roku 2019 Komisia uverejnila hodnotenie nariadenia o stavebných výrobkoch. Hlavnými problémami zistenými v tomto hodnotení, zoradenými podľa dôležitosti, boli i) nedostatočne fungujúci systém normalizácie, ktorý je jadrom nariadenia o stavebných výrobkoch; ii) neúčinný a značne rozdielny (v jednotlivých členských štátoch) dohľad nad trhom a iii) menšie zjednodušenie dosiahnuté nariadením o stavebných výrobkoch, ako sa očakávalo. Závery oboch dokumentov boli v návrhu zohľadnené. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Počas prípravy návrhu sa uskutočnili konzultácie s rôznymi zainteresovanými stranami: členské štáty, európske technické orgány a združenia, vnútroštátne orgány, spoločnosti/výrobcovia, dovozcovia a distribútori, spotrebiteľské združenia, orgány dohľadu nad trhom, európske/medzinárodné organizácie (priemyselné združenia), notifikované osoby, združenia pracovníkov/odborníkov a iné subjekty, napríklad jednotlivci a iné mimovládne organizácie. V súlade s usmerneniami EÚ o lepšej právnej regulácii sa uskutočnilo niekoľko konzultačných činností. Stručný opis je uvedený v bodoch ďalej. ·Horizontálny online prieskum (prieskum o horizontálnych problémoch) Horizontálny prieskum bol zameraný na vybraných expertov a jeho cieľom bolo zistiť, ako riešiť rôzne horizontálne problémy zistené počas hodnotenia nariadenia o stavebných výrobkoch s cieľom zhromaždiť podnety, ktoré sa použijú na ďalšie spresnenie možností politiky. ·V marci a septembri 2020 sa uskutočnili dve špecializované stretnutia s expertmi členských štátov o preskúmaní nariadenia o stavebných výrobkoch. Cieľom stretnutí bolo diskutovať o postupe a dokumente o spresnených orientačných možnostiach, ako aj zhromaždiť názory členských štátov na tieto témy: rozsah pôsobnosti a vzťah k iným právnym predpisom EÚ, harmonizovaná oblasť, vnútroštátne právne predpisy a informačné potreby, príloha I (základné požiadavky na stavby) a environmentálne požiadavky. ·Prieskum podnikov Cieľom prieskumu podnikov bolo posúdiť, aký vplyv by mali mať spresnené orientačné možnosti politiky na spoločnosti v európskom odvetví stavebných výrobkov. Prieskum bol zameraný na hospodárske subjekty v tomto odvetví. ·Verejná konzultácia Z verejnej konzultácie vyplynulo, že všetky skupiny zainteresovaných strán dôrazne odmietli možnosť zrušenia nariadenia o stavebných výrobkoch (možnosť politiky E). Vo väčšine skupín zainteresovaných strán boli najväčšie skupiny za zachovanie súčasného nariadenia o stavebných výrobkoch (t. j. základná možnosť politiky A). Podstatná časť skupín zainteresovaných strán uprednostňovala revíziu nariadenia o stavebných výrobkoch (t. j. možnosti politiky B, C alebo D). Prieskum podnikov navyše ukázal, že hoci hospodárske subjekty vo všeobecnosti podporujú súčasné nariadenie o stavebných výrobkoch, poukázali na niekoľko problémov, ktoré je potrebné riešiť a ktoré si vyžadujú revíziu. Týkalo sa to predovšetkým procesu normalizácie. •Získavanie a využívanie expertízy Kvantitatívna a kvalitatívna analýza vplyvov rôznych možností bola podporená osobitnou zmluvou o technickej podpore.

V štúdii sa zhromaždili a doplnili dostupné dôkazy s cieľom analyzovať možnosti politiky a posúdiť ich možné vplyvy. Možnosti politiky boli preskúmané s cieľom posúdiť preferencie a vplyvy najmä formou výsledkov prieskumov a verejných konzultácií. Ďalšia expertíza sa okrem toho zistila formou príslušných správ, štúdií a stretnutí so zástupcami členských štátov, obchodných združení, spoločností, technických a skúšobných orgánov. •Posúdenie vplyvu Komisia vykonala posúdenie vplyvu týkajúce sa revízie nariadenia o stavebných výrobkoch. Po vyriešení pripomienok obsiahnutých v prvom zápornom stanovisku výboru pre kontrolu regulácie vydanom 26. júla 2021 bolo 26. januára 2022 k danému posúdeniu vplyvu vydané kladné stanovisko s výhradami. Stanoviská výboru, ako aj záverečné posúdenie vplyvu a jeho zhrnutie, sa uverejňujú spolu s týmto návrhom. V posúdení vplyvu sa preskúmalo a porovnalo päť možností politiky na riešenie problémov súvisiacich s nariadením o stavebných výrobkoch: Možnosť A – základný scenár (bez revízie) Základný scenár nepredpokladal revíziu nariadenia, ale zlepšenie jeho vykonávania prostredníctvom usmernení a iných právne nezáväzných opatrení. Základný scenár teda znamenal pokračovanie systému harmonizácie a jeho vykonávania. Možnosť B – úprava nariadenia o stavebných výrobkoch Cieľom možnosti B bolo riešiť problémy zdôraznené v hodnotení prostredníctvom týchto opatrení: ·riešiť problémy systému technickej harmonizácie, možnosťou B sa zavádza oprávnenie Komisie spoliehať sa na „záložné“ riešenie v prípade, že systém normalizácie neposkytuje normy včas a v dostatočnej kvalite, ·pretrvávajúca existencia vnútroštátnych požiadaviek a značiek sa zmierni jasným vymedzením oblasti regulovanej na úrovni EÚ, ·umožniť harmonizovaný rámec na posudzovanie a oznamovanie environmentálnych vlastností stavebných výrobkov, ·zriadiť digitálnu štruktúru kompatibilnú s digitálnym pasom výrobku, ·podporovať opätovné použitie stavebných výrobkov, ·zlepšiť dohľad nad trhom posilnením právomocí v oblasti presadzovania práva a zosúladením výkonnosti rôznych orgánov dohľadu nad trhom a prípadne aj stanovením minimálneho počtu kontrol a minimálnej úrovne ľudských zdrojov, ktoré sa majú nasadiť pri dohľade nad trhom so stavebnými výrobkami, ·zlepšiť spoločné rozhodovanie všetkých orgánov a notifikovaných osôb, ·zmierniť prekrývanie s inými právnymi predpismi EÚ zavedením kolíznych pravidiel a zabezpečením koherentnosti, ·zaviesť osobitné označenie pre stavebné výrobky (európsky stavebný výrobok – ESV) s cieľom objasniť, že označenie sa vzťahuje na vyhlásenie o parametroch, a nie na zhodu, ·cielené ustanovenia a oprávnenie členských štátov podmienečne oslobodiť určité mikropodniky od povinností vyplývajúcich z nariadenia o stavebných výrobkoch. Možnosť C – zameranie nariadenia o stavebných výrobkoch

Táto možnosť vychádza z prvkov opísaných v možnosti B. V možnosti C je však rozsah pôsobnosti nariadenia o stavebných výrobkoch obmedzený na určité oblasti v závislosti od týchto troch čiastkových možností, ktoré možno kombinovať: ·Čiastková možnosť C1: harmonizované normy a akty Komisie obsahujúce technické špecifikácie by zahŕňali len metódy posudzovania na výpočet parametrov bez prahových úrovní parametrov, tried alebo iných požiadaviek, ktoré by sa stanovili na úrovni EÚ. ·Čiastková možnosť C2: rozsah pôsobnosti nariadenia o stavebných výrobkoch by sa zameral len na základné oblasti podľa regulačných potrieb členských štátov, významu pre životné prostredie alebo bezpečnosť výrobkov a významu pre trh. ·Čiastková možnosť C3: členské štáty by mali možnosť ponúknuť alternatívnu cestu k prístupu na trh založenú na vnútroštátnych predpisoch a nespoliehajúcu sa na harmonizované normy a akty Komisie obsahujúce technické špecifikácie. Možnosť D – zlepšenie nariadenia o stavebných výrobkoch Na základe možnosti B sa môžu zaviesť aj požiadavky týkajúce sa inherentných vlastností výrobku s cieľom chrániť verejné zdravie, bezpečnosť a životné prostredie. Takéto požiadavky špecifické pre výrobok možno formulovať prostredníctvom troch čiastkových možností/prístupov (čiastkové možnosti D1 a D2 by sa mohli skombinovať): ·Čiastková možnosť D1: prístup založený na novom legislatívnom rámci pre požiadavky na výrobok (opierajúci sa o normalizáciu vypracovanú európskymi normalizačnými organizáciami), ·Čiastková možnosť D2: prístup založený na spoločných technických špecifikáciách (vypracovaných Komisiou alebo pod jej dohľadom), ·Čiastková možnosť D3: hybrid medzi D1 a D2. Možnosť E – zrušenie nariadenia o stavebných výrobkoch Nariadenie o stavebných výrobkoch by sa zrušilo. Obchod so stavebnými výrobkami by sa zakladal na vzájomnom uznávaní. Uprednostňovaná možnosť Zistilo sa, že uprednostňovanou možnosťou je možnosť D, pretože umožňuje riešiť ciele a hlavné nedostatky rámca nariadenia o stavebných výrobkoch s najvyššou mierou účinnosti a koherentnosti. Tým sa zabezpečuje voľný pohyb stavebných výrobkov v rámci jednotného trhu a plne sa reaguje na ambície vyplývajúce z Európskej zelenej dohody a akčného plánu pre obehové hospodárstvo. Prehľad hlavných zmien: ·poskytnúť jasnejšie vymedzenie rozsahu pôsobnosti a zahrnutie opätovne použitých a pomocou 3D tlače vyrobených stavebných výrobkov a montovaných domov, ·zaviesť nové oprávnenie pre Komisiu 1. prijímať technické špecifikácie prostredníctvom aktov Komisie v prípadoch, keď systém normalizácie neprináša včasné a dostatočne kvalitné výsledky, 2. stanoviť požiadavky na výrobky, ·zaviesť environmentálne, funkčné a bezpečnostné požiadavky na stavebné výrobky, ·zriadiť „oblasť harmonizácie“ s jasnejším rozdelením úloh členských štátov a s mechanizmom na zhromažďovanie informácií v záujme proaktívnej výmeny informácií o regulačných potrebách alebo opatreniach členských štátov a riešiť ich v súlade s cieľmi jednotného trhu, ·zaviesť novú povinnosť pre výrobcov poskytovať okrem vyhlásenia o parametroch aj vyhlásenie o zhode (súlad s požiadavkami na výrobok); možnosť poskytovať informácie elektronickými prostriedkami, ·poskytnúť zoznam všeobecných požiadaviek na udržateľnosť (ktoré budú ďalej definované pre jednotlivé skupiny výrobkov v aktoch Komisie/harmonizovaných normách), ·zaviesť a zlepšiť ustanovenia o zjednodušení a oslobodení pre mikropodniky,

