Návrh rozhodnutia Rady o uzatvorení Protokolu EHK OSN o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok v mene Európskeho spoločenstva /* KOM/2004/0635 v konečnom znení - CNS 2004/0232 */





Brusel, 6.10.2004 KOM(2004) 635 v konečnom znení 2004/0232 (CNS) . Návrh ROZHODNUTIA RADY o uzatvorení Protokolu EHK OSN o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok v mene Európskeho spoločenstva (predložená Komisiou) ODÔVODNENIE 1. PROTOKOL O REGISTROCH ÚNIKOV A PRENOSOV ZNEčISťUJÚCICH LÁTOK Protokol o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok bol podpísaný na mimoriadnom stretnutí strán dohovoru 21. mája 2003. Stretnutie sa uskutočnilo 21. - 23. mája 2003 v rámci piatej ministerskej konferencie Životné prostredie pre Európu v Kyjeve. Tento protokol predstavuje prvú právne záväznú dohodu za hranicami EÚ o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok. Jeho cieľom je „zlepšiť prístup verejnosti k informáciám prostredníctvom celoštátnych registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok (RÚPZL)…“ Hoci protokol reguluje informácie o znečisťovaní, nie priamo znečisťovanie, očakáva sa, že bude vyvíjať veľký tlak na znižovanie úrovne znečistenia. Zriadenie komplexných súpisov alebo registrov vo forme štruktúrovanej počítačovej verejne prístupnej databázy zostavovanej na základe štandardizovaných hlásení je jedným zo záväzkov Aarhuského dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacom procese a práve na spravodlivosť v záležitostiach životného prostredia (pozri článok 5 ods. 9). Protokol vypracovala pracovná skupina zriadená pod patronátom dohovoru, ktorá zorganizovala od februára 2001 do januára 2003 osem zasadaní. Pracovná skupina na zvláštne úlohy, zriadená na stretnutí podpisujúcich strán, zorganizovala dve stretnutia, na ktorých boli okrem iného zhromaždené a prerokované národné skúsenosti s registrami RÚPZL a odporúčania na ďalšiu prácu s registrami RÚPZL v rámci dohovoru, ktoré viedli k zriadeniu tejto pracovnej skupiny. Protokol vyžaduje, aby každá strana zriadila RÚPZL, ktorý: - je verejne prístupný prostredníctvom internetu a je bezplatný, - možno prehľadávať podľa osobitných parametrov (prevádzkareň, znečisťujúca látka, lokalita, zložka životného prostredia atď.), - je užívateľsky orientovaný z hľadiska štruktúry a obsahuje prepojenia na ostatné príslušné registre, - podáva načas štandardizované údaje vo forme štruktúrovanej počítačovej databázy, - pokrýva uvoľňovanie a prenosy aspoň 86 znečisťujúcich látok, na ktoré sa vzťahuje protokol, napríklad skleníkové plyny, látky spôsobujúce kyslý dážď, látky poškodzujúce ozónovú vrstvu, ťažké kovy a niektoré karcinogénne látky, napríklad dioxíny, - pokrýva uvoľňovanie a prenosy z niektorých typov významných zdrojov (napr. tepelných elektrární, banského a metalurgického priemyslu, chemických závodov, závodov na spracovanie odpadu a čistiarní odpadových vôd, papiernického a drevospracujúceho priemyslu), - poskytuje dostupné údaje o uvoľňovaní z rozptýlených zdrojov (napr. dopravy a poľnohospodárstva), - obsahuje ustanovenia o obmedzenej dôvernosti údajov, - umožňuje účasť verejnosti na jeho vypracúvaní a zmenách. RÚPZL by mal vychádzať zo schémy hlásenia, ktorá: - je záväzná, - vykonáva sa raz ročne, - vzťahuje sa na všetky zložky životného prostredia (vzduch, voda, zem), - vzťahuje sa na konkrétne prevádzkárne, - vzťahuje sa na uvoľnenia konkrétnych znečisťujúcich látok, - vzťahuje sa na prenosy konkrétnych znečisťujúcich látok alebo odpadov. Protokol môžu podpísať všetky štáty vrátane tých, ktoré neratifikovali dohovor, a tých, ktoré nie sú členmi Európskej hospodárskej komisie. Je preto globálnym protokolom. V článku 20 sa ustanovujú zvláštne postupy tvorby zmien a doplnení príloh protokolu. V týchto prílohách sa nachádza zoznam pokrytých činností vrátane prahov (príloha I), zoznam znečisťujúcich látok, ktoré treba nahlasovať (príloha II), a formát hlásenia (príloha III). Každá zmena alebo doplnenie protokolu alebo jeho príloh podlieha rozhodnutiu prijatému na stretnutí strán. Zmeny a doplnenia protokolu sú predmetom postupu riadnej ratifikácie. Čo sa týka zmien a doplnení príloh, v článku 20 ods. 8 a článku 20 ods. 9 protokolu sa uvádza, že „…strana, ktorá neprijme takúto zmenu alebo doplnenie, o tom písomne informuje depozitára do dvanástich mesiacov od dňa, kedy ju depozitár rozoslal. Depozitár bezodkladne informuje všetky zmluvné strany o obdržaní akéhokoľvek takého oznámenia. Zmluvná strana môže predchádzajúce oznámenie o neprijatí kedykoľvek odvolať. Zmena a doplnenie prílohy potom pre danú zmluvnú stranu nadobudne platnosť. Po uplynutí dvanástich mesiacov od dňa, kedy depozitár rozoslal zmenu alebo doplnenie prílohy, nadobudne táto zmena alebo doplnenie účinnosť pre tie strany, ktoré nepredložili oznámenie depozitárovi…, pokiaľ v tom čase nepredloží takéto oznámenie viac ako tretina strán, ktoré boli stranami v čase prijatia zmeny alebo doplnenia.” To predstavuje „rýchly prístup“, ktorý môže viesť k automatickému nadobudnutiu platnosti zmeny alebo doplnenia prílohy pre ktorúkoľvek stranu, ktorá z akéhokoľvek dôvodu nie je schopná primerane reagovať v prípade neprijatia tejto zmeny alebo doplnenia. Preto sa zdá byť vhodné zakotviť v rozhodovacom procese Spoločenstva vhodné opatrenia na zabezpečenie bezproblémovej a včasnej reakcie. Návrh preto obsahuje ustanovenie, ktoré poskytuje Komisii všeobecný mandát zúčastňovať sa v mene Spoločenstva na prerokúvaní zmien a doplnení príloh, ako aj v prípade, že Spoločenstvo musí oznámiť neprijatie. 2. PRÁVNE PREDPISY SPOLOčENSTVA Komisia prijala 17. júla 2000 rozhodnutie o zavedení Európskeho registra emisie znečisťujúcich látok (EPER) podľa článku 15 smernice Rady 96/61/ES o integrovanej prevencii a kontrole znečisťovania životného prostredia (IPKZ)[1]. Tento register bol sprevádzkovaný vo februári 2004. Sú v ňom implementované viaceré hlavné prvky protokolu: harmonizované pravidlá nahlasovania, verejná dostupnosť elektronickými prostriedkami, široké pokrytie zdrojov (priemyselných prevádzkární) a znečisťujúcich látok. Záväzky protokolu idú nad rámec registra EPER hlavne z hľadiska rozsahu pokrytých prevádzkární, nahlasovaných látok, prenosov odpadu mimo hraníc prevádzkárne a pravidelnosti nahlasovania. S cieľom zabezpečiť úplný súlad s protokolom predložila Komisia návrh nariadenia o zavedení Európskeho registra únikov a prenosov znečisťujúcich látok (E-RÚPZL), KOM (2004) xxx, konečná verzia. Tento právny akt Spoločenstva je určený aj na zabezpečenie úplného súladu s článkom 5 ods. 9 Aarhuského dohovoru. Treba spomenúť, že Spoločenstvo podpísalo Aarhuský dohovor a nedávno prijalo návrh na jeho schválenie (KOM (2003)625, konečná verzia z 24.10.2003). S cieľom zabezpečiť dodržiavanie ustanovení dohovoru Spoločenstvom už bolo prijatých alebo aspoň navrhnutých viacero ďalších právnych aktov[2]. 3. KOMPETENCIA SPOLOčENSTVA Spoločenstvo spolu so všetkými vtedajšími členskými štátmi, ako aj so všetkými kandidátskymi krajinami (okrem Malty a Slovenska), podpísali protokol v máji 2003. Európske spoločenstvo je podľa Zmluvy o ES, najmä jej článku 175 ods. 1, kompetentné uzatvárať medzinárodné dohody a vykonávať záväzky vyplývajúce z nich, ktoré prispievajú k dosahovaniu cieľov ustanovených v článku 174 ods. 1 Zmluvy o ES. Zmluva o ES v uvedenom článku ustanovuje tieto ciele politiky Spoločenstva v oblasti životného prostredia: zachovávanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, ochrana ľudského zdravia, obozretné a racionálne využívanie prírodných zdrojov, presadzovanie opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych alebo celosvetových environmentálnych problémov. Zlepšenie prístupu verejnosti k informáciám prostredníctvom RÚPZL predstavuje dôležitý nástroj na zabezpečenie informovanosti verejnosti o záležitostiach životného prostredia a na presadzovanie lepšieho vykonávania právnych predpisov v oblasti životného prostredia. RÚPZL predstavuje účinný informačný nástroj aj pre samotných tvorcov politiky. Tým napomáha posilňovaniu účinnosti environmentálnej politiky vytvorenej so zreteľom na vyššie uvedené ciele. Európske spoločenstvo sa podpísaním Aarhuského dohovoru a Protokolu EHK OSN o registroch RÚPZL zaviazalo zaviesť opatrenia nutné na dodržiavanie dvoch mnohostranných environmentálnych dohôd. Komisia predložila na tento účel príslušné právne návrhy. Okrem toho bola kompetencia Spoločenstva v tejto oblasti už uplatnená vytvorením Európskeho registra emisií znečisťujúcich látok, ktorý pôsobí v celom Spoločenstve. 