Návrh rozhodnutie Rady ktorým sa vytvára Európska migračná sieť {SEC(2007)1062} /* KOM/2007/0466 v konečnom znení - CNS 2007/0016 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 10.8.2007 KOM(2007)466 v konečnom znení 2007/0167(CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa vytvára Európska migračná sieť (predložená Komisiou) {SEC(2007)1062} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Kontext a cieľ návrhu Európska komisia už v roku 1994 zdôrazňovala vo svojom prvom oznámení o prisťahovaleckej a azylovej politike[1] dôležitosť vytvorenia komplexného mechanizmu na monitorovanie migračných tokov v rámci celej EÚ. V reakcii nato sa v roku 1996[2] uskutočnila štúdia o jeho uskutočniteľnosti. Po nadobudnutí platnosti Amsterdamskej zmluvy 1. mája 1999 a zasadnutí Európskej rady v Tampere v októbri 1999 sa Európska únia zaviazala k vypracovaniu spoločnej prisťahovaleckej a azylovej politiky s cieľom zabezpečiť efektívnejšie riadenie migračných tokov do EÚ. V rámci tohto záväzku sa zdôrazňuje spravodlivé zaobchádzanie so štátnymi príslušníkmi tretích krajín, partnerstvo s krajinami pôvodu, vyvážený prístup k otázke riadenia migrácie, ako i vytvorenie spoločného európskeho azylového systému. Európska rada v záveroch zo svojho zasadnutia v Laeken v decembri 2001 vyzvala Komisiu, aby „vytvorila systém na výmenu informácií týkajúcich sa azylu, migrácie a krajín pôvodu“. V reakcii na potrebu väčšieho množstva kvalitnejších informácií týkajúcich sa migračných záležitostí sa do rozpočtu Európskych spoločenstiev na rok 2002 v rámci pilotného projektu začlenila nová rozpočtová položka (rozpočtová položka 18 03 05 (ex B5-814)) s cieľom zriadiť „Európske stredisko na monitorovanie migrácie“ a zlepšiť štatistiku v oblasti migrácie a azylu. Z dôvodu oneskorenia v procese vytvárania siete sa činnosti financované z rozpočtu na rok 2002 v skutočnosti začali realizovať v roku 2003 a odvtedy dochádza k rozdielu jedného roka medzi obdobím, pre ktoré je príslušná rozpočtová položka určená, a rokom implementácie. Projekt, ktorý nakoniec dostal názov „Európska migračná sieť“, pokračoval od roku 2003 ako prípravné opatrenie až do roku 2006 (rozpočtová položka určená na rok 2005). Na zasadnutí Európskej rady v Solúne v júni 2003 hlavy štátov a vlád uznali „dôležitosť monitorovania a analýzy multidimenzionálneho javu migrácie“ a schválili vytvorenie Európskej migračnej siete. Takisto podporili preskúmanie možnosti vytvorenia trvalej štruktúry v budúcnosti. Základom Haagskeho programu schváleného Európskou radou v novembri 2004 je rámec programu z Tampere zameraný na podporu nového programu v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v EÚ. V súvislosti so súčasným rozvojom európskej prisťahovaleckej a azylovej politiky sa v Haagskom programe zdôrazňuje dôležitosť „intenzívnejšieho získavania, poskytovania, výmeny a efektívneho využívania aktuálnych informácií a údajov týkajúcich sa všetkých podstatných zmien v oblasti migrácie“ , ako i potreba harmonizácie údajov a informácií na úrovni členských štátov. Neustály vývoj spoločnej európskej politiky v oblasti migrácie a azylu od nadobudnutia platnosti Amsterdamskej zmluvy je potrebné podporiť porovnateľnými, spoľahlivými a objektívnymi informáciami a údajmi na vnútroštátnej a európskej úrovni. Spoločná politika pre lepšie riadenie migrácie si vyžaduje spoločnú analýzu migračných javov. Ako sa zistilo už v štúdii uskutočniteľnosti z roku 1996 a potvrdilo v hodnotení EMS z roku 2005[3], v oblasti migrácie a azylu naďalej existuje pre tvorcov politiky na úrovni EÚ aj členských štátov významná potreba informácií, ktorú by mohla pomôcť uspokojiť budúca štruktúra EMS. Po prvé, napriek obrovskému množstvu produkovaných informácií o mnohých aspektov medzinárodnej migrácie nie je ľahké získať prístup k týmto informáciám, pretože sú rozptýlené a nie sú centrálne dostupné. Pre inštitúcie EÚ a členské štáty, pre tvorcov politiky, ako pre širokú verejnosť by preto bolo veľmi užitočné jedno referenčné miesto na filtrovanie a syntézu týchto informácií, ktoré by zároveň mohlo slúžiť ako informačné stredisko. Po druhé, na vnútroštátnej úrovni aj na úrovni EÚ neexistuje dostatok spoľahlivých, porovnateľných a aktuálnych informácií, ani analýza právneho a politického vývoja v oblasti azylu a migrácie. Porovnateľné informácie o účinkoch politiky EÚ a vnútroštátnych politík v tejto oblasti sú takisto nedostatočné. Okrem toho EÚ a jej členské štáty čoraz viac potrebujú rýchle odpovede na špecifické otázky týkajúce sa migrácie a azylu. Na preklenutie týchto informačných medzier by sa žiadala štruktúra, ktorá by pokryla všetky členské štáty a poskytovala by určitú úroveň centrálnej koordinácie. Po tretie, hlavný problém spočíva v nedostatku presných, aktuálnych a porovnateľných štatistických údajov o migrácii a azyle. Nedávno prijatý návrh nariadenia o štatistike Spoločenstva o migrácii a medzinárodnej ochrane predložený Komisiou bude riešiť tento problém[4], ale naďalej bude potrebná porovnávacia analýza takýchto štatistických informácií. S cieľom uľahčiť pilotný projekt resp. prípravné opatrenie pre vytvorenie EMS bol prijatý postup smerom od najnižšej po najvyššiu úroveň rozdelený do niekoľkých fáz, pričom prvým krokom bude zriadenie siete národných kontaktných miest. Tieto kontaktné miesta určené členskými štátmi predstavujú jadro EMS, vykonávajú analýzu a výskumné činnosti a zabezpečujú dokumentáciu. Od národných kontaktných miest sa takisto očakáva, že vytvoria vnútroštátne siete partnerov, ktorí budú svojimi názormi a odbornými postrehmi prispievať k rôznym témam, ktoré budú predmetom revízie. Generálne riaditeľstvo Európskej komisie pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť monitorovalo celkový vývoj EMS s podporou vedeckého a administratívneho koordinačného tímu, ktorý bol zostavený na základe verejnej súťaže. Vzhľadom na potrebu pokračovať a podporiť činnosti EMS s cieľom plniť požiadavky Haagskeho programu na „efektívne poskytovanie aktuálnych informácií a údajov týkajúcich sa všetkých podstatných zmien v oblasti migrácie“ a prispieť k rozhodovaniu a tvorbe politík na základe kvalitnejších informácií v rámci súčasnej tvorby spoločnej európskej prisťahovaleckej a azylovej politiky sa v súčasnosti navrhuje dať EMS formálny charakter prostredníctvom prijatia príslušného právneho nástroja (rozhodnutie Rady na základe článku 66 Zmluvy o ES). Navrhuje sa ponechať mnohé prvky súčasnej štruktúry, i keď s cieľom zlepšiť fungovanie EMS sa taktiež zavedú určité dôležité úpravy. V rozhodnutí Rady sa stanovia hlavné prvky potrebné pre činnosť EMS, konkrétne jej ciele, úlohy, štruktúra, systém na výmenu informácií, finančné dojednania a vzťahy s inými organizáciami. 2. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Súčasná EMS bola najskôr prevádzkovaná ako pilotný projekt, neskôr ako prípravné opatrenie, ktoré si nevyžadovalo príslušný právny základ a bolo financované prostredníctvom osobitnej položky (rozpočtová položka 18 03 05 (ex B5-814)) rozpočtu Spoločenstva[5]. Podľa článku 49 ods. 2 písm. b) NARIADENIA RADY (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev[6], nemôže dĺžka trvania prípravných opatrení byť dlhšia ako 3 roky. Z tohto dôvodu si pokračovanie činností EMS vyžaduje vytvorenie právneho nástroja. 3. Konzultácia S cieľom konzultovať s príslušnými zainteresovanými stranami budúcnosť EMS prijala Komisia 28. novembra 2005 „Zelenú knihu o budúcnosti Európskej migračnej siete[7]“, ktorá na základe zhodnotenia fungovania EMS počas prípravného obdobia riešila otázky, ako napr. mandát a budúca štruktúra EMS. Zelenou knihou sa začala otvorená konzultácia, ktorá trvala do 28. januára 2006 a v rámci ktorej bolo získaných 32 príspevkov, približne polovica z nich od členských štátov a zvyšná časť od súčasných národných kontaktných miest EMS, federálnych a regionálnych orgánov členských štátov a iných inštitúcií, najmä z akademického sektora[8]. Dňa 6. apríla 2006 sa v Bruseli konalo vypočutie vybraných expertov na tému budúcnosť Európskej migračnej siete. Počas vypočutia predložila Komisia hlavné závery verejnej konzultácie a niekoľko expertov uviedlo prezentácie o budúcom mandáte a štruktúre EMS. Verejnou konzultáciou a vypočutím expertov sa potvrdila existencia širokého konsenzu, pokiaľ ide o potrebu pokračovať v činnostiach EMS na základe jej súčasného mandátu a štruktúry. Na záver Komisia v rámci dvoch zasadnutí Výboru pre prisťahovalectvo a azyl (29. apríla 2005 a 20. júna 2006) konzultovala s expertmi z členských štátov otázky týkajúce sa budúcnosti EMS. Členské štáty na obidvoch zasadnutiach podporili úmysel Komisie vytvoriť pre EMS formálny rámec. 4. Zhrnutie navrhovaných opatrení Hlavným účelom návrhu je vytvoriť formálny rámec pre Európsku migračnú sieť a poskytnúť jej príslušný právny základ, ktorý by určoval jej ciele, úlohy, štruktúru, ako i ďalšie dôležité prvky potrebné pre jej fungovanie, ako napr. formu financovania a zriadenie verejne prístupného systému na výmenu informácií. Účel V návrhu je účel EMS popísaný takto: „plniť informačné potreby inštitúcií Spoločenstva, orgánov a inštitúcií členských štátov a širokej verejnosti týkajúce sa migrácie a azylu poskytovaním aktuálnych, objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných informácií o migrácií a azyle s cieľom podporiť tvorbu politiky a rozhodovanie v týchto oblastiach v rámci Európskej únie “. Činnosť Na účely dosiahnutia uvedeného cieľa by EMS mala vykonávať niekoľko činností , ktoré sú uvedené v článku 2. Tieto okrem iného zahŕňajú: získavanie a výmenu existujúcich aktuálnych údajov a informácií z rôznych zdrojov, analýzu týchto údajov a informácií, publikovanie správ, vytvorenie a údržbu internetového systému na výmenu informácií, spoluprácu s ostatnými príslušnými európskymi a medzinárodnými orgánmi. Štruktúra Sieť tvoria národné kontaktné miesta, určené členskými štátmi, a Európska komisia . S cieľom zabezpečiť aktívnu účasť členských štátov a poskytovať EMS politické usmernenie sa vytvára riadiaci výbor , v ktorom je zastúpený každý členský štát, Komisia a Európsky parlament. Riadiaci výbor (sa) bude predovšetkým: - zúčastňovať na príprave ročného programu činností EMS, - hodnotiť pokrok dosiahnutý prostredníctvom EMS a v prípade potreby odporúčať potrebné opatrenia, - minimálne raz za rok predkladať správu o stave aktuálnych činností EMS a kľúčové zistenia vyplývajúce z jeho štúdií, ktoré sa predložia všetkým európskym inštitúciám, - určovať najvhodnejšie strategické vzťahy v rámci spolupráce s ostatnými subjektmi kompetentnými v oblasti migrácie a azylu, - poskytovať poradenstvo a pomoc koordinačnému subjektu a národným kontaktným miestam, pokiaľ ide o možnosti, ako zlepšiť ich činnosť. Národné kontaktné miesta musia spĺňať určité požiadavky, ako napr. odbornosť v oblasti azylu a migrácie, vybavenie informačnými technológiami a schopnosť s nimi pracovať, schopnosť vytvoriť systémy spolupráce a vybudovať sieť s ostatnými vnútroštátnymi organizáciami a subjektmi a schopnosť pracovať a písať v ďalšom úradnom jazyku európskych inštitúcií. Každý členský štát určí jeden subjekt ako národné kontaktné miesto. Národné kontaktné miesto musia tvoriť najmenej traja experti. Jeden z týchto expertov, ktorý bude plniť funkciu národného koordinátora národného kontaktného miesta, musí byť úradníkom alebo zamestnancom určeného subjektu. Ostatní experti môžu patriť buď k tomuto subjektu alebo k iným vnútroštátnym alebo medzinárodným organizáciám so sídlom v príslušnom členskom štáte nezávisle od toho, či tieto majú verejný alebo súkromný charakter. Národné kontaktné miesta budú pripravovať správy na vnútroštátnej úrovni, prispievať údajmi na vnútroštátnej úrovni do systému EMS na výmenu informácií, rozvíjať kapacitu na zasielanie ad hoc žiadostí ostatným národným kontaktným miestam a rýchle riešenie takýchto žiadostí doručených od ostatných národných kontaktných miest a vytvoria vnútroštátnu migračnú sieť pozostávajúcu zo širokého spektra organizácií a jednotlivcov pôsobiacich v oblasti migrácie a azylu vrátane aspektov migrácie súvisiacich s pracovnými, vzdelávacími a vonkajšími vzťahmi a rozvojom, v ktorej budú zastúpené všetky príslušné zainteresované strany. Komisia bude zabezpečovať tieto úlohy : - celková koordinácia EMS, - schválenie ročného programu činností EMS, - jeden zástupca Komisie bude členom riadiaceho výboru a zároveň jeho predsedom. Predsedovi budú pomáhať dvaja vedeckí experti vymenovaní Komisiou, - zabezpečenie, aby činnosť EMS zohľadňovala politické priority Spoločenstva v oblasti migrácie a azylu, - vymenovanie poskytovateľa služieb, ktorý bude pomáhať Komisii s každodenným riadením EMS vrátane systému na výmenu informácií v rámci EMS. Komisia bude podrobne monitorovať činnosť tohto poskytovateľa služieb a zreteľne stanoví jeho povinnosti a pracovné postupy; v prípade potreby budú do určitých činností zahrnuté pracovné skupiny národných kontaktných miest, aby s poskytovateľom služieb úzko spolupracovali, - zabezpečenie, aby boli národné kontaktné miesta schopné vykonávať úlohy, ktoré im boli zverené. V rámci toho Komisia skontroluje, či národné kontaktné miesta navrhnuté členskými štátmi spĺňajú všetky potrebné požiadavky a v prípade, že zistí pretrvávajúce nedostatky v práci niektorého národného kontaktného miesta, ktoré môžu mať negatívny dosah na činnosť EMS, navrhne potrebné opatrenia riadiacemu výboru, - udeľovanie prevádzkových grantov ako forma spolufinancovania ročných pracovných programov národných kontaktných miest, ktoré spĺňajú všetky potrebné požiadavky. Vymenovanie poskytovateľa služieb pomáhajúceho Komisii možno zdôvodniť tým, že