·posilniť právomoci orgánov dohľadu nad trhom v oblasti presadzovania práva, ·rozšírenie úlohy kontaktných miest pre stavebné výrobky s cieľom podporiť hospodárske subjekty, ·zriadiť nový systém Komisie, ktorý umožní každej fyzickej alebo právnickej osobe podávať sťažnosti alebo správy týkajúce sa možného porušenia nariadenia, ·zosúladenie s nariadením o ekodizajne udržateľných výrobkov v oblasti udržateľnosti klímy a životného prostredia a s digitálnym pasom výrobku. Možnosť D predpokladala nahradenie označenia CE novým označením (označenie „európsky stavebný výrobok“ alebo „ESV“). Existuje však aj riziko, že takáto zmena by mohla zvýšiť nejednoznačnosť pre hospodárske subjekty namiesto jej zníženia, najmä počas prechodného obdobia, keď by boli potrebné dve označenia. Preto bude označenie CE zachované a výrobcovia ho budú musieť umiestniť na výrobky, pre ktoré vypracovali vyhlásenie o parametroch alebo zhode. Hoci sa v štúdii podporujúcej posúdenie vplyvu dospelo k záveru, že možnosť D môže viesť k dodatočným nákladom pre hospodárske subjekty, najmä v dôsledku zavedenia vyhlásenia o environmentálnych vlastnostiach, existovali určité obmedzenia súvisiace s použitými údajmi. Vzhľadom na dodatočné zjednodušenie vyplývajúce z možnosti D môže v skutočnosti priniesť čisté zníženie administratívneho zaťaženia približne o 180 miliónov EUR (pozri prílohu III k správe o posúdení vplyvu). •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Návrh minimalizuje náklady na dodržiavanie predpisov prostredníctvom dobre fungujúceho procesu normalizácie, jasnejších ustanovení, stimulácie opätovného používania výrobkov, menšieho počtu dodatočných vnútroštátnych požiadaviek a vytvorenia rovnakých podmienok pre všetkých výrobcov, najmä MSP, vo všetkých členských štátoch. Plánovaným rozdelením práce a technickým doladením s nariadením o ekodizajne udržateľných výrobkov sa navyše zabráni zbytočným nákladom pre podniky, najmä pre MSP. Návrh v maximálnej miere využíva potenciál digitalizácie na zníženie administratívneho zaťaženia vzhľadom na to, že v nariadení o stavebných výrobkoch sa nestanovuje používanie digitálnych nástrojov. Všetky súvisiace informácie a dokumentácia podľa návrhu môžu byť spracované v digitálnej forme (napr. digitálny pas výrobku) a uložené, poskytované a trvalo prístupné v informačnom systéme. To povedie k väčšej transparentnosti v dodávateľských reťazcoch, umožní uchovávať údaje o stavebných výrobkoch v stavebných denníkoch a využívať ich na výpočty vyžadované podľa iných právnych predpisov (napr. smernice o energetickej hospodárnosti budov). Uľahčí sa tým aj dohľad nad trhom. Ďalšie zníženie administratívneho zaťaženia výrobcov sa dosiahne odstránením prekrývania medzi označením CE a vyhlásením o parametroch. Členské štáty budú môcť od týchto povinností oslobodiť aj mikropodniky, ktoré neobchodujú cezhranične. Zavedením nového splnomocnenia Komisie zaviesť minimálny počet kontrol, ktoré majú vykonávať orgány dohľadu nad trhom, sa návrh zameriava na zlepšenie nerovnomerného uplatňovania pravidiel nariadenia o stavebných výrobkoch na trhu. To si môže vyžadovať väčšie kapacity orgánov dohľadu nad trhom, ale umožní to lepšiu podporu členských štátov pri výkone ich zodpovednosti za zaistenie bezpečnosti a udržateľnosti stavieb. •Základné práva Návrh nemá žiaden vplyv na ochranu základných práv. 4.VPLYV NA ROZPOČET Návrh si bude vyžadovať dodatočné zdroje na účinné riadenie rámca nariadenia o stavebných výrobkoch. Požadované zvýšenie počtu zamestnancov o 7 ekvivalentov plného pracovného času je primerané cieľom. Zamestnanci Komisie budú vykonávať tieto hlavné činnosti: ·vypracovať a vykonávať nariadenie o stavebných výrobkoch, ·vypracovať sekundárne právne predpisy (vykonávacie a delegované akty), ·vypracovať a spravovať normalizačné žiadosti a akty Komisie, ·posudzovať a citovať harmonizované technické špecifikácie, ·vypracovať spoločné technické špecifikácie,

·spolupracovať s európskymi normalizačnými organizáciami v oblasti prednormalizačných prác a normalizácie, ·spolupracovať so zainteresovanými stranami pri technických problémoch, ·poskytovať podporu orgánom členských štátov, ·poskytovať odbornú prípravu orgánom členských štátov, notifikovaným osobám a iným subjektom, ·poskytovať usmernenia členským štátom a podnikom. Tieto činnosti sú právnej, technickej a administratívnej povahy a musia sa vykonávať v rámci útvarov Komisie (alebo v niektorých prípadoch pod ich dohľadom). V tejto súvislosti by bolo potrebné zvýšiť počet zamestnancov zodpovedných za riadenie súčasného rámca nariadenia o stavebných výrobkoch a podporiť ich prostredníctvom iných útvarov Komisie (t. j. Spoločného výskumného centra) alebo využitím externých služieb. Najmä na vedeckú a technickú podporu prípravy delegovaných a vykonávacích aktov a horizontálnych úloh. Miera, do akej bude návrh schopný reagovať na ciele, bude vo veľkej miere závisieť od dostupných zdrojov Komisie. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Komisia bude monitorovať vykonávanie, uplatňovanie a dodržiavanie týchto nových ustanovení s cieľom posúdiť ich účinnosť. Monitorovanie a hodnotenie politiky v súvislosti s návrhom by sa sústredilo na hlavné otázky, ktoré má revízia riešiť: fungovanie procesu normalizácie, dostupnosť informácií súvisiacich so životným prostredím a s bezpečnosťou výrobkov, environmentálne a bezpečnostné požiadavky na výrobky zahrnuté do technických špecifikácií, vplyvy na fungovanie dohľadu nad trhom. Navrhuje sa, aby sa hodnotenie návrhu uskutočnilo najskôr po ôsmich rokoch odo dňa začatia uplatňovania, vďaka čomu bude možné získať reálnu predstavu o výsledkoch a vplyvoch nových pravidiel. •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Keďže právnym nástrojom je nariadenie, ktoré je v členských štátoch priamo uplatniteľné, vysvetľujúci dokument nie je potrebný. •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Kapitola I tohto nariadenia obsahuje všeobecné ustanovenia. V článku 1 sa opisuje predmet úpravy, pričom sa výslovne odkazuje na environmentálne, klimatické a bezpečnostné parametre stavebných výrobkov vo vzťahu k ich podstatným vlastnostiam, ako aj na environmentálne, klimatické, funkčné a bezpečnostné požiadavky na výrobok. V článku 2 sa vymedzuje rozsah pôsobnosti vrátane stavebných výrobkov, výrobkov a služieb súvisiacich s 3D tlačou, kľúčových dielov, dielov alebo materiálov, ak o ne výrobca požiada, zostáv alebo súprav, na ktoré sa vzťahujú harmonizované technické špecifikácie alebo európske hodnotiace dokumenty, montovaných rodinných domov. Nariadenie sa v určitých prípadoch vzťahuje aj na použité výrobky. V porovnaní s nariadením o stavebných výrobkoch je rozsah pôsobnosti zmenený tak, aby sa zabránilo prekrývaniu napr. so smernicou o pitnej vode a smernicou o komunálnych odpadových vodách. V článku 3 sa stanovuje vymedzenie pojmov. V článku 4 sa definujú základné pracovné požiadavky a spôsoby stanovenia podstatných vlastností (na základe parametrov, napr. recyklovaného obsahu) stavebných výrobkov. Bude sa pri tom vychádzať zo základných požiadaviek na stavby uvedených v časti A prílohy I, ktoré budú spolu s metódami posudzovania tvoriť súčasť noriem, ktoré sa stanú záväznými na účely uplatňovania tohto nariadenia. Komisia je takisto splnomocnená prijímať delegované akty, ktorými sa vymedzujú prahové hodnoty a triedy parametrov súvisiacich s podstatnými vlastnosťami. Okrem toho je Komisia v prípade oneskorenia alebo nedostatkov v procese normalizácie splnomocnená prijímať delegované akty obsahujúce technické špecifikácie. Komisia je navyše splnomocnená prostredníctvom delegovaných aktov meniť časť A prílohy I vzhľadom na technický pokrok alebo s cieľom zahrnúť nové riziká a environmentálne aspekty. V článku 5 sa uvádza, že všetky výrobky, na ktoré sa vzťahuje nariadenie, musia spĺňať všeobecné, priamo uplatniteľné požiadavky a príslušné požiadavky na skupinu alebo kategóriu výrobkov stanovené v časti D prílohy I. Komisia sa takisto splnomocňuje prijímať delegované akty, ktorými sa presnejšie vymedzujú požiadavky na výrobok podľa častí B, C a D prílohy I. Tieto delegované akty sa môžu ďalej doplniť dobrovoľnými harmonizovanými normami vypracovanými na základe normalizačnej žiadosti. Komisia je navyše splnomocnená prostredníctvom delegovaných aktov meniť časti B, C a D prílohy I vzhľadom na technický pokrok alebo s cieľom zahrnúť nové riziká a environmentálne aspekty. V článku 6 sa Komisia splnomocňuje, aby určila uplatniteľný systém posudzovania a overovania vrátane ďalších krokov potrebných na boj proti systematickému nesúladu.

