10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /181
Štvrtok 15. marca 2018
Legislatívne  P8_TA(2018)0088
Spoločný základ dane z príjmov právnických osôb *
Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 15. marca 2018  o návrhu smernice Rady o spoločnom základe dane  
z príjmov právnických osôb (COM(2016)0685 – C8-0472/2016 – 2016/0337(CNS))
(Mimoriadny legislatívny postup – konzultácia)
(2019/C 162/30 )
Európsky parlament,
—  so zreteľom na návrh Komisie pre Radu (COM(2016)0685),
—  so zreteľom na článok 115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom  
(C8-0472/2016),
—  so zreteľom na odôvodnené stanoviská predložené na základe Protokolu č. 2 o  uplatňovaní zásad subsidiarity a  proporcionality  
dánskym parlamentom, Poslaneckou snemovňou Írska, Senátom Írska, Poslaneckou snemovňou Luxemburského veľkovojvods -
tva, maltským parlamentom, holandskou Prvou komorou, holandskou Druhou komorou a švédskym parlamentom, ktoré tvrdia,  
že návrh legislatívneho aktu nie je v  súlade so zásadou subsidiarity,
—  so zreteľom na článok 78c rokovacieho poriadku,
—  so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci a stanovisko Výboru pre právne veci (A8-0050/2018),
1. schvaľuje zmenený návrh Komisie;
2. vyzýva Komisiu, aby zmenila svoj návrh v súlade s článkom 293 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie;
3. vyzýva Radu, aby oznámila Európskemu parlamentu, ak má v úmysle odchýliť sa od ním schváleného textu;
4. žiada Radu o opätovnú konzultáciu, ak má v úmysle podstatne zmeniť návrh Komisie;
5. poveruje svojho predsedu, aby postúpil túto pozíciu Rade, Komisii a národným parlamentom.
C 162 /182 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 1
Návrh smernice
Odôvodnenie 1
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(1) Spoločnosti, ktoré chcú v rámci Únie vyvíjať cezhraničnú pod -
nikateľskú činnosť, narážajú na vážne prekážky a narušenia  
trhu vyplývajúce z existencie a zo spolupôsobenia 28  
nesúrodých systémov dane z príjmov právnických osôb.  
Okrem toho štruktúry daňového plánovania sa časom stali  
čoraz dômyselnejšie, keďže sa vytvárajú v rámci rôznych juris -
dikcií a účinne využívajú technické detaily daňového systému  
alebo nesúladu medzi dvoma či viacerými daňovými sys -
témami s cieľom znížiť daňovú povinnosť spoločnosti . Hoci  
tieto situácie poukazujú na  nedostatky, ktoré sú svojou pova -
hou úplne odlišné, oba vytvárajú prekážky, ktoré bránia  riad -
nemu fungovaniu vnútorného trhu. Opatrenia na nápravu  
týchto problémov by sa preto mali  zameriavať na obidva  typy 
nedostatkov, ktorými  je trh poznačený .(1) Spoločnosti, ktoré chcú v rámci Únie vyvíjať cezhraničnú pod -
nikateľskú činnosť, narážajú na vážne prekážky a narušenia  
trhu vyplývajúce z existencie a zo spolupôsobenia 28  
nesúrodých systémov dane z príjmov právnických osôb.  
V období globalizácie a digitalizácie je zdaňovanie najmä  
finančného a intelektuálneho kapitálu na základe zdroja  
čoraz ťažšie vysledovateľné a  ľahšie manipulovateľné.
Okrem toho štruktúry daňového plánovania sa časom stali  
čoraz dômyselnejšie, keďže sa vytvárajú v rámci rôznych juris -
dikcií a účinne využívajú technické detaily daňového systému  
alebo nesúladu medzi dvoma či viacerými daňovými sys -
témami s cieľom znížiť daňovú povinnosť spoločností. Rozsi -
ahla digitalizácia v mnohých odvetviach hospodárstva v  
spojení s rýchlo sa rozvíjajúcim digitálnym hospodárstvom  
spochybňuje vhodnosť úniových modelov daní z príjmov  
právnických osôb, ktoré boli navrhnuté pre kamenné pod -
niky, a to až do takej miery, že môže byť potrebné prepraco -
vať kritériá oceňovania a výpočtov tak, aby zodpovedali  
obchodným činnostiam v 21. storočí.  Hoci tieto situácie  
zdôrazňujú  nedostatky, ktoré sú svojou povahou úplne  
odlišné, všetky  vytvárajú prekážky, ktoré zabraňujú  riadnemu  
fungovaniu vnútorného trhu a vedú k narušeniam medzi  
veľkými spoločnosťami a malými a strednými podnikmi . 
Nový štandard pre základ dane z  príjmov právnických osôb v  
Únii  by sa preto mal  zameriavať na tieto  typy nedostatkov  
trhu a zároveň zohľadňovať dlhodobú právnu zrozu -
miteľnosť a istotu , ako aj zásadu daňovej neutrality. Väčšia  
konvergencia medzi vnútroštátnymi daňovými systémami  
povedie k  výraznému zníženiu nákladov a administratívnej  
záťaže pre podniky pôsobiace cezhranične v rámci Únie. Kým  
daňová politika je právomocou jednotlivých členských štá -
tov, v článku  115 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa  
jasne stanovuje, že Rada by mala jednomyseľne a v súlade s  
mimoriadnym legislatívnym postupom a po porade s  
Európskym parlamentom a Hospodárskym a sociálnym  
výborom, vydávať smernice na aproximáciu takýchto  
daňových zákonov, iných právnych predpisov a správnych  
opatrení členských štátov, keďže priamo ovplyvňujú vytvore -
nie alebo fungovanie vnútorného trhu.
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /183
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 2
Návrh smernice
Odôvodnenie 2
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(2) Aby sa podporilo riadne fungovanie vnútorného trhu, podoba  
prostredia pre zdaňovanie príjmov právnických osôb v Únii by  
sa mala vytvárať v súlade so zásadou, že spoločnosti  
odvádzajú spravodlivý podiel dane v jurisdikcii (jurisdikciách),  
kde vytvárajú zisk. Je preto potrebné stanoviť mechanizmy,  
ktoré spoločnosti odradia od toho, aby využívali nesúlad  
medzi vnútroštátnymi daňovými systémami na to, aby si  
znížili daňovú povinnosť. Rovnako dôležité je takisto stimu -
lovať rast a hospodársky rozvoj na vnútornom trhu  
uľahčením cezhraničného obchodu a podnikových investícií.  
Na to je potrebné odstrániť tak riziko dvojitého zdanenia, ako  
aj riziko dvojitého nezdanenia v Únii prostredníctvom  
odstránenia rozdielov vznikajúcich pri spolupôsobení  
vnútroštátnych systémov dane z príjmov právnických osôb.  
Spoločnosti zároveň potrebujú jednoducho fungujúcu daň a  
právny rámec na rozvoj svojej obchodnej činnosti a jej  
cezhraničné rozširovanie v rámci Únie. V tejto súvislosti by sa  
mali taktiež odstrániť zostávajúce prípady diskriminácie.(2) Aby sa podporilo riadne fungovanie vnútorného trhu, podoba  
prostredia pre zdaňovanie príjmov právnických osôb v Únii by  
sa mala vytvárať v súlade so zásadou, že spoločnosti  
odvádzajú spravodlivý podiel dane v jurisdikcii (jurisdikciách),  
kde vytvárajú zisk a kde majú stálu prevádzkareň. Vzhľadom  
na digitálnu zmenu v podnikateľskom prostredí je potrebné  
zaručiť, aby sa so spoločnosťami, ktoré vytvárajú výnosy v  
určitom členskom štáte, pričom v tomto členskom štáte  
nemajú fyzickú stálu prevádzkareň, ale digitálnu stálu  
prevádzkareň, zaobchádzalo rovnakým spôsobom ako so  
spoločnosťami, ktoré takúto fyzickú stálu prevádzkareň  
majú. Je preto potrebné stanoviť mechanizmy, ktoré  
spoločnosti odradia od toho, aby využívali nesúlad medzi  
vnútroštátnymi daňovými systémami na to, aby si znížili  
daňovú povinnosť. Rovnako dôležité je takisto stimulovať rast  
a hospodársky rozvoj na vnútornom trhu uľahčením  
cezhraničného obchodu a podnikových investícií. Na to je  
potrebné odstrániť tak riziko dvojitého zdanenia, ako aj riziko  
dvojitého nezdanenia v Únii prostredníctvom odstránenia  
rozdielov vznikajúcich pri spolupôsobení vnútroštátnych sys -
témov dane z príjmov právnických osôb. Spoločnosti zároveň  
potrebujú jednoducho fungujúcu daň a právny rámec na roz -
voj svojej obchodnej činnosti a jej cezhraničné rozširovanie v  
rámci Únie. V tejto súvislosti by sa mali taktiež odstrániť zostá -
vajúce prípady diskriminácie. Podstatným prvkom systému  
CCCTB je konsolidácia, pretože hlavné daňové prekážky,  
ktorým spoločnosti patriace do  rovnakej skupiny pôsobiace  
cezhranične v  Únii čelia, sa dajú riešiť len týmto spôsobom.  
Konsolidáciou sa odstraňujú formality transferového oceňo -
vania a vnútroskupinové dvojité zdanenie.
C 162 /184 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 3
Návrh smernice
Odôvodnenie 3
Pozmeňujúci návrh 4
Návrh smernice
Odôvodnenie 3 a (nové)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(3) Ako sa zdôrazňuje v návrhu smernice Rady o spoločnom kon -
solidovanom základe dane z príjmov právnických osôb  
(CCCTB)  (7) zo 16. marca 2011 , systém dane z príjmov  
právnických osôb, ktorý na účely výpočtu základu dane z prí -
jmov spoločností považuje Úniu za jednotný trh, by  
spoločnostiam, ktoré sú rezidentmi v Únii, uľahčil  
cezhraničnú činnosť a podporil cieľ, ktorým je spraviť z neho  
konkurencieschopnejšie miesto na investovanie v medz -
inárodnom meradle. Návrh o CCCTB z roku 2011 sa zameri -
aval na cieľ uľahčiť podnikom rozširovanie obchodnej  
činnosti v rámci Únie. Okrem tohto cieľa by sa mala zohľadniť  
aj skutočnosť, že CCCTB môže byť veľmi účinný pri zlepšo -
vaní fungovania vnútorného trhu prostredníctvom boja proti  
schémam na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. So  
zreteľom na to by sa mala iniciatíva týkajúca sa CCCTB  
obnoviť, aby sa zameriavala rovnako na aspekt iniciatívy týka -
júci sa uľahčenia podnikania a jej úlohu v boji proti vyhýbaniu  
sa daňovým povinnostiam. Takýto prístup by najlepšie  
poslúžil cieľu odstrániť narušenia vo fungovaní vnútorného  
trhu.(3) Ako sa zdôrazňuje v návrhu smernice Rady o spoločnom kon -
solidovanom základe dane z príjmov právnických osôb  
(CCCTB)  (7) zo 16. marca 2011 , systém dane z príjmov  
právnických osôb, ktorý na účely výpočtu základu dane z prí -
jmov spoločností považuje Úniu za jednotný trh, by  
spoločnostiam, ktoré sú rezidentmi v Únii, uľahčil  
cezhraničnú činnosť a podporil cieľ, ktorým je spraviť z neho  
konkurencieschopnejšie miesto na investovanie v medz -
inárodnom meradle, najmä pre malé a stredné podniky . 
Návrh o CCCTB z roku 2011 sa zameriaval na cieľ uľahčiť  
podnikom rozširovanie obchodnej činnosti v rámci Únie.  
Okrem tohto cieľa by sa mala zohľadniť aj skutočnosť, že  
CCCTB môže byť veľmi účinný pri zlepšovaní fungovania  
vnútorného trhu prostredníctvom boja proti schémam na  
vyhýbanie sa daňovým povinnostiam. So zreteľom na to by sa  
mala iniciatíva týkajúca sa CCCTB obnoviť, aby sa zameriavala  
rovnako na aspekt iniciatívy týkajúci sa uľahčenia podnikania  
a jej úlohu v boji proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam.  
Keď sa CCCTB začne uplatňovať vo všetkých členských  
štátoch, zaručilo by sa tým, že dane sa budú platiť tam, kde  
sa vytvárajú zisky a kde majú spoločnosti stálu prevádz -
kareň.  Takýto prístup by najlepšie poslúžil cieľu odstrániť  
narušenia vo fungovaní vnútorného trhu. Zlepšovanie  
vnútorného trhu je kľúčovým faktorom podpory rastu a vyt -
várania pracovných miest. Zavedením CCCTB by sa zlepšil  
hospodársky rast a vytvorilo viac pracovných miest v Únii  
prostredníctvom obmedzenia škodlivej daňovej konkurencie  
medzi spoločnosťami.