určité koordinačné činnosti (najmä zriadenie počítačového systému a internetovej stránky a príprava súhrnných správ) majú technický charakter, ako aj tým, že zabezpečiť primeranú spoluprácu medzi 26 národnými kontaktnými miestami je veľmi zložitá úloha. Systém na výmenu informácií a štúdie Zásadnou úlohou EMS je vo veľkom rozsahu šíriť informácie vo forme štúdií a správ prostredníctvom najmodernejších technológií, vrátane využitia príslušnej internetovej stránky. Systém na výmenu informácií spravuje poskytovateľ služieb, ktorý bude pomáhať Komisii a Komisia bude dohliadať na jeho činnosť. Systém je dostupný pre verejnosť a k informáciám v rámci tohto systému má v zásade prístup každý. Výnimky z tohto všeobecného pravidla však existujú v prípade, ak si členovia EMS vymieňajú citlivé/dôverné informácie. Systém na výmenu informácií bude okrem iného obsahovať štúdie a správy vypracované EMS, slovník pre oblasť migrácie a azylu a databázu právnych predpisov v oblasti migrácie a azylu na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva. Financovanie Rozpočtové prostriedky potrebné na fungovanie EMS budú zahrnuté do ročných prostriedkov všeobecného rozpočtu Európskej únie. Týmito prostriedkami sa budú spolufinancovať (až do výšky 80 %) oprávnené náklady národných kontaktných miest a pokryjú sa nimi náklady na poskytovateľa služieb, ako i ďalšie výdavky, vrátane hodnotenia, osobitných činností a podpory novovytvoreným národným kontaktným miestam. Disponibilné ročné prostriedky sú predmetom schválenia rozpočtovým orgánom v rámci limitov finančného výhľadu, v ktorom sú pre EMS prostriedky plánované vo výške 59,7 mil. EUR na obdobie rokov 2007 až 2013. Suma 3 milióny EUR plánovaná na rok 2007 však nebude použitá, nakoľko sa funkčnosť siete očakáva až od 1. januára 2008. Z tohto dôvodu sú na obdobie rokov 2008 až 2013 prostriedky plánované vo výške 56,7 mil. EUR. Takisto sa tým odstráni rozdiel jedného roka medzi rokom rozpočtovej položky a rokom implementácie. Zodpovednosťou Komisie bude udeľovať granty národným kontaktným miestam, ktoré spĺňajú potrebné požiadavky, a vytvoriť zmluvný vzťah s poskytovateľom služieb. Hodnotenie dosahu a legislatívny finančný výkaz obsahujú detailnejšie informácie o financovaní EMS. 5. Právny základ Rozhodnutie Rady má právny základ v článku 66 Zmluvy o ES. Od 1. mája 2004 sa podľa protokolu k článku 67 Zmluvy z Nice tieto opatrenia prijímajú kvalifikovanou väčšinou po hlasovaní v Rade a po porade s Európskym parlamentom. Článok 66 Zmluvy o ES sa týka administratívnej spolupráce medzi príslušnými správnymi útvarmi členských štátov v niekoľkých oblastiach, vrátane prisťahovalectva a azylu, ako i medzi týmito útvarmi a Komisiou. Správy členských štátov budú zohrávať dôležitú úlohu pri určovaní národných kontaktných miest a prostredníctvom svojho členstva v riadiacom výbore. Keďže mnohé z národných kontaktných miest budú pravdepodobne vládne orgány, vnútroštátna správa sa bude intenzívne podieľať na fungovaní EMS. Toto sú dôvody, prečo bol ako právny základ návrhu zvolený článok 66 Zmluvy o ES. Oddiel IV Zmluvy o ES sa neuplatňuje na Spojené kráľovstvo a Írsko, pokiaľ sa nerozhodnú inak v súlade s postupom stanoveným v Protokole o postavení Spojeného kráľovstva a Írska, ktorý tvorí prílohu k zmluvám. Oddiel IV sa neuplatňuje ani na Dánsko na základe Protokolu o postavení Dánska, ktorý tvorí prílohu k zmluvám. 6. Subsidiarita Tento návrh spadá do kontextu vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti požadovaného zmluvami a podporeného na zasadnutí Európskej rady v Tampere a v Haagu. Konkrétne je cieľom opatrenia prepojiť orgány, akademickú obec, výskumníkov a ostatné príslušné zainteresované strany pôsobiace v oblasti migrácie a azylu v členských štátoch tak, aby mohli poskytovať Spoločenstvu, jeho členským štátom a verejnosti objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie o situácii v oblasti migrácie a azylu na európskej, ako i na vnútroštátnej úrovni. Keďže tento cieľ spočívajúci v lepšej spolupráci a kvalitnejšom poskytovaní údajov a analýz na celoeurópskej úrovni nie je možné splniť zo strany samotných členských štátov, je potrebné opatrenie na úrovni Spoločenstva. Navrhovaným rozhodnutím sa sleduje cieľ v rámci celej Únie zlepšiť informačné mechanizmy týkajúce sa akýchkoľvek migračných javov koordinovaným a jednotným spôsobom. 7. Proporcionalita Návrh sa obmedzuje na zlepšenie spolupráce medzi vnútroštátnymi správami a ostatnými organizáciami pôsobiacimi v oblasti migrácie a azylu s cieľom poskytovať Spoločenstvu, jeho členským štátom a verejnosti objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie o situácii v oblasti migrácie a azylu na európskej, ako i na vnútroštátnej úrovni. Na účely zachovania federálnej štruktúry a zabezpečenia vyváženého zastúpenia všetkých členských štátov sa uprednostňuje sieťová štruktúra. Týmto návrhom sa ustanovujú iba minimálne opatrenia potrebné na dosiahnutie stanovených cieľov a neprekračuje sa miera nevyhnutná na tento účel. Návrh sa nedotýka existujúcich mechanizmov a štruktúr spolupráce. 8. Vzťah EMS s ostatnými nástrojmi/štruktúrami na výmenu informácií v oblasti migrácie a azylu Navrhovaným cieľom EMS je poskytovať Spoločenstvu, jeho členským štátom a verejnosti objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie o situácii v oblasti migrácie a azylu na európskej, ako i na vnútroštátnej úrovni na účely podpory tvorby politiky a rozhodovania v týchto oblastiach v rámci Európskej únie. Toto si jasne vyžaduje výskum a analýzu, zvyšovanie povedomia o všetkých aspektoch migračných javov a poskytovanie údajov, správ a štúdií pre tvorcov politiky a verejnosť, na základe ktorých je možné viesť vecnú diskusiu o azyle a migrácii. EMS nebude jediným nástrojom/štruktúrou Spoločenstva, ktorého cieľom je získavanie a výmena informácií v oblasti migrácie a azylu. Avšak v porovnaní s týmito ostatnými nástrojmi/štruktúrami, ako napr. ICONet, Agentúra pre základné práva (vrátane siete RAXEN), Eurostat, CIREFI, národné kontaktné miesta pre integráciu alebo mechanizmus vzájomnej výmeny informácií, EMS sa vyznačuje niekoľkými osobitnými črtami, ktoré jej poskytujú jedinečný profil. Možno ho zhrnúť do troch bodov: - široké spektrum úloh, - intenzívne zameranie sa na analýzu a väzby na akademickú obec, - veľká miera dostupnosti jej výstupov (široká verejnosť, ako i tvorcovia politiky). Komisia sa bude v najväčšej možnej miere snažiť vytvoriť synergie a vyhnúť sa prekrývaniu sa činností EMS s činnosťami ostatných príslušných nástrojov alebo štruktúr. Na dosiahnutie tohto cieľa využije Komisia svoju kompetenciu navrhnúť ročný program činností EMS, ako je uvedené v článku 4 ods. 2 písm. a). V prílohe 1 k hodnoteniu dosahu sú uvedené podrobnejšie informácie o rozdieloch medzi EMS a ostatnými príslušnými nástrojmi a štruktúrami. 