4. ZÁVER Spoločenstvo preto musí uzavrieť Protokol EHK OSN o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok. Rade sa adresuje výzva, aby schválila protokol prijatím pripojeného návrhu rozhodnutia. 2004/0232 (CNS) Návrh ROZHODNUTIA RADY o uzatvorení Protokolu EHK OSN o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok v mene Európskeho spoločenstva RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, najmä na jej článok 175 ods. 1, v súvislosti s prvou vetou prvého pododseku článku 300 ods. 2 a prvým pododsekom článku 300 ods. 3, ako aj článkom 300 ods. 4, so zreteľom na návrh Komisie[3], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[4], keďže: Cieľom Protokolu EHK OSN o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok (ďalej protokol) je zlepšiť prístup verejnosti k informáciám v súlade s Dohovorom EHK OSN o prístupe k informáciám, účasti verejnosti v rozhodovacom procese a práve na spravodlivosť v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor). Európske spoločenstvo podpísalo Aarhuský dohovor 25. júna 1998 a schválilo ho rozhodnutím Rady [xxx/xxx/ES[5]] dňa []. Európske spoločenstvo podpísalo protokol 21. mája 2003. Protokol je pripravený na ratifikáciu, prijatie alebo schválenie signatárskymi štátmi a organizáciami regionálnej ekonomickej integrácie. Organizácia regionálnej ekonomickej integrácie musí v súlade s podmienkami protokolu deklarovať vo svojom ratifikačnom, prijímacom, schvaľovacom alebo prístupovom nástroji rozsah kompetencií vo vzťahu k záležitostiam upraveným v protokole. Nariadením (ES) č. [xxxx/20xx] Európskeho parlamentu a Rady o zriadení Európskeho registra únikov a prenosov znečisťujúcich látok[6] z [] sa ustanovenia protokolu začlenili do legislatívy Spoločenstva. Preto je vhodné v mene Spoločenstva protokol schváliť. V článku 20 protokolu sa ustanovuje zjednodušený a zrýchlený postup zmien a doplnení k jeho prílohám, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Týmto sa v mene Spoločenstva schvaľuje Protokol EHK OSN o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok. Text protokolu je uvedený v prílohe A k tomuto rozhodnutiu. Článok 2 Predseda Rady je týmto oprávnený vymenovať osobu alebo osoby splnomocnené predložiť schvaľovací nástroj u generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov v súlade s článkom 25 protokolu. Článok 3 Predseda Rady je týmto oprávnený vymenovať osobu alebo osoby splnomocnené predložiť v mene Spoločenstva vyhlásenie o kompetencii uvedené v prílohe B k tomuto rozhodnutiu v súlade s článkom 26 ods. 4 protokolu. Článok 4 Komisia je týmto oprávnená zúčastňovať sa v mene Spoločenstva na rokovaniach o prijatí zmien a doplnení príloh protokolu v súlade s článkom 20 protokolu, pričom jej asistuje osobitný výbor menovaný Radou. V prípade, že sa do jedenástich mesiacov od prijatia zmien a doplnení k prílohám protokolu neprijmú legislatívne opatrenia potrebné na implementáciu týchto zmien alebo doplnení v Spoločenstve, ako je ustanovené v článku 18 nariadenia (ES) č.° [xxxx/20xx], Komisia oznámi depozitárovi, že neprijíma takú zmenu alebo doplnenie v súlade s článkom 20 ods. 8 protokolu. Akonáhle sa zmena alebo doplnenie implementuje, Komisia ihneď zruší oznámenie o neprijatí. Článok 5 Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie . V Bruseli […] Za Radu predseda PRÍLOHA A PROTOKOL O REGISTROCH ÚNIKOV A PRENOSOV ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK Zmluvné strany tohto protokolu Pripomínajúc ustanovenie článku 5 odseku 9 a článku 10 odseku 2 1998 Dohovoru o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovaní a práve na spravodlivosť v záležitostiach životného prostredia (Aarhuský dohovor), Uznávajúc , že registre únikov a prenosov znečisťujúcich látok predstavujú dôležitý mechanizmus na zvyšovanie zodpovednosti podnikov, obmedzovanie znečisťovania a podporu trvalo udržateľného rozvoja, ako stanovuje Deklarácia z Luccy prijatá na prvom stretnutí zmluvných strán Aarhuského dohovoru, So zreteľom na zásadu 10 Deklarácie z Ria de Janeira o životnom prostredí a rozvoji z roku 1992, So zreteľom aj na zásady a záväzky prijaté na Konferencii OSN o životnom prostredí a rozvoji v roku 1992, najmä na ustanovenia kapitoly 19 Agendy 21, Berúc na vedomie Program ďalšej implementácie Agendy 21 prijatý Valným zhromaždením Organizácie spojených národov na jeho devätnástom osobitnom zasadnutí v roku 1997, v ktorom sa okrem iného požaduje rozšírenie vnútroštátnych kapacít a prostriedkov zhromažďovania, spracovania a šírenia informácií s cieľom umožniť verejnosti, aby získavala informácie o globálnych otázkach životného prostredia primeranými prostriedkami, So zreteľom na Plán implementácie výsledkov Svetového summitu o trvalo udržateľnom rozvoji z roku 2002, v ktorom sa podporuje tvorba konzistentných a integrovaných informácií o chemických látkach, napríklad prostredníctvom vnútroštátnych registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok, So zreteľom na prácu Medzivládneho fóra pre chemickú bezpečnosť, najmä na Deklarácii z Bahia o chemickej bezpečnosti, na Priority činnosti po roku 2000 a Akčný plán pre registre únikov a prenosov znečisťujúcich látok / emisné inventarizácie, Berúc do úvahy aj činnosť realizovanú v rámci Programu organizácií pre správne nakladanie s chemickými látkami, Berúc ďalej do úvahy prácu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, najmä odporúčanie Rady OECD k implementácii registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok, v ktorom Rada vyzýva členské štáty, aby zostavili registre únikov a prenosov znečisťujúcich látok a sprístupnili tieto registre verejnosti, Želajúc si vytvoriť mechanizmus, ktorý prispeje k možnosti všetkých príslušníkov súčasnej i budúcich generácií žiť v životnom prostredí primeranom pre ich zdravie a blahobyt, a to zabezpečením rozvoja dostupných informačných systémov o životnom prostredí, Želajúc si tiež zabezpečiť, aby pri rozvoji týchto systémov boli zohľadnené zásady prispievajúce k trvalo udržateľnému rozvoju, ako je princíp predbežnej opatrnosti obsiahnutý v zásade 15 Deklarácie z Ria de Janeira o životnom prostredí z roku 1992, Uznávajúc, že medzi vhodnými informačnými systémami o životnom prostredí a uplatňovaním práv obsiahnutých v Aarhuskom dohovore existuje prepojenie, Berúc na vedomie potrebu spolupráce s ostatnými medzinárodnými iniciatívami v oblasti znečisťujúcich látok a odpadov vrátane Štokholmského dohovoru o perzistentných organických znečisťujúcich látkach z roku 2001 a Bazilejského dohovoru o kontrole cezhraničného pohybu nebezpečných odpadov a ich zneškodňovania z roku 1989, Uznávajúc , že cieľom integrovaného prístupu k minimalizácii znečisťovania a množstva odpadov pochádzajúcich z prevádzky priemyselných zariadení a iných zdrojov je dosiahnuť vysokú úroveň ochrany životného prostredia ako celku, zabezpečiť prechod k trvalo udržateľnému a environmentálne šetrnému rozvoju a chrániť zdravie súčasnej i budúcich generácií, V presvedčení o hodnote registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok ako nástroja, ktorý je nákladovo efektívny a ktorý podporuje šetrnejšie správanie voči životnému prostrediu, zabezpečuje prístup verejnosti k informáciám o znečisťujúcich látkach uvoľňovaných a prenášaných v jednotlivých komunitách a slúži vládam pri zisťovaní vývoja, dokazovaní pokroku v znižovaní znečisťovania, monitorovaní súladu s niektorými medzinárodnými dohodami, stanovovaní priorít a hodnotení pokroku dosiahnutého na základe environmentálnych politík a programov, Domnievajúc sa, že registre únikov a prenosov znečisťujúcich látok môžu mať značný prínos pre priemyselné podniky na základe lepšieho nakladania so znečisťujúcimi