(7)Návrh smernice Rady COM(2011)0121 final/2 z 3.10.2011 o 
spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických 
osôb.(7)Návrh smernice Rady COM(2011)0121 final/2 z 3.10.2011 o 
spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických 
osôb.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(3a) Komisia vo svojom oznámení z 21. septembra 2017  s náz -
vom Spravodlivý a efektívny daňový systém v EÚ pre dig -
itálny jednotný trh vyjadruje presvedčenie, že CCCTB  
ponúka základ pre riešenie daňových výziev v digitálnom  
hospodárstve.
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /185
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 5
Návrh smernice
Odôvodnenie 4
Pozmeňujúci návrh 6
Návrh smernice
Odôvodnenie 5Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(4) Vzhľadom na potrebu urýchlene konať s cieľom zabezpečiť  
riadne fungovanie  vnútorného trhu tak, že bude  na jednej  
strane priaznivejší  pre obchod a investície a na druhej  strane  
odolnejší voči  schémam na vyhýbanie sa daňovým povinnos -
tiam, je potrebné rozdeliť ambicióznu iniciatívu týkajúcu  sa 
CCCTB na dva samostatné návrhy . V prvej etape  by sa mali  
stanoviť pravidlá spoločného základu  dane z príjmov  
právnických osôb a následne v druhej etape je potrebné  sa 
zaoberať otázkou konsolidácie .(4) Keďže v záujme zabezpečenia riadneho fungovania
vnútorného trhu je nutné konať rýchlo , aby sa vnútorný trh
na jednej strane stal priaznivejším  pre obchod a investície a  
na strane druhej odolnejším proti  schémam na vyhýbanie sa  
daňovým povinnostiam, je veľmi dôležité zaručiť súčasné  
nadobudnutie účinnosti smernice o spoločnom základe dane  
z príjmov právnických osôb a smernice o  spoločnom konsoli -
dovanom základe dane z  príjmov právnických osôb. Keďže  
takáto zmena režimu je významným krokom v procese  
dokončenia vnútorného trhu, potrebuje flexibilitu, aby sa  
mohla náležite vykonávať od začiatku. Keďže vnútorný trh  
zahŕňa všetky členské štáty, mal by  sa CCCTB zaviesť vo  
všetkých členských štátoch. Ak Rada neprijme jednohlasné  
rozhodnutie o návrhu zaviesť CCCTB, Komisia by mala na  
základe článku  116 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,  
podľa ktorého Európsky parlament a Rada v súlade s riad -
nym legislatívnym postupom prijmú potrebné právne pred -
pisy, vydať nový návrh. Ako posledná možnosť  by sa mala  
začať posilnená spolupráca zo strany členských štátov, ktorá  
by mala byť kedykoľvek otvorená pre nezúčastnené členské  
štáty , v súlade so Zmluvou o fungovaní Európskej únie. Je  
poľutovaniahodné, že sa nevykonalo žiadne dostatočne pod -
robné posúdenie, ani vo vzťahu k návrhu CCTB, ani CCCTB,  
pokiaľ ide o vplyv na príjmy členských štátov z  dane z prí -
jmov právnických osôb podľa jednotlivých krajín .
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(5) Mnohé štruktúry agresívneho daňového plánovania majú ten -
denciu vyskytovať sa v cezhraničnom kontexte, čo znamená,  
že zúčastnené skupiny spoločností vlastnia minimálne zdroje.  
Na základe tohto predpokladu z dôvodu proporcionality by  
pravidlá pre spoločný základ mali byť povinné len pre  
spoločnosti, ktoré patria do skupiny značnej veľkosti. Na tento  
účel by sa mal na základe celkového konsolidovaného výnosu
skupiny, ktorá predkladá konsolidované účtovné závierky, sta-
noviť veľkostný prah. Okrem toho v záujme zabezpečenia  
súladu medzi oboma krokmi iniciatívy CCCTB by mali byť  
pravidlá  pre spoločný základ povinné pre spoločnosti , ktoré
by sa považovali za skupinu, keby sa celá iniciatíva zreal -
izovala . Aby sa prispelo k dosiahnutiu cieľa uľahčovať obchod  
a investície na vnútornom trhu, pravidlá pre spoločný základ  
dane z príjmov právnických osôb by mali byť k dispozícii ako  
voliteľná možnosť aj spoločnostiam, ktoré nespĺňajú uvedené  
kritériá.(5) Mnohé štruktúry agresívneho daňového plánovania majú ten -
denciu vyskytovať sa v cezhraničnom kontexte, čo znamená,  
že zúčastnené skupiny spoločností vlastnia minimálne zdroje.  
Na základe tohto predpokladu z dôvodu proporcionality by  
pravidlá pre spoločný základ mali byť najskôr  povinné len pre  
spoločnosti, ktoré patria do skupiny značnej veľkosti. Na tento  
účel by sa mala stanoviť počiatočná veľkostná prahová hod -
nota 750 miliónov EUR založená na celkovom konsolidova -
nom výnose  skupiny, ktorá predkladá konsolidované účtovné  
závierky. Vzhľadom na to, že touto smernicou sa stanovuje  
nový štandard pre základ dane z príjmu právnických osôb
pre všetky podniky v Únii , prahová hodnota  by sa mala znížiť  
na nulu počas maximálne siedmich rokov . Aby sa prispelo k  
dosiahnutiu cieľa, ktorým je  uľahčovať obchod a investície na  
vnútornom trhu, pravidlá pre spoločný základ dane z príjmov  
právnických osôb by mali byť v prvej fáze  k dispozícii ako  
voliteľná možnosť aj pre spoločnosti , ktoré nespĺňajú uvedené  
kritériá.
C 162 /186 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 7
Návrh smernice
Odôvodnenie 6
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(6) Je potrebné vymedziť pojem stála prevádzkareň, ktorá sa  
nachádza v Únii a patrí daňovníkovi, ktorý je na daňové účely  
rezidentom v Únii. Zámerom toho je zabezpečiť, aby všetci  
dotknutí daňovníci mali spoločné porozumenie, a vylúčiť  
možný nesúlad plynúci z rozchádzajúcich sa vymedzení  
pojmu. Naopak , spoločné vymedzenie pojmu stálych  
prevádzkarní nachádzajúcich sa v tretej krajine alebo v Únii,  
ale patriacich daňovníkovi, ktorý je na daňové účely reziden -
tom v tretej krajine, by sa nemalo považovať za dôležité . 
Tento aspekt  by bolo  pre jeho zložitú interakciu  s medz -
inárodnými dohodami vhodnejšie ponechať  na dvojstranné  
daňové  zmluvy a vnútroštátne právo .(6) Je potrebné vymedziť pojem stála prevádzkareň, ktorá sa  
nachádza v Únii a patrí daňovníkovi, ktorý je na daňové účely  
rezidentom v Únii. Nadnárodné spoločnosti príliš často usku -
točňujú presun svojich ziskov do priaznivých daňových reži -
mov bez platenia daní alebo s veľmi nízkymi daňovými  
sadzbami. Koncepcia stálej prevádzkarne by ponúkla presné  
a záväzné vymedzenie kritérií, ktoré majú byť splnené, ak  
má nadnárodná spoločnosť preukázať, že je umiestnená v  
danej krajine. To prinúti nadnárodné spoločnosti k plateniu  
daní spravodlivým spôsobom.  Zámerom toho je zabezpečiť,  
aby všetci dotknutí daňovníci mali spoločné porozumenie, a  
vylúčiť možný nesúlad plynúci z rozchádzajúcich sa  
vymedzení pojmu. Podobne je dôležité mať  spoločné  
vymedzenie pojmu stálych prevádzkarní nachádzajúcich sa v  
tretej krajine alebo v Únii, ale patriacich daňovníkovi, ktorý je  
na daňové účely rezidentom v tretej krajine. Ak transferové  
oceňovanie vedie k presunu ziskov do jurisdikcie s  nízkym  
daňovým zaťažením, vhodnejší je  systém prerozdelenia zisku  
podľa vzorca pre rozdelenie. Prijatím takéhoto systému môže  
Únia stanoviť medzinárodný štandard pre moderné a efek -
tívne zdaňovanie právnických osôb. Komisia by mala vypra -
covať usmernenia pre prechodnú fázu, počas ktorej sa bude  
vo vzťahu k tretím krajinám používať rozdeľovanie  
na základe vzorca spolu s  inými metódami prideľovania,  
pričom v konečnom dôsledku by sa štandardnou metódou  
prideľovania malo stať rozdeľovanie na základe vzorca.  
Komisia by mala predložiť návrh  na vytvorenie modelovej  
daňovej  zmluvy Únie, ktorá by mohla v konečnom dôsledku  
nahradiť tisíce dvojstranných zmlúv, ktoré uzatvorili jednot -
livé členské štáty .
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /187
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 8
Návrh smernice
Odôvodnenie 6 a (nové)
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(6a) Digitálne tovary sú obvykle vysoko mobilné a  nehmotné.  
Štúdiami sa preukázalo, že digitálne odvetvie je vo veľkej  
miere zapojené do praktík agresívneho daňového pláno -
vania, keďže mnohé obchodné modely si pre vykonávanie  
transakcií so zákazníkmi a vytváranie ziskov nevyžadujú  
fyzickú infraštruktúru. To umožňuje najväčším digitál -
nym spoločnostiam platiť zo svojich výnosov takmer  
nulové dane. Štátne pokladnice členských štátov  
prichádzajú o miliardy eur na daňových výnosoch, keďže  
nedokážu zdaniť digitálne nadnárodné spoločnosti. S  
cieľom bojovať proti tejto skutočnej a naliehavej sociál -
nej nespravodlivosti treba súčasné právne predpisy v  
oblasti zdaňovania právnických osôb rozšíriť tak, aby  
zahŕňali nové spojenie s digitálnou stálou prevádz -
karňou založené na významnej digitálnej prítomnosti.  
Treba vytvoriť rovnaké podmienky pre podobné  
obchodné modely s cieľom riešiť daňové výzvy, ktoré  
vznikajú v rámci digitalizácie, bez toho, aby sa obmedzil  
potenciál digitálneho odvetvia. V tejto súvislosti by sa  
osobitná pozornosť mala venovať činnosti, ktorú vyko -
náva OECD v oblasti jednotného súboru pravidiel na  
medzinárodnej úrovni.
C 162 /188 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 9
Návrh smernice
Odôvodnenie 8
Pozmeňujúci návrh 10
Návrh smernice
Odôvodnenie 9Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(8) Zdaniteľné výnosy by sa mali znížiť o obchodné náklady a  
určité ďalšie položky. Medzi odpočítateľné obchodné náklady  
by za bežných okolností mali patriť všetky náklady súvisiace s  
predajom a náklady spojené s vytváraním, udržiavaním a  
zabezpečením príjmu. Na podporu inovácie v hospodárstve a  
modernizáciu vnútorného trhu by sa mali poskytovať odpočty  
v prípade nákladov na výskum a vývoj vrátane super-odpoč -
tov, ktoré  by sa mali v plnom rozsahu zahŕňať  do nákladov v  
roku, v ktorom sa vynaložili (s výnimkou nehnuteľného maj -
etku). Prostredníctvom výraznejších super-odpočtov v  
prípade nákladov na výskum a vývoj by sa mali podporovať  
aj malé začínajúce spoločnosti bez prepojených podnikov,  
ktoré sú obzvlášť inovačné (kategória, ktorá sa bude vzťa -
hovať najmä na startupy).  V záujme zabezpečenia právnej  
istoty by sa mal zostaviť aj zoznam neodpočítateľných  
nákladov.(8) Zdaniteľné výnosy by sa mali znížiť o obchodné náklady a  
určité ďalšie položky. Medzi odpočítateľné obchodné náklady  
by za bežných okolností mali patriť všetky náklady súvisiace s  
predajom a náklady spojené s vytváraním, udržiavaním a  
zabezpečením príjmu. Na podporu inovácie v hospodárstve a  
modernizáciu vnútorného trhu by sa mali poskytovať odpočty  
a daňovníci by mali získať zápočet dane  v prípade sku-
točných  nákladov na výskum a vývoj, ktoré sa týkajú  
nákladov na zamestnancov, subdodávateľov, agentúrnych  
zamestnancov a samostatne zárobkovo činné osoby , a tieto
by sa mali v plnom rozsahu zahrnúť  do nákladov v roku, v  
ktorom sa vynaložili (s výnimkou nehnuteľného majetku).  