2007/0167(CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY ktorým sa vytvára Európska migračná sieť RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 66, so zreteľom na návrh Komisie[9], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[10], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[11], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[12], keďže: (1) V roku 2003 Komisia ustanovila trojročné prípravné opatrenie pre vytvorenie Európskej migračnej siete[13] s cieľom poskytovať Spoločenstvu a jeho členským štátom objektívne, spoľahlivé a aktuálne údaje v oblasti migrácie. (2) Zohľadňujúc dôležitosť monitorovania a analýzy multidimenzionálneho javu migrácie Európska rada na svojom zasadnutí v Solúne v júni 2003 privítala vo svojich záveroch[14] vytvorenie EMS a uviedla, že preskúma možnosti vytvorenia trvalej štruktúry v budúcnosti. (3) Európska rada 4. novembra 2004 schválila viacročný program na posilnenie priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, známy ako Haagsky program[15], v ktorom sa vyzdvihuje potreba rozvoja druhej fázy spoločnej politiky v oblasti azylu, migrácie, víz a hraníc od 1. mája 2004, okrem iného na základe užšej praktickej spolupráce medzi členskými štátmi a lepšej výmeny informácií. V Haagskom programe sa uvádza, že „Súčasný rozvoj Európskej politiky v oblasti azylu a migrácie by sa mal zakladať na spoločnej analýze migračných javov v rámci všetkých ich aspektov. Veľmi dôležité je zintenzívniť získavanie, poskytovanie, výmenu a efektívne využívanie aktuálnych informácií a údajov týkajúcich sa všetkých podstatných zmien v oblasti migrácie.“ (4) S cieľom konzultovať s príslušnými zainteresovanými stranami budúcnosť EMS prijala Komisia 28. novembra 2005 „Zelenú knihu o budúcnosti Európskej migračnej siete“[16], ktorá sa na základe hodnotenia fungovania EMS počas prvých rokov prípravného obdobia venovala záležitostiam, ako napr. mandát a budúca štruktúra EMS. (5) Prostredníctvom verejnej konzultácie sa ukázalo, že väčšina zainteresovaných strán podporuje pokračovanie a posilnenie činností EMS a ponechanie pôvodného cieľa siete, t. j. poskytovanie aktuálnych, objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných informácií týkajúcich sa migrácie a azylu. Takisto sa ukázalo, že väčšina zainteresovaných strán si želá, aby bola EMS naďalej prepojená s Komisiou. (6) EMS by sa mala vyhnúť duplicite činností už existujúcich nástrojov alebo štruktúr Spoločenstva, ktorých cieľom je získavanie a výmena informácií v oblasti migrácie a azylu, a mala by v porovnaní s nimi poskytovať určitú pridanú hodnotu, najmä prostredníctvom širokého spektra úloh, intenzívneho zamerania sa na analýzu, väzieb na akademickú obec a sprístupnenia svojich výstupov verejnosti. (7) Na dosiahnutie tohto cieľa je potrebná podpora EMS zo strany národných kontaktných miest v jednotlivých členských štátoch. Činnosti národných kontaktných miest by mali byť koordinované na úrovni Spoločenstva prostredníctvom Komisie, ktorej pomáha poskytovateľ služieb disponujúci dostatočnou odbornosťou potrebnou na organizáciu bežnej činnosti EMS vrátane jej systému na výmenu informácií. (8) Na zabezpečenie odbornosti potrebnej na zvládnutie mnohostranných aspektov migrácie a azylu by mali národné kontaktné miesta tvoriť minimálne traja experti, ktorí sú buď jednotlivo alebo spoločne kompetentní v oblasti tvorby politiky, práva, výskumu a štatistiky. Títo experti môžu pochádzať zo správ členských štátov alebo z akejkoľvek inej organizácie. (9) Každé národné kontaktné miesto by malo vytvoriť vnútroštátnu migračnú sieť pozostávajúcu z organizácií a jednotlivcov pôsobiacich v oblasti migrácie a azylu a zahŕňajúcu napríklad univerzity, výskumné organizácie a výskumníkov, vládne, mimovládne a medzinárodné organizácie s cieľom zohľadniť názory všetkých príslušných zainteresovaných strán. (10) Riadiaci výbor by mal poskytovať EMS politické usmernenie vrátane účasti na príprave ročného programu činností EMS. (11) Na účely zabezpečenia šírenia informácií, ktoré EMS produkuje vo forme štúdií a správ, čo v najväčšom rozsahu by tieto informácie mali byť prístupné prostredníctvom najmodernejších technológií, vrátane využitia príslušnej internetovej stránky. (12) V prípade, že je to potrebné na dosiahnutie jej cieľov, mala by mať EMS možnosť nadviazať spoluprácu s inými subjektmi pôsobiacimi v oblasti migrácie a azylu. Pri nadväzovaní takýchto vzťahov by sa mala osobitná pozornosť venovať zabezpečeniu dobrej úrovne spolupráce so subjektmi v Dánsku, Nórsku, na Islande, v Švajčiarsku, kandidátskych krajinách, v krajinách, na ktoré sa vzťahuje európska susedská politika, a v Rusku. (13) EMS by mala byť spolufinancovaná prostredníctvom grantov z Komisie v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002[17]. (14) V súvislosti so systémom EMS na výmenu informácií by sa mala zohľadniť smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov[18] a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 z 18. decembra 2000 o ochrane jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgánmi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov[19]. (15) V súlade s článkami 1 a 2 protokolu o pozícii Dánska pripojeného k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o založení Európskeho spoločenstva, sa Dánsko nezúčastňuje prijatia tohto rozhodnutia, nie je ním viazané, a ani nepodlieha jeho uplatňovaniu, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Predmet a rozsah Týmto sa zriaďuje Európska migračná sieť (ďalej len „EMS“). Cieľom EMS je plniť informačné potreby inštitúcií Spoločenstva, orgánov a inštitúcií členských štátov a širokej verejnosti týkajúce sa migrácie a azylu poskytovaním aktuálnych, objektívnych, spoľahlivých a porovnateľných informácií o migrácií a azyle s cieľom podporiť tvorbu politiky a rozhodovanie v týchto oblastiach v rámci Európskej únie. Článok 2 Úlohy Na dosiahnutie cieľa uvedeného v článku 1 EMS: (a) zabezpečuje získavanie a výmenu aktuálnych údajov a informácií z rôznych zdrojov, vrátane akademickej obce; (b) vykonáva analýzu údajov a informácií uvedených v bode a) a poskytuje tieto údaje a informácie v ľahko dostupnom formáte; (c) vyvíja metódy na zvýšenie miery porovnateľnosti, objektívnosti a spoľahlivosti údajov na úrovni Spoločenstva prostredníctvom zavedenia ukazovateľov a kritérií, ktoré prispejú k lepšej konzistentnosti informácií a k rozvoju činností Spoločenstva týkajúcich sa štatistík v oblasti migrácie; (d) vydáva pravidelné správy o situácii v oblasti migrácie a azylu v Spoločenstve a jeho členských štátoch; (e) vytvorí a spravuje internetový systém na výmenu informácií, prostredníctvom ktorého sa poskytne prístup k príslušným dokumentom a publikáciám v oblasti migrácie a azylu; (f) zvyšuje povedomie o svojich činnostiach poskytovaním prístupu k informáciám, ktoré získava, a rozširovaním svojich výstupov; (g) koordinuje informácie a spolupracuje s ostatnými príslušnými európskymi a medzinárodnými orgánmi. Článok 3 Zloženie EMS tvoria: 1. národné kontaktné miesta určené členskými štátmi; 2. Komisia. Článok 4 Riadiaci výbor 1. EMS je riadená riadiacim výborom, ktorý pozostáva z jedného zástupcu z každého členského štátu, jedného zástupcu Európskeho parlamentu a jedného zástupcu Komisie, ktorým pomáhajú dvaja vedeckí experti. Zástupca Komisie je zároveň predsedom riadiaceho výboru. Každý člen riadiaceho výboru má jeden hlas, vrátane predsedu. Rozhodnutia sa prijímajú dvojtretinovou väčšinou odovzdaných hlasov. 