V článku 7 sa vymedzuje „oblasť harmonizácie“ na rozdiel od oblastí, za ktoré sú zodpovedné členské štáty. Okrem toho sa v ňom zavádza mechanizmus na riešenie naliehavých regulačných potrieb členských štátov v oblasti zdravia, bezpečnosti alebo ochrany životného prostredia vrátane klímy. V článku 8 sa stanovuje splnomocnenie na prijímanie delegovaných aktov, ktorými sa zabráni dvojitému posudzovaniu výrobkov podľa tohto nariadenia a iných právnych predpisov Únie. V kapitole II (články 9 až 18) sa stanovuje postup, vyhlásenia a označovanie. Články 9 až 12 sa vzťahujú na vyhlásenie o parametroch a uplatniteľné výnimky (vrátane mikropodnikov, ktoré neobchodujú cezhranične, a to za určitých podmienok: pre repasované výrobky alebo pre časti stavieb pripravené na opätovné použitie alebo repasáciu). V článkoch 13 a 14 sa stanovujú pravidlá týkajúce sa vyhlásenia o zhode (vyhlásenie o zhode, zhoda s požiadavkami na výrobok podľa článku 5). S cieľom minimalizovať administratívne zaťaženie sa vyhlásenie o zhode kombinuje s vyhlásením o parametroch. Podľa článku 15 sa vyhlásenie o parametroch a vyhlásenie o zhode môžu poskytnúť v elektronickej podobe alebo prostredníctvom permalinku. Dodávajú sa v jazykoch požadovaných členskými štátmi, v ktorých výrobca zamýšľa výrobok sprístupniť na trhu. V článkoch 16 až 18 sa stanovujú všeobecné zásady a podmienky pre označenie CE a pre používanie iných označení. V kapitole III (články 19 až 33) sa vymedzujú práva a povinnosti hospodárskych subjektov. Stanovujú sa v nej všeobecné a podrobné povinnosti výrobcov vrátane toho, ako používať príslušné harmonizované technické špecifikácie (harmonizované normy a delegované akty) na posúdenie a deklarovanie parametrov výrobku. V článku 22 sa vymedzujú najmä environmentálne povinnosti výrobcov vrátane povinnosti deklarovať povinné charakteristiky udržateľnosti stanovené v časti A oddiele 2 prílohy I, potenciál globálneho otepľovania a požiadavky na základe parametrov alebo minimálny recyklovaný obsah. Po prijatí delegovaných aktov pre danú skupinu výrobkov sa od výrobcov takisto vyžaduje, aby –navrhovali a vyrábali výrobky a ich obaly tak, aby ich celková environmentálna a klimatická udržateľnosť dosahovala najvyššiu možnú úroveň, –uprednostňovali recyklovateľné materiály a materiály vyrobené recykláciou, –dodržiavali povinnosti týkajúce sa minimálneho obsahu recyklovaného materiálu a iné limitné hodnoty týkajúce sa environmentálnej udržateľnosti obsiahnuté v harmonizovaných technických špecifikáciách, –predchádzali predčasnému zastarávaniu výrobkov, používali spoľahlivé diely a navrhovali výrobky tak, aby sa ich trvanlivosť neodchyľovala od priemernej trvanlivosti výrobkov v príslušnej kategórii, –navrhovali výrobky tak, aby sa dali ľahko opravovať, renovovať a modernizovať. V ďalších článkoch sa vymedzujú osobitné povinnosti splnomocnených zástupcov (článok 23), dovozcov (článok 24), napríklad zabezpečiť, aby výrobky zostali pod ich kontrolou bezpečné, skontrolovať, či výrobca splnil svoje všeobecné povinnosti, distribútorov (článok 25), povinnosti poskytovateľov logistických služieb, sprostredkovateľov, online trhov, online predajcov a internetových obchodov (čím sa začleňujú do štruktúry zabezpečovania súladu) (článok 27) a poskytovateľov 3D tlače (článok 28). Zavádzajú sa v nich teda ustanovenia, ktoré umožňujú, aby sa rámec zaoberal aj novými obchodnými modelmi. Zavádzajú sa v nich aj nové osobitné povinnosti hospodárskych subjektov, ktoré demontujú použité výrobky alebo s nimi nakladajú na účely opätovného použitia alebo repasácie (článok 29), a povinnosti týkajúce sa výrobkov s dvojakým použitím a pseudovýrobkov (článok 31). Upravuje sa aj predaj stavebných výrobkov online alebo na diaľku (článok 32). Kapitola IV (články 34 až 42) obsahuje pravidlá týkajúce sa noriem pre stavebné výrobky a európskych hodnotiacich dokumentov. Zahŕňa povinné uplatňovanie pre všetky požiadavky na základe parametrov a dobrovoľné pre inherentné požiadavky na výrobok. Stanovujú sa v nej pravidlá pre európske hodnotiace dokumenty a ich vzťah k vyhláseniu o parametroch a vyhláseniu o zhode (článok 35), vývoj, prijímanie (článok 36) a zverejňovanie európskych hodnotiacich dokumentov (článok 38), požiadavky na obsah európskych hodnotiacich dokumentov (článok 40) a riešenie neodôvodneného šírenia európskych hodnotiacich dokumentov (článok 36). Upravujú sa v nej aj pravidlá riešenia sporov v prípade nezhody medzi orgánmi technického posudzovania (OTP) (článok 39). V kapitole V (články 43 až 46) sa stanovujú požiadavky na určujúce orgány zodpovedné za orgány technického posudzovania a pravidlá ich určovania, monitorovania a hodnotenia. Zavádza sa v nej aj splnomocnenie pre Komisiu, aby stanovila požiadavky na orgány technického posudzovania, pokiaľ ide o personálne obsadenie, a aby stanovila koordinačné úlohy orgánov technického posudzovania. V kapitole VI (články 47 až 63) sa opisuje úloha notifikujúcich orgánov (článok 48), požiadavky uplatniteľné na tieto orgány (článok 49) vrátane najdôležitejších prevádzkových a informačných povinností. Stanovujú sa v nej požiadavky na notifikované osoby (článok 50), ich prevádzkové povinnosti (článok 60) a informačné povinnosti (článok 61) a uvádza povinnosti notifikovanej osoby vo vzťahu k jej subdodávateľovi alebo dcérskej spoločnosti (článok 53). Stanovujú sa v nej aj pravidlá používania iných zariadení ako skúšobné laboratórium notifikovanej osoby (článok 54). Predpokladá sa postup pre členské štáty a Komisiu, ktoré vznesú formálne námietky voči harmonizovaným normám na účely akreditácie (článok 52). V kapitole VII (články 64 až 67) sa stanovujú zjednodušené postupy. S cieľom znížiť administratívne zaťaženie, najmä pre MSP a mikropodniky, sa v tejto kapitole stanovujú zjednodušujúce postupy vrátane článku 64 o používaní vhodnej technickej dokumentácie, článku 65, ktorý umožňuje mikropodnikom používať miernejší systém overovania, článku 66, ktorým sa znižujú požiadavky na nesériové výrobky zhotovované mieru a montované v rámci jedinej určenej stavby, článku 67 o uznávaní posúdenia a overenia inou notifikovanou osobou. V kapitole VIII (články 68 až 76) sa stanovujú pravidlá dohľadu nad trhom a ochranné postupy. V článku 68 sa Komisia splnomocňuje na vytvorenie systému, ktorý umožní ktorejkoľvek fyzickej alebo právnickej osobe podávať sťažnosti alebo správy o možnom nesúlade s týmto nariadením.

V článku 70 sa stanovuje, ako postupovať v prípade nesúladu, v článku 71 sa stanovuje ochranný postup EÚ pre prípady, v ktorých sa členské štáty môžu oprávnene odvolávať na naliehavé dôvody týkajúce sa zdravia, bezpečnosti alebo ochrany životného prostredia. V článku 72 sa stanovujú pravidlá na zaobchádzanie s výrobkami, ktoré spĺňajú požiadavky a predstavujú riziko. Článok 73 obsahuje splnomocnenie Komisie na stanovenie minimálneho počtu kontrol, ktoré sa majú vykonávať v rámci dohľadu nad trhom, ako aj na stanovenie minimálneho počtu ľudských zdrojov, ktoré majú orgány dohľadu nad trhom nasadiť na stavebné výrobky. V článku 74 sa stanovuje koordinácia dohľadu nad trhom a skupina pre administratívnu spoluprácu (ADCO). S cieľom posilniť kapacity orgánov dohľadu nad trhom majú orgány dohľadu nad trhom právo získať od hospodárskych subjektov späť náklady na kontroly a skúšky (článok 75). Orgány dohľadu nad trhom sú povinné každoročne podávať Komisii správy o svojej činnosti (článok 76). V kapitole IX (články 77 až 81) sa definujú zásady v oblasti informácií a administratívnej spolupráce. Zavádza sa s cieľom posilniť celkový systém a uplatňovanie nariadenia a zabrániť rozdielnym rozhodnutiam, ktoré by mohli vytvoriť nerovnaké podmienky. V súlade s týmito cieľmi sa článkom 77 zriaďuje a udržiava informačný a komunikačný systém na zabezpečenie harmonizovaného výkladu a uplatňovania tohto nariadenia. V článku 78 sa Komisia splnomocňuje na zriadenie databázy alebo systému stavebných výrobkov EÚ na uľahčenie prístupu k informáciám o výrobkoch (najmä k vyhláseniu o parametroch, vyhláseniu o zhode a návodu na použitie). V článku 79 sa revidujú pravidlá týkajúce sa kontaktných miest pre stavebné výrobky s cieľom lepšie podporiť hospodárske subjekty. V článku 80 sa vyžaduje, aby orgány dohľadu nad trhom, kontaktné miesta pre stavebné výrobky, určujúce orgány, orgány technického posudzovania, notifikujúce orgány a notifikované osoby disponovali aktuálnymi informáciami v oblasti svojej činnosti a absolvovali odbornú prípravu o spoločnom výklade a uplatňovaní pravidiel. Od Komisie sa v ňom takisto vyžaduje, aby organizovala odbornú prípravu aspoň raz ročne. Článok 81 umožňuje členským štátom spoločne určovať orgány na plnenie ich povinností podľa nariadenia, spoločne využívať zdroje a prijať spoločnú zodpovednosť. V kapitole X (článok 82) sa stanovujú podmienky spolupráce s krajinami mimo EÚ, a to aj s cieľom obmedziť negatívne účinky nesúladu hospodárskych subjektov so sídlom v týchto krajinách na jednotný trh. Kapitola XI (články 83 a 84) sa zaoberá stimulmi členských štátov a zeleným verejným obstarávaním. V článku 83 sa stanovuje prístup členských štátov k stimulovaniu používania udržateľnejších stavebných výrobkov. V článku 84 sa Komisia splnomocňuje, aby vypracovala požiadavky na udržateľnosť pre zelené verejné obstarávanie stavebných výrobkov. Kapitola XII (článok 85) oprávňuje Komisiu určiť, či je určitá položka stavebným výrobkom. Kapitolou XIII (článok 86) sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020 tak, aby sa nariadenie (EÚ) 2019/1020 vzťahovalo aj na stavebné výrobky. V kapitole XIV (články 87 až 94) sa stanovujú záverečné ustanovenia. V článku 87 sa stanovujú podmienky prijímania delegovaných aktov v nariadení. V článku 88 sa poveruje úlohou Stály výbor pre stavebníctvo. Podľa článku 91 členské štáty stanovia pravidlá, ktoré sa vzťahujú na sankcie za porušenie tohto nariadenia. V článku 91 sa vyžaduje hodnotenie nariadenia najskôr po ôsmich rokoch od dátumu začatia uplatňovania nariadenia. V článku 93 sa stanovujú prechodné ustanovenia, ktoré umožňujú postupný presun všetkých harmonizovaných noriem z nariadenia o stavebných výrobkoch do nového nariadenia, a teda jeho hladké zavedenie pre hospodárske subjekty. V článku 94 sa stanovuje dátum nadobudnutia účinnosti a dátum začatia uplatňovania nariadenia. Podobne ako v prípade nariadenia o stavebných výrobkoch je k normatívnym ustanoveniam návrhu pripojených niekoľko príloh, a to: –príloha I o základných požiadavkách na stavby (časť A) ako v nariadení o stavebných výrobkoch a o nových prvkoch: požiadavky na výrobok na základe parametrov (časť B), inherentné požiadavky na výrobok, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť a životné prostredie (časť C) a požiadavky na informácie (časť D), –príloha II o obsahu vyhlásenia o parametroch a vyhlásenia o zhode, –príloha III o postupe prijímania európskeho hodnotiaceho dokumentu, –príloha IV o výrobkových oblastiach a požiadavkách na orgány technického posudzovania, –príloha V o systémoch posudzovania a overovania, –príloha VI o podstatných vlastnostiach, pre ktoré sa v súvislosti s notifikáciou notifikovaných osôb nevyžaduje odkaz na príslušnú harmonizovanú technickú špecifikáciu, –príloha VII o tabuľke zhody. 2022/0094 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY,

ktorým sa stanovujú harmonizované podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2019/1020 a zrušuje nariadenie (EÚ) č. 305/2011 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru ( 1), konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom ( 2), keďže: (1)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 305/2011 bolo prijaté v súvislosti s vnútorným trhom s cieľom harmonizovať podmienky uvádzania stavebných výrobkov na trh a odstrániť prekážky obchodu so stavebnými výrobkami medzi členskými štátmi. (2)Na to, aby mohol byť stavebný výrobok uvedený na trh, je výrobca povinný vypracovať vyhlásenie o parametroch takéhoto výrobku. Výrobca preberá zodpovednosť za zhodu výrobku s týmito deklarovanými parametrami. Z tejto povinnosti sú stanovené určité výnimky. (3)Zo skúseností s vykonávaním nariadenia č. 305/2011, hodnotenie vykonané Komisiou v roku 2019, ako aj správa o Európskej organizácii pre technické posudzovanie vyplynula nedostatočná výkonnosť rámca v rôznych ohľadoch, a to aj pokiaľ ide o vývoj noriem a dohľad nad trhom. Spätná väzba získaná v priebehu hodnotenia navyše poukázala na potrebu znížiť prekrývanie, rozpory a opakujúce sa požiadavky, a to aj vo vzťahu k iným právnym predpisom Únie, s cieľom zabezpečiť väčšiu právnu zrozumiteľnosť a obmedziť administratívne zaťaženie hospodárskych subjektov. Preto je potrebné stanoviť konkrétnejšie a podrobnejšie právne povinnosti pre hospodárske subjekty, ako aj nové ustanovenia vrátane tých, ktoré sa týkajú technických špecifikácií a dohľadu nad trhom, aby sa zvýšila právna istota a aby sa zabránilo rozdielnym výkladom. (4)Je potrebné vytvoriť dobre fungujúce informačné toky, a to aj prostredníctvom elektronických prostriedkov, s cieľom zabezpečiť, aby boli v celom dodávateľskom reťazci k dispozícii koherentné a transparentné informácie o parametroch stavebných výrobkov. Očakáva sa, že sa tým zvýši transparentnosť a efektívnosť v súvislosti s prenosom informácií. Zabezpečenie digitálneho prístupu ku komplexným informáciám o stavebných výrobkoch by prispelo k celkovej digitalizácii stavebného odvetvia, čím by sa tento rámec prispôsobil digitálnemu veku. Prístup k spoľahlivým a trvalým informáciám by znamenal aj to, že hospodárske subjekty a iní aktéri nebudú prispievať k vzájomnému nesúladu. (5)V uznesení Európskeho parlamentu z 10. marca 2021 o vykonávaní nariadenia (EÚ) č. 305/2011 sa uvítal cieľ Komisie zvýšiť udržateľnosť stavebného odvetvia tým, že sa v revízii nariadenia č. 305/2011 budú riešiť parametre udržateľnosti stavebných výrobkov, ako bolo oznámené v akčnom pláne pre obehové hospodárstvo. V záveroch Rady o obehovom hospodárstve v stavebníctve z 28. novembra 2019 bola Komisia adresovaná naliehavá výzva, aby pri revízii nariadenia (EÚ) č. 305/2011 o stavebných výrobkoch uľahčila obehovosť stavebných výrobkov. V oznámení Komisie s názvom Nová priemyselná stratégia pre Európu sa zdôraznila potreba zaoberať sa udržateľnosťou stavebných výrobkov a zdôraznilo sa, že udržateľnejšie zastavané prostredie je nevyhnutné pre transformáciu Európy na klimaticky neutrálne hospodárstvo. V oznámení Komisie „Aktualizácia novej priemyselnej stratégie na rok 2020: Budovanie silnejšieho jednotného trhu pre obnovu Európy“, bolo stavebníctvo označené za jeden z prioritných ekosystémov, ktoré čelia najdôležitejším výzvam pri plnení cieľov v oblasti klímy a udržateľnosti a pri zavádzaní digitálnej transformácie a od ktorých závisí konkurencieschopnosť stavebného odvetvia. Je preto vhodné stanoviť pravidlá pre deklarovanie environmentálnych parametrov a parametrov udržateľnosti stavebných výrobkov vrátane možnosti stanoviť príslušné prahové hodnoty a triedy. (6)Podobne sa aj v stratégii EÚ v oblasti normalizácie na rok 2022 stavebníctvo označilo za jednu z najrelevantnejších oblastí, v ktorej by mohli harmonizované normy zlepšiť konkurencieschopnosť a znížiť prekážky na trhu. (7)Sledovanie environmentálnych cieľov vrátane boja proti zmene klímy si vyžaduje stanovenie nových environmentálnych povinností a položenie základu pre vývoj a uplatňovanie metódy posudzovania na výpočet environmentálnej udržateľnosti stavebných výrobkov. Z rovnakého dôvodu je potrebné rozšíriť okruh regulovaných hospodárskych subjektov, keďže distribútori, dodávatelia a výrobcovia zohrávajú úlohu pri výpočte environmentálnej udržateľnosti v stavebníctve. Tento okruh by sa preto mal rozšíriť do dvoch smerov, od distribútorov smerom nadol k hospodárskym subjektom, ktoré pripravujú opätovné použitie a repasáciu stavebných výrobkov, a od výrobcu smerom nahor k dodávateľom medziproduktov a/alebo surovín. Okrem toho musia niektoré hospodárske subjekty, ktoré vstupujú do hry v súvislosti s demontážou použitých výrobkov alebo iných častí stavieb, alebo ich repasovaním a opätovným použitím, prispieť k bezpečnému druhému životu stavebných výrobkov. (8)V záujme zaistenia bezpečnosti a funkčnosti stavebných výrobkov, a tým aj stavieb, je potrebné zabrániť tomu, aby sa ako stavebné výrobky uvádzali na trh položky, ktoré ich výrobcami nie sú určené na používanie ako stavebné výrobky. Dovozcovia, distribútori a iné nadväzujúce hospodárske subjekty by preto mali zabezpečiť, aby sa tieto pseudostavebné výrobky nepredávali ako stavebné výrobky. Niektorí poskytovatelia služieb, ako sú poskytovatelia logistických služieb alebo poskytovatelia služieb 3D tlače, by navyše nemali prispievať k nesúladu iných hospodárskych subjektov. Preto je potrebné zabezpečiť, aby boli príslušné ustanovenia uplatniteľné aj na tieto služby a ich poskytovateľov. (9)Je možné, že rôzne hospodárske subjekty poskytnú dátový súbor na 3D tlač, 3D tlačiareň alebo formu a materiál, ktorý sa v nich má použiť, čo vedie k situácii, keď žiadny z týchto subjektov nebude zodpovedný za bezpečnosť a primerané parametre výrobku vyrobeného pomocou 3D tlače. Aby sa v tejto súvislosti predišlo možným bezpečnostným rizikám, je preto potrebné stanoviť ustanovenia pre dátové súbory na 3D tlač, materiály určené na 3D tlač a pre služby 3D tlače, ktoré umožňujú 3D tlač stavebných výrobkov, aby hospodárske subjekty dodržiavaním týchto ustanovení spoločne dosiahli podobnú úroveň bezpečnosti, aká je zabezpečená pri bežných stavebných výrobkoch. (10)V záujme zaistenia bezpečnosti a ochrany životného prostredia a odstránenia medzery v právnych predpisoch, ktorá by inak existovala, je potrebné objasniť, že stavebné výrobky vyrobené na stavenisku na okamžité zabudovanie do stavby podliehajú rovnakým pravidlám ako ostatné stavebné výrobky. Mikropodniky však výrobky často individuálne vyrábajú a montujú na mieste. Podriadiť tieto mikropodniky za každých okolností rovnakým pravidlám ako ostatné podniky by malo na tieto mikropodniky neprimeraný vplyv. Preto je potrebné umožniť členským štátom, aby oslobodili mikropodniky od povinnosti vypracovať vyhlásenie o parametroch v osobitných situáciách, keď nie sú dotknuté záujmy iných členských štátov. (11)Zabezpečenie voľného pohybu zostáv alebo súprav stavebných výrobkov na vnútornom trhu prinesie hmatateľné výhody najmä pre občanov, spotrebiteľov a podniky. Z dôvodu právnej istoty by však ich zloženie malo byť presne definované v harmonizovaných technických špecifikáciách alebo európskych hodnotiacich dokumentoch.

(12)Vytvorenie trhu Únie s malými montovanými rodinnými domami má potenciál znížiť cenu bývania a mať pozitívne sociálne a hospodárske účinky. Prioritou zostáva spravodlivosť voči spotrebiteľom, a to okrem iného aj konkrétne v súvislosti so zabezpečovaním cenovej dostupnosti bývania v kontexte zelenej transformácie v súlade s návrhom odporúčania Rady týkajúceho sa zabezpečenia spravodlivej transformácie na klimaticky neutrálne hospodárstvo, najmä s odporúčaniami 7 písm. a) až c). Preto je potrebné stanoviť harmonizované pravidlá pre takéto malé domy. Malé domy sú však takisto stavbami, za ktoré sú zodpovedné členské štáty. Keďže nemusí byť možné kumulatívne začleniť do budúcich harmonizovaných technických špecifikácií všetky vnútroštátne požiadavky na malé montované rodinné domy, členské štáty by mali mať právo neuplatňovať pravidlá, ktoré sa majú vzťahovať na tieto montované rodinné domy. (13)Súlad stavebných výrobkov s právnymi predpismi Únie často závisí od súladu ich kľúčových dielov s týmito právnymi predpismi. Keďže sú však kľúčové diely často integrované do rôznych stavebných výrobkov, ochrana bezpečnosti a životného prostredia vrátane klímy sa lepšie dosiahne, ak sa tieto kľúčové diely posudzujú vo vyšších častiach dodávateľského reťazca, t. j. ak sa parametre a zhoda kľúčových dielov posudzuje vopred a nezávisle od posudzovania konečného stavebného výrobku, do ktorého sú zabudované. Podobne aj dohľad nad trhom je účinnejší, keď je možné identifikovať nevyhovujúce kľúčové diely a zamerať sa na ne. Preto je potrebné stanoviť pravidlá uplatniteľné na kľúčové diely stavebných výrobkov. (14)Na stavebné výrobky, ktoré už boli posúdené a sú opätovne použité, by sa nemali vzťahovať pravidlá, ktoré sa vzťahujú na nové stavebné výrobky. Na použité stavebné výrobky, ktoré ešte nikdy neboli uvedené na trh Únie, by sa však mali vzťahovať rovnaké pravidlá ako na nové stavebné výrobky, keďže tieto výrobky neboli nikdy posudzované. (15)Na zaistenie bezpečnosti a funkčnosti stavebných výrobkov by sa pravidlá uplatniteľné na nové stavebné výrobky mali uplatňovať aj na použité stavebné výrobky, ktorých zamýšľané použitie sa zmenilo, s výnimkou použitia na dekoratívne účely, na použité stavebné výrobky s nejasným pôvodným zamýšľaným použitím, na použité stavebné výrobky, ktoré prešli významným transformačným procesom, a na použité stavebné výrobky, v prípade ktorých hospodársky subjekt tvrdí, že majú dodatočné vlastnosti alebo spĺňajú požiadavky na výrobok. (16)Skutočnosť, že použité stavebné výrobky by sa v zásade nemali podrobovať novému posúdeniu, by nemala brániť hospodárskemu subjektu, aby tieto stavebné výrobky posúdil, ak to pomôže zatraktívniť používanie týchto použitých stavebných výrobkov tým, že sa preukáže, že tieto stavebné výrobky majú stále určité vlastnosti alebo spĺňajú uplatniteľné požiadavky na výrobok. (17)Stavebné výrobky uvádzané na trh v najvzdialenejších regiónoch Európskej únie sa často dovážajú zo susedných krajín, a preto sa na ne nevzťahujú požiadavky stanovené v právnych predpisoch Únie. Podriadiť tieto stavebné výrobky takýmto požiadavkám by bolo neúmerne nákladné. Zároveň sa stavebné výrobky vyrobené v najvzdialenejších regiónoch takmer vôbec nedostávajú do obehu v iných členských štátoch. Členské štáty by preto mali mať možnosť vyňať z týchto požiadaviek stavebné výrobky uvádzané na trh alebo priamo montované v najvzdialenejších regiónoch Európskej únie. (18)S cieľom dosiahnuť maximálnu regulačnú koherentnosť by toto nariadenie malo v čo najväčšej miere vychádzať z horizontálneho právneho rámca, v tomto prípade konkrétne z nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1025/2012. Nadväzuje na nedávny trend v oblasti právnych predpisov o výrobkoch, ktorý spočíva vo vytvorení náhradného riešenia v prípadoch, keď európske normalizačné organizácie neposkytujú harmonizované normy, ktoré by bolo možné citovať v úradnom vestníku. Keďže od konca roka 2019 nebolo možné v úradnom vestníku citovať žiadne harmonizované normy pre stavebné výrobky a od nadobudnutia účinnosti nariadenia (EÚ) č. 305/2011 ich bolo len niekoľko desiatok, nové záložné právomoci pre Komisiu by mali byť ešte komplexnejšie a mali by umožniť optimalizovať celkový výstup technických špecifikácií, aby sa dobehlo oneskorenie v prispôsobovaní sa technickému pokroku. (19)Ak sa v harmonizovaných normách stanovujú pravidlá posudzovania parametrov vzhľadom na podstatné vlastnosti, ktoré sú relevantné pre stavebné predpisy členských štátov, harmonizované normy by sa mali stať záväznými na účely uplatňovania tohto nariadenia, pretože len takéto normy umožňujú voľný obeh výrobkov a zároveň zabezpečujú členským štátom možnosť požadovať bezpečnostné a environmentálne vlastnosti výrobkov vrátane klimatických vlastností s prihliadnutím na ich špecifickú vnútroštátnu situáciu. Vzhľadom na tieto dva ciele (ak sa sledujú spoločne) sa vyžaduje, aby sa výrobky posudzovali jedinou metódou posudzovania, a preto musí byť táto metóda povinná. Na konkretizáciu požiadaviek na výrobky, ktoré sú pre príslušnú skupinu alebo kategóriu výrobkov stanovené v delegovaných aktoch, sa však môžu použiť dobrovoľné normy, a to v súlade s rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady č. 768/2008. V súlade s rozhodnutím č. 768/2008 by tieto normy mali poskytovať predpoklad zhody s požiadavkami, na ktoré sa vzťahujú. (20)S cieľom prispieť k cieľom Európskej zelenej dohody a akčného plánu pre obehové hospodárstvo a zaistiť bezpečné stavebné výrobky, pričom bezpečnosť je jedným z cieľov, ktoré sa majú sledovať v právnych predpisoch založených na článku 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), sú potrebné inherentné požiadavky na výrobky týkajúce sa bezpečnosti, funkčnosti a ochrany životného prostredia vrátane klímy. Pri stanovovaní týchto požiadaviek by Komisia mala zohľadniť ich potenciálny prínos k dosiahnutiu cieľov Únie v oblasti klímy, životného prostredia a energetickej efektívnosti. Tieto požiadavky sa netýkajú len parametrov stavebných výrobkov. Na rozdiel od predchádzajúcej smernice 89/106/ES sa v nariadení (EÚ) č. 305/2011 nestanovuje možnosť určiť takéto inherentné požiadavky na výrobky. Niektoré harmonizované normy pre stavebné výrobky však obsahujú také inherentné požiadavky na výrobok, ktoré sa môžu týkať životného prostredia, bezpečnosti alebo jednoducho dobrého fungovania výrobku. Tieto normy dokazujú, že existujú praktické potreby takýchto požiadaviek na bezpečnosť, životné prostredie alebo jednoducho na fungovanie výrobkov. V článku 114 ZFEÚ ako právneho základu tohto nariadenia sa ukladá aj snaha o vysokú úroveň ochrany životného prostredia, zdravia a bezpečnosti ľudí. Týmto nariadením by sa teda mali (opätovne) zaviesť alebo potvrdiť inherentné požiadavky na výrobky. Hoci tieto požiadavky musí stanoviť zákonodarca, je potrebné ich špecifikovať pre viac ako 30 skupín výrobkov, z ktorých každá má niekoľko kategórií. Preto by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie s cieľom spresniť požiadavky na príslušnú skupinu alebo kategóriu stavebných výrobkov. (21)Výroba a distribúcia stavebných výrobkov je čoraz zložitejšia, čo vedie k vzniku nových špecializovaných subjektov, ako sú poskytovatelia logistických služieb. V záujme jasnosti by sa určité všeobecné povinnosti vrátane spolupráce s orgánmi mali vzťahovať na všetky subjekty zapojené do dodávateľského reťazca, výroby, distribúcie, označovania vlastnou značkou, opätovného balenia alebo sekundárneho obchodu, montáže, demontáže na účely opätovného použitia alebo repasácie a samotnej repasácie. Dodávatelia by okrem toho mali byť povinní spolupracovať s orgánmi dohľadu nad trhom na účely posúdenia environmentálnej udržateľnosti. Z týchto dôvodov a s cieľom vyhnúť sa opakovaniu povinností by mal byť pojem „hospodársky subjekt“ vymedzený široko a mal by zahŕňať všetky tieto subjekty, aby bolo možné jedným zásahom stanoviť základné všeobecné povinnosti pre všetkých. (22)S cieľom podporiť harmonizované postupy medzi členskými štátmi aj v prípadoch, keď sa nepodarilo dosiahnuť konsenzus o týchto postupoch, by Komisia mala byť splnomocnená prijímať v súvislosti s obmedzeným okruhom problémov vykonávacie akty o vykonávaní tohto nariadenia. Príslušné splnomocnenia sa týkajú vymedzení, povinností a práv hospodárskych subjektov a povinností a práv notifikovaných osôb. (23)Na zlepšenie právnej istoty a zmiernenie roztrieštenosti trhu EÚ so stavebnými výrobkami v dôsledku existencie vnútroštátnych požiadaviek a značiek je potrebné jasne vymedziť oblasť regulovanú na úrovni EÚ, tzv. oblasť harmonizácie, na rozdiel od prvkov, ktoré zostávajú v pôsobnosti vnútroštátnej regulačnej sféry členských štátov. (24)V záujme dosiahnutia rovnováhy medzi zmiernením roztrieštenosti trhu a oprávnenými záujmami členských štátov regulovať stavby je zároveň potrebné stanoviť mechanizmus na lepšie začlenenie potrieb členských štátov do vývoja harmonizovaných technických špecifikácií. Z rovnakého dôvodu by sa mal zaviesť mechanizmus, ktorý by členským štátom umožnil stanoviť na základe naliehavých dôvodov ochrany zdravia, bezpečnosti alebo životného prostredia dodatočné požiadavky na stavebné výrobky. (25)Obehové hospodárstvo, ktoré je kľúčovým prvkom akčného plánu pre obehové hospodárstvo, možno podporiť prostredníctvom povinných systémov zálohovania a vrátenia nepoužívaných výrobkov. Členské štáty by preto mali mať možnosť prijať takéto opatrenia. (26)V záujme zvýšenia právnej zrozumiteľnosti a zníženia administratívneho zaťaženia hospodárskych subjektov je potrebné zabrániť tomu, aby stavebné výrobky podliehali viacerým posúdeniam týkajúcim sa toho istého aspektu zdravia, bezpečnosti alebo ochrany životného prostredia vrátane klímy podľa rôznych právnych predpisov Únie. Potvrdila to aj platforma REFIT, ktorá odporúča, aby Komisia prednostne riešila problémy prekrývajúcich sa a opakujúcich sa požiadaviek. Komisia by tak mala mať možnosť určiť podmienky, za ktorých sa pri plnení povinností podľa iných právnych predpisov Únie spĺňajú aj určité povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia, ak by sa inak ten istý aspekt zdravia, bezpečnosti alebo ochrany životného prostredia vrátane klímy posudzoval súbežne podľa tohto nariadenia a iného právneho predpisu Únie. (27)Okrem toho, aby sa predišlo rozdielnym postupom členských štátov a hospodárskych subjektov, mala by sa na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s cieľom určiť, či určité stavebné výrobky patria do vymedzenia pojmu „stavebný výrobok“. (28)Najmä v prípade energeticky významných výrobkov zahrnutých do pracovných plánov v oblasti ekodizajnu, ktoré sú zároveň stavebnými výrobkami, a v prípade medziproduktov, s výnimkou cementu, sa pri stanovovaní požiadaviek na udržateľnosť uprednostní [nariadenie o ekodizajne udržateľných výrobkov]. Malo by to platiť napríklad pre ohrievače, kotly, tepelné čerpadlá, zariadenia na ohrev vody a vykurovanie priestorov, ventilátory, chladiace a vetracie systémy a fotovoltické výrobky okrem fotovoltických panelov integrovaných do budov. Toto nariadenie môže v prípade potreby stále zasahovať doplnkovým spôsobom, najmä v súvislosti s bezpečnostnými aspektmi, pričom zohľadňuje aj iné právne predpisy Únie týkajúce sa výrobkov, ako sú plynové spotrebiče, nízke napätie a strojové zariadenia. V prípade iných výrobkov môže v budúcnosti vzniknúť potreba určiť podmienky, za ktorých sa pri plnení povinností podľa iných právnych predpisov Únie spĺňajú aj určité povinnosti podľa tohto nariadenia, aby sa zabránilo zbytočnému zaťaženiu hospodárskych subjektov. Na Komisiu by sa mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s cieľom určiť takéto podmienky. (29)Na vytvorenie motivácie na dosiahnutie súladu by mal výrobca stavebných výrobkov niesť zodpovednosť za nesprávne vyhlásenia o parametroch a zhode. (30)Zvýšené používanie repasovaných výrobkov je súčasťou prechodu na obehové hospodárstvo a znižovania environmentálnej a uhlíkovej stopy stavebných výrobkov. Trh s repasovanými výrobkami nie je okrem toho v súčasnosti veľmi rozvinutý a požiadavky na takéto výrobky sa v jednotlivých členských štátoch značne líšia. Preto a v záujme dodržiavania zásady subsidiarity by členské štáty mali mať možnosť oslobodiť repasované výrobky od povinnosti vypracovať vyhlásenie o parametroch. Takáto výnimka by však nemala byť možná v prípade výrobkov, ktoré nie sú vhodné na repasáciu, alebo ak sú ohrozené záujmy iných členských štátov. (31)S cieľom zlepšiť prístup k ľahko dostupným a komplexným informáciám o stavebných výrobkoch, a tým prispieť k ich bezpečnosti, funkčnosti a udržateľnosti, by sa malo zabezpečiť, aby vyhlásenie o parametroch poskytovalo všetky informácie potrebné pre používateľov a orgány. Vzhľadom na jeho užitočnosť pre používateľov by výrobcovia mali mať možnosť zahrnúť do tohto vyhlásenia ďalšie informácie za predpokladu, že vyhlásenia o parametroch zostanú jednotné a ľahko čitateľné a že sa nezneužijú ako reklama.