Aby sa zamedzilo zneužívaniu odpočtov, treba jasne  
vymedziť skutočné náklady na výskum a vývoj. V záujme  
zabezpečenia právnej istoty by sa mal zostaviť aj zoznam  
neodpočítateľných nákladov.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(9) Najnovší vývoj v oblasti medzinárodného zdaňovania pouka -
zuje na to, že v snahe znížiť svoju celkovú daňovú povinnosť  
sa nadnárodné skupiny spoločností čoraz viac zapájajú do  
úprav na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, čo vedie k  
narúšaniu základu dane a presunu ziskov prostredníctvom  
nadmerne vysokých platieb úrokov. Na odradenie od takýchto  
praktík je preto nevyhnutné obmedziť odpočítateľnosť  
úrokových (a iných finančných) nákladov. V tomto kontexte  
by odpočítateľnosť úrokových (a iných finančných) nákladov  
mala byť povolená bez obmedzenia len v rozsahu, v akom  
tieto náklady môžu byť započítané oproti zdaniteľným  
úrokovým (a iným finančným) výnosom. Na akýkoľvek nad -
bytok úrokových nákladov by sa však mali vzťahovať  
obmedzenia odpočítateľnosti, ktoré sa určia v závislosti od  
zdaniteľných ziskov daňovníka pred úrokmi, zdanením,  
odpismi a amortizáciou („EBITDA“).(9) Najnovší vývoj v oblasti medzinárodného zdaňovania pouka -
zuje na to, že v snahe znížiť svoju celkovú daňovú povinnosť  
sa nadnárodné skupiny spoločností čoraz viac zapájajú do  
úprav na vyhýbanie sa daňovým povinnostiam, čo vedie k  
narúšaniu základu dane a presunu ziskov prostredníctvom  
nadmerne vysokých platieb úrokov. Na odradenie od takýchto  
praktík je preto nevyhnutné obmedziť odpočítateľnosť  
úrokových (a iných finančných) nákladov. V tomto kontexte  
by odpočítateľnosť úrokových (a iných finančných) nákladov  
mala byť povolená bez obmedzenia len v rozsahu, v akom  
tieto náklady môžu byť započítané oproti zdaniteľným  
úrokovým (a iným finančným) výnosom. Na akýkoľvek nad -
bytok úrokových nákladov by sa však mali vzťahovať  
obmedzenia odpočítateľnosti, ktoré sa určia v závislosti od  
zdaniteľných ziskov daňovníka pred úrokmi, zdanením,  
odpismi a amortizáciou („EBITDA“). Členské štáty by mohli  
výšku odpočítateľnosti úrokových a iných finančných  
nákladov ešte viac obmedziť, aby sa zabezpečila vyššia  
úroveň ochrany.
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /189
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 11
Návrh smernice
Odôvodnenie 10
Pozmeňujúci návrh 12
Návrh smernice
Odôvodnenie 12Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(10) Skutočnosť, že úroky vyplácané za pôžičky sú odpočítateľné  
od základu dane daňovníka, pričom to neplatí v prípade  
rozdelení zisku, predstavuje konečnú výhodu v prospech  
dlhového financovania v porovnaní s kapitálovým financo -
vaním. Vzhľadom na riziká, ktoré z toho plynú pre zadlženosť  
spoločností, je dôležité stanoviť opatrenia, ktorými sa neutral -
izujú súčasné zvýhodnenia v neprospech kapitálového finan -
covania. V tejto súvislosti sa plánuje, že daňovníkom sa  
poskytne úľava pre rast a investície, podľa ktorej by zvýšenie  
vlastného imania daňovníka malo byť  za určitých podmie -
nok odpočítateľné  od jeho základu dane. Preto by bolo veľmi  
dôležité zabezpečiť, aby systém netrpel kaskádovým efek -
tom, a  na tento účel by bolo potrebné vylúčiť daňovú hodnotu  
účastí daňovníka v prepojených podnikoch. Napokon, aby  
bol systém úľav dostatočne spoľahlivý, bolo by takisto  
nevyhnutné stanoviť pravidlá proti vyhýbaniu sa daňovým  
povinnostiam.(10) Skutočnosť, že úroky vyplácané za pôžičky sú odpočítateľné  
od základu dane daňovníka, pričom to neplatí v prípade  
rozdelení zisku, predstavuje konečnú výhodu v prospech  
dlhového financovania v porovnaní s kapitálovým financo -
vaním. Vzhľadom na riziká, ktoré z toho plynú pre zadlženosť  
spoločností, je dôležité stanoviť opatrenia, ktorými sa neutral -
izujú súčasné zvýhodnenia v neprospech kapitálového finan -
covania, a to obmedzením možnosti odpočítať úroky  
vyplácané  za pôžičky  od základu dane daňovníka . T akéto  
pravidlo o obmedzení zahrnutia úrokov predstavuje  na tento  
účel vhodný a dostatočný nástroj .
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(12) S cieľom odradiť od presunu pasívneho (prevažne finančného)  
príjmu z vysoko zdanených spoločností by sa malo pri všet -
kých stratách, ktoré môžu takýmto spoločnostiam vzniknúť  
na konci zdaňovacieho obdobia, predpokladať, že vo veľkej  
miere zodpovedajú výsledkom obchodnej činnosti. Na  
základe tohto predpokladu by daňovníci mali mať možnosť  
preniesť straty do budúcich období bez časového obmedzenia  
a bez obmedzenia  odpočítateľnej sumy za rok. Keďže účelom  
prenosu strát do budúcich období je zabezpečiť, aby  
daňovník odviedol daň zo svojho skutočného príjmu, neexis -
tuje dôvod prenos do budúcich období časovo obmedziť.
Pokiaľ ide o možnosť prenosu strát do minulých období,  
žiadne takéto pravidlo by nebolo potrebné zaviesť, pretože to  
predstavuje pomerne zriedkavú prax členských štátov a zvyča -
jne vedie k prílišnej zložitosti. Okrem toho by  sa malo sta -
noviť ustanovenie  proti zneužívaniu s cieľom predchádzať  
pokusom o obchádzanie pravidiel týkajúcich sa  
odpočítateľnosti strát prostredníctvom nákupu stratových  
spoločností, prekaziť ich alebo zabrániť im.(12) S cieľom odradiť od presunu pasívneho (prevažne finančného)  
príjmu z vysoko zdanených spoločností by sa malo pri všet -
kých stratách, ktoré môžu takýmto spoločnostiam vzniknúť  
na konci zdaňovacieho obdobia, predpokladať, že vo veľkej  
miere zodpovedajú výsledkom obchodnej činnosti. Na  
základe tohto predpokladu by daňovníci mali mať možnosť  
preniesť straty do budúcich období počas obdobia piatich  
rokov s obmedzením  odpočítateľnej sumy za rok. Pokiaľ ide o  
možnosť prenosu strát do minulých období, žiadne takéto  
pravidlo by nebolo potrebné zaviesť, pretože to predstavuje  
pomerne zriedkavú prax členských štátov a zvyčajne vedie k  
prílišnej zložitosti. V smernici Rady (EÚ) 2016/1164  (1a) sa 
stanovuje všeobecné pravidlo  proti zneužívaniu s cieľom  
predchádzať pokusom o obchádzanie pravidiel týkajúcich sa  
odpočítateľnosti strát prostredníctvom nákupu stratových  
spoločností, prekaziť ich alebo zabrániť im. Uvedené všeo -
becné pravidlo by sa malo systematicky zohľadňovať aj pri  
uplatňovaní tejto smernice.
(1a) Smernica Rady (EÚ) 2016/1164 z 12. júla 2016 , ktorou sa 
stanovujú pravidlá proti praktikám vyhýbania sa daňovým 
povinnostiam, ktoré majú priamy vplyv na fungovanie 
vnútorného trhu ( Ú. v. EÚ L 193, 19.7.2016, s. 1).
C 162 /190 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 13
Návrh smernice
Odôvodnenie 13
Pozmeňujúci návrh 14
Návrh smernice
Odôvodnenie 15Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(13) Aby sa uľahčila kapacita peňažného toku podnikov –  
napríklad kompenzovaním strát začínajúcich podnikov v  
členskom štáte so ziskom v inom členskom štáte – a podpo -
rila cezhraničná expanzia v Únii, daňovníci by mali mať  
právo dočasne zohľadniť straty, ktoré vznikli ich bezpros -
tredným dcérskym spoločnostiam a stálym prevádzkarniam  
nachádzajúcim sa v iných členských štátoch. Na tento účel  
by materská spoločnosť alebo ústredie v jednom členskom  
štáte mali mať možnosť odpočítať od svojho základu dane v  
danom zdaňovacom období straty, ktoré vznikli v tom istom  
zdaňovacom období jej bezprostredným dcérskym spoločnos -
tiam alebo stálym prevádzkarniam nachádzajúcim sa v  
iných členských štátoch v pomere k svojmu podielu v nich.  
Materská spoločnosť by potom musela pripočítať späť k svo -
jmu základu dane, vzhľadom na výšku predtým  
odpočítaných strát, všetky následné zisky týchto bezpros -
tredných dcérskych spoločností alebo stálych prevádzkarní.  
Keďže je dôležité zabezpečiť vnútroštátne daňové výnosy,  
odpočítané straty by sa mali automaticky opätovne  
započítať, ak k tomu ešte nedošlo po určitom počte rokov  
alebo ak bezprostredná dcérska spoločnosť alebo stála  
prevádzkareň už nespĺňa podmienky na to, aby sa  
považovala za bezprostrednú dcérsku spoločnosť alebo stálu  
prevádzkareň.vypúšťa sa
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(15) Je nevyhnutné stanoviť vhodné opatrenia proti vyhýbaniu sa  
daňovým povinnostiam s cieľom posilniť odolnosť pravidiel  
týkajúcich sa spoločného základu voči praktikám agresívneho  
daňového plánovania. Systém by mal konkrétne zahŕňať všeo -
becné pravidlo proti zneužívaniu, ktoré by mali dopĺňať  opat -
renia na obmedzenie konkrétnych druhov vyhýbania sa  
povinnostiam. Keďže všeobecné pravidlá proti zneužívaniu  
slúžia na boj proti praktikám zneužívania daňového systému,  
ktoré ešte neboli predmetom konkrétne zameraných ustano -
vení, vypĺňajú medzery, ktoré by nemali mať vplyv na uplat -
niteľnosť konkrétnych pravidiel proti vyhýbaniu sa  
povinnostiam. V rámci Únie by sa všeobecné pravidlá proti  
zneužívaniu mali uplatňovať na mechanizmy, ktoré nie sú  
skutočné. Navyše je dôležité zaistiť, aby sa všeobecné pravidlá  
proti zneužívaniu uplatňovali na vnútroštátne situácie,  
cezhraničné situácie v rámci Únie a cezhraničné situácie  
zahŕňajúce spoločnosti založené v tretích krajinách jednot -
ným spôsobom tak, aby sa rozsah ich pôsobnosti a výsledky  
ich uplatňovania nelíšili.(15) Je nevyhnutné stanoviť vhodné opatrenia proti vyhýbaniu sa  
daňovým povinnostiam s cieľom posilniť odolnosť pravidiel  
týkajúcich sa spoločného základu voči praktikám agresívneho  
daňového plánovania. Systém by mal konkrétne zahŕňať  
pevné a účinné  všeobecné pravidlo proti zneužívaniu, ktoré  
by dopĺňali  opatrenia na obmedzenie konkrétnych druhov  
vyhýbania sa povinnostiam. Keďže všeobecné pravidlá proti  
zneužívaniu slúžia na boj proti praktikám zneužívania  
daňového systému, ktoré ešte neboli predmetom konkrétne  
zameraných ustanovení, vypĺňajú medzery, ktoré by nemali  
mať vplyv na uplatniteľnosť konkrétnych pravidiel proti  
vyhýbaniu sa povinnostiam. V rámci Únie by sa všeobecné  
pravidlá proti zneužívaniu mali uplatňovať na mechanizmy,  
ktoré nie sú skutočné. Navyše je dôležité zaistiť, aby sa všeo -
becné pravidlá proti zneužívaniu uplatňovali na vnútroštátne  
situácie, cezhraničné situácie v rámci Únie a cezhraničné situá -
cie zahŕňajúce spoločnosti založené v tretích krajinách jednot -
ným spôsobom tak, aby sa rozsah ich pôsobnosti a výsledky  
ich uplatňovania nelíšili.
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /191
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 15
Návrh smernice
Odôvodnenie 17
Pozmeňujúci návrh 16
Návrh smernice
Odôvodnenie 17 a (nové)
Pozmeňujúci návrh 17
Návrh smernice
Odôvodnenie 17 b (nové)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(17) So zreteľom na to, že účinkom hybridného nesúladu je zvyča -
jne dvojitý odpočet (t. j. odpočet v oboch štátoch) alebo  
odpočet príjmu v jednom štáte bez toho, aby sa zahrnul do  
základu dane v druhom štáte, takéto situácie jasne nepriaznivo  
ovplyvňujú vnútorný trh narúšaním jeho mechanizmov a vyt -
váraním medzier, ktoré umožňujú rozmach praktík vyhýba -
nia sa daňovým povinnostiam. Vzhľadom na to, že nesúlad  
vzniká v dôsledku vnútroštátnych rozdielov v právnej kvali -
fikácii určitých druhov subjektov alebo finančných platieb, za  
bežných okolností k nemu nedochádza medzi spoločnosťami,  
ktoré na výpočet základu dane uplatňujú spoločné pravidlá.  
Nesúlad by však naďalej pretrvával pri spolupôsobení medzi  
rámcom spoločného základu a vnútroštátnymi systémami  
dane z príjmov právnických osôb alebo systémami dane z prí -
jmov právnických osôb tretích krajín. Aby sa neutralizoval  
účinok  hybridných nesúladných dohôd, je potrebné stanoviť  
pravidlá , na základe ktorých jedna z dvoch jurisdikcií, ktoré  
sú v nesúlade, zamietne odpočet platby alebo zabezpečí, aby
sa zodpovedajúci príjem zahrnul do základu dane z príjmov  
právnických osôb .(17) So zreteľom na to, že účinkom pobočky a  hybridného  
nesúladu je zvyčajne dvojitý odpočet (t. j. odpočet v oboch  
štátoch) alebo odpočet príjmu v jednom štáte bez toho, aby sa  
zahrnul do základu dane v druhom štáte, takéto situácie jasne  
nepriaznivo ovplyvňujú vnútorný trh narúšaním jeho mecha -
nizmov a vytváraním medzier, ktoré umožňujú rozmach  
praktík vyhýbania sa daňovým povinnostiam. Vzhľadom na  
to, že nesúlad vzniká v dôsledku vnútroštátnych rozdielov v  
právnej kvalifikácii určitých druhov subjektov alebo  
finančných platieb, za bežných okolností k nemu nedochádza  
medzi spoločnosťami, ktoré na výpočet základu dane  
uplatňujú spoločné pravidlá. Nesúlad by však naďalej  
pretrvával pri spolupôsobení medzi rámcom spoločného  
základu a vnútroštátnymi systémami dane z príjmov  
právnických osôb alebo systémami dane z príjmov  
právnických osôb tretích krajín. Aby sa neutralizovali účinky
hybridných nesúladov alebo súvisiacich dohôd , v smernici  
(EÚ) 2016/1164 sa stanovujú pravidlá pre hybridné  
nesúlady a reverzné hybridné nesúlady. Uvedené pravidlá by
sa mali systematicky zohľadňovať pri uplatňovaní tejto  
smernice .
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(17a) Členským štátom by sa nemalo brániť v zavádzaní doda -
točných opatrení na obmedzovanie vyhýbaniu sa  
daňovým povinnostiam s cieľom znížiť negatívne účinky  
presunu ziskov do tretích krajín s nízkym zdanením,  
ktoré nemusia nutne automaticky vymieňať daňové  
informácie v  súlade s normami Únie.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(17b) Členské štáty by mali mať zavedený systém sankcií za  
porušenia zo strany podnikov týkajúce sa  
vnútroštátnych ustanovení prijatých v súlade s touto  
smernicou, ako je stanovené vo vnútroštátnom práve, a  
mali by o tom informovať Komisiu.
C 162 /192 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 18
Návrh smernice
Odôvodnenie 19
Pozmeňujúci návrh 19
Návrh smernice
Odôvodnenie 19 a (nové)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(19) S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tejto  
smernice by sa mala právomoc prijímať akty v súlade s člán -
kom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie delegovať na  
Komisiu, pokiaľ ide o i) zohľadnenie zmien právnych predp -
isov členských štátov týkajúcich sa foriem spoločností a daní z  
príjmov právnických osôb a zmenu prílohy I a II zodpoveda -
júcim spôsobom; ii) stanovenie dodatočného vymedzenia  
pojmov; iii) stanovenie podrobných pravidiel proti vyhýba -
niu sa daňovým povinnostiam v niekoľkých konkrétnych  
oblastiach, ktoré súvisia s úľavou pre rast a investície; iv)
podrobnejšie vymedzenie pojmu právneho vlastníctva a eko -
nomického vlastníctva majetku, ktorý je predmetom lízingu;  
v) výpočet kapitálových a úrokových prvkov lízingových plat -
ieb a základu pre odpisovanie majetku, ktorý je predmetom  
lízingu, a vi ) presnejšie vymedzenie kategórií dlhodobého  
majetku, ktorý je predmetom odpisovania. Je osobitne  
dôležité, aby Komisia počas prípravných prác uskutočnila pri -
merané konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri príprave a  
vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť,  
aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom čase a  
vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu a  
Rade.(19) S cieľom doplniť alebo zmeniť určité nepodstatné prvky tejto  
smernice by sa mala právomoc prijímať akty v súlade s člán -
kom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie delegovať na  
Komisiu, pokiaľ ide o i) zohľadnenie zmien právnych predp -
isov členských štátov týkajúcich sa foriem spoločností a daní z  
príjmov právnických osôb a zmenu prílohy I a II zodpoveda -
júcim spôsobom; ii) stanovenie dodatočného vymedzenia  
pojmov; iii) podrobnejšie vymedzenie pojmu právneho vlast -
níctva a ekonomického vlastníctva majetku, ktorý je pred -
metom lízingu; iv) výpočet kapitálových a úrokových prvkov  
lízingových platieb a základu pre odpisovanie majetku, ktorý  
je predmetom lízingu, v) presnejšie vymedzenie kategórií  
dlhodobého majetku, ktorý je predmetom odpisovania; a vi)  
vydávanie usmernení pre prechodnú fázu, počas ktorej sa  
bude vo vzťahu k tretím krajinám používať rozdeľovanie  
na základe vzorca spolu s  inými metódami prideľovania . Je 
osobitne dôležité, aby Komisia počas prípravných prác usku -
točnila primerané konzultácie, a to aj na úrovni expertov. Pri  
príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala  
zabezpečiť, aby sa príslušné dokumenty súčasne, vo vhodnom  
čase a vhodným spôsobom postúpili Európskemu parlamentu  
a Rade.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(19a) Komisia by mala monitorovať jednotné vykonávanie  
tejto smernice s cieľom zabrániť situáciám, v ktorých by  
príslušné orgány členských štátov presadzovali odlišný  
režim. Okrem toho by nedostatočná harmonizácia  
účtovných pravidiel v Únii nemala viesť k novým príleži -
tostiam na daňové plánovanie a arbitráže. Preto sa har -
monizáciou účtovných pravidiel mohol posilniť spoločný  
režim, a  to najmä vtedy a v prípade, keď uvedenému  
režimu podliehajú všetky podniky v Únii.
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /193
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 20
Návrh smernice
Odôvodnenie 23
Pozmeňujúci návrh 21
Návrh smernice
Článok 1 – odsek 1
Pozmeňujúci návrh 22
Návrh smernice
Článok 2 – odsek 1 – úvodná časťText predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(23) Komisia by mala mať povinnosť preskúmať uplatňovanie
tejto smernice päť rokov po nadobudnutí jej účinnosti a podať  
Rade  správu o jej fungovaní. Členské štáty by mali mať povin -
nosť oznámiť Komisii znenie ustanovení vnútroštátnych  
právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti upravenej touto  
smernicou,(23) Keďže táto smernica obsahuje významnú zmenu pravidiel  
zdaňovania právnických osôb , Komisia by mala mať povin -
nosť vykonať dôkladné posúdenie uplatňovania  tejto smer -
nice päť rokov po nadobudnutí jej účinnosti a podať správu  
Európskemu parlamentu a Rade  o jej fungovaní. Táto správa  
o vykonávaní by mala obsahovať aspoň tieto body: vplyv  
systému zdanenia stanoveného v tejto smernici na príjmy  
členských štátov, výhody a nevýhody tohto systému pre malé  
a stredné podniky, vplyv na spravodlivý výber daní medzi  
členskými štátmi, vplyv na vnútorný trh ako celok s osobit -
ným zreteľom na možné narušenie hospodárskej súťaže  
medzi spoločnosťami, na ktoré sa vzťahujú nové pravidlá  
stanovené v tejto smernici, a počet podnikov, ktoré patria do  
rozsahu jej pôsobnosti počas prechodného obdobia. Komisia  
by mala mať povinnosť preskúmať uplatňovanie tejto smer -
nice 10 rokov po nadobudnutí jej účinnosti a podať  
Európskemu parlamentu a Rade správu o jej fungovaní.
Členské štáty by mali mať povinnosť oznámiť Komisii znenie  
ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú  
v oblasti upravenej touto smernicou,
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
1. Touto smernicou sa zriaďuje systém spoločného základu zdaňo -
vania určitých spoločností a stanovujú sa v nej pravidlá na výpočet  
tohto základu.1. Touto smernicou sa zriaďuje systém spoločného základu zdaňo -
vania určitých spoločností v Únii  a stanovujú sa v nej pravidlá na  
výpočet tohto základu vrátane pravidiel pre opatrenia na pred -
chádzanie vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam a pre opatrenia  
týkajúce sa medzinárodného rozmeru navrhovaného daňového sys -
tému .
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
1. Pravidlá tejto smernice sa uplatňujú na spoločnosť, ktorá je  
založená podľa právnych predpisov členského štátu, vrátane jej  
stálych prevádzkarní v iných členských štátoch, ak táto spoločnosť  
spĺňa všetky tieto podmienky:1. Pravidlá tejto smernice sa uplatňujú na spoločnosť, ktorá je  
založená podľa právnych predpisov členského štátu, vrátane jej  
stálych prevádzkarní a digitálnych stálych  prevádzkarní v iných  
členských štátoch, ak táto spoločnosť spĺňa všetky tieto podmienky:
C 162 /194 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 23
Návrh smernice
Článok 2 – odsek 1 – písmeno c
Pozmeňujúci návrh 24
Návrh smernice
Článok 2 – odsek 3
Pozmeňujúci návrh 25
Návrh smernice
Článok 2 – odsek 4
Pozmeňujúci návrh 26
Návrh smernice
Článok 3 – odsek 1 – písmeno aText predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
c)patrí do konsolidovanej skupiny na účely finančného  
účtovníctva s celkovým konsolidovaným výnosom skupiny,  
ktorý počas účtovného obdobia, ktoré predchádzalo  
príslušnému účtovnému obdobiu, presiahol  
750000000  EUR;c)patrí do konsolidovanej skupiny na účely finančného  
účtovníctva s celkovým konsolidovaným výnosom skupiny,  
ktorý počas účtovného obdobia, ktoré predchádzalo  
príslušnému účtovnému obdobiu, presiahol  
750000000  EUR. Uvedená prahová hodnota sa zníži na  
nulu počas obdobia maximálne siedmich rokov ;
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
3. Spoločnosť, ktorá spĺňa podmienky odseku 1 písm. a) a b), ale  
nespĺňa podmienky odseku 1 písm. c) alebo d), sa môže rozhodnúť, a  
to aj pre jej stále prevádzkarne nachádzajúce sa v iných členských  
štátoch, že bude uplatňovať pravidlá tejto smernice počas piatich  
zdaňovacích období. Toto obdobie sa automaticky predĺži o ďalšie  
obdobia piatich zdaňovacích období, pokiaľ sa nepodá oznámenie o  
skončení uplatňovania podľa článku 65 ods. 3. Podmienky uvedené  
odseku 1 písm. a) a b) musia byť splnené pri každom predĺžení na  
ďalšie obdobie .3. Spoločnosť, ktorá spĺňa podmienky odseku 1 písm. a) a b), ale  
nespĺňa podmienky odseku 1 písm. c) alebo d), sa môže rozhodnúť, a  
to aj pre jej stále prevádzkarne nachádzajúce sa v iných členských  
štátoch, uplatňovať pravidlá tejto smernice.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
4. Pravidlá tejto smernice sa neuplatňujú na prepravnú  
spoločnosť, na ktorú sa vzťahuje osobitný daňový režim. Na účely  
určenia spoločností, ktoré sú členmi tej istej skupiny, ako sa uvádza  
v článku 3, sa zohľadňuje prepravná spoločnosť, na ktorú sa vzťa -
huje osobitný daňový režim.vypúšťa sa
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
a)má právo uplatňovať viac ako  50 % hlasovacích práv  a a)má právo uplatňovať hlasovacie práva presahujúce 50 % a
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /195
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 27
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 12
Pozmeňujúci návrh 28
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 30 a (nový)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(12) „náklady na prijaté úvery a pôžičky“ sú úrokové  
náklady spojené so všetkými formami dlhu, iné  
náklady ekonomicky rovnocenné úrokom a  
náklady, ktoré vznikli v súvislosti so získavaním  
finančných prostriedkov, ako sa vymedzujú vo  
vnútroštátnom práve, vrátane platieb v rámci  
úverov spojených s podielom na zisku, imputo -
vaných úrokov z konvertibilných dlhopisov a  
dlhopisov s nulovým kupónom, platieb v rámci  
alternatívnych mechanizmov financovania, prvkov  
finančných nákladov v rámci platieb finančného  
lízingu, kapitalizovaných úrokov zahrnutých do  
účtovnej hodnoty súvisiaceho aktíva, amortizácie  
kapitalizovaných úrokov, súm určených na základe  
výnosu z finančných prostriedkov podľa pravidiel  
transferového oceňovania, nominálnych súm  
úrokov v rámci derivátových nástrojov alebo  
hedžingových schém súvisiacich s úvermi a  
pôžičkami subjektu, definovaného výnosu zo  
zvýšenia čistého vlastného imania podľa článku  
11 tejto smernice , určitých devízových ziskov a  
strát v súvislosti s úvermi a pôžičkami a nástrojov  
spojených so získavaním finančných prostriedkov,  
poplatkov za záruky v súvislosti so schémami  
financovania, realizačných poplatkov a podobných  
nákladov súvisiacich s požičiavaním si finančných  
prostriedkov;(12) „náklady na prijaté úvery a pôžičky“ sú úrokové  
náklady spojené so všetkými formami dlhu, iné  
náklady ekonomicky rovnocenné úrokom a náklady,  
ktoré vznikli v súvislosti so získavaním finančných  
prostriedkov, ako sa vymedzujú vo vnútroštátnom  
práve, vrátane platieb v rámci úverov spojených s  
podielom na zisku, imputovaných úrokov z konvert -
ibilných dlhopisov a dlhopisov s nulovým kupónom,  
platieb v rámci alternatívnych mechanizmov financo -
vania, prvkov finančných nákladov v rámci platieb  
finančného lízingu, kapitalizovaných úrokov zahr -
nutých do účtovnej hodnoty súvisiaceho aktíva, amor -
tizácie kapitalizovaných úrokov, súm určených na  
základe výnosu z finančných prostriedkov podľa pra -
vidiel transferového oceňovania, nominálnych súm  
úrokov v rámci derivátových nástrojov alebo hedžin -
gových schém súvisiacich s úvermi a pôžičkami sub -
jektu, určitých devízových ziskov a strát v súvislosti s  
úvermi a pôžičkami a nástrojov spojených so získa -
vaním finančných prostriedkov, poplatkov za záruky v  
súvislosti so schémami financovania, realizačných  
poplatkov a podobných nákladov súvisiacich s  
požičiavaním si finančných prostriedkov;
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(30a) „nespolupracujúca daňová jurisdikcia“ je jurisdikcia,  
na ktorú sa vzťahuje ktorékoľvek z týchto tvrdení:
a) jurisdikcia nespĺňa medzinárodné normy v  
oblasti transparentnosti;
b) v jurisdikcii existujú potenciálne preferenčné  
režimy;
c) v rámci jurisdikcie existuje daňový systém bez  
dane z príjmov právnických osôb alebo s tak -
mer nulovou sadzbou dane z príjmov  
právnických osôb;
C 162 /196 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 29
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 30 b (nový)
Pozmeňujúci návrh 30
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 30 c (nový)
Pozmeňujúci návrh 31
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 30 d (nový)
Pozmeňujúci návrh 32
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 30 e (nový)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(30b) „ekonomická podstata“ sú faktické kritériá, a to aj v 
kontexte digitálneho hospodárstva, ktoré možno 
použiť na vymedzenie zdaniteľnej prítomnosti pod -
niku, ako je existencia ľudských a materiálnych zdro -
jov špecifických pre subjekt, samostatné vedenie 
podniku, jeho skutočný právny status, výnosy, ktoré 
vytvára, a prípadne povaha jeho aktív;
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(30c) „schránková spoločnosť“ je akýkoľvek druh právnickej  
osoby bez ekonomickej podstaty, ktorá bola vytvorená čisto  
na daňové účely;
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(30d) „náklady na licenčné poplatky“ sú náklady vyplývajúce z plat -
ieb akéhokoľvek druhu vyplácaných ako protihodnota za  
používanie alebo za právo na používanie akéhokoľvek  
autorského práva na literárne, umelecké alebo vedecké dielo vrá -
tane kinematografických filmov a softvéru, akéhokoľvek pat -
entu, obchodnej značky, vzoru alebo modelu, plánu, tajného  
vzorca alebo postupu, alebo za informácie týkajúce sa priemy -
selných, obchodných alebo vedeckých skúseností alebo  
akéhokoľvek iného nehmotného majetku; platby za používanie  
alebo za právo na používanie priemyselného, obchodného alebo  
vedeckého zariadenia sa považujú za náklady na licenčné  
poplatky;
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(30e) „transferové ceny“ sú ceny, za ktoré podnik prevádza hmotný  
tovar alebo nehmotný majetok alebo poskytuje služby  
pridruženým podnikom;
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /197
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 33
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 31
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(31) „hybridný nesúlad“ je situácia medzi daňovníkom a prepo -
jeným podnikom alebo štruktúrovaná dohoda medzi stran -
ami v rôznych daňových jurisdikciách, keď možno  
ktorýkoľvek z nasledujúcich výsledkov pripísať rozdielom  v 
právnej kvalifikácii finančného nástroja alebo subjektu,  
alebo  v zaobchádzaní s obchodnou prítomnosťou ako so  
stálou prevádzkarňou:
a)k odpočtu tej istej platby, tých istých nákladov alebo  
strát od základu dane dochádza v jurisdikcii, v ktorej  
má platba zdroj, v ktorej sa náklady vynaložili alebo v  
ktorej došlo ku stratám, ako aj v druhej jurisdikcii  
(„dvojitý odpočet“);
b)k odpočtu platby od základu dane dochádza v juris -
dikcii, v ktorej má platba zdroj, bez zodpovedajúceho  
zahrnutia na daňové účely tej istej platby v druhej  
jurisdikcii („odpočet bez zahrnutia“);
c)v prípade rozdielov v zaobchádzaní s obchodnou  
prítomnosťou ako so stálou prevádzkarňou nezdane -
nie príjmu, ktorý má zdroj v niektorej jurisdikcii, bez  
zodpovedajúceho zahrnutia na daňové účely toho  
istého príjmu v druhej jurisdikcii („nezdanenie bez  
zahrnutia“).
K hybridnému nesúladu dochádza iba v rozsahu, v 
akom tá istá odpočítaná platba, tie isté vynaložené 
náklady alebo vzniknuté straty v dvoch jurisdikciách 
presahujú výšku príjmu, ktorý je zahrnutý v oboch 
jurisdikciách a ktorý možno pripísať tomu istému 
zdroju.
Hybridný nesúlad zahŕňa aj prevod finančného 
nástroja v rámci štruktúrovanej dohody zahŕňajúcej 
daňovníka, ak sa podkladová návratnosť preve -
deného finančného nástroja považuje na daňové 
účely za odvodenú súčasne viac ako jednou zo strán 
dohody, ktoré sú rezidentmi na daňové účely v 
rôznych jurisdikciách, pričom dôjde k niektorému z 
týchto výsledkov:
a)odpočtu platby súvisiacej s danou pod -
kladovou návratnosťou bez zodpovedajúceho  
zahrnutia takejto platby na daňové účely s  
výnimkou prípadu, keď je táto podkladová  
návratnosť zahrnutá do zdaniteľného príjmu  
jednej z dotknutých strán;
b)úľave za daň vybranú pri zdroji z platby  
pochádzajúcej z prevedeného finančného  
nástroja pre viac ako jednu z dotknutých  
strán;(31) „hybridný nesúlad“ je hybridný nesúlad  v zmysle vymedzenia
v článku 2 bode 9 smernice (EÚ) 2016/1164 ;
C 162 /198 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 34
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 32
Pozmeňujúci návrh 35
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 33 a (nový)
Pozmeňujúci návrh 36
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 1 – bod 33 b (nový)
Pozmeňujúci návrh 37
Návrh smernice
Článok 4 – odsek 2
Pozmeňujúci návrh 38
Návrh smernice
Článok 5 – odsek 1 – úvodná časťText predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(32) „štruktúrovaná dohoda“ je dohoda zahŕňajúca hybridný  
nesúlad, ak sa nesúlad zohľadní v podmienkach a cene  
dohody, alebo dohoda navrhnutá s cieľom dosiahnuť výsle -
dok plynúci z hybridného nesúladu s výnimkou prípadu, keď  
od daňovníka alebo prepojeného subjektu nebolo možné  
opodstatnene očakávať, že o hybridnom nesúlade vedeli, a  
keď nevyužili hodnotu daňovej výhody vyplývajúcej z  
daného hybridného nesúladu;vypúšťa sa
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(33a) „digitálna stála prevádzkareň“ je významná dig -
itálna prítomnosť daňovníka, ktorý poskytuje služby  
v jurisdikcii zamerané na spotrebiteľov alebo pod -
niky v danej jurisdikcii, v súlade s kritériami stano -
venými v článku  5 ods. 2a;
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(33b) „európske daňové identifikačné číslo“ alebo „DIČ“ je  
číslo vymedzené v oznámení Komisie zo 6. decembra  
2012  obsahujúcom akčný plán na posilnenie boja  
proti daňovým podvodom a daňovým únikom.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Komisia môže na účely vymedzenia ďalších pojmov prijímať delego -
vané akty v súlade s článkom 66 .Komisia môže prijímať v súlade s článkom 66 delegované akty  na 
účely aktualizácie súčasného vymedzenia pojmov alebo  vymedzenia  
ďalších pojmov.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
1.Usudzuje sa, že daňovník má stálu prevádzkareň v inom člens -
kom štáte, než je členský štát , v ktorom  je rezidentom na  
daňové účely, keď má v tomto inom členskom štáte stále mie -
sto, prostredníctvom ktorého  úplne alebo čiastočne vykonáva  
svoju podnikateľskú činnosť, a to najmä:1.Usudzuje sa, že daňovník má stálu prevádzkareň, čo zahŕňa aj  
digitálnu stálu prevádzkareň , v inom členskom štáte, než je  
jurisdikcia , v ktorej  je rezidentom na daňové účely, keď má v  
tomto inom členskom štáte stále miesto podnikania alebo  
digitálnu prítomnosť , prostredníctvom ktorých  úplne alebo  
čiastočne vykonáva svoju podnikateľskú činnosť, a to najmä:
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /199
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 39
Návrh smernice
Článok 5 – odsek 1 – písmeno f a (nové)
Pozmeňujúci návrh 40
Návrh smernice
Článok 5 – odsek 2 a (nový)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
fa)digitálnu platformu alebo akýkoľvek iný digitálny obchodný  
model na základe zberu a využívania údajov na komerčné  
účely.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
2a. Ak daňovník, ktorý je rezidentom v jednej jurisdikcii, posky -
tuje prístup k digitálnej platforme, ako je elektronická aplikácia, 
databáza, online trh alebo priestor na ukladanie, alebo takúto dig -
itálnu platformu ponúka, alebo ponúka vyhľadávač alebo reklamné 
služby na webovom sídle alebo v  elektronickej aplikácii, usudzuje 
sa, že tento daňovník má digitálnu stálu prevádzkareň v inom člens -
kom štáte ako v jurisdikcii, ktorej je rezidentom na daňové účely, ak 
celková výška výnosov daňovníka alebo prepojeného podniku z 
transakcií na diaľku pochádzajúcich z uvedených digitálnych plat -
foriem v  jurisdikcii, v  ktorej nie je rezidentom, presahuje 
5000000  EUR ročne a ak je splnená ktorákoľvek z týchto podmie -
nok:
a)do digitálnej platformy daňovníka sa prihlásilo alebo ju  
navštívilo aspoň 1000  registrovaných jednotlivých uží -
vateľov za mesiac, ktorí majú domicil v členskom štáte inom  
ako jurisdikcia, v ktorej je daňovník rezidentom na daňové  
účely;
b)so zákazníkmi alebo užívateľmi, ktorí majú domicil v juris -
dikcii, v ktorej nie je rezidentom, bolo v zdaňovacom roku  
uzatvorených aspoň 1000  digitálnych zmlúv za mesiac;
c)objem digitálneho obsahu, ktorý daňovník zhromaždil za  
zdaňovací rok, presahuje 10 % celkového uloženého digitál -
neho obsahu skupiny.
Komisia je splnomocnená prijímať delegované akty v súlade 
s článkom 66 na zmenu tejto smernice tým, že faktory stano -
vené v tomto odseku písm. a), b) a c) upraví na základe 
pokroku v medzinárodných dohodách.
Ak sa navyše k prahovej hodnote založenej na výnosoch sta -
novenej v tomto odseku prvom pododseku na daňovníka v 
príslušnom členskom štáte vzťahuje jeden alebo viac z troch 
digitálnych faktorov stanovených v tomto odseku písm. a), 
b) a c), usudzuje sa, že daňovník má stálu prevádzkareň v 
uvedenom členskom štáte.
Od daňovníka sa vyžaduje, aby daňovým úradom zverejnil 
všetky informácie, ktoré sú relevantné na určenie stálej 
prevádzkarne alebo digitálnej stálej prevádzkarne v súlade s 
týmto článkom.
C 162 /200 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 41
Návrh smernice
Článok 9 – odsek 3 – pododsek 1
Pozmeňujúci návrh 42
Návrh smernice
Článok 9 – odsek 3 – pododsek 2
Pozmeňujúci návrh 43
Návrh smernice
Článok 11Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Okrem súm, ktoré sú odpočítateľné ako náklady na výskum a vývoj  
v súlade s odsekom 2, daňovník môže odpočítať za zdaňovacie obdo -
bie aj ďalších 50 % takýchto nákladov, ktoré vynaložil počas uve -
deného obdobia, s výnimkou nákladov týkajúcich sa hmotného  
hnuteľného dlhodobého majetku. Pokiaľ náklady na výskum a  
vývoj presahujú 20000000  EUR, daňovník môže odpočítať 25 % 
sumy, o ktorú je uvedených 20000000  EUR prekročených.Za náklady na výskum a vývoj, ktoré nepresahujú 20000000  EUR 
a ktoré sa týkajú zamestnancov, vrátane miezd, subdodávateľov, 
agentúrnych zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb, 
dostane daňovník zápočet dane vo výške 10 % vzniknutých 
nákladov.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Odchylne od prvého pododseku daňovník môže odpočítať ďalších 
100 % svojich nákladov na výskum a vývoj až do výšky 
20000000  EUR, ak daňovník spĺňa všetky tieto podmienky:
a)ide o nekótovaný podnik s menej než 50 zamestnancami a  
ročným obratom a/alebo celkovou ročnou súvahou, ktoré  
neprekračujú 10000000  EUR;
b)nie je registrovaný viac než päť rokov. Ak sa na daňovníka  
nevzťahuje povinnosť registrácie, toto päťročné obdobie sa  
môže začať buď vtedy, keď podnik začne vykonávať svoju  
podnikateľskú činnosť, alebo keď sa na jeho podnikateľskú  
činnosť začne vzťahovať daňová povinnosť;
c)nevznikol v dôsledku koncentrácie;
d)nemá žiadne prepojené podniky.vypúšťa sa
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
[...] vypúšťa sa
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /201
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 44
Návrh smernice
Článok 12 – odsek 1 – písmeno b
Pozmeňujúci návrh 45
Návrh smernice
Článok 12 – odsek 1 – písmeno c
Pozmeňujúci návrh 46
Návrh smernice
Článok 12 – odsek 1 – písmeno j a (nový)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
b)50 % nákladov na reprezentáciu do výšky sumy, ktorá nepre -
sahuje [x] % výnosov v zdaňovacom období;b)50 % bežných a nevyhnutných  nákladov na reprezentáciu,  
ktoré priamo súvisia alebo sú spojené s podnikateľskou čin -
nosťou daňovníka , do výšky sumy, ktorá nepresahuje [x] %  
výnosov v zdaňovacom období;
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(c)prevod nerozdelených ziskov do rezervy, ktorá tvorí časť vlast -
ného imania spoločnosti;c)prevod nerozdelených ziskov do rezervy, ktorá tvorí časť vlast -
ného imania spoločnosti, iných ako nerozdelených ziskov  
družstevných podnikov a družstevných konzorcií do rezervy,  
a to počas súčasnej činnosti spoločnosti, ako aj po jej  
ukončení, v súlade s vnútroštátnymi daňovými pravidlami ;
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
(ja)náklady pre príjemcov, ktorí sa nachádzajú v krajinách uve -
dených na zozname EÚ nespolupracujúcich jurisdikcií na  
daňové účely (známych aj ako „daňové raje“).
C 162 /202 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 47
Návrh smernice
Článok 13 – odsek 2 – pododsek 1
Pozmeňujúci návrh 48
Návrh smernice
Článok 13 – odsek 2 – pododsek 2
Pozmeňujúci návrh 49
Návrh smernice
Článok 13 – odsek 6
Pozmeňujúci návrh 50
Návrh smernice
Článok 14 a (nový)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Presahujúce náklady na prijaté úvery a pôžičky sú odpočítateľné v  
zdaňovacom období, v ktorom vznikli, maximálne do výšky 30 % zis -
kov daňovníka pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou  
(ďalej len „EBITDA“) alebo v maximálnej výške 3000000  EUR, podľa  
toho, ktorá suma je vyššia.Presahujúce náklady na prijaté úvery a pôžičky sú odpočítateľné v  
zdaňovacom období, v ktorom vznikli, maximálne do výšky 10 % zis -
kov daňovníka pred úrokmi, zdanením, odpismi a amortizáciou  
(ďalej len „EBITDA“) alebo v maximálnej výške 1000000  EUR, podľa  
toho, ktorá suma je vyššia.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Ak sa na účely tohto článku daňovníkovi povoľuje alebo sa od neho  
vyžaduje, aby konal na účet skupiny, ako sa vymedzuje v pravidlách  
vnútroštátneho systému zdaňovania skupín, za daňovníka sa  
považuje celá skupina. Za takýchto okolností sa presahujúce náklady  
na prijaté úvery a pôžičky a EBITDA vypočítavajú za celú skupinu.  
Suma 3000000  EUR sa takisto považuje za sumu za celú skupinu.Ak sa na účely tohto článku daňovníkovi povoľuje alebo sa od neho  
vyžaduje, aby konal na účet skupiny, ako sa vymedzuje v pravidlách  
vnútroštátneho systému zdaňovania skupín, za daňovníka sa  
považuje celá skupina. Za takýchto okolností sa presahujúce náklady  
na prijaté úvery a pôžičky a EBITDA vypočítavajú za celú skupinu.  
Suma 1000000  EUR sa takisto považuje za sumu za celú skupinu.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
6. Presahujúce náklady na prijaté úvery a pôžičky, ktoré nemožno  
odpočítať v danom zdaňovacom období, sa prenesú do budúcich  
období bez časového obmedzenia .6. Presahujúce náklady na prijaté úvery a pôžičky, ktoré nemožno  
odpočítať v danom zdaňovacom období, sa prenesú najviac na obdo -
bie piatich rokov .
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 14a
Osobitné oslobodenia
Nerozdelené zisky družstiev a konzorcií do rezervy, a to počas súčas -
nej činnosti spoločnosti, ako aj po jej ukončení, ako aj výhody  
poskytované družstvami a konzorciami vlastným členom, sú  
odpočítateľné, ak je odpočítateľnosť povolená vnútroštátnymi  
fiškálnymi právnymi predpismi.
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /203
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 51
Návrh smernice
Článok 29
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 29
Zdaňovanie pri odchode
1. Suma rovnajúca sa trhovej hodnote prevedených aktív v čase 
odchodu aktív, znížená o ich hodnotu na daňové účely, sa považuje 
za vzniknuté výnosy za jednej z týchto okolností:
a)ak daňovník prevádza aktíva zo svojho ústredia do svojej  
stálej prevádzkarne v inom členskom štáte alebo v tretej kra -
jine;
b)ak daňovník prevádza aktíva zo svojej stálej prevádzkarne v  
členskom štáte do svojho ústredia alebo do inej stálej  
prevádzkarne v inom členskom štáte alebo v tretej krajine v  
rozsahu, v akom z dôvodu tohto prevodu členský štát, v  
ktorom sa nachádza stála prevádzkareň, už nemá právo  
zdaniť prevedené aktíva;
c)ak daňovník prevádza svoju daňovú rezidenciu do iného  
členského štátu alebo do tretej krajiny s výnimkou tých aktív,  
ktoré zostávajú skutočne spojené so stálou prevádzkarňou v  
prvom členskom štáte;
d)ak daňovník prevádza podnikateľskú činnosť vykonávanú  
jeho stálou prevádzkarňou z jedného členského štátu do  
iného členského štátu alebo do tretej krajiny v rozsahu, v  
akom z dôvodu tohto prevodu členský štát, v ktorom sa  
nachádza stála prevádzkareň, už nemá právo zdaniť preve -
dené aktíva.
2. Členský štát, do ktorého sú prevedené aktíva, daňová reziden -
cia alebo podnikateľská činnosť vykonávaná stálou prevádzkarňou,  
akceptuje hodnotu, ktorú určil členský štát daňovníka alebo stálej  
prevádzkarne, ako počiatočnú hodnotu aktív na daňové účely.
3. Tento článok sa neuplatňuje na prevody aktív, ktoré súvisia s  
financovaním cenných papierov, aktíva poskytnuté ako kolaterál,  
alebo keď sa prevod aktíva uskutočňuje s cieľom splniť pru -
denciálne kapitálové požiadavky alebo na účely riadenia likvidity,  
ak sa uvedené aktíva majú vrátiť do členského štátu prevodcu v  
lehote 12 mesiacov.Článok 29
Zdaňovanie pri odchode
Na účely tejto smernice sa uplatňujú pravidlá zdaňovania pri odch -
ode stanovené v  smernici (EÚ) 2016/1164.
C 162 /204 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 52
Návrh smernice
Článok 41 – odsek 1
Pozmeňujúci návrh 53
Návrh smernice
Článok 42Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
1. Straty, ktoré daňovníkovi-rezidentovi alebo stálej prevádzkarni  
daňovníka-nerezidenta vznikli v zdaňovacom období, sa môžu pre -
niesť do budúcich období a odpočítať v nasledujúcich zdaňovacích  
obdobiach, pokiaľ sa v tejto smernici nestanovuje inak .1. Straty, ktoré daňovníkovi-rezidentovi alebo stálej prevádzkarni  
daňovníka-nerezidenta vznikli v zdaňovacom období, sa môžu pre -
niesť do budúcich období a odpočítať v nasledujúcich zdaňovacích  
obdobiach najviac počas obdobia piatich rokov .
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 42
Odpočet strát a znovuzahrnutie
1. Daňovník-rezident, ktorý je po odpočítaní vlastných strát  
podľa článku 41 stále ziskový, môže navyše odpočítať straty, ktoré v  
tom istom zdaňovacom období vznikli jeho bezprostredným kvali -
fikovaným dcérskym spoločnostiam uvedeným v článku 3 ods. 1  
alebo stálej prevádzkarni (stálym prevádzkarniam) nachádzajúcej  
(nachádzajúcim) sa v iných členských štátoch. Tento odpočet strát  
sa udeľuje na obmedzené časové obdobie v súlade s odsekmi 3 a 4  
tohto článku.
2. Odpočet je úmerný podielu daňovníka-rezidenta na jeho kvali -
fikovaných dcérskych spoločnostiach uvedených v článku 3 ods. 1 a  
úplný v prípade stálych prevádzkarní. Výsledkom zníženia základu  
dane daňovníka-rezidenta v žiadnom prípade nesmie byť záporná  
suma.
3. Daňovník-rezident pripočíta späť k svojmu základu dane do  
výšky sumy pôvodne odpočítanej ako strata všetky prípadné budúce  
zisky svojich kvalifikovaných dcérskych spoločností uvedených v  
článku 3 ods. 1 alebo svojich stálych prevádzkarní.
4. Straty odpočítané podľa odsekov 1 a 2 budú automaticky 
opätovne započítané do základu dane daňovníka-rezidenta za 
ktorýchkoľvek z týchto okolností:
a)ak sa na konci piateho zdaňovacieho obdobia po tom, ako sa  
straty stali odpočítateľné, opätovne nezapočítal žiadny zisk  
alebo opätovne započítané zisky nezodpovedajú plnej sume  
odpočítaných strát;
b)ak sa kvalifikovaná dcérska spoločnosť uvedená v článku 3  
ods. 1 predá, zlikviduje alebo zmení na stálu prevádzkareň;
c)ak sa stála prevádzkareň predá, zlikviduje alebo zmení na  
dcérsku spoločnosť;
d)ak materská spoločnosť už viac nespĺňa požiadavky článku 3  
ods. 1.vypúšťa sa
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /205
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 54
Návrh smernice
Článok 45 a (nový)
Pozmeňujúci návrh 55
Návrh smernice
Článok 53 – odsek 1 – pododsek 1
Pozmeňujúci návrh 56
Návrh smernice
Článok 53 – odsek 2Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 45a
Efektívne daňové odvody
Pokiaľ platí prahová hodnota stanovená v článku 2 ods. 1 písm. c),  
členské štáty sledujú a uverejňujú efektívne daňové odvody malých a  
stredných podnikov a nadnárodných podnikov vo všetkých  
členských štátoch, aby členské štáty mohli zabezpečiť rovnaké pod -
mienky pre podobné spoločnosti v rámci Únie a zmierniť adminis -
tratívnu záťaž a náklady pre malé a stredné podniky.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Odchylne od článku 8 písm. c) a d) daňovník nie je oslobodený od  
dane z príjmu zo zahraničia, ktorý daňovník prijal ako rozdelenie  
zisku od subjektu v tretej krajine alebo ako výnosy zo scudzenia  
podielov v subjekte v tretej krajine, ak daný subjekt v krajine svojej  
daňovej rezidencie podlieha zákonnej sadzbe dane z príjmov  
právnických osôb nižšej ako polovica zákonnej sadzby dane, ktorej  
by daňovník podliehal  v súvislosti s týmto príjmom zo zahraničia v  
členskom štáte svojej daňovej rezidencie.Odchylne od článku 8 písm. c) a d) daňovník nie je oslobodený od  
dane z príjmu zo zahraničia, ktorý nepochádza z aktívnej pod -
nikateľskej činnosti a ktorý  daňovník prijal ako rozdelenie zisku od  
subjektu v tretej krajine alebo ako výnosy zo scudzenia podielov v  
subjekte v tretej krajine, ak daný subjekt v krajine svojej daňovej rezi -
dencie podlieha zákonnej sadzbe dane z príjmov právnických osôb  
nižšej ako 15 % v súvislosti s týmto príjmom zo zahraničia v člens -
kom štáte svojej daňovej rezidencie.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
2. Ak sa uplatňuje odsek 1, daňovník podlieha dani z príjmu zo  
zahraničia, pričom z jeho daňovej povinnosti v členskom štáte, v  
ktorom je rezidentom na daňové účely, sa odpočíta daň zaplatená v  
tretej krajine. Tento odpočet nesmie presiahnuť výšku dane vypočí -
tanej pred odpočtom, ktorú možno pripísať zdaniteľnému príjmu.2. Ak sa uplatňuje odsek 1, daňovník podlieha dani z príjmu zo  
zahraničia, pričom z jeho daňovej povinnosti v členskom štáte, v  
ktorom je rezidentom na daňové účely, sa odpočíta daň zaplatená v  
tretej krajine. Tento odpočet nesmie presiahnuť výšku dane vypočí -
tanej pred odpočtom, ktorú možno pripísať zdaniteľnému príjmu.  
Aby daňovník mohol využívať tento odpočet, je povinný preukázať  
svojim daňovým úradom, že príjem zo zahraničia pochádza z  
aktívnej podnikateľskej činnosti, čo môže vykonať prostredníctvom  
osvedčenia, ktoré na tento účel poskytnú zahraničné daňové úrady.
C 162 /206 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 57
Návrh smernice
Článok 58
Pozmeňujúci návrh 58
Návrh smernice
Článok 59 – odsek 1 – pododsek 1 – úvodná časťText predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 58
Všeobecné pravidlo proti zneužívaniu
1. Na účely výpočtu základu dane podľa pravidiel  tejto smernice  
členský štát neprihliada na mechanizmus alebo súbor mechaniz -
mov, ktoré so zreteľom na všetky príslušné skutočnosti a okolnosti  
nie sú skutočné, keďže základným účelom ich zavedenia je získanie  
daňovej výhody, ktorá je  v rozpore s predmetom alebo účelom tejto  
smernice. Mechanizmus môže pozostávať z viac ako jedného kroku  
alebo časti.
2. Na účely odseku 1 sa mechanizmus alebo súbor mechanizmov  
považujú za mechanizmus alebo súbor mechanizmov, ktoré nie sú  
skutočné, v rozsahu, v akom nie sú zavedené z opodstatnených  
obchodných dôvodov, ktoré odrážajú ekonomickú realitu.
3. S mechanizmom alebo súborom mechanizmov, na ktoré sa v  
súlade s odsekom 1 neprihliada, sa na účely výpočtu základu dane  
zaobchádza na základe ich ekonomickej podstaty.Článok 58
Všeobecné pravidlo proti zneužívaniu
Na účely tejto smernice sa uplatňuje všeobecné pravidlo proti  
zneužívaniu stanovené  v smernici (EÚ) 2016/1164 .
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Subjekt alebo stála  prevádzkareň, ktorých zisky nepodliehajú dani  
alebo sú oslobodené od dane v členskom štáte ich ústredia , sa 
považujú  za kontrolovanú zahraničnú spoločnosť, ak sú splnené tieto  
podmienky:Členský štát daňovníka považuje  subjekt alebo stálu  prevádzkareň,  
ktorých zisky nepodliehajú dani alebo sú oslobodené od dane v uve-
denom  členskom štáte, za kontrolovanú zahraničnú spoločnosť, ak sú  
splnené tieto podmienky:
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /207
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 59
Návrh smernice
Článok 59 – odsek 1 – pododsek 1 – písmeno b
Pozmeňujúci návrh 60
Návrh smernice
Článok 59 – odsek 1 – pododsek 2Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
b)skutočná daň  z príjmov  právnických osôb, ktorú zo svojich  
ziskov zaplatil subjekt alebo stála prevádzkareň, je nižšia  
ako rozdiel medzi daňou z príjmov právnických osôb , ktorá  
by bola vyrubená zo ziskov daného subjektu alebo stálej  
prevádzkarne  v súlade s pravidlami tejto smernice, a skutoč -
nou daňou z príjmov právnických osôb, ktorú subjekt alebo  
stála prevádzkareň z uvedených ziskov zaplatili .b)zisky subjektu podliehajú sadzbe dane  z príjmu  právnických  
osôb nižšej ako 15 %; táto sadzba sa posudzuje na základe  
zisku pred vykonaním operácií zavedených týmito krajinami  
s cieľom znížiť základ dane , na ktorý sa táto sadzba  
uplatňuje; táto sadzba sa každoročne reviduje  v súlade s hos-
podárskym vývojom svetového obchodu .
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Na účely prvého pododseku písm. b) sa pri výpočte dane z príjmov  
právnických osôb, ktorá by bola vyrubená zo ziskov subjektu podľa  
pravidiel tejto smernice v členskom štáte daňovníka, nezohľadňuje  
príjem žiadnej stálej prevádzkarne subjektu, ktorý nepodlieha dani  
alebo je oslobodený od dane v jurisdikcii kontrolovanej zahraničnej  
spoločnosti.vypúšťa sa
C 162 /208 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 61
Návrh smernice
Článok 59 – odsek 2
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
2. Ak sa subjekt alebo stála prevádzkareň považuje za kontrolo -
vanú zahraničnú spoločnosť podľa odseku 1, nerozdelený príjem 
subjektu alebo stálej prevádzkarne podlieha dani v rozsahu, v akom 
plynie z týchto kategórií :
a)úroky alebo akýkoľvek iný príjem plynúci z finančných aktív;
b)licenčné poplatky alebo akýkoľvek iný príjem plynúci z  
duševného vlastníctva;
c)dividendy a príjem zo scudzenia podielov;
d)príjem z finančného lízingu;
e)príjem z poisťovacích, bankových a iných finančných činností;
f)príjem z fakturačných spoločností, ktorých príjem pochádza z  
predaja tovaru a poskytovania služieb v súvislosti s tovarom a  
službami, ktoré nakupujú od prepojených podnikov a ktoré  
prepojeným podnikom predávajú, pričom tieto fakturačné  
spoločnosti pridávajú nulovú alebo nízku ekonomickú hod -
notu.
Prvý pododsek  sa neuplatňuje na kontrolovanú zahraničnú  
spoločnosť, ktorá je rezidentom alebo sa nachádza v člens -
kom štáte alebo v tretej krajine , ktoré sú zmluvnou stranou 
Dohody o EHP , ak táto  kontrolovaná zahraničná spoločnosť 
bola zriadená z opodstatnených obchodných dôvodov , ktoré 
odrážajú ekonomickú realitu. Na účely tohto článku činnosť 
kontrolovanej zahraničnej spoločnosti odráža ekonomickú 
realitu v rozsahu, v akom je táto činnosť podporovaná prim -
eraným personálom, zariadením , majetkom a priestormi.2. Ak sa subjekt alebo stála prevádzkareň považuje za kontrolo -
vanú zahraničnú spoločnosť podľa odseku 1, členský štát daňovníka 
zahrnie do základu dane :
(a)les revenus non distribués de l’entité ou les revenus de l’étab -
lissement stable qui relèvent des catégories suivantes:
i)úroky alebo akýkoľvek iný príjem plynúci z  
finančných aktív;
ii)licenčné poplatky alebo akýkoľvek iný príjem plynúci  
z duševného vlastníctva;
iii)dividendy a príjem zo scudzenia podielov;
iv)príjem z finančného lízingu;
v)príjem z poisťovacích, bankových a iných finančných  
činností;
vi)príjem z fakturačných spoločností, ktorých príjem  
pochádza z predaja tovaru a poskytovania služieb v  
súvislosti s tovarom a službami, ktoré nakupujú od  
prepojených podnikov a ktoré prepojeným podnikom  
predávajú, pričom tieto fakturačné spoločnosti pridá -
vajú nulovú alebo nízku ekonomickú hodnotu.
Toto písmeno  sa neuplatňuje, ak kontrolovaná zah -
raničná  spoločnosť vykonáva podstatnú hospodársku 
činnosť podporovanú personálom, zariadením, maj -
etkom a  priestormi , ako dosvedčujú relevantné sku -
točnosti a  okolnosti.  Ak je kontrolovaná zahraničná 
spoločnosť rezidentom v  tretej krajine , ktorá nie je 
zmluvnou stranou Dohody o  EHP, alebo sa v takejto 
krajine nachádza , členské štáty môžu rozhodnúť, že 
nebudú uplatňovať predchádzajúci pododsek , alebo
b)nerozdelený príjem subjektu alebo stálej prevádzkarne  
plynúci z  mechanizmov, ktoré nie sú skutočné a  ktoré sa  
zaviedli s  hlavným účelom získať daňovú výhodu.
Na účely tohto písmena sa mechanizmus alebo súbory mech -
anizmov považujú za mechanizmus alebo súbory mechaniz -
mov, ktoré nie sú skutočné, pokiaľ by subjekt alebo stála 
prevádzkareň nevlastnili aktíva alebo nepodstúpili riziká, 
z ktorých plynie ich celý príjem alebo časť ich príjmu, ak by 
neboli kontrolovaní spoločnosťou, v  ktorej sa vykonávajú 
významné personálne funkcie, relevantné z  hľadiska týchto 
aktív a  rizík, a  slúžia na vytváranie príjmov kontrolovanej 
spoločnosti.
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /209
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 62
Návrh smernice
Článok 59 – odsek 3 – pododsek 1
Pozmeňujúci návrh 63
Návrh smernice
Článok 59 – odsek 3 – pododsek 2
Pozmeňujúci návrh 64
Návrh smernice
Článok 59 – odsek 3 a (nový)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Subjekt alebo stála prevádzkareň sa nepovažuje za kontrolovanú  
zahraničnú spoločnosť  podľa odseku 1, ak do kategórií odseku 2  
písm. a) až f) spadá  najviac tretina príjmu plynúceho subjektu alebo  
stálej prevádzkarni.Ak sa podľa predpisov členského štátu základ dane daňovníka  
vypočíta  podľa odseku 2 písm. a) , členský štát môže rozhodnúť, že  
nebude subjekt alebo stálu prevádzkareň považovať za kontrolo -
vanú zahraničnú spoločnosť podľa odseku 1, ak  najviac jedna  tretina  
príjmu plynúceho subjektu alebo stálej prevádzkarni patrí do kate -
górií podľa odseku 2 písm . a).
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Finančné spoločnosti sa nepovažujú  za kontrolované zahraničné  
spoločnosti podľa odseku 1 , ak najviac tretina príjmu plynúceho  sub -
jektu alebo stálej prevádzkarni z kategórií odseku 2 písm. a) až f)
pochádza z transakcií s daňovníkom alebo jeho prepojenými pod -
nikmi.Ak sa podľa predpisov členského štátu základ dane daňovníka  
vypočíta podľa odseku 2 písm. a), členský štát môže rozhodnúť, že
finančné spoločnosti nebude považovať  za kontrolované zahraničné  
spoločnosti, ak najviac jedna  tretina príjmu subjektu z  kategórií uve-
dených v  odseku 2 písm. a) pochádza z  transakcií s  daňovníkom alebo  
jeho prepojenými podnikmi.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
3a. Členské štáty môžu z rozsahu pôsobnosti odseku 2 písm. b) 
vylúčiť subjekt alebo stálu prevádzkareň:
a)s účtovným ziskom najviac 750000  EUR a príjmom nep -
ochádzajúcim z obchodovania najviac 75000  EUR alebo
b)ktorých účtovný zisk predstavuje najviac 10 % ich prevádz -
kových nákladov pre dané zdaňovacie obdobie.
Na účely prvého pododseku písm. b) prevádzkové náklady 
nesmú zahŕňať náklady na tovar predaný mimo krajiny, v 
ktorej je subjekt rezidentom na daňové účely alebo v ktorej sa 
na daňové účely nachádza stála prevádzkareň, ako aj platby 
prepojeným podnikom.
C 162 /210 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 65
Návrh smernice
Článok 61
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 61
Hybridný nesúlad
V rozsahu, v akom hybridný nesúlad medzi členskými štátmi vedie k  
dvojitému odpočtu tej istej platby, tých istých nákladov alebo strát,  
odpočet sa umožní len v členskom štáte, v ktorom má platba zdroj,  
náklady sa vynaložili alebo došlo ku stratám.
V rozsahu, v akom hybridný nesúlad zahŕňajúci tretiu krajinu vedie  
k dvojitému odpočtu tej istej platby, tých istých nákladov alebo  
strát, dotknutý členský štát zamietne odpočet takejto platby,  
takýchto nákladov alebo strát, ak tak už neurobila daná tretia kra -
jina.
V rozsahu, v akom hybridný nesúlad medzi členskými štátmi vedie k  
odpočtu bez zahrnutia, členský štát platiteľa odpočet takejto platby  
zamietne.
V rozsahu, v akom hybridný nesúlad zahŕňajúci tretiu krajinu vedie 
k odpočtu bez zahrnutia:
a)ak má platba zdroj v členskom štáte, tento členský štát  
zamietne odpočet, alebo
b)ak má platba zdroj v tretej krajine, dotknutý členský štát  
vyžaduje od daňovníka, aby takúto platbu zahrnul do  
základu dane s výnimkou prípadu, keď daná tretia krajina  
už zamietla odpočet alebo vyžiadala, aby sa platba zahrnula.
V rozsahu, v akom hybridný nesúlad medzi členskými štátmi 
zahŕňajúci stálu prevádzkareň vedie k nezdaneniu bez zahr -
nutia, členský štát, v ktorom je daňovník rezidentom na 
daňové účely, vyžaduje, aby daňovník zahrnul do základu 
dane príjem pripísaný stálej prevádzkarni.
V rozsahu, v akom hybridný nesúlad zahŕňajúci stálu 
prevádzkareň nachádzajúcu sa v tretej krajine vedie k 
nezdaneniu bez zahrnutia, dotknutý členský štát vyžaduje, 
aby daňovník zahrnul do základu dane príjem pripísaný 
stálej prevádzkarni v tretej krajine.Článok 61
Hybridný nesúlad
Na účely tejto smernice sa uplatňujú pravidlá týkajúce sa hybrid -
ných nesúladov stanovené v  článku 9 smernice (EÚ) 2016/1164.
4. V rozsahu, v akom sa platba daňovníka prepojenému podniku  
v tretej krajine priamo alebo nepriamo započíta proti platbe,  
nákladom alebo strate, ktoré sú z dôvodu hybridného nesúladu  
odpočítateľné v dvoch rôznych jurisdikciách mimo Únie, členský  
štát daňovníka zamietne odpočet platby daňovníka prepojenému  
podniku v tretej krajine od základu dane s výnimkou prípadu, ak  
jedna zo dotknutých tretích krajín už zamietla odpočet platby,  
nákladov alebo strát, ktoré by boli odpočítateľné v dvoch rôznych  
jurisdikciách.
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /211
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 66
Návrh smernice
Článok 61a – nadpis
Pozmeňujúci návrh 67
Návrh smernice
Článok 61a – odsek 15. V rozsahu, v akom sa zodpovedajúce zahrnutie odpočítateľnej  
platby daňovníka prepojenému podniku v tretej krajine priamo  
alebo nepriamo započíta proti platbe, ktorú z dôvodu hybridného  
nesúladu nezahrnie do svojho základu dane jej príjemca, členský  
štát daňovníka zamietne odpočet platby daňovníka prepojenému  
podniku v tretej krajine od základu dane s výnimkou prípadu, ak  
jedna z dotknutých tretích krajín už odpočet tejto nezahrnutej  
platby zamietla.
6. V rozsahu, v akom hybridný nesúlad vedie k úľave za daň  
vybranú pri zdroji z platby vyplývajúcej z prevedeného finančného  
nástroja na viac ako jednu z dotknutých strán, členský štát  
daňovníka obmedzí výhodu takejto úľavy pomerne k čistému  
zdaniteľnému príjmu súvisiacemu s takouto platbou.
7. Na účely tohto článku „platiteľ“ je subjekt alebo stála  
prevádzkareň, kde má platba zdroj, náklady sa vynaložili alebo  
došlo ku stratám.Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Nesúlad týkajúci sa daňovej rezidencie Reverzné hybridné nesúlady
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Pokiaľ sú platba, náklady alebo straty daňovníka, ktorý je na  
daňové účely rezidentom členského štátu aj tretej krajiny, v súlade s  
právnymi predpismi tohto členského štátu a tejto tretej krajiny,  
odpočítateľné od základu dane v oboch jurisdikciách a tieto platby,  
náklady alebo straty sa môžu započítať v členskom štáte daňovníka  
proti zdaniteľnému príjmu, ktorý nie je zahrnutý v danej tretej kra -
jine, členský štát daňovníka zamietne odpočet tejto platby, týchto  
nákladov alebo strát s výnimkou prípadu, keď tak už urobila daná  
tretia krajina.Na účely tejto smernice členské štáty zaobchádzajú s reverznými  
hybridnými nesúladmi v súlade s článkom 9a smernice (EÚ)  
2016/1164.
C 162 /212 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 68
Návrh smernice
Článok 65 a (nový)
Pozmeňujúci návrh 69
Návrh smernice
Článok 65 b (nový)
Pozmeňujúci návrh 70
Návrh smernice
Článok 66 – odsek 2Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 65a
Európske daňové identifikačné číslo
Komisia do 31. decembra 2018  predloží legislatívny návrh harmo -
nizovaného spoločného európskeho daňového identifikačného čísla  
s cieľom dosiahnuť, aby sa automatická výmena daňových  
informácií v rámci Únie stala účinnejšou a spoľahlivejšou.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 65b
Povinná automatická výmena informácií v daňových záležitos -
tiach
S cieľom zaručiť úplnú transparentnosť a riadne vykonávane tejto  
smernice je výmena informácií v daňových záležitostiach auto -
matická a povinná, ako stanovuje smernica Rady 2011/16/EÚ  (1a).
Členské štáty pridelia svojim vnútroštátnym daňovým správam pri -
merané ľudské, odborné a rozpočtové zdroje, ako aj zdroje na  
odbornú prípravu zamestnancov daňovej správy zameranú na  
cezhraničnú daňovú spoluprácu a  automatickú výmenu informácií,  
aby sa zabezpečilo úplné vykonanie tejto smernice.
(1a) Smernica Rady 2011/16/EÚ z 15. februára 2011  o adminis -
tratívnej spolupráci v oblasti daní a zrušení smernice 
77/799/EHS ( Ú. v. EÚ L 64, 11.3.2011, s.  1).
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods. 5,  
článku 4 ods. 5, článku 11 ods. 6, článku 32 ods. 5 a článku 40 sa  
Komisii udeľuje na dobu neurčitú odo dňa nadobudnutia účinnosti  
tejto smernice.2. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 2 ods. 5,  
článku 4 ods. 5, článku 5 ods. 2a, článku 32 ods. 5 a článku 40 sa  
Komisii udeľuje na dobu neurčitú odo dňa nadobudnutia účinnosti  
tejto smernice
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /213
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 71
Návrh smernice
Článok 66 – odsek 3
Pozmeňujúci návrh 72
Návrh smernice
Článok 66 – odsek 5
Pozmeňujúci návrh 73
Návrh smernice
Článok 66 a (nový)Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods. 5, článku 4  
ods. 5, článku 11 ods. 6, článku 32 ods. 5 a článku 40 môže Rada  
kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegov -
anie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účin -
nosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku  
Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený.  
Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli  
účinnosť.3. Delegovanie právomoci uvedené v článku 2 ods. 5, článku 4  
ods. 5, článku 5 ods. 2a, článku 32 ods. 5 a článku 40 môže Rada  
kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegov -
anie právomoci, ktoré sa v ňom uvádza. Rozhodnutie nadobúda účin -
nosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku  
Európskej únie alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený.  
Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli  
účinnosť.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods. 5, článku 4 ods. 5,  
článku 11 ods. 6, článku 32 ods. 5 a článku 40 nadobúda účinnosť,  
len ak Rada voči nemu nevzniesla žiadnu námietku v lehote [dvoch  
mesiacov] od oznámenia tohto aktu Rade alebo ak pred uplynutím  
uvedenej lehoty Rada informovala Komisiu o svojom rozhodnutí  
nevzniesť námietku. Na podnet Rady sa táto lehota predĺži o [dva  
mesiace].5. Delegovaný akt prijatý podľa článku 2 ods. 5, článku 4 ods. 5,  
článku 5 ods. 2a, článku 32 ods. 5 a článku 40 nadobúda účinnosť,  
len ak Rada voči nemu nevzniesla žiadnu námietku v lehote [dvoch  
mesiacov] od oznámenia tohto aktu Rade alebo ak pred uplynutím  
uvedenej lehoty Rada informovala Komisiu o svojom rozhodnutí  
nevzniesť námietku. Na podnet Rady sa táto lehota predĺži o [dva  
mesiace].
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 66a
Opatrenia proti zneužívaniu daňových zmlúv
Členské štáty zmenia svoje dvojstranné daňové zmluvy v súlade s 
touto smernicou s cieľom zabezpečiť, aby takéto zmluvy obsahovali 
všetky tieto prvky:
a)doložku, ktorou sa zabezpečí, že obe zmluvné strany sa  
zaviažu, že stanovia opatrenia, na základe ktorých sa daň má  
odvádzať tam, kde sa vykonáva hospodárska činnosť a vyt -
vára hodnota;
b)dodatok, ktorý objasňuje, že cieľom dvojstranných zmlúv je  
popri zamedzení dvojitého zdanenia tiež boj proti daňovým  
únikom a agresívnemu daňovému plánovaniu;
c)doložku o teste hlavného účelu založeného na všeobecnom  
pravidle proti zneužívaniu.
C 162 /214 SK Úradný vestník  Európskej únie 10.5.2019
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 74
Návrh smernice
Článok 68 a (nový)
Pozmeňujúci návrh 75
Návrh smernice
Článok 69Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 68a
Monitorovanie
Komisia monitoruje jednotné vykonávanie tejto smernice a svoje  
zistenia uverejňuje s cieľom zabezpečiť jednotný výklad opatrení  
tejto smernice členskými štátmi.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Článok 69
Preskúmanie
Komisia päť rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice pre-
skúma jej uplatňovanie a predloží Rade správu o fungovaní  smer -
nice.
Komisia päť rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice posúdi  
fungovanie tejto  smernice.
Bez ohľadu na prvý pododsek  Komisia tri roky po nadobudnutí  
účinnosti tejto smernice preskúma fungovanie článku 11 a zváži  
úpravy vymedzenia  a presného nastavenia úľavy pre rast a investí -
cie. Komisia vypracuje dôkladnú analýzu toho, ako úľava pre rast a  
investície podnecuje spoločnosti, ktoré sú oprávnené rozhodnúť sa  
pre uplatňovanie pravidiel tejto smernice, aby svoje činnosti finan -
covali prostredníctvom kapitálového financovania.Článok 69
Správa o vykonávaní a  preskúmanie
La Commission évalue le fonctionnement  de la présente directive  
cinq ans après son entrée en vigueur
Komisia oznámi svoje zistenia Európskemu parlamentu  a Rade v 
správe o vykonávaní . Správa obsahuje analýzu všetkých týchto 
prvkov:
a) vplyv tohto systému na daňové výnosy členských štátov;
b) výhody a nevýhody tohto systému pre malé a stredné pod -
niky;
c) vplyv na spravodlivý výber daní medzi členskými štátmi;
d) vplyv na vnútorný trh ako celok s osobitným ohľadom na  
možné narušenie hospodárskej súťaže medzi spoločnosťami,  
ktoré podliehajú novým pravidlám stanoveným v tejto smer -
nici;
e) počet podnikov, ktoré v prechodnom období patria do roz -
sahu pôsobnosti.
Komisia 10 rokov po nadobudnutí účinnosti tejto smernice 
preskúma jej uplatňovanie a  predloží Európskemu parla -
mentu a  Rade správu o  fungovaní tejto smernice.
Komisia oznámi svoje zistenia členským štátom, aby tieto zistenia  
zohľadnili pri navrhovaní a vykonávaní vnútroštátnych systémov  
dane z príjmov právnických osôb.Komisia oznámi svoje zistenia v správe Európskemu parlamentu a
členským štátom, aby tieto zistenia zohľadnili pri navrhovaní a vyko -
návaní vnútroštátnych systémov dane z príjmov právnických osôb,  
ku ktorej v prípade potreby pripojí legislatívny návrh na zmenu  
tejto smernice .
10.5.2019 SK Úradný vestník  Európskej únie C 162 /215
Štvrtok 15. marca 2018
Pozmeňujúci návrh 76
Návrh smernice
Článok 70 – odsek 1 – pododsek 1
Pozmeňujúci návrh 77
Návrh smernice
Článok 70 – odsek 1 – pododsek 2Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 31. decembra 2018
zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosi -
ahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia zne -
nie týchto ustanovení.Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 31. decembra 2019
zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosi -
ahnutie súladu s touto smernicou. Komisii bezodkladne oznámia zne -
nie týchto ustanovení.
Text predložený Komisiou Pozmeňujúci návrh
Tieto ustanovenia budú uplatňovať od 1. januára 2019 . Tieto ustanovenia budú uplatňovať od 1. januára 2020 .