2. Riadiaci výbor (sa) predovšetkým: a) zúčastňuje na príprave ročného programu činností EMS na základe návrhu predloženého predsedom; b) hodnotí pokrok dosiahnutý prostredníctvom EMS a v prípade potreby odporúča potrebné opatrenia; c) predkladá Európskemu parlamentu, Rade, Komisii, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov stručnú správu o stave aktuálnych činností EMS a kľúčové zistenia vyplývajúce z jeho štúdií minimálne jedenkrát za rok; d) určuje najvhodnejšie strategické vzťahy v rámci spolupráce s ostatnými subjektmi kompetentnými v oblasti migrácie a azylu a v prípade potreby schvaľuje administratívne dojednania pre takúto spoluprácu, ako je uvedené v článku 10; e) poskytuje poradenstvo národným kontaktným miestam týkajúce sa možností zlepšenia ich činnosti a pomáha im prijať potrebné opatrenia v prípade zistenia pretrvávajúcich nedostatkov v práci niektorého národného kontaktného miesta, ktoré môžu mať negatívny dosah na činnosť EMS. 3. Riadiaci výbor zvoláva jeho predseda a zasadá najmenej dvakrát ročne. Výbor prijíma svoj vlastný rokovací poriadok. Článok 5 Národné kontaktné miesta 1. Každý členský štát určí jeden subjekt ako národné kontaktné miesto. Národné kontaktné miesto tvoria najmenej traja experti. Jeden z týchto expertov, ktorý plní funkciu národného koordinátora národného kontaktného miesta, musí byť úradníkom alebo zamestnancom určeného subjektu. Ostatní experti môžu patriť buď k tomuto subjektu, alebo k iným vnútroštátnym alebo medzinárodným organizáciám so sídlom v príslušnom členskom štáte nezávisle od toho, či tieto majú verejný alebo súkromný charakter. 2. Každé národné kontaktné miesto musí mať súčasne: a) odbornosť v oblasti azylu a migrácie, pokrývajúcu aspekty týkajúce sa tvorby politiky, práva, výskumu a štatistiky; b) vybavenie informačnými technológiami a schopnosť s nimi pracovať; c) schopnosť vytvoriť systémy spolupráce a vybudovať sieť s ostatnými vnútroštátnymi organizáciami a subjektmi; d) schopnosť spolupracovať na európskej úrovni; a e) schopnosť pracovať a písať v úradnom jazyku európskych inštitúcií odlišnom od jazyka (-ov) členského štátu, kde sa národné kontaktné miesto nachádza. Členské štáty oznámia Komisii mená a úplné adresy expertov, ktorí tvoria národné kontaktné miesta, a špecifikujú, do akej miery tieto spĺňajú požiadavky uvedené v bodoch a) až e). 3. Národné kontaktné miesta uskutočňujú úlohy pridelené EMS na vnútroštátnej úrovni, a najmä: a) pripravujú správy na vnútroštátnej úrovni, vrátane správ uvedených v článku 9; b) prispievajú údajmi na vnútroštátnej úrovni do systému na výmenu informácií uvedeného v článku 8; c) rozvíjajú kapacitu na zasielanie ad hoc žiadostí ostatným národným kontaktným miestam a rýchle riešenie takýchto žiadostí doručených od ostatných národných kontaktných miest; d) vytvoria vnútroštátnu migračnú sieť pozostávajúcu zo širokého spektra organizácií a jednotlivcov pôsobiacich v oblasti migrácie a azylu, v ktorej majú zastúpenie všetky príslušné zainteresované strany. Členovia vnútroštátnej migračnej siete môžu byť požiadaní, aby prispeli k činnostiam EMS, najmä so zreteľom na články 8 a 9. 4. Experti národného kontaktného miesta sa stretávajú pravidelne, podľa potreby i s členmi vnútroštátnej migračnej siete uvedenej v odseku 3 písm. d), s cieľom prediskutovať činnosť príslušného národného kontaktného miesta a vzájomne si vymeniť informácie o prebiehajúcich a budúcich činnostiach. Článok 6 Koordinácia 1. Komisia koordinuje činnosť EMS a zabezpečuje, aby EMS adekvátne zohľadňovala politické priority Spoločenstva v oblasti migrácie a azylu. 2. Pri organizovaní činností EMS Komisii pomáha poskytovateľ služieb vybraný postupom verejného obstarávania. Tento poskytovateľ služieb spĺňa požiadavky ustanovené v článku 5 ods. 2, ako aj ďalšie príslušné požiadavky vymedzené Komisiou. Pod dohľadom Komisie poskytovateľ služieb najmä: 3. zabezpečuje každodennú prevádzku; 4. zriadi a spravuje systém na výmenu informácií uvedený v článku 8; 5. koordinuje vstupy od národných kontaktných miest; 6. pripravuje zasadnutia uvedené v článku 7; 7. pripravuje kompilácie a zhrnutia správ a štúdií uvedené v článku 9. 3. Po konzultáciách s riadiacim výborom a národnými kontaktnými miestami Komisia schvaľuje ročný program činností EMS v rámci obmedzení všeobecného cieľa a úloh vymedzených v článkoch 1 a 2. V programe sa špecifikujú ciele a tematické priority. Komisia monitoruje uskutočňovanie ročného programu činností a pravidelne podáva riadiacemu výboru správy o fungovaní a vývoji EMS. 4. Po poskytnutí poradenstva zo strany riadiaceho výboru uvedeného v článku 4 ods. 2 písm. e) Komisia prijíma potrebné kroky na základe dohôd o poskytnutí grantov uvedených v ods. 5 tohto článku. 5. Komisia na základe ročného programu činností EMS stanovuje indikatívne sumy pre granty a zmluvy v rámci rozhodnutia o financovaní podľa článku 75 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002. Komisia udeľuje prevádzkové granty národným kontaktným miestam, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 5 ods. 1 a 2, na základe individuálnych žiadostí o pridelenie grantu predložených národnými kontaktnými miestami. Maximálna miera spolufinancovania zo strany Spoločenstva je stanovená vo výške 80 % celkových oprávnených nákladov. V súlade s článkom 113 ods. 2 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 granty v prípade opätovného poskytnutia nepodliehajú zásade postupného znižovania. Článok 7 Zasadnutia 1. EMS zasadá minimálne päťkrát za rok. 2. Každé národné kontaktné miesto je na zasadnutí EMS zastúpené minimálne jedným zo svojich expertov. Na zasadnutí sa zúčastňujú maximálne traja experti z každého národného kontaktného miesta. 3. Zasadnutia EMS zvoláva zástupca Komisie, ktorý im zároveň predsedá. 4. Cieľom pravidelných zasadnutí EMS je: (a) umožniť národným kontaktným miestam vzájomnú výmenu znalostí a skúseností, najmä pokiaľ ide o prevádzku EMS; (b) zhodnotiť pokrok v činnosti EMS, a najmä pokiaľ ide o prípravu správ a štúdií uvedených v článku 9; (c) vzájomne si vymieňať údaje a názory, najmä pokiaľ ide o štruktúru, organizáciu, obsah dostupných informácií a prístup k týmto informáciám podľa článku 8; (d) poskytovať priestor na prediskutovanie praktických a právnych problémov členských štátov v oblasti migrácie a azylu, najmä prediskutovanie ad hoc žiadostí uvedených v článku 5 ods. 3 písm. c); e) konzultovať s národnými kontaktnými miestami ďalší rozvoj ročného programu činností EMS uvedeného v článku 6 ods. 3. 