látkami, Berúc na vedomie možnosti využitia údajov z registra únikov a prenosov znečisťujúcich látok v spojení s informáciami o zdraví, životnom prostredí, demografii, hospodárstve a iných aspektoch za účelom lepšieho pochopenia možných problémov, identifikácie problematických otázok, prijatia preventívnych a zmierňujúcich opatrení a stanovenia priorít starostlivosti o životné prostredie. Uznávajúc význam ochrany súkromia identifikovaných alebo identifikovateľných fyzických osôb pri spracovaní informácií nahlasovaných do registra únikov a prenosov znečisťujúcich látok v súlade s platnými medzinárodnými normami v oblasti ochrany údajov, Uznávajúc tiež význam rozvoja medzinárodne kompatibilných systémov registrácie únikov a prenosov znečisťujúcich látok pre zlepšenie porovnateľnosti údajov, Poznamenávajúc , že mnoho členských štátov Európskej hospodárskej komisie Organizácie spojených národov, Európskeho spoločenstva a zmluvných strán Severoamerickej dohody o voľnom obchode zhromažďuje údaje o únikoch a prenosoch znečisťujúcich látok z rôznych zdrojov a tieto údaje poskytuje verejnosti, a uznávajúc v tejto oblasti najmä dlhodobé a cenné skúsenosti niektorých krajín, Berúc do úvahy rôzne prístupy využívané v súčasných registroch emisií a potrebu vyhnúť sa duplicite, a preto uznávajúc potrebu určitej flexibility, Vyzývajúc k postupnému budovaniu vnútroštátnych registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok, Vyzývajúc tiež k vytvoreniu prepojení medzi vnútroštátnymi registrami únikov a prenosov znečisťujúcich látok a informačnými systémami o iných únikoch verejného významu, sa dohodli takto: Článok 1 CIEĽ Cieľom tohto protokolu je skvalitniť prístup verejnosti k informáciám vytvorením koherentných, integrovaných celoštátnych registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok (RÚPZL - pollution release and transfers registers, RÚPZL) v súlade s ustanoveniami tohto protokolu, ktoré by mohli uľahčiť účasť verejnosti na rozhodovaní o záležitostiach životného prostredia a prispieť k prevencii a znižovaniu znečisťovania životného prostredia. Článok 2 DEFINÍCIE Na účely tohto protokolu: 1. Pod „zmluvnou stranou“ sa rozumie štát alebo regionálnu organizáciu pre hospodársku integráciu uvedenú v článku 24, ktoré súhlasili s tým, aby boli viazané týmto protokolom a pre ktoré nadobudol platnosť, ak sa v texte neuvádza inak; 2. Pod „dohovorom“ sa rozumie Dohovor o prístupe k informáciám, účasti verejnosti na rozhodovacích procesoch a práve na spravodlivosť v záležitostiach životného prostredia prijatý v Aarhuse (Dánsko) 25. júna 1998; 3. Pod „verejnosťou“ sa rozumie jedna alebo viac fyzických alebo právnických osôb a ich združenia, organizácie alebo skupiny v súlade s vnútroštátnou legislatívou alebo praxou; 4. Pod „prevádzkarňou“ sa rozumie jedna alebo viac prevádzkových jednotiek v tej istej lokalite alebo v priľahlých lokalitách, ktoré vlastní alebo prevádzkuje tá istá fyzická alebo právnická osoba; 5. Pod „kompetentným orgánom“ sa rozumie vnútroštátny orgán alebo orgány alebo iný kompetentný orgán alebo orgány, ktoré zmluvná strana určí, aby spravovali vnútroštátny systém únikov a prenosov znečisťujúcich látok; 6. Pod „znečisťujúcou látkou“ sa rozumie látka alebo skupina látok, ktoré môžu byť škodlivé pre životné prostredie alebo ľudské zdravie z dôvodu svojich vlastností a úniku do životného prostredia; 7. Pod „únikom“ sa rozumie akékoľvek uvoľnenie znečisťujúcich látok do životného prostredia v dôsledku akejkoľvek ľudskej činnosti, či už úmyselnej alebo náhodnej, rutinnej alebo nerutinnej vrátane rozliatia, emisie, vypustenia, injektáže, zneškodnenia alebo skládkovania alebo prostredníctvom kanalizačných systémov bez konečného čistenia odpadových vôd; 8. Pod „prenosom mimo lokalitu“ sa rozumie pohyb znečisťujúcich látok alebo odpadov určených na zneškodnenie alebo využitie a znečisťujúcich látok v odpadových vodách určených na čistenie mimo lokality; 9. Pod „plošnými zdrojmi“ sa rozumie viac menších alebo rozptýlených zdrojov, z ktorých môžu unikať znečisťujúce látky do pôdy, ovzdušia alebo vody, ktorých spoločný vplyv na tieto zložky životného prostredia môže byť významný a v prípade ktorých nie je praktické zhromažďovať správy z každého jednotlivého zdroja; 10. Výrazy „vnútroštátny“ a „celoštátny“ sa s ohľadom na záväzky vyplývajúce z protokolu pre zmluvné strany, ktoré sú regionálnymi organizáciami pre hospodársku integráciu, interpretujú tak, že platia pre príslušný región, pokiaľ nie je uvedené inak. 11. Pod „odpadom“ sa rozumejú látky alebo predmety, ktoré sú: zneškodňované alebo využívané, určené na zneškodnenie alebo využitie, alebo majú byť podľa ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov zneškodnené alebo využité; 12. Pod „nebezpečným odpadom“ sa rozumie odpad, ktorý je definovaný ako nebezpečný v ustanoveniach vnútroštátnych právnych predpisov; 13. „Ostatný odpad“ sa rozumie odpad, ktorý nie je nebezpečným odpadom; 14. „Odpadová voda“ sa rozumie vodu obsahujúcu látky alebo predmety, ktoré podliehajú regulácii podľa vnútroštátnych právnych predpisov. Článok 3 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA 1. Každá zmluvná strana prijme nevyhnutné legislatívne, regulačné a iné opatrenia a vhodné vynucovacie opatrenia na implementáciu tohto protokolu. 2. Ustanoveniami tohto protokolu nie je dotknuté právo zmluvnej strany spravovať alebo zaviesť rozsiahlejší alebo verejne dostupnejší register únikov a prenosov znečisťujúcich látok, než aký vyžaduje tento protokol. 3. Každá zmluvná strana prijme nevyhnutné opatrenia, aby zamestnanci zariadení a osoby z radov verejnosti, ktorí ohlásia verejným orgánom porušenie vnútroštátnych právnych predpisov implementujúcich tento protokol zo strany prevádzkárne, neboli týmto zariadením alebo verejnými orgánmi postihnuté, prenasledované alebo obťažované z dôvodu ohlásenia daného porušenia predpisov. 4. Pri implementácii tohto protokolu sa každá zmluvná strana riadi princípom obozretnosti stanoveným v zásade 15 Deklarácie z Ria de Janeira o životnom prostredí a rozvoji z roku 1992. 5. Za účelom obmedzenia duplicitného nahlasovania môžu byť systémy registrácie únikov a prenosov znečisťujúcich látok do istej miery integrované so súčasnými zdrojmi informácií, ako sú mechanizmy nahlasovania na základe licencie alebo prevádzkové povolenia. 6. Zmluvné strany sa usilujú o zbližovanie vnútroštátnych registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok. Článok 4 ZÁKLADNÉ PRVKY SYSTÉMU REGISTRÁCIE ÚNIKOV A PRENOSOV ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK V súlade s týmto protokolom každá zmluvná strana vytvorí a spravuje verejne prístupný register únikov a prenosov znečisťujúcich látok, ktorý: obsahuje špecifické údaje o jednotlivých prevádzkárňach s ohľadom na nahlasovanie údajov o bodové zdrojoch; zahŕňa nahlasovanie údajov o plošných zdrojoch; obsahuje špecifické údaje o jednotlivých znečisťujúcich látkach alebo odpadoch; rozlišuje medzi únikmi do jednotlivých zložiek životného prostredia - ovzdušia, pôdy a vody; zahŕňa informácie o prenosoch; vychádza z povinného pravidelného nahlasovania; zahŕňa štandardizované a aktuálne údaje, obmedzený počet štandardizovaných prahových hodnôt na nahlasovanie a prípadne obmedzené ustanovenia o dôvernosti údajov; je konzistentný a navrhnutý tak, aby sa dal jednoducho používať a bol verejne prístupný aj v elektronickej podobe; umožňuje účasť verejnosti pri jeho vývoji a úpravách; je štruktúrovanou počítačovou databázou alebo niekoľkými prepojenými databázami spravovanými kompetentným orgánom. Článok 5 FORMA A ŠTRUKTÚRA 1. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby údaje obsiahnuté v registri uvedenom v článku 4 boli prezentované v súhrnnej i nesúhrnnej podobe, aby bolo možné vyhľadať a identifikovať úniky a prenosy podľa: prevádzkárne a jej geografickej polohy; činnosti; vlastníka alebo prevádzkovateľa, prípadne spoločnosti; znečisťujúcej látky, prípadne odpadu; každej zložky životného prostredia, do ktorej znečisťujúca látka uniká a podľa miesta určenia prenosu a prípadne miesta zneškodnenia alebo využitia odpadu, ako je určené v článku 7, odsek 5. 2. Každá zmluvná strana taktiež zabezpečuje, aby bolo možné vyhľadávať a identifikovať údaje podľa plošných zdrojov, ktoré boli do registra zaradené. 3. Každá zmluvná strana vytvára svoj register so zreteľom na možnosť jeho budúceho rozširovania a zabezpečí, aby boli verejne prístupné údaje ohlásené za aspoň desať predchádzajúcich rokov nahlasovania. 4. Register je navrhnutý tak, aby bol čo najjednoduchšie prístupný verejnosti elektronickými prostriedkami, ako je internet. Forma registra umožňuje, aby boli za normálnych podmienok informácie v registri nepretržite a bezprostredne dostupné elektronickými prostriedkami. 5. Každá zmluvná strana by vo svojom registri mala poskytovať prepojenia na svoje súčasné relevantné, verejne dostupné databázy súvisiace s ochranou životného prostredia. 6. Každá zmluvná strana vo svojom registri poskytuje prepojenia na registre únikov a prenosov znečisťujúcich látok iných zmluvných strán protokolu a pokiaľ možno na registre iných krajín. Článok 6 ROZSAH REGISTRA 1. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby jej register obsahoval informácie o: únikoch znečisťujúcich látok, ktoré musia byť ohlásené podľa článku 7 odsek 2; prenosoch mimo prevádzkáreň, ktoré musia byť ohlásené podľa článku 7 odsek 2 a únikoch znečisťujúcich látok z plošných zdrojov, ktoré musia byť ohlásené podľa článku 7 odsek 4. 2. Po vyhodnotení skúseností získaných pri vývoji vnútroštátnych registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok a implementácii tohto protokolu s ohľadom na relevantné medzinárodné procesy sa na stretnutí zmluvných strán skúmajú požiadavky na nahlasovanie podľa tohto protokolu a posudzuje nasledujúce otázky jeho ďalšieho budovania: revízia činností uvedených v prílohe I; revízia znečisťujúcich látok uvedených v prílohe II; revízia prahových hodnôt v prílohách I a II; zaradenie iných relevantných aspektov, ako sú informácie o prenosoch v rámci lokality, skladovanie, špecifikácia požiadaviek na nahlasovanie pre plošné zdroje alebo vypracovanie kritérií zaradenia znečisťujúcich látok v zmysle tohto protokolu. Článok 7 POŽIADAVKY NA NAHLASOVANIE 1. Každá zmluvná strana: (a) uloží vlastníkovi alebo prevádzkovateľovi každého jednotlivého prevádzkárne v jej jurisdikcii, ktorý vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I nad príslušnou prahovou hodnotou podľa prílohy I stĺpec 1 a ktorý: (i) vypúšťa akúkoľvek znečisťujúcu látku uvedenú v prílohe II v množstve presahujúcom príslušné prahové hodnoty uvedené v prílohe II, stĺpec 1; (ii) prenáša mimo lokalitu akúkoľvek znečisťujúcu látku uvedenú v prílohe II v množstve presahujúcom príslušnú prahovú hodnotu uvedenú v prílohe II stĺpec 2, pokiaľ zmluvná strana zvolila variant nahlasovania prenosov založený na jednotlivých znečisťujúcich látkach podľa ustanovení odseku 5 písmeno d); (iii) prenáša mimo lokalitu nebezpečný odpad v množstve presahujúcom 2 tony za rok alebo iný odpad v množstve presahujúcom 2 000 ton za rok, pokiaľ zmluvná strana zvolila variant nahlasovania prenosov na základe jednotlivých odpadov podľa ustanovení odseku 5 písmeno d); alebo (iv) prenáša mimo lokalitu akúkoľvek znečisťujúcu látku uvedenú v prílohe II v odpadových vodách určených na čistenie v množstve presahujúcom príslušnú prahovú hodnotu určenú v prílohe II stĺpec 1b; (b) aby splnil povinnosť, ktorú vlastníkovi alebo prevádzkovateľovi ukladá odsek 2; alebo (c) uloží vlastníkovi alebo prevádzkovateľovi každej jednotlivej prevádzkárne v jej jurisdikcii, ktorý vykonáva jednu alebo viac činností uvedených v prílohe I na prahovej úrovni počtu zamestnancov určenej v prílohe I stĺpec 2 alebo nad touto úrovňou a ktorý vyrába, spracováva alebo používa akúkoľvek znečisťujúcu látku uvedenú v prílohe II v množstve presahujúcom príslušnú prahovú hodnotu určenú v prílohe II stĺpec 3, aby splnil povinnosť, ktorú vlastníkovi alebo prevádzkovateľovi ukladá odsek 2. 2. Každá zmluvná strana uloží vlastníkovi alebo prevádzkovateľovi zariadenia uvedeného v odseku 1, aby predložil informácie uvedené v ustanoveniach odsekov 5 a 6 v súlade s požiadavkami uvedenými v daných ustanoveniach pre znečisťujúce látky a odpady, u ktorých došlo k prekročeniu prahových hodnôt. 3. V záujme splnenia cieľa tohto protokolu môže zmluvná strana so zreteľom na konkrétnu znečisťujúcu látku rozhodnúť, že uplatní buď prahovú hodnotu úniku alebo prahovú hodnotu výroby, spracovania alebo využitia, pokiaľ sa tým rozšíria relevantné informácie o únikoch alebo prenosoch dostupné v jej registri. 4. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby jej kompetentný orgán zhromažďoval informácie o únikoch znečisťujúcich látok z plošných zdrojoch určených v odsekoch 7 a 8 za účelom ich zaradenia do registra, alebo tým poverí jeden alebo viac verejných orgánov alebo kompetentných organizácií. 5. Každá zmluvná strana uloží vlastníkom alebo prevádzkovateľom zariadení, ktorí majú nahlasovaciu povinnosť podľa odseku 2, aby zhromažďovali a predkladali kompetentnému orgánu tieto informácie rozlíšené podľa jednotlivých zariadení: (a) názov, presnú adresu, geografickú polohu a činnosť alebo činnosti nahlasujúcej prevádzkárne a meno vlastníka alebo prevádzkovateľa, prípadne názov spoločnosti; (b) názov a číselné označenie každej znečisťujúcej látky, ktorú treba nahlásiť podľa odseku 2; (c) množstvo každej znečisťujúcej látky, ktorú treba nahlásiť podľa odseku 2, ktoré uniklo z prevádzkárne do životného prostredia v danom nahlasovacom roku, v súhrnnej forme aj s rozlíšením, či išlo o únik do ovzdušia, do vody alebo do pôdy vrátane podzemnej injektáže; (d) buď: (i) (i) množstvo každej znečisťujúcej látky, ktorú treba nahlásiť podľa odseku 2 a ktorá je prenášaná mimo lokalitu v danom nahlasovacom roku, s rozlíšením medzi množstvom prenášaným za účelom zneškodnenia a množstvom prenášaným za účelom využitia, a názov a adresu prevádzkárne prijímajúceho prenášanú látku, alebo (ii) množstvo odpadu, ktoré treba nahlásiť podľa odseku 2 a ktoré je prenášané mimo lokalitu v danom nahlasovacom roku, rozlišujúc medzi nebezpečným odpadom a ostatným odpadom, za účelom využitia alebo zneškodnenia, a to uvedením buď “R” (využitie) alebo “D” (zneškodnenie), či je odpad určený na zneškodnenie alebo využitie podľa prílohy III a, v prípade cezhraničného pohybu nebezpečného odpadu, s uvedením mena a adresy subjektu vykonávajúceho využitie alebo zneškodnenie odpadu a skutočného miesta zneškodnenia alebo využitia, kam sa prenos uskutočňuje; (e) množstvo každej znečisťujúcej látky v odpadových vodách, ktoré treba nahlásiť podľa odseku 2 a ktoré je prenášané mimo lokalitu v danom nahlasovacom roku; (f) typ metodiky používanej na odvodenie informácií uvedených pod písmenami c) až e) podľa článku 9 odsek 2 s uvedením, či ide o informácie získané meraním, výpočtom alebo odhadom. 6. Informácie uvedené v odseku 5 písmeno c) až e) zahŕňajú informácie o únikoch a prenosoch vyplývajúcich z rutinných činností a z mimoriadnych udalostí. 7. Každá zmluvná strana vo svojom registri prezentuje informácie o únikoch znečisťujúcich látok z plošných zdrojov v primeranom priestorovom rozlíšení, ak táto zmluvná strana zistí, že tieto údaje sú zhromažďované kompetentnými orgánmi a je prakticky možné zaradiť ich do registra. Pokiaľ zmluvná strana zistí, že takéto údaje nejestvujú, príjme opatrenia na začatie nahlasovania únikov príslušných znečisťujúcich látok z jedného alebo viacerých plošných zdrojov v súlade so svojimi vnútroštátnymi prioritami. 8. Informácie uvedené v prílohe 7 zahŕňajú informácie o type metodiky použitej na odvodenie informácií. Článok 8 CYKLUS NAHLASOVANIA 1. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby informácie, ktoré majú byť zaradené do jej registra, boli verejne dostupné, skompilované a prezentované v registri podľa kalendárnych rokov. Nahlasovacím rokom je kalendárny rok, na ktorý sa informácie vzťahujú. Pre každú zmluvnú stranu je prvým nahlasovacím rokom kalendárny rok nasledujúci po nadobudnutí platnosti tohto protokolu pre danú zmluvnú stranu. Nahlasovanie požadované podľa článku 7 sa vykonáva raz za rok. Druhým nahlasovacím rokom však môže byť druhý kalendárny rok nasledujúci po prvom kalendárnom roku. 2. Každá zmluvná strana, ktorá nie je regionálnou organizáciou pre hospodársku integráciu, zabezpečí, aby informácie boli zaradené do jej registra do pätnástich mesiacov po skončení každého nahlasovacieho roka. Avšak informácie za prvý nahlasovací rok sú zaradené do jej registra do dvoch rokov od konca tohto nahlasovacieho roka. 3. Každá zmluvná strana, ktorá je regionálnou organizáciou pre hospodársku integráciu, zabezpečí, aby informácie za určitý nahlasovací rok boli zaradené do jej registra šesť mesiacov po tom, ako vznikne táto povinnosť pre zmluvné strany, ktoré nie sú regionálnymi organizáciami pre hospodársku integráciu. Článok 9 ZHROMAŽĎOVANIE ÚDAJOV A VEDENIE EVIDENCIE 1. Každá zmluvná strana uloží vlastníkom alebo prevádzkovateľom zariadení, ktoré podliehajú požiadavkám na nahlasovanie podľa článku 7, aby v súlade s nižšie uvedeným odsekom 2 a primerane často zhromažďovali údaje potrebné na určenie únikov zo zariadení a prenosov mimo lokalitu, ktoré podliehajú ohláseniu podľa článku 7, a aby pre potreby kompetentných orgánov viedli evidenciu údajov, z ktorých boli nahlasované informácie odvodené, a to počas piatich rokov počínajúc koncom daného nahlasovacieho roka. Táto evidencia musí obsahovať aj opis metodiky použitej pri zhromažďovaní údajov. 2. Každá zmluvná strana uloží vlastníkom alebo prevádzkovateľom zariadení, ktoré podliehajú nahlasovaniu podľa článku 7, aby používali najlepšie dostupné informácie vrátane prípadných údajov z monitorovaní, emisných faktorov, rovníc hmotnostnej bilancie, nepriameho monitorovania alebo iných výpočtov, inžinierskych posudkov a iných metód. V prípade vhodnosti by sa tak malo vykonať v súlade s medzinárodne schválenými metodikami. Článok 10 HODNOTENIE KVALITY 1. Každá zmluvná strana uloží vlastníkom alebo prevádzkovateľom zariadení, ktoré podliehajú požiadavkám na nahlasovanie podľa článku 7 odsek 1, aby zabezpečili kvalitu informácií, ktoré nahlasujú. 2. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby údaje obsiahnuté v jej registri podliehali hodnoteniu kvality zo strany kompetentného orgánu, najmä s ohľadom na ich úplnosť, konzistentnosť a vierohodnosť a s prihliadnutím na akékoľvek smernice vypracované na stretnutí zmluvných strán. Článok 11 PRÍSTUP VEREJNOSTI K INFORMÁCIÁM 1. Každá zmluvná strana zabezpečí v súlade s ustanoveniami tohto protokolu prístup verejnosti k informáciám obsiahnutým v jej registri únikov a prenosov znečisťujúcich látok bez toho, aby bolo pritom potrebné uviesť konkrétny záujem o tieto informácie, a to hlavne tak, že zabezpečí, aby bol jej register priamo elektronicky prístupný prostredníctvom verejných telekomunikačných sietí. 2. Ak nie sú informácie obsiahnuté v jej registri ľahko verejne prístupné priamymi elektronickými prostriedkami, každá zmluvná strana zabezpečí, aby jej kompetentný orgán na vyžiadanie poskytol dané informácie akýmkoľvek iným účinným spôsobom, a to čo najskôr, najneskôr však do jedného mesiaca po predložení žiadosti. 3. S výhradou odseku 4, každá zmluvná strana zabezpečí, aby bol prístup k informáciám obsiahnutým v jej registri bezplatný. 4. Každá zmluvná strana môže svojmu kompetentnému orgánu povoliť, aby si účtoval poplatky za reprodukciu a zaslanie konkrétnych informácií uvedených v odseku 2; tento poplatok však nemôže prekročiť primeranú výšku. 5. Ak nie sú informácie obsiahnuté v jej registri ľahko verejne prístupné priamymi elektronickými prostriedkami, každá zmluvná strana zabezpečí elektronický prístup do svojho registra na verejne dostupných miestach, napríklad vo verejných knižniciach, v kanceláriách miestnych úradov alebo na iných vhodných miestach. Článok 12 UTAJENIE 1. Každá zmluvná strana môže kompetentnému orgánu povoliť, aby utajil informácie obsiahnuté v registri, pokiaľ by zverejnenie týchto informácií negatívne ovplyvnilo: (a) medzinárodné vzťahy, národnú obranu alebo verejnú bezpečnosť; (b) výkon spravodlivosti, možnosť spravodlivého procesu pre určitú osobu, alebo schopnosť verejného orgánu viesť vyšetrovanie trestnej alebo disciplinárnej povahy; (c) dôvernosť obchodných alebo priemyselných informácií, pokiaľ je táto dôvernosť chránená zákonom za účelom ochrany legitímneho hospodárskeho záujmu; (d) právo na duševné vlastníctvo; alebo (e) dôvernosť osobných údajov a/alebo zložiek týkajúcich sa fyzickej osoby, pokiaľ daná osoba nedala súhlas so zverejnením informácií, ak túto dôvernosť upravujú vnútroštátne právne predpisy. Vyššie uvedené dôvody utajenia sa vykladajú reštriktívne s ohľadom na verejný záujem, ktorý sa sleduje zverejnením informácií, a na to, či sa dané informácie týkajú únikov do životného prostredia. 2. V rámci ustanovenia odseku 1 písmena c) je potrebné v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi zverejniť akékoľvek informácie o únikoch, ktoré sú relevantné pre ochranu životného prostredia. 3. Pokiaľ sú informácie utajené v súlade s ustanovením odseku 1, uvedie sa v registri druh neprístupných informácií, napríklad uvedením druhovej chemickej informácie, pokiaľ je to možné, a dôvod, pre ktorý sú informácie neprístupné. Článok 13 ÚČASŤ VEREJNOSTI NA VÝVOJI VNÚTROŠTÁTNYCH REGISTROV ÚNIKOV A PRENOSOV ZNEČISŤUJÚCICH LÁTOK 1. Každá zmluvná strana poskytne verejnosti primerané možnosti zúčastniť sa na vývoji svojho vnútroštátneho registra únikov a prenosov znečisťujúcich látok v rámci svojich vnútroštátnych predpisov. 2. Na účely odseku 1 každá zmluvná strana zabezpečí možnosť slobodného verejného prístupu k informáciám o navrhovaných opatreniach týkajúcich sa rozvoja jej vnútroštátneho registra únikov a prenosov znečisťujúcich látok a možnosť predložiť akékoľvek pripomienky, informácie, analýzy alebo stanoviská, ktoré sú relevantné pre rozhodovací proces. Príslušný orgán k týmto vyjadreniam verejnosti primerane prihliadne. 3. Každá zmluvná strana zabezpečí, aby pri prijatí rozhodnutia o vytvorení alebo podstatnej zmene jej registra boli včas zverejnené informácie o príslušnom rozhodnutí a úvahách, z ktorých sa vychádzalo. Článok 14 PRÁVO NA SPRAVODLIVOSť 1. Každá zmluvná strana v rámci svojej vnútroštátnej legislatívy zabezpečí, aby akákoľvek osoba, ktorá je toho názoru, že jej žiadosť o informácie podľa článku 11 odseku 2 bola ignorovaná, neprávom úplne alebo čiastočne odmietnutá, nedostatočne zodpovedaná alebo inak riešená v rozpore s ustanoveniami daného odseku, mala možnosť preskúmania pred súdom alebo iným nezávislým a nestranným orgánom ustanoveným zo zákona. 2. Požiadavkami odseku 1 nie sú dotknuté práva a povinnosti zmluvných strán na základe súčasných zmlúv platných medzi nimi v predmete tohto článku. Článok 15 BUDOVANIE KAPACÍT 1. Každá zmluvná strana buduje verejné povedomie o svojom registri únikov a prenosov znečisťujúcich látok a zabezpečuje, aby bola poskytovaná pomoc a návod na prístup k registru a na pochopenie a využívanie v ňom obsiahnutých informácií. 2. Každá zmluvná strana by mala zabezpečiť vybudovanie dostatočných kapacít pre zodpovedné úrady a orgány a poskytnutie usmernenia pre tieto orgány, s cieľom pomôcť im pri plnení ich povinností v zmysle tohto protokolu. Článok 16 MEDZINÁRODNÁ SPOLUPRÁCA 1. Zmluvné strany navzájom spolupracujú a podľa potreby si pomáhajú: (a) pri medzinárodných akciách na podporu cieľov tohto protokolu; (b) na základe vzájomnej dohody medzi príslušnými zmluvnými stranami, pri implementácii vnútroštátnych systémov podľa tohto protokolu; (c) pri podávaní informácií o únikoch a prenosoch v pohraničných oblastiach v zmysle tohto protokolu; (d) pri podávaní informácií o prenosoch medzi zmluvnými stranami v zmysle tohto protokolu. 2. Zmluvné strany podporujú vzájomnú spoluprácu a spoluprácu s relevantnými medzinárodnými organizáciami na podporu: (a) verejného povedomia na medzinárodnej úrovni; (b) transferu technológií; (c) poskytovania technickej pomoci zmluvným stranám, ktoré sú rozvojovými krajinami, a zmluvným stranám s transformujúcou sa ekonomikou v otázkach súvisiacich s týmto protokolom. Článok 17 STRETNUTIE ZMLUVNÝCH STRÁN 1. Týmto sa ustanovuje stretnutie zmluvných strán. Jeho prvé zasadnutie je zvolané najneskôr dva roky po nadobudnutí platnosti tohto protokolu. Riadne zasadnutia stretnutia zmluvných strán sa potom konajú následne alebo paralelne s riadnymi stretnutiami zmluvných strán dohovoru, pokiaľ zmluvné strany tohto protokolu nerozhodnú inak. Mimoriadne zasadnutie stretnutia zmluvných strán sa koná, pokiaľ o tom rozhodnú zmluvné strany v priebehu riadneho zasadnutia alebo na písomnú žiadosť ktorejkoľvek zmluvnej strany, pokiaľ do šiestich mesiacov potom, čo ju výkonný tajomník Európskej hospodárskej komisie oznámi všetkým zmluvným stranám, podporí túto žiadosť aspoň jedna tretina týchto zmluvných strán. 2. Stretnutie zmluvných strán neustále dozerá na implementáciu a rozvoj tohto protokolu na základe pravidelných hlásení zmluvných strán a za týmto účelom: (a) vyhodnocuje rozvoj registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok a podporuje ich priebežné posilňovanie a zbližovanie; (b) vytvára usmernenia uľahčujúce nahlasovanie zmluvných strán s prihliadnutím na potrebu zamedziť duplicite aktivít v tomto ohľade; (c) vytvára program činnosti; (d) zvažuje a prípadne prijíma opatrenia na posilnenie medzinárodnej spolupráce v súlade s ustanoveniami článku 16; (e) ustanovuje podriadené orgány, ak to považuje za nevyhnutné; (f) zvažuje a prijíma návrhy na zmeny a doplnenia tohto protokolu a jeho príloh, ak sa považujú za nevyhnutné na účely tohto protokolu, v súlade s ustanoveniami článku 20; (g) na svojom prvom zasadnutí prerokuje a formou konsenzu prijme rokovací poriadok zasadnutí a podporných orgánov, s prihliadnutím na akýkoľvek rokovací poriadok prijatý na stretnutí zmluvných strán dohovoru; (h) zvažuje uzavretie finančných dohôd formou konsenzu a vytvorenie mechanizmov technickej pomoci na účely implementácie tohto protokolu; (i) požaduje služby iných relevantných medzinárodných orgánov pri plnení cieľov tohto protokolu, ak je to vhodné; (j) zvažovať a uskutočňovať akékoľvek ďalšie kroky nevyhnutné na splnenie cieľov tohto protokolu, ako je vydanie usmernení a odporúčaní, ktoré podporia jeho implementáciu. 3. Stretnutie zmluvných strán zjednodušuje výmenu informácií o skúsenostiach získaných pri nahlasovaní prenosov s využitím prístupov založených na konkrétnych znečisťujúcich látkach a na konkrétnych odpadoch a vyhodnocuje tieto skúsenosti za účelom preskúmania možnosti zblíženia týchto dvoch prístupov, berúc do úvahy verejný záujem o informácie v súlade s článkom 1 a celkovú efektívnosť vnútroštátnych registrov únikov a prenosov znečisťujúcich látok. 4. Organizácia spojených národov, jej špecializované agentúry a Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu, ako aj ktorýkoľvek štát alebo regionálna organizácia pre hospodársku integráciu, ktoré sú oprávnené podpísať tento protokol podľa článku 24, avšak nie sú zmluvnou stranou tohto protokolu, a akákoľvek medzinárodná organizácia kvalifikovaná v oblastiach, na ktoré sa tento protokol vzťahuje, sú oprávnené zúčastniť sa stretnutia zmluvných strán ako pozorovatelia. Ich prijatie a účasť podlieha rokovaciemu poriadku prijatému na stretnutí zmluvných strán. 5. Akákoľvek mimovládna organizácia kvalifikovaná v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje tento protokol, ktorá oznámila výkonnému tajomníkovi Európskej hospodárskej komisie, že si želá byť zastúpená na stretnutí zmluvných strán, je oprávnená zúčastniť sa na stretnutí ako pozorovateľ, pokiaľ proti tomu nevznesie námietky aspoň jedna tretina zmluvných strán prítomných na danom stretnutí. Ich prijatie a účasť podlieha rokovaciemu poriadku prijatému na stretnutí zmluvných strán. Článok 18 HLASOVACIE PRÁVO 1. S výnimkou ustanovení odseku 2 má každá zmluvná strana tohto protokolu jeden hlas. 2. Regionálne organizácie pre hospodársku integráciu vykonávajú svoje hlasovacie právo v otázkach svojej pôsobnosti s počtom hlasov zodpovedajúcim počtu ich členských štátov, ktoré sú zmluvnými stranami. Tieto organizácie nevykonávajú svoje hlasovacie právo, pokiaľ toto právo vykonávajú ich členské štáty a naopak. Článok 19 PRÍLOHY Prílohy k tomuto protokolu tvoria jeho integrálnu súčasť a pokiaľ nie je výslovne uvedené inak, odkaz na tento protokol predstavuje súčasne odkaz na ktorúkoľvek jeho prílohu. Článok 20 ZMENY A DOPLNENIA 1. Ktorákoľvek zmluvná strana môže navrhnúť zmenu a doplnenie tohto protokolu. 2. Návrhy zmien a doplnení tohto protokolu sa prerokúva na zasadnutí stretnutia zmluvných strán. 3. Akákoľvek navrhnutá zmena a doplnenie tohto protokolu sa predloží písomne sekretariátu, ktorý ju oznámi aspoň šesť mesiacov pred zasadnutím, na ktorom má byť prijatá, všetkým zmluvným stranám, ostatným štátom a regionálnym organizáciám pre hospodársku integráciu, ktoré poskytli súhlas s tým, aby boli viazané týmto protokolom a pre ktoré doposiaľ nenadobudol platnosť, a signatárom. 4. Zmluvné strany vynaložia maximálne úsilie na dosiahnutie dohody o akejkoľvek navrhovanej zmene a doplnení tohto protokolu formou konsenzu. Pokiaľ boli vyčerpané všetky snahy na dosiahnutie konsenzu a dohoda nebola dosiahnutá, zmena a doplnenie sa prijme ako posledná možnosť trojštvrtinovou väčšinou zmluvných strán prítomných a hlasujúcich na zasadnutí. 5. Na účely tohto článku sa pod pojmom “zmluvné strany prítomné a hlasujúce” rozumejú zmluvné strany, ktoré sú prítomné a odovzdajú hlas za alebo proti. 6. Akúkoľvek zmena a doplnenie tohto protokolu, ktorý sa prijme v súlade s odsekom 4, oznámi sekretariát depozitárovi, ktorý ju zašle všetkým zmluvným stranám, ostatným štátom a regionálnym organizáciám pre hospodársku integráciu, ktoré poskytli súhlas, aby boli viazané týmto protokolom a pre ktoré doposiaľ nenadobudol platnosť, a signatárom. 7. Zmena a doplnenie protokolu okrem zmeny a doplnenia prílohy, nadobudne platnosť pre zmluvné strany, ktoré ho ratifikovali, prijali alebo schválili, deväťdesiaty deň po tom, ako depozitár prijme listinu o ratifikácii, prijatí alebo schválení od aspoň troch štvrtín zmluvných strán, ktoré boli zmluvnými stranami v dobe jeho prijatia. Potom nadobudne platnosť pre ktorúkoľvek inú zmluvnú stranu deväťdesiaty deň po dni, keď daná zmluvná strana uloží svoju listinu o ratifikácii, prijatí alebo schválení zmeny a doplnenia. 8. V prípade zmeny a doplnenia prílohy zmluvná strana, ktorá túto zmenu a doplnenie neprijme, oznámi túto skutočnosť písomne depozitárovi do dvanástich mesiacov odo dňa oznámenia depozitárom. Depozitár bezodkladne informuje všetky zmluvné strany o prijatí akéhokoľvek takého oznámenia. Zmluvná strana môže predchádzajúce oznámenie o neprijatí kedykoľvek odvolať. Zmena a doplnenie prílohy potom pre danú zmluvnú stranu nadobudne platnosť. 9. Po uplynutí dvanástich mesiacov od oznámenia depozitárom podľa odseku 6 nadobudne zmena a doplnenie k prílohe platnosť pre zmluvné strany, ktoré nepredložili depozitárovi oznámenie v súlade s odsekom 8, pokiaľ dovtedy nepredloží takéto oznámenie jedna tretina zmluvných strán, ktoré boli zmluvnými stranami v dobe prijatia zmeny a doplnenia. 10. Pokiaľ zmena a doplnenie k prílohe priamo súvisí s dodatkom tohto protokolu, nenadobudne platnosť dovtedy, kým nenadobudne platnosť zmena a doplnenie tohto protokolu. Článok 21 SEKRETARIÁT Výkonný tajomník Európskej hospodárskej komisie vykonáva nasledujúce funkcie sekretariátu pre tento protokol: (a) príprava a podporné služby pre zasadnutia stretnutia zmluvných strán; (b) odovzdávanie správ a iných informácií obdržaných v súlade s ustanoveniami tohto protokolu; (c) podávanie správ o činnosti sekretariátu na stretnutie zmluvných strán; (d) iné funkcie určené na stretnutie zmluvných strán na základe dostupných zdrojov. Článok 22 HODNOTENIE SÚLADU Na svojom prvom zasadnutí ustanoví stretnutie zmluvných strán formou konsenzu spoločné postupy a inštitucionálne systémy mimosúdneho, nesporného a konzultatívneho charakteru pre hodnotenie a presadzovanie súladu s ustanoveniami tohto protokolu a riešenie prípadného porušovania týchto ustanovení. Pri stanovovaní týchto postupov a systémov sa na stretnutí zmluvných strán okrem iného zváži, či sa má umožniť prijímanie informácií od verejnosti v záležitostiach súvisiacich s týmto protokolom. Článok 23 UROVNÁVANIE SPOROV 1. Ak vznikne spor medzi dvoma alebo viacerými zmluvnými stranami týkajúci sa výkladu alebo uplatňovania tohto protokolu, tieto zmluvné strany sa usilujú dosiahnuť urovnanie sporu rokovaním alebo iným zmierlivým spôsobom riešenia sporov prijateľným pre zmluvné strany daného sporu. 2. Pri podpise, ratifikácii, prijatí alebo schválení tohto protokolu alebo pri pristúpení k tomuto protokolu, alebo kedykoľvek potom, môže štát poskytnúť depozitárovi písomné vyhlásenie, že pri riešení sporov nevyriešených v súlade s odsekom 1 prijíma jeden alebo obidva nasledujúce spôsoby urovnávania sporov ako povinné vo vzťahu k akejkoľvek zmluvnej strane, ktorá príjme rovnaký záväzok: predloženie sporu Medzinárodnému súdnemu dvoru; arbitráž v súlade s postupom uvedeným v prílohe IV. Regionálne organizácie pre hospodársku integráciu môžu predložiť vyhlásenie s obdobným účinkom vo vzťahu k arbitráži v súlade s postupmi uvedenými v písmene b). 3. Ak strany sporu prijali obidva spôsoby riešenia sporov uvedené v odseku 2, možno spor predložiť len Medzinárodnému súdnemu dvoru, pokiaľ sa strany sporu nedohodnú inak. Článok 24 PODPIS Tento protokol je otvorený na podpis v Kyjeve (Ukrajina) 21.-23. mája 2003 pri príležitosti piatej ministerskej konferencie „Životné prostredie pre Európu“ a potom v sídle Organizácie spojených národov v New Yorku do 31. decembra 2003 pre všetky štáty, ktoré sú členmi Organizácie spojených národov, a regionálne organizácie pre hospodársku integráciu združujúce zvrchované členské štáty Organizácie spojených národov, na ktoré ich členské štáty preniesli právomoci v otázkach, na ktoré sa vzťahuje tento protokol, vrátane právomoci uzatvárať zmluvy v týchto otázkach. Článok 25 DEPOZITÁR Generálny tajomník Organizácie spojených národov pôsobí ako depozitár tohto protokolu. Článok 26 RATIFIKÁCIA, PRIJATIE, SCHVÁLENIE A PRISTÚPENIE 1. Tento protokol podlieha ratifikácii, prijatiu alebo schváleniu signatárskymi štátmi a regionálnymi organizáciami pre hospodársku integráciu uvedenými v článku 24. 2. Tento protokol je otvorený na pristúpenie od 1. januára 2004 pre štáty a regionálne organizácie pre hospodársku integráciu uvedené v článku 24. 3. Akákoľvek regionálna organizácia pre hospodársku integráciu uvedená v článku 24, ktorá sa stane zmluvnou stranou bez toho, aby ktorýkoľvek jej členský štát bol zmluvnou stranou, je viazaná všetkými záväzkami vyplývajúcimi z tohto protokolu. Ak je jeden alebo viac členských štátov takej organizácie zmluvnou stranou, organizácia a jej členské štáty rozhodnú o svojej zodpovednosti za plnenie záväzkov vyplývajúcich z tohto protokolu. V takom prípade daná organizácia a členské štáty nemôžu vykonávať práva podľa tohto protokolu súbežne. 4. Vo svojich listinách o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení uvedie regionálna organizácia pre hospodársku integráciu uvedená v článku 24 vyhlásenie o rozsahu svojich kompetencií vo vzťahu k otázkam upraveným týmto protokolom. Tieto organizácie tiež informujú depozitára o akýchkoľvek podstatných zmenách v rozsahu svojej pôsobnosti. Článok 27 NADOBUDNUTIE PLATNOSTI 1. Tento protokol nadobúda platnosť deväťdesiaty deň po dni uloženia šestnástej listiny o ratifikácii, prijatí alebo pristúpení. 2. Na účely odseku 1 akákoľvek listina uložená regionálnou organizáciou pre hospodársku integráciu sa nepočíta naviac k listinám uloženým členskými štátmi takej organizácie. 3. Pre každý štát alebo regionálnu organizáciu pre hospodársku integráciu, ktoré ratifikujú, príjmu alebo schvália tento protokol, alebo k nemu pristúpia po uložení šestnástej listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení, nadobudne protokol platnosť deväťdesiaty deň po dni uloženia listiny o ratifikácii, prijatí, schválení alebo pristúpení daným štátom alebo organizáciou. Článok 28 VÝHRADY K tomuto protokolu nemožno vzniesť žiadne výhrady. Článok 29 ODSTÚPENIE Kedykoľvek po uplynutí troch rokov od nadobudnutia platnosti tohto protokolu vo vzťahu k určitej zmluvnej strane môže táto zmluvná strana odstúpiť od protokolu odovzdaním písomného oznámenia depozitárovi. Akékoľvek takéto odstúpenie nadobúda platnosť deväťdesiaty deň po dni prijatia výpovede depozitárom. Článok 30 AUTENTICKÉ TEXTY Originál tohto protokolu, ktorého anglické, ruské a francúzske znenie sú rovnako autentické, je uložený u generálneho tajomníka Organizácie spojených národov. NA DÔKAZ TOHO dolu podpísaní riadne oprávnení zástupcovia podpísali tento protokol. V Kyjeve dvadsiateho prvého mája roku dvetisíc tri. PRÍLOHA I ČINNOSTI +++++ TABLE +++++ Vysvetlivky: Stĺpec 1 obsahuje prahové hodnoty podľa článku 7 odsek 1 (a). Hviezdička (*) znamená, že sa neuplatňuje žiadna prahová hodnota (všetky zariadenia podliehajú nahlasovaniu). Stĺpec 2 obsahuje prahovú hodnotu počtu zamestnancov podľa článku 7 odsek 1 (b). Pod pojmom „10 zamestnancov” sa rozumie ekvivalent 10 zamestnancov na plný úväzok. PRÍLOHA II ZNEČISŤUJÚCE LÁTKY +++++ TABLE +++++ Vysvetlivky: Číslo CAS znečisťujúcej látky je presný identifikátor v databáze Chemical Abstracts Service. Stĺpec 1 obsahuje prahové hodnoty podľa článku 7 odsek 1 písmeno a) body (i) a (iv). Ak dôjde k prekročeniu prahovej hodnoty uvedenej v danom podstĺpci (ovzdušie, voda alebo pôda), požaduje sa ohlásenie úniku alebo, v prípade znečisťujúcich látok v odpadových vodách určených na čistenie, prenosu do zložky životného prostredia uvedenej v danom podstĺpci s ohľadom na danú prevádzkáreň od tých zmluvných strán, ktoré si zvolili systém nahlasovania podľa článku 7 odsek 1 písmeno a). Stĺpec 2 obsahuje prahové hodnoty podľa článku 7 odsek 1 písmeno a) bod (ii). Ak dôjde k prekročeniu prahovej hodnoty uvedenej pre príslušnú znečisťujúcu látku v tomto stĺpci, požaduje sa ohlásenie prenosu tejto látky mimo danú prevádzkáreň od tých zmluvných strán, ktoré si zvolili systém nahlasovania podľa článku 7 odsek 1 písmeno a) bod (ii). Stĺpec 3 obsahuje prahové hodnoty podľa článku 7 odsek 1 písmeno b). Ak dôjde k prekročeniu prahovej hodnoty uvedenej v tomto stĺpci pre danú znečisťujúcu látku, požaduje sa ohlásenie úniku a prenosu tejto znečisťujúcej látky mimo danú prevádzkáreň od tých zmluvných strán, ktoré si zvolili systém nahlasovania podľa článku 7 odsek 1 písmeno b). Pomlčka (-) označuje, že predmetný parameter nespôsobuje vznik požiadavky na ohlásenie. Hviezdička (*) označuje, že pre túto znečisťujúcu látku sa má použiť prahová hodnota úniku uvedená v stĺpci (1)(a) namiesto prahovej hodnoty výroby, spracovania alebo využitia. Dvojitá hviezdička (**) označuje, že pre túto znečisťujúcu látku sa má použiť prahová hodnota úniku uvedená v stĺpci (1)(b) namiesto prahovej hodnoty pre výrobu, spracovanie alebo využitie. Poznámky pod čiarou: a/ Jednotlivé znečisťujúce látky sa nahlasujú v prípade, že dôjde k prekročeniu prahovej hodnoty pre BTEX (súhrnný parameter pre benzén, toluén, etylbenzén, xylén). b/ Polycyklické aromatické uhľovodíky (PAU) sa merajú ako benzo(a)pyrén (50-32-8), benzo(b)fluórantén (205-99-2), benzo(k)fluóantén (207-08-9), indeno(1,2,3-cd)pyrén (193-39-5) (odvodené z Protokolu o perzistentných organických znečisťujúcich látkach k Dohovoru o diaľkovom znečisťovaní ovzdušia presahujúcom štátne hranice). c/ Ako anorganické zlúčeniny. Príloha III ČASŤ A ZNEŠKODŇOVANIE („D“ - DISPOSAL) - Uloženie do pôdy alebo na povrch (napr. skládka) - Úprava pôdy (napr. biodegradácia kvapalných alebo kalových odpadov v pôdach) - Hĺbková injektáž (napr. injektáž čerpateľných odpadov do studní, soľné jaskyne alebo prirodzene sa vyskytujúce ložiská) - Povrchové zásobníky (napr. umiestnenie kvapalných alebo kalových odpadov do jám, rybníkov alebo jazier) - Špeciálne projektovaná skládka (napr. umiestnenie do oddelených líniových buniek, ktoré sú uzavreté a izolované navzájom i od okolitého prostredia) - Vypustenie do vodného telesa s výnimkou mora/oceánu - Vypustenie do mora/oceánu vrátane uloženia na dno mora - Biologická úprava, ak nie je uvedená na inom mieste, ktorá vedie k vytvoreniu konečných zlúčenín alebo zmesí, ktoré sa zneškodňujú akýmkoľvek spôsobom uvedeným v tejto časti - Fyzikálno-chemická úprava, ak nie je uvedená na inom mieste, ktorá vedie k vytvoreniu konečných zlúčenín alebo zmesí, ktoré sú zneškodnené akýmkoľvek spôsobom uvedeným v tejto časti (napr. vyparovanie, sušenie, kalcinácia, neutralizácia, zrážanie) - Spaľovanie na súši - Spaľovanie na mori - Trvalé uloženie (napr. umiestnenie v nádobách v baniach) - Miešanie pred odovzdaním za účelom akejkoľvek činnosti uvedenej v tejto časti - Umiestnenie do nového obalu pred odovzdaním za účelom akejkoľvek činnosti uvedenej v tejto časti - Uloženie až do začatia ktorejkoľvek z činností uvedených v tejto časti ČASŤ B VYUŽITIE („R“ - RECOVERY) - Využitie ako palivo (okrem priameho spaľovania) alebo ako iný prostriedok na získanie energie - Obnovenie/opätovné spracovanie rozpúšťadiel - Recyklácia / opätovné spracovanie organických látok, ktoré sa nepoužívajú ako riedidlá - Recyklácia / opätovné spracovanie kovov a kovových zlúčenín - Recyklácia / opätovné spracovanie iných anorganických materiálov - Obnovenie kyselín alebo zásad - Využitie zložiek používaných na obmedzenie znečisťovania - Využitie zložiek z katalyzátorov - Opätovná rafinácia použitých olejov alebo iné opätovné použitie olejov - Úprava pôdy, ktorá vedie k prínosu pre poľnohospodárstvo alebo k zlepšeniu ekologickej situácie - Využitie zostatkových materiálov získaných z ktoréhokoľvek spôsobu využitia uvedeného vyššie v tejto časti - Výmena odpadov za účelom odovzdania na ktorýkoľvek spôsob využitia uvedený vyššie v tejto časti - Zber materiálov určených na ktorúkoľvek činnosť uvedenú v tejto časti PRÍLOHA IV ARBITRÁŽ 1. V prípade, že je spor predložený na arbitráž podľa článku 23 odsek 2 tohto protokolu, zmluvná strana alebo zmluvné strany oznámia diplomatickou cestou druhej strane alebo stranám sporu ako aj sekretariátu predmet arbitráže a uvedú najmä tie články tohto protokolu, ktorých výklad alebo uplatňovanie sú predmetom sporu. Sekretariát rozošle informáciu, ktorú prijal, všetkým zmluvným stranám tohto protokolu. 2. Arbitrážny tribunál má troch členov. Zmluvná strana alebo zmluvné strany uplatňujúce nárok i druhá zmluvná strana alebo zmluvné strany sporu ustanovia po jednom arbitrovi a títo dvaja arbitri určia po spoločnej dohode tretieho arbitra, ktorý je predsedom arbitrážneho tribunálu. Posledne menovaný nesmie byť štátnym príslušníkom žiadnej zo strán sporu, nesmie mať svoje zvyčajné miesto pobytu na území niektorej zo strán sporu a nesmie byť zamestnaný niektorou zo strán a nesmie byť do prípadu ani inak zainteresovaný. 3. Ak nebol predseda arbitráže ustanovený v lehote dvoch mesiacov od ustanovenia druhého arbitra, výkonný tajomník Európskej hospodárskej komisie na návrh niektorej zo strán sporu ustanoví predsedu v lehote ďalších dvoch mesiacov. 4. Pokiaľ jedna zo strán neustanoví arbitra v lehote dvoch mesiacov od oznámenia uvedeného v odseku 1, druhá strana o tom môže informovať výkonného tajomníka Európskej hospodárskej komisie, ktorý ustanoví predsedu arbitrážneho tribunálu v lehote ďalších dvoch mesiacov. Na základe svojho ustanovenia požiada predseda arbitrážneho tribunálu tú stranu, ktorá neustanovila arbitra, aby tak vykonala do dvoch mesiacov. Ak tak nevykoná v danej lehote, predseda informuje výkonného tajomníka Európskej hospodárskej komisie, ktorý ustanoví arbitra v lehote ďalších dvoch mesiacov. 5. Arbitrážny tribunál vydá svoje rozhodnutie v súlade s medzinárodným právom a ustanoveniami tohto protokolu. 6. Arbitrážny tribunál ustanovený podľa ustanovení tejto prílohy si stanoví svoj rokovací poriadok. 7. Rozhodnutia arbitrážneho tribunálu, pokiaľ ide o postup rokovaní ako aj vecnú povahu sporu, sa prijímajú väčšinou hlasov jeho členov. 8. Tribunál môže podniknúť všetky vhodné kroky na zistenie skutočností. 9. Strany sporu napomáhajú práci arbitrážneho tribunálu a s využitím všetkých dostupných prostriedkov mu predovšetkým: (a) poskytujú všetky relevantné dokumenty, zariadenia a informácie; (b) umožňujú, v prípade nevyhnutnosti, povolať svedkov a odborníkov a získavať svedecké výpovede. 10. Zmluvné strany a arbitri chránia dôvernosť akýchkoľvek informácií, ktoré prijmú ako dôverné počas konania arbitrážneho tribunálu. 11. Arbitrážny tribunál môže na žiadosť jednej zo strán odporučiť dočasné ochranné opatrenia. 12. Ak sa jedna zo strán sporu nedostaví pred arbitrážny tribunál, alebo neuspeje pri obhajobe svojho stanoviska, môže druhá strana požiadať tribunál, aby pokračoval v konaní a aby vydal konečné rozhodnutie. Neprítomnosť zmluvnej strany alebo skutočnosť, že neuspeje pri obhajobe svojho stanoviska, nepredstavuje prekážku v konaní. Pred vydaním konečného rozhodnutia sa musí arbitrážny tribunál presvedčiť, že predmetný nárok je riadne vecne i právne podložený. 13. Arbitrážny tribunál môže vypočuť protinávrhy podané v priamej súvislosti s prerokúvaným predmetom sporu a rozhodnúť o nich. 14. Ak arbitrážny tribunál z dôvodu osobitných okolností prípadu nerozhodne inak, výdavky tribunálu vrátane odmien jeho členom sú hradené obidvoma stranami sporu rovnakým dielom. Tribunál vedie záznamy o všetkých svojich výdavkoch a predkladá stranám ich záverečný výkaz. 15. Každá zmluvná strana tohto protokolu, ktorá má v predmete sporu záujem právnej povahy a ktorá môže byť dotknutá rozhodnutím, môže so súhlasom tribunálu zasiahnuť do konania. 16. Arbitrážny tribunál vydá svoje rozhodnutie do piatich mesiacov, odkedy bol ustanovený, pokiaľ nepovažuje za nevyhnutné predĺžiť túto lehotu o dobu, ktorá by nemala presiahnuť päť mesiacov. 17. K nálezu arbitrážneho tribunálu je priložené odôvodnenie. Nález je konečný a záväzný pre všetky strany sporu. Arbitrážny tribunál odovzdáva nález stranám sporu a sekretariátu. Sekretariát rozošle prijatú informáciu všetkým zmluvným stranám tohto protokolu. 18. Akékoľvek spory, ktoré môžu vzniknúť medzi stranami ohľadom výkladu alebo výkonu nálezu, môže ktorákoľvek strana predložiť arbitrážnemu tribunálu, ktorý nález vydal, alebo, pokiaľ sa tento tribunál nemôže zísť, inému tribunálu ustanovenému na tento účel rovnakým spôsobom ako prvý tribunál. PRÍLOHA B Vyhlásenie Európskeho spoločenstva podľa článku 26 ods. 4 Protokolu EHK OSN o registroch únikov a prenosov znečisťujúcich látok Európske spoločenstvo vyhlasuje, že podľa Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, najmä jej článku 175 ods. 1, je kompetentné uzatvárať medzinárodné dohody a vykonávať záväzky vyplývajúce z týchto medzinárodných dohôd, ktoré prispievajú k dosahovaniu týchto cieľov: - zachovávanie, ochrana a zlepšovanie kvality životného prostredia, - ochrana zdravia ľudí, - obozretné a rozumné využívanie prírodných zdrojov, - presadzovanie opatrení na medzinárodnej úrovni na riešenie regionálnych a celosvetových problémov ochrany životného prostredia. Register únikov a prenosov znečisťujúcich látok predstavuje vhodný nástroj na stimuláciu zlepšovania ochrany životného prostredia, zabezpečenie prístupu verejnosti k informáciám o uvoľnených znečisťujúcich látkach a použitie príslušnými orgánmi pri sledovaní trendov, dokazovaní pokroku v znižovaní znečisťujúcich látok, podpore monitorovania dodržiavania požiadaviek a hodnotení pokroku, čím prispieva k dosahovaniu vyššie uvedených cieľov. Európske spoločenstvo ďalej vyhlasuje, že už prijalo právne nástroje záväzné pre členské štáty, ktoré sa týkajú záležitostí upravených týmto protokolom. Vzhľadom na svoj charakter je uplatňovanie kompetencie Spoločenstva predmetom stáleho vývoja. [1] Ú. v. ES L 192, 28.7.2000, s. 36. [2] Smernica 2003/4/ES o prístupe verejnosti k informáciám o životnom prostredí,Ú. v. EÚ L 41, 14.2.2003, s. 26; Smernica 2003/35/ES o účasti verejnosti,Ú. v. EÚ L 156, 25.6.2003, s. 17; návrh smernice o práve na spravodlivosť v záležitostiach životného prostredia, KOM(2003) 624, konečná verzia; návrh nariadenia o uplatňovaní ustanovení Aarhuského dohovoru v inštitúciách a orgánoch ES, KOM(2003) 622, konečná verzia. [3] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [4] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [5] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [6] Ú. v. EÚ C […], […], s. […].