(32)Na umožnenie opätovného použitia a repasovania stavebných výrobkov a použitia nadbytočných stavebných výrobkov vo veľkom rozsahu by sa mal pre tieto stavebné výrobky stanoviť zjednodušený postup vypracovania vyhlásenia o parametroch. V prípade nadbytočných stavebných výrobkov, pri ktorých je zmena používaním vylúčená, by sa mal zmiernený postup obmedziť na prípady, keď pôvodný výrobca odmietne prevziať zodpovednosť za nadbytočný stavebný výrobok, pretože je vždy vhodnejšie, aby za stavebné výrobky, ktoré neboli zmenené, naďalej zodpovedal pôvodný kompetentný výrobca. (33)S cieľom znížiť zaťaženie hospodárskych subjektov, a najmä výrobcov, by hospodárske subjekty vydávajúce vyhlásenia o parametroch a vyhlásenia o zhode mali poskytovať tieto vyhlásenia elektronickými prostriedkami, mali by byť oprávnené poskytovať tieto vyhlásenia prostredníctvom permalinku na nezmeniteľný dokument alebo by mali v týchto vyhláseniach uvádzať permalinky na nezmeniteľné dokumenty. (34)Aby výrobcovia mohli preukázať, že stavebné výrobky, na ktoré sa vzťahuje voľný pohyb tovaru, spĺňajú príslušné požiadavky Únie, je potrebné vyžadovať vyhlásenie o zhode, ktoré slúži na doplnenie vyhlásenia o parametroch, čím sa regulačný systém pre stavebné výrobky priblíži nariadeniu (ES) č. 765/2008. S cieľom minimalizovať potenciálne administratívne zaťaženie by sa však vyhlásenie o zhode a vyhlásenie o parametroch mali skombinovať a poskytovať elektronicky. Administratívne zaťaženie MSP by sa malo ďalej minimalizovať cielenými zjednodušujúcimi ustanoveniami, a to aj pokiaľ ide o používanie náležitej technickej dokumentácie, ktorá nahrádza typové skúšky, umožňuje mikropodnikom používať miernejší systém overovania a znižuje požiadavky na nesériové výrobky zhotovované na mieru, ktoré sa montujú v rámci jedinej určenej stavby. Členské štáty by mali mať aj možnosť oslobodiť mikropodniky, ktoré neobchodujú cezhranične, od povinnosti vypracovať vyhlásenie o parametroch. (35)S cieľom dosiahnuť súlad s ostatnými právnymi predpismi o výrobkoch a v súlade so všeobecnými zásadami nariadenia (ES) č. 765/2008 by sa označenie CE malo umiestňovať na stavebné výrobky, pre ktoré výrobca vypracoval vyhlásenie o parametroch alebo zhode. Výrobca tým preberá zodpovednosť za zhodu výrobku s deklarovanými parametrami a uplatniteľnými požiadavkami na výrobok. (36)Na zaistenie bezpečnosti, funkčnosti a udržateľnosti stavebných výrobkov, a tým aj stavieb, by všetky hospodárske subjekty, ktoré zasahujú do dodávateľského a distribučného reťazca, mali prijať primerané opatrenia, aby zabezpečili, že uvedú na trh alebo sprístupnia na trhu len stavebné výrobky, ktoré sú v súlade so záväznými požiadavkami Únie. S cieľom zlepšiť právnu zrozumiteľnosť je potrebné výslovne stanoviť povinnosti hospodárskych subjektov. (37)Je potrebné, aby výrobcovia stavebných výrobkov presne a jednoznačne určili typ výrobku a zabezpečili tak presný základ na posúdenie súladu takéhoto výrobku s požiadavkami Únie. Zároveň, aby sa zabránilo obchádzaniu uplatniteľných požiadaviek, by sa výrobcom malo zakázať vytvárať stále nové typy výrobkov, ak sú príslušné výrobky z hľadiska rozhodujúcich vlastností identické. (38)Aby sa predišlo zavádzajúcim tvrdeniam, všetky tvrdenia výrobcov stavebných výrobkov by mali byť založené buď na metóde posudzovania uvedenej v harmonizovaných technických špecifikáciách, alebo ak takáto metóda posudzovania neexistuje, na metódach predstavujúcich najlepšie dostupné techniky, ak takáto metóda posudzovania uvedená v harmonizovanej technickej špecifikácii neexistuje. (39)Technická dokumentácia stavebných výrobkov vypracovaná výrobcom uľahčuje orgánom a notifikovaným osobám overovanie týchto výrobkov na základe požiadaviek Únie. Na zlepšenie prístupu ku komplexným informáciám by táto technická dokumentácia mala obsahovať posúdenie environmentálnej udržateľnosti stavebného výrobku. (40)S cieľom zabezpečiť transparentnosť pre používateľov stavebných výrobkov a zabrániť ich nevhodnému používaniu by mal výrobca stavebné výrobky a ich zamýšľané použitie presne identifikovať. Z rovnakého dôvodu by mal výrobca jasne uviesť, či sú stavebné výrobky určené len na profesionálne použitie alebo aj na použitie spotrebiteľmi. Aby sa zabezpečila spätná vysledovateľnosť stavebných výrobkov, výrobcovia by mali byť uvedení na výrobku, alebo ak to nie je možné, napr. z dôvodu veľkosti alebo povrchu výrobku, na jeho obale, alebo ak ani to nie je možné, v sprievodnom dokumente. (41)Na zabezpečenie splnenia požiadaviek tohto nariadenia by výrobcovia mali aktívne vyhľadávať, uchovávať a vyhodnocovať informácie a prijať vhodné opatrenia v prípade, že sa potvrdí nesúlad alebo nedostatočná funkčnosť, alebo ak existuje riziko. (42)V záujme optimalizácie plnenia cieľov Európskej zelenej dohody a akčného plánu pre obehové hospodárstvo by výrobcovia mali byť povinní dosiahnuť primeranú úroveň environmentálnej udržateľnosti svojich výrobkov, ako aj ich výroby. Táto povinnosť si vyžaduje kompromisné rozhodnutia medzi rôznymi environmentálnymi aspektmi a medzi environmentálnymi a bezpečnostnými aspektmi, pričom environmentálne aj bezpečnostné aspekty sa môžu týkať výrobku ako takého alebo stavieb. S cieľom poskytnúť výrobcom istotu pri rozhodovaní o týchto kompromisoch by sa v tomto nariadení mali stanoviť jasné pravidlá týkajúce sa kompromisov. (43)Na zabezpečenie udržateľnosti a trvanlivosti stavebných výrobkov by výrobcovia mali zabezpečiť, aby sa výrobky mohli používať veľmi dlho. Takéto dlhodobé používanie si vyžaduje primeraný dizajn, používanie spoľahlivých dielov, opraviteľnosť výrobkov, dostupnosť informácií o opravách a prístup k náhradným dielom. (44) Na posilnenie obehového charakteru stavebných výrobkov v súlade s cieľmi akčného plánu pre obehové hospodárstvo by výrobcovia mali uprednostňovať opätovné použitie, repasáciu a recykláciu svojich výrobkov. Opätovné použitie, repasácia a recyklácia (resp. príprava na ne) si vyžadujú určitú koncepciu, a to konkrétne v záujme uľahčenia separácie komponentov a materiálov v neskoršej fáze recyklácie a zabránenia zmiešaným, kompozitným alebo zložitým materiálom. Keďže obvyklé návody na použitie sa nemusia dostať k hospodárskym subjektom zodpovedným za (prípravu na) opätovné použitie, repasáciu a recykláciu, potrebné informácie v tomto smere by mali byť okrem návodov na použitie k dispozícii v databázach alebo systémoch výrobkov a na webových sídlach výrobcu. (45)Aby bolo možné dodávať bezpečné, funkčné a environmentálne udržateľné stavebné výrobky, je potrebné stanoviť pre výrobcov komplexné povinnosti v oblasti udržateľnosti a bezpečnosti. Vzhľadom na dôležitosť týchto povinností a dosiahnutie správnej rovnováhy medzi funkčnosťou, bezpečnosťou a udržateľnosťou by Komisia mala byť splnomocnená formou delegovaných aktov určiť podmienky, za ktorých sa v prípade konkrétnej skupiny alebo kategórie výrobkov tieto povinnosti plnia alebo sa predpokladá ich plnenie. (46)Niektoré stavebné výrobky sa stávajú odpadom, hoci sa nikdy nepoužili. Aby sa predišlo takémuto plytvaniu zdrojmi, výrobcovia by mali priamo alebo prostredníctvom svojich dovozcov a distribútorov súhlasiť s opätovným nadobudnutím vlastníctva výrobkov, ktoré sa po dodaní na stavenisko alebo používateľovi nepoužili a sú v stave, ktorý zodpovedá stavu, v akom boli uvedené na trh. (47)Aby sa používatelia stavebných výrobkov mohli rozhodovať na základe informácií, mali by byť dostatočne informovaní o environmentálnych vlastnostiach výrobkov, o ich zhode s environmentálnymi požiadavkami a o stupni plnenia environmentálnych povinností výrobcu v tomto kontexte. Komisia je preto splnomocnená prijímať delegované akty s cieľom stanoviť osobitné požiadavky na označovanie, ktoré by mohli zahŕňať ľahko zrozumiteľné semaforové označovanie. (48)Niektoré povinnosti výrobcu, ako napríklad posudzovanie environmentálnej udržateľnosti alebo uprednostňovanie recyklovateľných materiálov, možno len ťažko splniť v prípade použitých, repasovaných alebo nadbytočných výrobkov. Hospodárske subjekty, ktoré umožňujú opätovné použitie alebo repasovanie, by preto mali byť oslobodené od týchto povinností, a to o to viac, že opätovné použitie a repasovanie sú prospešné pre životné prostredie. (49)Splnomocnení zástupcovia sú často jedinými kontaktovateľnými osobami v prípade dovážaných výrobkov, zatiaľ čo výrobcovia im často prideľujú veľmi obmedzené úlohy a neposkytujú im všetky potrebné informácie na účinné zastupovanie výrobcov. Preto by sa mala objasniť a posilniť úloha a povinnosti splnomocnených zástupcov. (50)Hospodársky subjekt, ktorý upraví výrobok takým spôsobom, že to môže ovplyvniť jeho parametre alebo bezpečnosť, by mal podliehať povinnostiam výrobcov, aby sa zabezpečilo overenie, či sú parametre alebo bezpečnosť výrobku stále rovnaké. Táto povinnosť by sa však nemala uložiť hospodárskemu subjektu, ktorý prebaľuje výrobky s cieľom sprístupniť ich v inom členskom štáte, pretože inak by sa bránilo sekundárnemu obchodu, a teda voľnému obehu výrobkov, a opätovné balenie by v zásade nemalo ovplyvniť parametre ani bezpečnosť stavebného výrobku. Napriek tomu a s cieľom zachovať parametre a bezpečnosť výrobkov by mal byť hospodársky subjekt, ktorý vykonáva opätovné balenie, zodpovedný za správne vykonanie týchto operácií, aby sa zabezpečilo, že výrobok nebude poškodený a že používatelia budú stále správne informovaní v jazyku stanovenom členským štátom, v ktorom sú výrobky sprístupnené na trhu. (51)S cieľom zvýšiť mieru dodržiavania povinností zo strany výrobcov podľa tohto nariadenia a prispieť k riešeniu zistených nedostatkov a zlepšiť dohľad nad trhom by poskytovatelia služieb, online trhy a sprostredkovatelia mali byť oprávnení a povinní overovať určité ľahko overiteľné vlastnosti výrobkov a ich výrobcov, ako je určenie typu výrobku a vypracovanie komplexnej technickej dokumentácie, a mali by aktívne prispievať k tomu, aby sa k používateľom dostali len výrobky, ktoré sú v súlade s predpismi.

(52)Na zabránenie situácii, aby sa 3D tlač využívala na obchádzanie povinností podľa tohto nariadenia, by poskytovatelia služieb 3D tlače mali mať určité informačné povinnosti. (53)Bezpečné používanie použitých a repasovaných výrobkov často závisí od presných informácií o ich prvom použití. Hospodársky subjekt, ktorý demontuje použité výrobky na účely opätovného použitia alebo repasovania, by preto mal vyhotoviť protokoly o mieste, podmienkach a predpokladanej dĺžke používania demontovaného výrobku. (54)Parametre a bezpečnosť výrobkov závisia aj od použitých komponentov a od služieb, ktoré poskytujú subjekty vykonávajúce kalibráciu alebo iní poskytovatelia služieb pri ich dizajne a výrobe. Preto by sa mali stanoviť určité povinnosti pre dodávateľov komponentov a poskytovateľov služieb zapojených do výroby výrobkov. Ak nesúlad alebo riziko mohlo byť spôsobené dodaným komponentom alebo službou určitého hospodárskeho subjektu, dodávateľ alebo poskytovateľ služieb by o tom mal informovať ostatných svojich zákazníkov, ktorí dostali ten istý komponent alebo službu, aby sa mohli prípady nesúladu a riziká účinne riešiť aj v prípade ostatných výrobkov. (55)Niektoré položky používané v stavebníctve majú viacero potenciálnych účelov. Ich výrobcovia by mali mať možnosť slobodne sa rozhodnúť, či sú tieto položky určené na stavebné účely alebo nie, a to aj preto, aby sa zabránilo tomu, že sa budú musieť podrobiť posudzovaniu parametrov a zhody tam, kde to nie je potrebné. Ak však rozhodnú, že určitá položka nie je určená na stavebné účely, hoci by sa na ne mohla použiť (ďalej len „pseudovýrobok“), výrobcovia a iné hospodárske subjekty by mali zabezpečiť, aby sa nepoužívala v stavbách. V opačnom prípade by niektoré položky skončili v stavbách, pričom by nespĺňali požiadavky tohto nariadenia. (56)Z toho istého dôvodu, ak výrobcovia výrobkov, ktoré sa svojou povahou môžu používať na stavebné a iné účely (ďalej len „výrobky s dvojakým použitím“), výslovne nevylúčia použitie na stavebné účely, mali by v prípade všetkých výrobkov príslušného typu splniť povinnosti podľa tohto nariadenia. (57)Na objasnenie uplatniteľnosti tohto nariadenia na online predaj a iný predaj na diaľku by sa malo vymedziť, za akých podmienok sa určitý výrobok považuje za ponúkaný klientom v Únii. Keďže je pri online obchodovaní vyššia pravdepodobnosť nesúladu, členské štáty by mali vyvinúť osobitné úsilie a určiť jeden centralizovaný orgán dohľadu nad trhom na odhaľovanie ponúk predaja na diaľku zameraných na klientov na ich území, aby zodpovedné orgány dohľadu nad trhom mohli prijať primerané opatrenia. Keďže odhaľovanie takýchto ponúk si vyžaduje znalosti výskumných odborníkov alebo špecializovaný softvér umelej inteligencie, úloha súvisiaca s odhaľovaním takýchto prípadov by sa mala centralizovať a zveriť jedinému orgánu dohľadu nad trhom. (58)Digitálne technológie, ktoré poskytujú významný potenciál na zníženie administratívneho zaťaženia a nákladov pre hospodárske subjekty a verejné orgány a zároveň podporujú inovatívne a nové obchodné príležitosti a modely, sa vyvíjajú rýchlym tempom. Zavádzanie digitálnych technológií takisto významne prispeje k dosiahnutiu cieľov vlny obnovy vrátane energetickej efektívnosti, posudzovania životného cyklu a monitorovania a fondu budov. Komisia by preto mala byť splnomocnená prostredníctvom vykonávacích aktov zabezpečiť využívanie ďalších príležitostí súvisiacich s digitalizáciou. (59)Keďže harmonizované normy vypracované pre stavebné výrobky (ďalej len „normy pre stavebné výrobky“) sú väčšinou povinné, v záujme vytvorenia právnej istoty by tieto normy mali byť nielen v súlade s príslušnými normalizačnými žiadosťami a s týmto nariadením, ale aj so všeobecnými zásadami právnych predpisov Únie. (60)S cieľom zabezpečiť včasné citovanie odkazov na normy pre stavebné výrobky v Úradnom vestníku Európskej únie by Európska komisia mala byť splnomocnená obmedziť rozsah pôsobnosti alebo zrušiť nedostatočné normy na účely právnych účinkov podľa tohto nariadenia prostredníctvom delegovaných aktov namiesto toho, aby zamietla citovanie odkazov na ne v úradnom vestníku. (61)V záujme koherentnosti systému by toto nariadenie malo vychádzať z horizontálneho právneho rámca pre normalizáciu. Nariadenie (EÚ) č. 1025/2012 by sa preto malo v možnom rozsahu uplatňovať aj na normy, ktoré sa v súlade s týmto nariadením stali povinnými. V nariadení (EÚ) č. 1025/2012 sa má teda okrem iného stanoviť postup pre námietky voči harmonizovaným normám pre stavebné výrobky, ak tieto normy úplne nespĺňajú požiadavky stanovené v príslušnej normalizačnej žiadosti alebo iné požiadavky tohto nariadenia. (62)Keďže nejde o akty so všeobecnou uplatniteľnosťou, ale o prvý krok dvojstupňového administratívneho postupu vedúceho k označeniu CE, európske hodnotiace dokumenty by sa nemali považovať za harmonizované technické špecifikácie. Základné zásady vypracovania harmonizovaných noriem, ako je transparentnosť pre konkurentov, sa však môžu a mali by sa uplatňovať aj na európske hodnotiace dokumenty. Okrem toho by sa na európske hodnotiace dokumenty malo odkazovať v postupoch posudzovania parametrov a zhody rovnako ako na harmonizované normy. Preto, aby sa predišlo zdĺhavému opakovaniu ustanovení, by sa hlavné pravidlá týkajúce sa harmonizovaných noriem mali uplatňovať aj na európske hodnotiace dokumenty. V záujme transparentnosti pre konkurentov by mali byť európske hodnotiace dokumenty verejne prístupné a odkazy na všetky európske hodnotiace dokumenty by sa mali uverejňovať v úradnom vestníku. (63)V súčasnosti hrozí, že rastúci počet ťažko rozlíšiteľných európskych hodnotiacich dokumentov, ktoré majú často len malú pridanú hodnotu v porovnaní s inými alebo existujúcimi harmonizovanými normami, spomalí ich zverejňovanie. V záujme nákladovo efektívneho riešenia tohto rizika by sa mali stanoviť alebo konkretizovať určité zásady vypracovania a prijatia európskych hodnotiacich dokumentov. Okrem toho by sa mala posilniť kontrola zo strany Komisie. (64)Požiadavky uplatniteľné na určujúce orgány orgánov technického posudzovania by nemali zaostávať za požiadavkami vzťahujúcimi sa na notifikujúce orgány vzhľadom na podobnosť ich príslušných úloh. Z rovnakého dôvodu by orgány technického posudzovania mali mať rovnakú mieru nezávislosti a kontroly rozhodovania ako notifikované osoby. (65)S cieľom reagovať na pozoruhodný percentuálny podiel notifikácií, ktoré boli založené na neúplných alebo chybných posúdeniach, najmä v prípadoch, keď notifikované právne subjekty nedisponovali internou technickou spôsobilosťou, je potrebné posilniť kapacitu zdrojov notifikujúcich orgánov, a to konkrétne stanovením minimálnych požiadaviek; spresniť požiadavky na notifikované osoby, najmä pokiaľ ide o ich nezávislosť, delegovanie právomocí na iné právnické osoby a vlastnú spôsobilosť na výkon činnosti; vyžadovať primerané kvalifikované personálne obsadenie notifikovaných osôb a overovať primeranosť personálneho obsadenia, na čo sa ako najefektívnejší ukázal nástroj kvalifikačnej matice; zabezpečiť a overiť, že notifikovaná osoba má skutočnú kontrolu nad personálnym obsadením, prideľovaním externých odborníkov, postupmi, kritériami a rozhodovaním, a že túto kontrolu nemá subdodávateľ, dcérska spoločnosť ani iná spoločnosť, ktorá patrí do tej istej skupiny spoločností, a rozšíriť dokumentáciu, ktorú majú orgány predložiť pri podávaní žiadosti o určenie za notifikovanú osobu, aby sa notifikujúcim orgánom poskytol hlbší a porovnateľne spravodlivejší základ pre rozhodovanie. (66)Aby sa zabránilo bežnej neuspokojivej praxi akreditačných orgánov, je potrebné zabezpečiť, aby akreditačné orgány pri akreditácii vychádzali z tohto nariadenia, a nie z noriem, ktoré sa často od neho odchyľujú. Je rovnako dôležité zabezpečiť, aby akreditačné orgány posudzovali schopnosť žiadajúceho orgánu, a nie skupiny spoločností, pretože budúcu certifikáciu musí mať pod kontrolou samotný žiadajúci orgán. (67)V záujme dosiahnutia rovnakých podmienok a zabránenia právnej neistote by mali byť povinnosti notifikovaných osôb jasnejšie vymedzené a jednoznačné, a to tak pre ich činnosti posudzovania a overovania, ako aj pre súvisiace aspekty. (68)Aby sa predišlo zapojeniu zamestnancov notifikovaných osôb a výrobcov, notifikované osoby by mali zabezpečiť rotáciu medzi zamestnancami vykonávajúcimi rôzne úlohy posudzovania zhody. (69)Orgány členských štátov môžu mať otázky, na ktoré môže odpovedať len určitá notifikovaná osoba. Notifikované osoby by preto mali odpovedať aj na otázky, ktoré môžu mať orgány iných členských štátov. (70)S cieľom umožniť všetkým orgánom ľahšie identifikovať nesúlad notifikovaných osôb, výrobcov a výrobkov a zabezpečiť rovnaké podmienky by notifikované osoby mali byť oprávnené, a ak možno nesúlad jasne preukázať, dokonca povinné proaktívne zasielať informácie o prípadoch nesúladu príslušným orgánom dohľadu nad trhom alebo notifikujúcim orgánom. Notifikované osoby by však nemali porušovať informačnú povinnosť tým, že budú vyšetrovať iné hospodárske subjekty ako svojich vlastných klientov alebo partnerov. (71)Na vytvorenie rovnakých podmienok pre notifikované osoby a výrobcov by sa mala posilniť koordinácia medzi notifikovanými osobami. Keďže len polovica súčasných notifikovaných osôb sa z vlastnej iniciatívy zúčastňuje na činnosti už existujúcej koordinačnej skupiny notifikovaných osôb, účasť v nej by sa mala stať povinnou.

(72)Pokusy zaviesť zjednodušené postupy pre malé a stredné podniky v nariadení (EÚ) č. 305/2011, a tak znížiť zaťaženie a náklady MSP a mikropodnikov, neboli úplne účinné a často zostali nepochopené alebo sa nevyužívali z dôvodu nedostatočnej informovanosti alebo nejasností týkajúcich sa ich uplatňovania. vďaka vyriešeniu zistených nedostatkov a súčasnému nadviazaniu na predtým stanovené pravidlá sa zabezpečí nevyhnutné objasnenie a uľahčenie ich uplatňovania, vďaka čomu sa dosiahne cieľ podpory MSP, ako aj zabezpečenie parametrov, bezpečnosti a environmentálnej udržateľnosti stavebných výrobkov. (73)Uznávanie výsledkov skúšok získaných iným výrobcom stanovené v článku 36 ods. 1 písm. b) nariadenia (EÚ) č. 305/2011 by sa malo zovšeobecniť, aby sa všeobecne znížilo zaťaženie hospodárskych subjektov a konkrétne výrobcov. Takýto mechanizmus uznávania je potrebný najmä preto, aby sa zabránilo viacnásobnému posudzovaniu environmentálnej udržateľnosti surovín, medziproduktov a konečných výrobkov. (74)Na zabezpečenie právnej istoty v prípade problémov s bezpečnosťou alebo parametrami by sa takéto uznávanie malo povoliť len vtedy, ak sa obidva zúčastnené hospodárske subjekty a obidve zúčastnené notifikované osoby zaviažu spolupracovať a ak hospodársky subjekt, ktorý získava certifikáciu, má technické znalosti o výrobku. (75)Hodnotenie nariadenia (EÚ) č. 305/2011 ukázalo, že činnosti dohľadu nad trhom vykonávané na vnútroštátnej úrovni sa značne líšia, pokiaľ ide o ich kvalitu a účinnosť. Okrem opatrení stanovených v tomto nariadení v prospech lepšieho dohľadu nad trhom by sa dodržiavanie tohto nariadenia v prípade hospodárskych subjektov, osôb a výrobkov malo uľahčiť aj zapojením tretích strán, napríklad tým, že každá fyzická alebo právnická osoba bude môcť predložiť informácie o prípadnom nesúlade cez portál na podávanie sťažností. (76)V záujme odstránenia zistených nedostatkov v súvislosti s dohľadom nad trhom podľa nariadenia (EÚ) č. 305/2011 by toto nariadenie malo obsahovať viac právomocí pre orgány členských štátov a Komisiu, ktoré by orgánom umožnili konať za všetkých možných problematických okolností. (77)Prax dohľadu nad trhom ukázala, že pri hodnotení výrobkov v určitom časovom okamihu existuje riziko nesúladu, ale nedochádza k výskytu nesúladu, zatiaľ čo v neskoršom časovom okamihu je potrebné konštatovať opak. Okrem toho existujú situácie, keď existuje iný ako formálny nesúlad, ktorý nespôsobuje riziko. Preto by členské štáty mali byť oprávnené konať vo všetkých prípadoch podozrenia na nesúlad alebo riziko, pričom vymedzenie pojmu „výrobok predstavujúci riziko“ sa musí rozšíriť tak, aby zahŕňalo riziko pre životné prostredie. Je potrebné poskytnúť členským štátom dostatočnú procesnú flexibilitu, aby bolo možné rozlišovať medzi prípadmi nesúladu s vysokou a nízkou prioritou, pričom všetky členské štáty by mali byť informované aj o menej dôležitých prípadoch. (78)Na zabezpečenie účinného presadzovania požiadaviek a posilnenie dohľadu nad trhom v členských štátoch, ako aj zabezpečenie súladu s nariadením o ekodizajne udržateľných výrobkov by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 ZFEÚ s cieľom stanoviť minimálny počet kontrol, ktoré majú vykonávať orgány dohľadu nad trhom v prípade konkrétneho súboru alebo skupiny výrobkov alebo v súvislosti s konkrétnymi požiadavkami, a stanoviť minimálne požiadavky na zdroje. (79)Okrem toho je na posilnenie v priemere slabých kapacít orgánov dohľadu nad trhom, pokiaľ ide o dohľad nad trhom, a na ďalšie zosúladenie s nariadením o ekodizajne udržateľných výrobkov potrebné poskytnúť podrobnejšiu administratívnu koordinačnú podporu a poskytnúť im právo vymáhať od hospodárskych subjektov náklady na kontroly a skúšky. (80)S cieľom vytvoriť stimul na zvýšenie kapacít orgánov dohľadu nad trhom, pokiaľ ide o dohľad nad trhom, a dosiahnuť súlad s nariadením o ekodizajne udržateľných výrobkov by členské štáty mali podávať správy o svojich činnostiach dohľadu nad trhom týkajúcich sa výrobkov, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, a to aj pokiaľ ide o uložené sankcie. (81)Aby mohli kontaktné miesta pre stavebné výrobky lepšie slúžiť hospodárskym subjektom, mali by byť efektívnejšie, a preto by mali získať viac zdrojov. Na uľahčenie práce hospodárskych subjektov by sa mali úlohy kontaktných miest pre stavebné výrobky doladiť a rozšíriť tak, aby zahŕňali informácie o ustanoveniach tohto nariadenia týkajúcich sa výrobkov a o aktoch prijatých v súlade s týmto nariadením. (82)Je potrebné vytvoriť vhodný, účinný a nákladovo efektívny koordinačný mechanizmus, aby sa zabezpečilo dôsledné uplatňovanie stanovených povinností a požiadaviek a posilnil sa celkový systém, a to aj vzhľadom na skutočnosť, že sa môžu objaviť nové interpretačné otázky týkajúce sa bezpečnosti a udržateľnosti výrobkov a stavieb. Keďže odlišné rozhodnutia vytvárajú nerovnaké podmienky, prispievajú k zložitejšiemu právnemu rámcu, vytvárajú prekážky voľného pohybu na vnútornom trhu a dodatočné administratívne zaťaženie a náklady pre hospodárske subjekty, takýmto rozdielnym rozhodnutiam by sa malo zabrániť pomocou uvedeného koordinačného mechanizmu. (83)Preto by sa mal vytvoriť najmä európsky informačný systém na zhromažďovanie interpretačných otázok, hľadanie vhodných spoločných riešení a zlepšenie výmeny informácií v tejto oblasti. Na uľahčenie výmeny informácií by sa takýto systém mal opierať o vnútroštátne systémy. Tieto vnútroštátne systémy by mali takisto identifikovať prípady nerovnomerného uplatňovania tohto nariadenia, aby sa zabezpečilo, že sa rôznorodé postupy nestanú bežnou a trvalou praxou. (84)Centralizovaná registrácia informácií o výrobkoch zvyšuje transparentnosť v prospech bezpečnosti výrobkov a ochrany životného prostredia a zdravia ľudí a zároveň znižuje administratívne zaťaženie a náklady hospodárskych subjektov. Na Komisiu by sa preto mala delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 291 ZFEÚ s cieľom vytvoriť centralizovanú databázu alebo systém stavebných výrobkov Únie. V tejto chvíli nie je možné posúdiť výhody a nevýhody možných riešení, Komisia by preto mala byť oprávnená sa podľa potreby vydať ktoroukoľvek z týchto ciest. (85)V záujme zlepšenia úrovne ich kompetencií, harmonizácie ich rozhodovania a vytvorenia rovnakých podmienok pre hospodárske subjekty by sa mala organizovať odborná príprava pre orgány dohľadu nad trhom, kontaktné miesta pre stavebné výrobky, určujúce orgány, orgány technického posudzovania, notifikujúce orgány a notifikované osoby. Rovnaké ciele by sa mali sledovať aj výmenou zamestnancov medzi orgánmi dohľadu nad trhom, notifikujúcimi orgánmi a notifikovanými osobami dvoch alebo viacerých členských štátov. (86)Členské štáty nie sú vždy technicky spôsobilé plniť všetky povinnosti, ktoré im vyplývajú z právnych predpisov Únie kumulatívne pre všetky výrobné odvetvia. Preto získavajú neformálnu podporu od iných väčších členských štátov. Keďže takáto podpora je v niektorých prípadoch nevyhnutná a v iných odporúčaná, v tomto nariadení by sa mali stanoviť základné pravidlá pre takúto podporu, a to konkrétne v súvislosti s objasnením povinností. Pre členské štáty je navyše výzvou rastúca technická zložitosť výrobkov a právnych predpisov uplatniteľných vzhľadom na všetky aspekty a sektory výrobkov kumulatívne, čo naznačuje potenciál lepších výsledkov vďaka špecializácii a rozdeleniu práce medzi členskými štátmi. V tomto nariadení by sa preto mala odrážať konkrétna situácia členských štátov a zároveň by sa malo umožniť preskúmanie potenciálnej pridanej hodnoty špecializácie a rozdelenia práce medzi všetkými členskými štátmi. (87)Podnikanie so stavebnými výrobkami pomaly, ale isto nadobúda čoraz viac medzinárodný charakter. Preto vznikajú situácie, keď je potrebné čeliť aj nesúladu hospodárskych subjektov so sídlom mimo Únie. Keďže tretie krajiny sú len ťažko pripravené podporovať presadzovanie právnych predpisov Únie na svojom území, ak im Únia spätne neposkytuje možnosť pomoci, mali by sa v tomto nariadení stanoviť určité právomoci pre medzinárodnú spoluprácu. (88)Určitý počet tretích krajín uplatňuje právne predpisy Únie o výrobkoch alebo aspoň uznáva certifikáty vydané v súlade s nimi, či už na základe medzinárodných dohôd, alebo jednostranne, pričom oboje je v záujme Únie. S cieľom motivovať tieto tretie krajiny, aby pokračovali v tejto praxi, a ostatné tretie krajiny, aby robili to isté, by sa mali tretím krajinám, ktoré uplatňujú právne predpisy Únie o výrobkoch alebo uznávajú certifikáty vydané v súlade s nimi, poskytnúť určité dodatočné možnosti. Preto by malo byť možné podporiť tieto obzvlášť spolupracujúce tretie krajiny tým, že sa im umožní účasť na určitej odbornej príprave a účasť na databáze alebo systéme stavebných výrobkov EÚ, na informačnom systéme pre harmonizované rozhodovanie a na výmene informácií medzi orgánmi. Okrem toho by z rovnakého dôvodu malo byť možné informovať tieto obzvlášť spolupracujúce tretie krajiny o nevyhovujúcich alebo rizikových výrobkoch. (89)Na stimulovanie používania udržateľných stavebných výrobkov a zároveň zabránenie narušeniu trhu a udržanie súladu s nariadením o ekodizajne udržateľných výrobkov by sa stimuly na používanie udržateľných stavebných výrobkov poskytované členskými štátmi mali zamerať na najudržateľnejšie výrobky a mali by byť zakotvené vo výmene informácií medzi členskými štátmi. (90)S cieľom zvýšiť mieru používania udržateľných stavebných výrobkov a zároveň zabrániť narušeniu trhu a dosiahnuť súlad s nariadením o ekodizajne udržateľných výrobkov by sa postupy verejného obstarávania v členských štátoch mali zamerať na najudržateľnejšie výrobky spomedzi tých, ktoré sú v súlade s predpismi. Požiadavky uplatniteľné na verejné obstarávanie stanovené vo vykonávacích aktoch by sa mali stanoviť podľa objektívnych, transparentných a nediskriminačných kritérií. (91)Verejné obstarávanie predstavuje 14 % HDP Únie. S cieľom prispieť k dosiahnutiu klimatickej neutrality, zvýšeniu energetickej účinnosti a efektívnosti využívania zdrojov a prechodu na obehové hospodárstvo, ktoré chráni verejné zdravie a biodiverzitu, by sa od verejných obstarávateľov a subjektov malo v náležitých prípadoch vyžadovať, aby svoje obstarávanie zosúladili s osobitnými kritériami alebo cieľmi zeleného verejného obstarávania, ktoré sa stanovia v delegovaných aktoch prijatých podľa tohto nariadenia. Kritériá alebo ciele stanovené delegovanými aktmi pre konkrétne súbory výrobkov by sa mali dodržiavať nielen pri priamom obstarávaní týchto výrobkov vo verejných zákazkách na dodanie tovaru, ale aj vo verejných zákazkách na uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služby, ak sa tieto výrobky budú používať na činnosti, ktoré sú predmetom týchto zákaziek. Povinné kritériá alebo ciele v porovnaní s dobrovoľným prístupom zabezpečia, aby sa maximalizoval vplyv verejných výdavkov na zvýšenie dopytu po výrobkoch s lepšími parametrami. Kritériá by mali byť transparentné, objektívne a nediskriminačné.

(92)S cieľom zohľadniť technický pokrok a poznatky o nových vedeckých dôkazoch, zabezpečiť riadne fungovanie vnútorného trhu, uľahčiť prístup k informáciám a zabezpečiť homogénne vykonávanie pravidiel by sa mala na Komisiu delegovať právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o stanovenie a zmenu technických ustanovení a požiadaviek týkajúcich sa konkrétnych výrobkov; vymedzenie uplatniteľných systémov posudzovania a overovania; určenie podmienok, za ktorých povinnosti vyplývajúce z iných právnych predpisov Únie plnia určité povinnosti vyplývajúce z tohto nariadenia; zmenu vzoru vyhlásenia o parametroch a vyhlásenia o zhode; stanovenie ďalších povinností pre výrobcov; revíziu a doplnenie procesných pravidiel na vypracovanie európskych hodnotiacich dokumentov; stanovenie minimálnych požiadaviek na orgány dohľadu nad trhom; vytvorenie databázy alebo systému stavebných výrobkov Únie; stanovenie požiadaviek na zelené verejné obstarávanie a vymedzenie minimálnych sankcií. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie, a to aj na úrovni expertov, a aby tieto konzultácie vykonávala v súlade so zásadami stanovenými v Medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016. Predovšetkým, v záujme rovnakého zastúpenia pri príprave delegovaných aktov, sa všetky dokumenty doručujú Európskemu parlamentu a Rade v rovnakom čase ako expertom z členských štátov, a experti Európskeho parlamentu a Rady majú systematický prístup na zasadnutia skupín expertov Komisie, ktoré sa zaoberajú prípravou delegovaných aktov. (93)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto nariadenia by sa mali na Komisiu preniesť vykonávacie právomoci, ktorými sa stanovia prostriedky na prenos informácií; v ktorých sa stanoví podrobný spôsob vykonávania povinností a práv hospodárskych subjektov; ktorými sa prijme formát európskeho technického posúdenia; ktorými sa stanovia minimálne zdroje požadované notifikovanými osobami a ktorými sa orgánom tretích krajín umožní prístup do informačných systémov na účely harmonizovaného rozhodovania, do databázy alebo systému stavebných výrobkov EÚ a na odbornú prípravu v súvislosti s týmto nariadením. Uvedené právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Ra