5. Jednotlivci alebo subjekty, ktoré nie sú členmi EMS, môžu byť prizvaní na zasadnutia EMS v prípade, ak sa ich účasť považuje za potrebnú. Takisto je možné zorganizovať spoločné zasadnutia s ostatnými sieťami alebo organizáciami. Článok 8 Systém na výmenu informácií 1. V súlade s týmto článkom sa vytvorí internetový systém na výmenu informácií prístupný prostredníctvom príslušnej internetovej stránky. 2. Obsah systému na výmenu informácií je bežne prístupný verejnosti. Prístup k informáciám dôverného charakteru možno obmedziť iba pre EMS. 3. Systém na výmenu informácií pozostáva minimálne z týchto prvkov: (a) prístup k právnym predpisom Spoločenstva a jednotlivých štátov, judikatúre a politickým opatreniam v oblasti migrácie a azylu, vrátane špecifických migračných režimov pre určité kategórie migrantov; (b) funkčnosť pre ad hoc žiadosti podľa článku 5 ods. 3 písm. c); (c) slovník pre oblasť migrácie a azylu; (d) priamy prístup ku všetkým publikáciám EMS, ako aj k správam a štúdiám uvedeným v článku 9 a k pravidelnému informačnému bulletinu; (e) elektronická schránka prístupná prostredníctvom príslušnej internetovej stránky, kam môže široká verejnosť posielať svoje otázky týkajúce sa migrácie a azylu, ktoré spadajú do oblasti činností EMS; (f) zoznam výskumníkov a výskumných inštitúcií pôsobiacich v oblasti migrácie a azylu. 1. Na účel poskytnutia prístupu k informáciám uvedeným v odseku 3 môže EMS podľa potreby pridať adresy ďalších internetových stránok, kde je možné nájsť informácie v pôvodnej forme. 2. Príslušná internetová stránka uľahčuje prístup k porovnateľným iniciatívam, ktorých cieľom je informovať verejnosť o súvisiacich otázkach, a k stránkam obsahujúcim informácie o situácii v oblasti migrácie a azylu v členských štátoch a tretích krajinách. Článok 9 Správy a štúdie 1. Každé národné kontaktné miesto každoročne vypracuje správu, v ktorej opíše migračnú a azylovú situáciu v príslušnom členskom štáte, a ktorá zahŕňa informácie o politickom vývoji a štatistické údaje. 2. V rámci ročného programu činností vypracuje každé národné kontaktné miesto ďalšie štúdie týkajúce sa špecifických otázok v oblasti migrácie a azylu, ktoré sú potrebné pre podporu tvorby politiky a rozhodovania. Článok 10 Spolupráca s ostatnými subjektmi 1. EMS spolupracuje so subjektmi v členských štátoch alebo v tretích krajinách, ako i s medzinárodnými organizáciami pôsobiacimi v oblasti migrácie a azylu. 2. Administratívne dohody pre spoluprácu uvedenú v odseku 1, ktoré môžu v prípade potreby zahŕňať aj uzatváranie dohôd Komisiou v mene Spoločenstva, podliehajú schváleniu riadiaceho výboru. Článok 11 Rozpočtové prostriedky Rozpočtové prostriedky pridelené na činnosti ustanovené v tomto rozhodnutí sa zahrnú do ročných rozpočtových prostriedkov všeobecného rozpočtu Európskej únie. Dostupné ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného výhľadu. Článok 1 2 Implementácia rozpočtu Komisia implementuje finančnú podporu Spoločenstva v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002. Článok 1 3 Revízia Do troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia a následne každé ďalšie tri roky predloží Komisia Európskemu parlamentu, Rade, Výboru regiónov a Hospodárskemu a sociálnemu výboru správu o rozvoji EMS. K správe sa prípadne priložia návrhy na zmeny a doplnenia tohto rozhodnutia. Článok 1 4 Zriadenie základných prvkov EMS Do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia oznámia členské štáty Komisii informácie požadované na základe článku 5 ods. 2. Článok 1 5 Dátum začatia uplatňovania Toto rozhodnutie sa uplatňuje od 1. januára 2008. Toto rozhodnutie je adresované členským štátom v súlade so Zmluvou o založení Európskeho spoločenstva. V Bruseli Za Radu Predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ Tento dokument je súčasťou a doplnením dôvodovej správy. Pri vyplňovaní legislatívneho finančného výkazu je preto potrebné vyhnúť sa opakovaniu informácií uvedených v dôvodovej správe, avšak bez toho, aby to malo vplyv na jeho zrozumiteľnosť. Predtým, ako začnete vypĺňať tento vzorový formulár, pozrite si pokyny, ktoré boli vypracované s cieľom poskytnúť návod a vysvetlenie ďalej uvedených položiek. 1. NÁZOV NÁVRHU: Návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa vytvára Európska migračná sieť 2. RÁMEC ABM/ABB Príslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: Prisťahovalecká a azylová politika 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1. Rozpočtové položky (prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky B..A)), vrátane ich názvov: 18 03 05 – Európske stredisko na monitorovanie migrácie 3.2. Trvanie akcie a finančného vplyvu: Trvanie akcie: od roku 2008. Finančný vplyv sa odhaduje iba na finančné obdobie rokov 2008 – 2013. 3.3. Rozpočtové charakteristiky (v prípade potreby pridajte riadky): Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 18 03 05 | Nepovinné | Dif[20]/ | NIE | NIE | NIE | č. 3A | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1. Finančné zdroje 4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov (PRP) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a nasl. | Spolu | Prevádzkové výdavky[21] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1. | a | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[22] | Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4. | c | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 6,500 | 8,800 | 10,100 | 10,300 | 10,500 | 10,500 | 56,700 | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 2,790 | 8,110 | 9,450 | 10,200 | 10,400 | 10,500 | 51,450 | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[23] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5. | d | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 0,234 | 1,404 | Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6. | e | Celkové orientačné finančné náklady na akciu | VRP vrátane nákladov na ľudské zdroje SPOLU | a+c+d+e | 6,734 | 9,034 | 10,334 | 10,534 | 10,734 | 10,734 | 58,104 | PRP vrátane nákladov na ľudské zdroje SPOLU | b+c+d+e | 3,024 | 8,344 | 9,684 | 10,434 | 10,634 | 10,734 | 52,854 | Údaje o spolufinancovaní Ak návrh predpokladá spolufinancovanie zo strany členských štátov alebo iných subjektov (uveďte ktorých), odhadovanú výšku spolufinancovania je potrebné uviesť v nasledujúcej tabuľke (ak sa predpokladá spolufinancovanie zo strany viacerých subjektov, pridajte ďalšie riadky). v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Subjekt podieľajúci sa na spolufinancovaní | Rok n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 a nasl. | Spolu | 26 členských štátov (okrem Dánska). Sumy zahŕňajú spolufinancovanie všetkých 26 členských štátov | f | 1,175 | 1,669 | 1,944 | 1,986 | 1,986 | 1,986 | 10,751 | VRP vrátane spolufinancovania spolu | a+c+d+e+f | 7,909 | 10,703 | 12,278 | 12,520 | 12,720 | 12,720 | 68,850 | 4.1.2. Zlučiteľnosť s finančným plánovaním X Návrh je zlučiteľný s platným finančným plánovaním. ( Návrh si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušnej výdavkovej kapitoly vo finančnom výhľade. ( Návrh si môže vyžadovať uplatnenie ustanovení medziinštitucionálnej dohody[24] (t. j. nástroj flexibility alebo revíziu finančného výhľadu). 4.1.3. Finančný vplyv na príjmy X Návrh nemá finančný vplyv na príjmy. ( Návrh má finančný vplyv na príjmy, a to s týmto účinkom: NB: Všetky podrobnosti a pripomienky týkajúce sa spôsobu výpočtu vplyvu na príjmy je potrebné uviesť v samostatnej prílohe. v mil. EUR (zaokrúhlené na 1 desatinné miesto) Pred akciou [Rok n-1] | Stav po akcii | Počet ľudských zdrojov spolu | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE Podrobnosti týkajúce sa kontextu návrhu sa vyžadujú v dôvodovej správe. V tomto oddiele legislatívneho finančného výkazu sa uvádzajú nasledujúce doplňujúce informácie: 5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Intenzívnejšie získavanie, poskytovanie, výmena a efektívne využívanie aktuálnych informácií a údajov týkajúcich sa všetkých podstatných zmien v oblasti migrácie. 5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Cieľom navrhovaného opatrenia je prepojiť orgány, akademickú obec, výskumníkov a ostatné príslušné zainteresované strany pôsobiace v oblasti migrácie a azylu v členských štátoch tak, aby mohli poskytovať Spoločenstvu, jeho členským štátom a verejnosti objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie o situácii v oblasti migrácie a azylu na európskej, ako i na vnútroštátnej úrovni. Keďže tento cieľ spočívajúci v lepšej spolupráci a kvalitnejších údajoch a výskume na celoeurópskej úrovni nie je možné splniť zo strany samotných členských štátov, je potrebné opatrenie na úrovni Spoločenstva. Synergie a väzby s ostatnými iniciatívami, sieťami atď. sú vysvetlené v dôvodovej správe a v hodnotení dosahu. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Cieľom návrhu je vytvorenie štruktúry, ktorá je schopná poskytovať Spoločenstvu, jeho členským štátov a verejnosti objektívne, spoľahlivé a porovnateľné informácie o situácii v oblasti migrácie a azylu na európskej, ako i na vnútroštátnej úrovni. Návrhom sa preto ustanovuje sieť pozostávajúca z Komisie a národných kontaktných miest v každom členskom štáte. Títo sú zodpovední za plnenie úloh siete uvedených v článku 2 návrhu a za dosiahnutie výsledkov uvedených v časti 4 hodnotenia dosahu. Prostriedky pridelené sieti musia pokryť dva hlavné prevádzkové ciele: priamu podporu národných kontaktných miest a podporu činností siete, ktoré nevykonávajú národné kontaktné miesta, konkrétne: - podpora pre Komisiu určená na koordinačné úlohy, - náklady na hodnotenie, - rezervu na osobitné/nepredvídané činnosti týkajúce sa oblastí pôsobnosti EMS, - vzťahy s ostatnými subjektmi, - osobitnú podporu pre nové národné kontaktné miesta počas počiatočných rokov implementácie akcie. V tabuľke v časti 8.1 sú opísané finančné náklady uvedených cieľov. 5.4. Spôsob implementácie (orientačný) Uveďte vybraný(-é) spôsob(-y)[26] implementácie akcie. X Centralizované hospodárenie X priamo na úrovni Komisie ( nepriamo delegovaním právomocí na: ( výkonné agentúry ( subjekty zriadené Spoločenstvami podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách ( národné verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme ( Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie ( s členskými štátmi ( s tretími krajinami ( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte) Poznámky: Rozpočtové prostriedky potrebné na fungovanie siete budú zahrnuté do ročných prostriedkov všeobecného rozpočtu Európskej únie. Týmito prostriedkami sa budú spolufinancovať náklady národných kontaktných miest a pokryjú sa nimi náklady na poskytovateľa služieb vybraného na to, aby pomáhal s koordinačnými úlohami, ako i ďalšie výdavky, vrátane hodnotenia, osobitných činností a podpory novovytvoreným národným kontaktným miestam. Dostupné ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného výhľadu. Zodpovednosťou Komisie bude prideľovať granty národným kontaktným miestam, ktoré spĺňajú potrebné požiadavky, a vytvoriť zmluvný vzťah s poskytovateľom služieb vybraným na to, aby pomáhal Komisii s koordinačnými úlohami, a s ostatnými poskytovateľmi služieb. 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE 6.1. Systém monitorovania Jednou z úloh riadiaceho výboru je „hodnotiť pokrok dosiahnutý prostredníctvom siete“ (článok 4 ods. 5 písm. b)). To si vyžaduje systém nepretržitého monitorovania. V tejto súvislosti má takisto Komisia dôležitú úlohu, nakoľko „monitoruje implementáciu ročného programu činností a pravidelne podáva správu o jeho implementácii a vývoji siete riadiacemu výboru a Komisii“ (článok 6 ods. 3). 6.2. Hodnotenie 6.2.1. Hodnotenie ex-ante Generálne riaditeľstvo pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť dalo vypracovať hodnotenie prípravného opatrenia pre vytvorenie EMS, ktoré obsahovalo ex-ante hodnotenie budúcej EMS. Toto hodnotenie vypracoval poskytovateľ služieb (GHK –EPEC) a konečné hodnotenie bolo doručené útvarom Komisie v júli 2005. 6.2.2. Opatrenia prijaté po strednodobom hodnotení/hodnotení ex-post (znalosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností) Prínosy a nedostatky súčasného prípravného opatrenia na vytvorenie EMS sa zohľadnili pri príprave právneho základu, čoho dôkazom sú aj tieto príklady: - Návrh zaväzuje členské štáty k vytvoreniu národných kontaktných miest,a to z toho dôvodu, aby sa eliminovala súčasná situácia, keď sa mnohé členské štáty nezúčastňujú na činnosti EMS, pretože si neurčili národné kontaktné miesto (účasť je v súčasnosti dobrovoľná). - V návrhu sa jasne stanovujú úlohy rôznych účastníkov (národných kontaktných miest, Komisie) s cieľom vyhnúť sa nejasnostiam ohľadne rozdelenia činností v rámci siete. - Návrhom sa zabezpečí politická účasť členských štátov prostredníctvom ich zastúpenia v riadiacom výbore. Takáto účasť chýbala počas prvej fázy EMS (prípravného opatrenia). - Národné kontaktné miesta budú musieť spĺňať niekoľko požiadaviek a budú musieť pozostávať z niekoľkých expertov, ktorí zastrešia rôzne oblasti. Tým sa zabezpečí vysoká kvalita výstupov všetkých národných kontaktných miest. 6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnotení Na základe právneho základu (článok 13) musí Komisia vypracovať správu o rozvoji EMS najneskôr do troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti rozhodnutia a následne každé ďalšie tri roky. Prostriedky potrebné na hodnotenie sú zohľadnené vo finančnom výhľade. 7. OPATRENIA PROTI PODVODOM Komisia zabezpečí, aby boli v prípade realizácie akcií financovaných v rámci súčasného opatrenia finančné záujmy Spoločenstva chránené uplatňovaním preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a iným ilegálnym činnostiam, a to prostredníctvom efektívnych kontrol a vymáhania súm, ktoré boli vyplatené neoprávnene, a v prípade nálezu nezrovnalostí prostredníctvom efektívnych a primeraných odrádzajúcich pokút, to všetko v súlade s nariadeniami Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 a (ES, Euratom) č. 2185/96 a v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999. Pre akcie Spoločenstva financované na základe tohto opatrenia platí, že za nezrovnalosť uvedenú v článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 sa považuje akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva, či nedodržanie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo zanedbania zo strany hospodárskeho subjektu, ktorý zapríčinil alebo mohol zapríčiniť poškodenie všeobecného rozpočtu Spoločenstiev alebo rozpočtov nimi riadených formou neoprávnených výdavkových položiek. Zmluvami a dohodami sa ustanoví najmä dohľad a finančná kontrola zo strany Komisie (alebo ňou stanoveného zástupcu) a audity zo strany Dvora audítorov, ak je to potrebné priamo na mieste. 8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH 8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov[27] Cieľ | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Spolu 2008-2013 | 1 Podpora činností siete priamo nesúvisiacich s NKM | 1.600.000 | 1.825.000 | 2.125.000 | 2.150.000 | 2.450.000 | 2.450.000 | 12.600.000 | Akcia 1 Koordinačná pomoc Komisii | 1.000.000 | 1.100.000 | 1.500.000 | 1.500.000 | 1.600.000 | 1.700.000 | 8.400.000 | Akcia 4 Vzťahy s inými subjektmi | 100.000 | 125.000 | 125.000 | 150.000 | 150.000 | 150.000 | 800.000 | NÁKLADY SPOLU | 6.500.000 | 8.800.000 | 10.100.000 | 10.300.000 | 10.500.000 | 10.500.000 | 56.700.000 | 8.2. Administratívne výdavky 8.2.1. Počet a druh ľudských zdrojov Druhy pracovných miest | Zamestnanci poverení riadením akcie za využitia existujúcich a/alebo dodatočných zdrojov (počet pracovných miest/plných pracovných úväzkov) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úradníci alebo dočasní zamestnanci[28] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | Zamestnanci financovaní[29] podľa článku XX 01 02 | Iní zamestnanci[30] financovaní podľa článku XX 01 04/05 | SPOLU | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcie Koordinácia činností siete, dohľad nad prácou poskytovateľa služieb, prepojenie s koordinátorom a národnými kontaktnými miestami, zabezpečenie riadnej správy zmlúv s členmi siete. 8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny) V prípade viacerých zdrojov uveďte počet pracovných miest pre každý zdroj. X Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť. ( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n. ( Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNR. ( Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia). ( Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného roku. 8.2.4. Ďalšie administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (číslo a názov) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU | Iná technická a administratívna pomoc | - intra muros | - extra muros | Technická a administratívna pomoc spolu | 8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | Úradníci a dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) spolu | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | 0.234 | Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci V prípade potreby pozri bod 8.2.1. 2 x 117,000 € = 234,000 € Výpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 V prípade potreby pozri bod 8.2.1. Neuplatňuje sa. 8.2.6. Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU | XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie | XX 01 02 11 03 – Výbory[32] | XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2 Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu | 3 Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) | Administratívne náklady (NEZAHRNUTÉ v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov spolu | Výpočet – Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume Neuplatňuje sa. [1] KOM(94)23 – Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu o prisťahovaleckej a azylovej politike. [2] 1996 Štúdia uskutočniteľnosti pre Európske stredisko na monitorovanie migrácie. [3] Hodnotenie činností Európskej migračnej siete, 2005. [4] KOM(2005)375. [5] Pozri rozpočet na rok 2003, hlava B5-8, oblasť slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. [6] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002. [7] KOM(2005)606. [8] Všetky dokumenty týkajúce sa verejnej konzultácie, vrátane príspevkov zainteresovaných strán, sú dostupné na: http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/emn/news_contributions_emn_en.htm [9] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [10] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [11] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [12] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [13] Ďalej len „EMS“. [14] Dokument Rady 11638/03. [15] Dokument Rady 14292/1/04 REV 1. [16] KOM(2005)606. [17] Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady č. 1995/2006 z 13. decembra 2006 (Ú. v. EÚ L 390, 30.12.2006, s. 1). [18] Ú. v. ES L 281, 23.11.1995, s. 31. [19] Ú. v. ES L 8, 12.1.2001, s. 1. [20] Diferencované rozpočtové prostriedky. [21] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx. [22] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx. [23] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01 okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05. [24] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [25] V prípade potreby, t. j. ak činnosť trvá dlhšie ako 6 rokov, pridajte ďalšie stĺpce. [26] V prípade, že uvediete viac spôsobov, uveďte ďalšie podrobnosti v časti „Poznámky“ tohto bodu. [27] Príloha 2 k hodnoteniu dosahu obsahuje vysvetlenie, ako sa použijú navýšené prostriedky, ako i objasnenie základných výstupov zdôvodňujúcich sumy, ktoré sa majú prideliť národným kontaktným miestam (NKM). [28] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [29] Tieto náklady NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [30] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume. [31] Uveďte odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz pre príslušnú(-é) výkonnú(-é) agentúru(-y). [32] Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí.