Osobitná správa Môže iniciatíva týkajúca 
sa centier excelentnosti 
EÚ účinne prispievať 
k zmierňovaniu 
chemických, biologických, 
rádiologických 
a jadrových rizík 
s pôvodom mimo EÚ?SK 2014  Č. 17
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352  4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o  Európskej únii je k  dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2014
ISBN 978-92-872-1664-9
doi: 10.2865/33933
© Európska únia, 2014
Rozmnožovanie je povolené pod podmienkou uvedenia zdroja.
Printed in Luxembourg
Môže iniciatíva týkajúca 
sa centier excelentnosti 
EÚ účinne prispievať 
k zmierňovaniu 
chemických, biologických, 
rádiologických 
a jadrových rizík 
s pôvodom mimo EÚ?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2014  Č. 17
02
 Obsah
Bod
 Skratky
I – XI Zhrnutie
1 – 12 Úvod
1 – 7 Reakcia na výzvy pre bezpčnosť EÚ
8 – 12 Iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ
8 – 9 Ciele
10 – 12 Celková koordinácia a štruktúra
13 – 15 Rozsah auditu a audítorský prístup
16 – 49 Pripomienky
16 – 21 Koncepcia iniciatívy vychádza z dôkladnej analýzy a posilňuje spoluprácu a zodpovednosť 
v regiónoch
22 – 28 Organizačná štruktúra iniciatívy je zložitá, ale vo všeobecnosti primeraná 
29 – 49 Aj napriek zavedeniu systémov riadenia stále existujú určité nedostatky
29 – 35 Oneskorenia v pláne vykonávania
36 – 41 Systémy na výber a vykonávanie projektov sú zavedené, ale partnerské krajiny sa do nich musia zapojiť  
vo väčšej miere
42 – 45 Bilaterálna spolupráca medzi rozhodovacími a vykonávacími orgánmi prebieha, ale neexistuje fórum  
pre širšiu strategickú spoluprácu
46 – 49 Bol zavedený systém monitorovania
50 – 53 Závery a odporúčania
50 – 51 Závery
52 – 53 Odporúčania
03 Obsah
 Príloha I — Štruktúra iniciatívy 
 Príloha II  — Zoznam regionálnych sekretariátov
 Príloha III — Jednotlivé zložky iniciatívy a zapojené orgány
 Príloha IV — Orgány na vykonávanie iniciatívy
 Príloha V — Zoznam projektov, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v rámci iniciatívy
 Odpoveď ESVČ a Komisie
04
 Skratky
CBRN : Chemické, biologické, rádiologické a jadrové (hrozby, tovary)
EuropeAid : Generálne riaditeľstvo pre rozvoj a spoluprácu
JRC : Generálne riaditeľstvo pre Spoločné výskumné centrum
ESVČ : Európska služba pre vonkajšiu činnosť
NT: Národný tím
RS: Regionálny sekretariát
TACIS : Technická pomoc Spoločenstvu nezávislých štátov 
UNICRI : Medziregionálny výskumný inštitút OSN pre trestnú činnosť a spravodlivosť
05
 Zhrnutie
I
Od polovice 90. rokov minulého storočia EÚ aktívne 
pôsobí pri zmierňovaní rizík pre bezpečnosť EÚ, a to 
najmä prostredníctvom opatrení financovaných 
z programu jadrovej bezpečnosti TACIS.
II
V roku 2003 Európska rada prijala dve stratégie, ktoré 
vytvorili základ pre budúce opatrenia v oblasti bez ‑
pečnosti: „Európsku bezpečnostnú stratégiu“ a „straté ‑
giu EÚ proti šíreniu zbraní hromadného ničenia“.
III
Jedným z nástrojov vytvorených po prijatí týchto 
stratégií bol „nástroj stability“, ktorého rozpočet na 
roky 2007 – 2013 dosahoval 1 820 mil. EUR. Prostred ‑
níctvom tohto nástroja sa riešia bezpečnostné výzvy 
v krajinách mimo EÚ a jeho súčasťou je krátkodobá aj 
dlhodobá zložka.
IV
Jediným a najväčším opatrením v rámci dlhodobej 
zložky je „iniciatíva týkajúca sa chemických, biologic ‑
kých, rádiologických a jadrových (CBRN) centier exce ‑
lentnosti EÚ“, ktorej rozpočet na obdobie 2010 – 2013 
dosahoval 100 mil. EUR. Prostredníctvom zapojenia 
všetkých kľúčových zainteresovaných strán vo veľmi 
skorom štádiu táto iniciatíva poskytuje regionálne 
platformy pre komplexné riešenie všetkých aspektov 
chemických, biologických, rádiologických a jadrových 
rizík, ktoré vyplývajú z prírodných katastrof, náhod ‑
ných katastrof a trestnej činnosti, čím sa podporuje 
rozvoj odborných znalostí v dotknutých krajinách.
V
Iniciatívu koordinujú a riadia Európska služba pre von ‑
kajšiu činnosť a EuropeAid.VI
V rámci auditu Dvora audítorov sa posudzovalo, či 
iniciatíva týkajúca sa CBRN centier excelentnosti EÚ 
môže účinne prispievať k zmierňovaniu tohto druhu 
rizík prichádzajúcich spoza hraníc EÚ.
VII
Dvor audítorov dospel k záveru, že iniciatíva týkajúca 
sa CBRN centier excelentnosti EÚ môže účinne prispie ‑
vať k zmierňovaniu chemických, biologických, rádio ‑
logických a jadrových rizík s pôvodom mimo EÚ, ale 
treba ešte dokončiť niekoľko prvkov.
VIII
Koncepcia iniciatívy vychádza z dôkladnej analýzy 
a zameriava sa na nedostatky, ktoré boli zistené 
v predchádzajúcom programe TACIS. Komplexný 
prístup založený na dopyte a osobitné zameranie na 
regionálnu spoluprácu predstavujú dlhodobú reakciu 
na priority vymedzené v Európskej bezpečnostnej 
stratégii a stratégií EÚ proti šíreniu zbraní hromad ‑
ného ničenia, ktoré sa dovtedy neriešili. Do iniciatívy 
sú už vo veľmi skorom štádiu zapojené všetky zainte ‑
resované strany v partnerských krajinách, čo prispieva 
k udržateľnosti iniciatívy a zodpovednosti partner ‑
ských krajín v mnohých dotknutých regiónoch.
IX
Organizačná štruktúra iniciatívy je vo všeobecnosti 
aj napriek svojej zložitosti primeraná, ale potrebuje 
niekoľko úprav. Výber dvoch vykonávacích orgánov 
a regiónov bol náležite odôvodnený, pričom každý zo 
zapojených orgánov zohráva osobitnú úlohu. Regio ‑
nálnym sekretariátom však chýba technická kapacita. 
Delegácie EÚ nevyužívajú dostatočne svoje postavenie 
na zvyšovanie politickej podpory v partnerských kraji ‑
nách a nadväzovanie kontaktov s členskými štátmi EÚ.
Zhrnutie 06
X
Náležitý systém riadenia je už zavedený a začína 
fungovať. Niektoré prvky iniciatívy sa však oneskorili. 
V pôvodnom pláne vykonávania nebola dostatočne 
zohľadnená vnútorná zložitosť iniciatívy. To zname ‑
nalo, že plán vykonávania sa nemohol naplno uplatniť, 
keďže kľúčové prvky, ako boli napríklad posúdenia 
potrieb, ešte neboli dokončené, keď sa začal výber 
projektov. V skoršom štádiu iniciatívy neboli partner ‑
ské krajiny dostatočne zapojené do výberu projek ‑
tov. Niektoré projekty už prebiehajú a boli zriadené 
systémy monitorovania. Dvor audítorov konštatoval, 
že spolupráca medzi rozhodovacími orgánmi (ESVČ 
a EuropeAid) na jednej strane a vykonávacími orgánmi 
(JRC a UNICRI) na strane druhej prebieha len na bilate ‑
rálnom základe.
XI
Dvor audítorov predkladá niekoľko odporúčaní, ktoré 
by mali ESVČ a Komisia vziať do úvahy, aby mohli túto 
iniciatívu ďalej rozvinúť a zabezpečiť jej udržateľnosť.
07
 Úvod
Reakcia na výzvy pre 
bezpečnosť EÚ
01 
Európska únia (EÚ) začala svoju inicia ‑
tívu týkajúcu sa chemických, biolo ‑
gických, rádiologických a jadrových 
(CBRN) centier excelentnosti (ďalej len 
„iniciatíva“) v máji 2010. Iniciatíva je 
navrhnutá na posilnenie inštitucionál ‑
nej kapacity krajín, ktoré nie sú členmi 
EÚ, s cieľom zmierniť CBRN riziká, ktoré 
môžu pre EÚ predstavovať hrozbu, ak 
sa proti nim nebude bojovať.
02 
S rozpočtom 100 mil. EUR na obdobie 
2010 – 2013 táto iniciatíva predstavuje 
jediné a najväčšie opatrenie v rámci 
dlhodobej zložky nástroja stability1. 
Nástroj stability bol navrhnutý, aby 
Európska únia získala nový strategický 
nástroj na riešenie niekoľkých glo ‑
bálnych výziev v oblasti bezpečnosti 
a rozvoja. To zahŕňalo krátkodobé 
aj dlhodobé opatrenia2 s rozpočtom 
1 820 mil. EUR na roky 2007 – 2013 
(73 % na reakciu na krízy a 27 % na 
predchádzanie krízam). Vďaka nástroju 
stability získavajú partnerské kraji ‑
ny, ktoré nie sú členmi EÚ, technickú 
a finančnú pomoc na zmierňovanie 
rizík a prípravu súvisiacu s chemickým, 
biologickým, rádiologickým a jadro ‑
vým materiálom alebo látkou. Podľa 
Európskeho parlamentu a Rady by sa 
mali opatrenia prijaté prostredníctvom 
nástroja stability dopĺňať s opatre ‑
niami prijatými na účely spoločnej 
zahraničnej a bezpečnostnej politiky 
EÚ a mali by byť s nimi v súlade.03 
Po havárii v Černobyle v roku 1986 
vyvolali riziká, ktoré predstavovali 
sovietske jadrové zariadenia v strednej 
a východnej Európe, veľké obavy me ‑
dzinárodného spoločenstva, ktoré sa 
ešte zvýšili po páde Sovietskeho zväzu 
a vzniku 11 nových nezávislých štátov 
(Spoločenstvo nezávislých štátov alebo 
SNŠ).
04 
V roku 1991 Európska komisia spustila 
program TACIS3, ktorý bol navrhnu ‑
tý na pomoc štátom zo SNŠ pri ich 
prechode k demokratickým, trhovo 
orientovaným hospodárstvam. Tento 
program bol ukončený v roku 2006.
05 
Členské štáty EÚ a Komisia sa v súvis ‑
losti s programom TACIS dohodli, že 
prijmú kolektívny postoj k jadrovej 
bezpečnosti. Spustili program jad ‑
rovej bezpečnosti TACIS4 s cieľom 
poskytovať pomoc priamo na mieste, 
navrhovať bezpečnostné a regulačné 
prístupy, zlepšovať nakladanie s jad ‑
rovým odpadom a ponúkať bývalým 
vedeckým pracovníkom zo ZSSR, 
ktorí sa zaoberali jadrovými zbraňami, 
pracovné príležitosti v rámci civilného 
využívania jadrovej energie.1 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1717/2006 
z 15. novembra 2006, ktorým 
sa ustanovuje nástroj stability 
(Ú. v. EÚ L 327, 24.11.2006, s. 1).
2 Príklad krátkodobých opatrení: 
podpora zriadenia dočasných 
orgánov a demokratických 
a pluralistických štátnych 
inštitúcií; príklad dlhodobých 
opatrení: vytvorenie právnych 
rámcov a inštitucionálnych 
spôsobilostí, napríklad pokiaľ 
ide o kontroly vývozu tovaru, 
ktorý možno použiť na civilné 
a/alebo vojenské alebo trestné 
účely („tovar s dvojakým 
použitím“).
3 „Technická pomoc 
Spoločenstvu nezávislých 
štátov (SNŠ)“.
4 Počas obdobia rokov 
1992 – 2006 bolo na program 
jadrovej bezpečnosti TACIS 
vyčlenených 1,3 mld. EUR.
08 Úvod
06 
Na základe inštitucionálnych a me ‑
dzivládnych diskusií o teroristických 
útokoch v New Yorku a vojne v Iraku 
Európska rada prijala v roku 2003 dve 
stratégie, ktoré vytvorili základ pre bu ‑
dúce opatrenia v oblasti bezpečnosti:
a) „Európsku bezpečnostnú straté ‑
giu“5, v rámci ktorej sa vytýčilo 
bezpečnostné prostredie EÚ 
a hlavné výzvy pre EÚ, ktorými 
boli:
 ο terorizmus;
 ο šírenie zbraní hromadného ničenia;
 ο regionálne konflikty;
 ο zlyhanie štátu;
 ο organizovaná trestná činnosť.
Rada dospela k záveru, že EÚ 
musí byť aktívnejšia, súdržnejšia 
a schopnejšia riešiť tieto výzvy 
z hľadiska reakcie na krízy, ako aj 
predchádzania krízam;
b) „stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní 
hromadného ničenia“6, v rámci 
ktorej bol vytvorený plán opatrení 
v tejto oblasti. Medzi jej priority 
patrilo najmä:
 ο podporovať medzinárodný systém 
monitorovania nešírenia;
 ο pomáhať krajinám, ktoré neboli 
členmi EÚ, prostredníctvom budo ‑
vania kapacít;
 ο vytváranie legislatívnych rámcov a
 ο vypracúvanie plánov reakcie 
s cieľom umožniť im, aby si plnili 
povinnosti vyplývajúce z týchto 
rámcov.07 
Obavy, ktoré vyjadrila EÚ, sa riešili aj 
v rezolúcii Bezpečnostnej rady OSN 
z roku 20047. Dôkazom pretrvávajúcej 
závažnosti týchto obáv boli nedávne 
udalosti v Sýrii.
Iniciatíva týkajúca  
sa CBRN centier  
excelentnosti EÚ
Ciele
08 
Medzi hlavné ciele8 iniciatívy týkajúcej 
sa CBRN centier excelentnosti EÚ patrí:
 ο posilniť dlhodobé vnútroštátne 
a regionálne spôsobilosti zodpo ‑
vedných orgánov a administratív ‑
nu štruktúru;
 ο podporiť a posilniť krátkodobé 
spôsobilosti v oblasti reakcie.
09 
Tieto ciele sa v rámci iniciatívy dosahu ‑
jú prostredníctvom:
a) poskytovania odbornej prípravy 
a pomoci krajinám pri plnení me ‑
dzinárodných záväzkov týkajúcich 
sa zmiernenia rizík šírenia CBRN 
materiálov;
b) podporovania vnútroštátnej 
schopnosti vyvinúť a posilniť 
právne, administratívne a technic ‑
ké opatrenia v súvislosti s rizikami 
šírenia CBRN materiálov;5 Európska bezpečnostná 
stratégia, Európska rada, 
Brusel, 
12. a 13. decembra 2003; pozri 
http://www.eeas.europa.eu/
csdp/about‑csdp/
european‑security‑strategy/ .
6 Európska stratégia proti 
šíreniu zbraní hromadného 
ničenia, Európska rada, Brusel, 
12. decembra 2003; pozri 
http://eeas.europa.eu/
non‑proliferation‑and ‑
disarmament/wmd/
index_en.htm .
7 Rezolúcia Bezpečnostnej rady 
OSN č. 1540 z 28. apríla 2004.
8 Nástroj stability  – Viacročný 
indikatívny program na roky 
2009 – 2011, Európska komisia, 
8. apríla 2009.
09 Úvod
c) zabezpečovania zodpovednosti 
a udržateľnosti činností v oblas ‑
ti odbornej prípravy a pomoci 
prostredníctvom integrovaného 
regionálneho prístupu;
d) zabezpečenia kompletného balíka 
odbornej prípravy a pomoci, ktorý 
sa vzťahuje na CBRN materiály 
(napr. kontrola vývozu, nezákon ‑
né obchodovanie, bezpečnosť 
a ochrana, núdzové plánovanie, 
reakcia na krízu, preradenie ve ‑
deckých pracovníkov, skladovanie 
a zneškodňovanie).
Celková koordinácia 
a štruktúra
10 
V rámci iniciatívy zohrávajú úlohu 
mnohé orgány (pozri tiež prílohu I ):
a) Európska služba pre vonkajšiu 
činnosť (ESVČ), orgán zodpovedný 
za zahraničnú politiku EÚ, zod ‑
povedá za strategickú orientáciu 
iniciatívy prostredníctvom viac ‑
ročných indikatívnych programov 
nástroja stability, ktorého je ini ‑
ciatíva súčasťou. ESVČ tiež udr ‑
žiava pravidelný kontakt s inými 
medzinárodnými orgánmi pôso ‑
biacimi v oblasti riadenia CBRN 
rizík (napríklad s Medzinárodnou 
agentúrou pre atómovú energiu) 
a diskutuje s nimi o všeobecnej 
stratégii a prioritách.b) EuropeAid – útvar Komisie pre 
rozvojovú pomoc – je rozhodovací 
orgán, ktorý zodpovedá za plne ‑
nie rozpočtu iniciatívy. Pripravuje 
ročné akčné programy nástroja sta ‑
bility a monitoruje prácu riadiace ‑
ho tímu a vykonávacích orgánov: 
Spoločného výskumného centra 
(JRC) Komisie a Medziregionálne ‑
ho výskumného inštitútu OSN pre 
trestnú činnosť a spravodlivosť 
(UNICRI). Od roku 2012 Europe ‑
Aid riadi aj projekty prebiehajúce 
v rámci tejto iniciatívy9, a to vráta ‑
ne výberu projektov, uzatvárania 
zmlúv s vykonávacími konzorcia ‑
mi10 a monitorovania.
c) „Riadiaci tím“ expertov z mimo ‑
vládnych organizácií EÚ podporuje 
iniciatívu prostredníctvom posky ‑
tovania poradenstva o otázkach 
riadenia, predstavovania iniciatívy 
partnerským krajinám a zabezpe ‑
čovania ich politickej podpory na 
vysokej úrovni.
d) JRC a UNICRI zabezpečujú vyko ‑
návanie iniciatívy. JRC, ktoré je 
špecializovaným útvarom v rámci 
Komisie pre technickú a vedeckú 
podporu, pomáha pri vypracúvaní 
návrhov projektov, výbere pro ‑
jektov a posúdeniach potrieb. Je 
tiež zodpovedné za zavádzanie 
a udržiavanie mechanizmov mo ‑
nitorovania projektov a iniciatívy 
ako celku. UNICRI zriaďuje regio ‑
nálne sekretariáty a pomáha počas 
vytvárania štruktúr v partnerských 
krajinách, pri navrhovaní národ ‑
ných akčných plánov a organizova ‑
ní stretnutí za okrúhlym stolom.9 UNICRI riadi projekty, ktoré 
boli zmluvne uzavreté pred 
rokom 2012.
10 V prípade UNICRI išlo 
o neziskové organizácie po 
celom svete s príslušnými 
odbornými znalosťami; 
v prípade EuropeAid ide 
o vládne agentúry členských 
štátov EÚ s príslušnými 
odbornými znalosťami.
10 Úvod
e) Každá z partnerských krajín, 
ktorých je viac ako 40, vymenuje 
svoje národné kontaktné miesto, 
aby koordinovalo prácu, ktorú 
vykonávajú zainteresované strany 
v oblasti CBRN vo svojej krajine, 
s cieľom pomáhať pri vytváraní 
národných tímov (NT)11, organizovať 
stretnutia a šíriť dôležité informácie. 
Partnerské krajiny tiež vymedzujú 
svoje potreby pomocou súboru 
nástrojov na posudzovanie potrieb 
a vypracúvajú národné akčné plány, 
v rámci ktorých uprednostňujú 
svoje potreby. Potom vypracúvajú 
osobitne prispôsobené návrhy pro ‑
jektov, v ktorých sa venujú týmto 
potrebám. V priebehu ďalšieho 
procesu sa do návrhov projektov 
pridáva regionálna zložka, ak ešte 
nebola zahrnutá, JRC ich dolaďuje 
a EuropeAid ich následne hodnotí, 
zoraďuje a vyberá na financovanie. 
Potom sa uzatvoria zmluvy s kon ‑
zorciami zodpovednými za vykoná ‑
vanie projektu a začína sa realizácia.
f) Partnerské krajiny spolupracujú 
prostredníctvom regionálnych 
sekretariátov (RS) (ich zoznam sa 
nachádza v  prílohe II ). Na sekreta ‑
riátoch pracujú dvaja stáli zamest ‑
nanci: vedúci sekretariátu (vy ‑
menovaný hostiteľskou krajinou) 
a regionálny koordinátor (ktorého 
zamestnáva UNICRI). Ich úlohou je 
posilňovať regionálnu spoluprácu 
a dodávať návrhom projektov regi ‑
onálny rozmer prostredníctvom:
 ο uľahčovania výmeny informácií 
a koordinácie v regióne;
 ο poskytovania pomoci krajinám pri 
budovaní ich schopnosti posu ‑
dzovať a plniť potreby a určovať 
oblasti odborného zamerania;
 ο podporovania vykonávania a mo ‑
nitorovania projektov a poskytova ‑
nia spätnej väzby k týmto projek ‑
tom vykonávacím orgánom a
 ο podporovania informovanosti 
o iniciatíve na regionálnej úrovni.11 
Delegácia EÚ12 v každej krajine zapoje ‑
nej do iniciatívy je pravidelne infor ‑
movaná o jej pokroku a o súvisiacich 
opatreniach, ktoré sa v danej krajine 
vykonávajú.
12 
V prílohe III  sa uvádzajú bližšie 
informácie o jednotlivých zložkách 
iniciatívy a orgánoch zapojených do jej 
vykonávania.11 Národné tímy vo svojich 
krajinách ďalej koordinujú 
prácu a zabezpečujú výmenu 
informácií medzi inštitúciami, 
ako sú ministerstvá, agentúry 
a výskumné a vzdelávacie 
zariadenia.
12 EÚ má prostredníctvom 139 
delegácií a úradov EÚ 
zastúpenie po celom svete. 
Viac informácií nájdete na 
http://eeas.europa.eu/
delegations/index_sk.htm .
11
 Rozsah auditu 
a audítorský prístup
13 
Audit Dvora audítorov bol zameraný 
na posúdenie toho, či iniciatíva týka ‑
júca sa CBRN centier excelentnosti EÚ 
môže účinne prispievať k zmierňovaniu 
chemických, biologických, rádiologic ‑
kých a jadrových rizík prichádzajúcich 
spoza hraníc EÚ. Táto všeobecná audí ‑
torská otázka bola rozdelená do týchto 
troch čiastkových otázok:
 ο Vychádza iniciatíva z dôkladnej 
analýzy situácie pred rokom 2010?
 ο Je organizačná štruktúra iniciatívy 
vhodná na riešenie stanovených 
výziev?
 ο Je zavedený a funguje náležitý 
systém riadenia?
14 
Keďže ide o pomerne novú iniciatívu 
(začala sa v roku 2010 s prvými pro ‑
jektmi v roku 2013), Dvor audítorov 
neskúmal jej výstupy, výsledky a vplyv. 
Skúmal skôr to, či je na základe prístu ‑
pu, stratégie a riadenia tejto iniciatívy 
pravdepodobné, že by dokázala obme ‑
dziť CBRN riziká v krajinách, ktoré nie 
sú členmi EÚ.
15 
Dvor audítorov vykonával audit od 
októbra 2013 do januára 2014. Ten ‑
to audit pozostával z analytického 
preskúmania príslušných dokumentov, 
rozhovorov s Komisiou, ESVČ, UNICRI 
a so zamestnancami riadiaceho tímu, 
návštev dvoch regionálnych sekreta ‑
riátov (v Rabate a Ammáne) a účasti 
na seminári, ktorý sa konal v rámci 
jedného z projektov.
12
 Pripomienky
Koncepcia iniciatívy 
vychádza z dôkladnej 
analýzy a posilňuje spolu -
prácu a zodpovednosť 
v regiónoch
16 
Iniciatíva týkajúca sa CBRN centier 
excelentnosti EÚ je kľúčovou reakciou 
na Európsku bezpečnostnú stratégiu 
a stratégiu EÚ proti šíreniu zbraní hro ‑
madného ničenia. Koncepcia iniciatívy 
vychádza z dôkladnej analýzy, v ktorej 
boli zohľadnené najmä tieto nedostat ‑
ky bývalého programu TACIS:
 ο prístup mal prevažne charakter ad 
hoc a do dlhodobej stratégie nebo ‑
li začlenené všetky jeho opatrenia;
 ο program TACIS bol vykonávaný 
zhora nadol a hlavné slovo pri 
rozhodovaní mala Komisia, čím 
sa ponechal len malý priestor pre 
zodpovednosť zo strany krajín, 
ktoré neboli členmi EÚ. Existovalo 
preto vysoké riziko, že po ukon ‑
čení financovania z prostriedkov 
EÚ sa projekty a ich výsledky 
nezachovajú13.17 
Iniciatíva týkajúca sa centier excelent ‑
nosti obsahuje niekoľko inovatívnych 
prvkov. Jej účelom je:
 ο byť komplexná: riešiť CBRN riziká 
a hrozby bez ohľadu na to, či je 
ich pôvod trestný, náhodný alebo 
prirodzený, a zahŕňať zmierňujúce 
opatrenia zamerané na otázky pre ‑
vencie, zisťovania, reakcie a riade ‑
nia. Príklady týchto rizík sú uvede ‑
né v nasledujúcom rámčeku 1 :
 ο vychádzať z jasného prístupu zalo ‑
ženého na dopyte („zdola nahor“): 
experti v partnerských krajinách 
pomocou súboru nástrojov na 
posudzovanie potrieb (t. j. analýzy 
nedostatkov) systematicky určujú 
osobitné potreby svojej krajiny vo 
všetkých oblastiach týkajúcich sa 
CBRN rizík; potom v rámci národ ‑
ného akčného plánu uprednostnia 
opatrenia, ktoré treba prijať na 
odstránenie týchto rizík a hro ‑
zieb; napokon vypracujú osobitne 
prispôsobené návrhy projektov 
na splnenie zistených potrieb 
a odstránenie nedostatkov v ich 
systémoch zmierňovania rizík;
 ο osobitne sa zameriavať na regio ‑
nálnu spoluprácu medzi partner ‑
skými krajinami: odborné znalosti 
a spôsobilosť nadobudnuté pros ‑
tredníctvom iniciatívy v partner ‑
ských krajinách sa vymieňajú na 
regionálnej úrovni.
Príklady CBRN rizík, ktoré sa riešia prostredníctvom iniciatívy:
– chemické : nezákonné obchodovanie s chemickým materiálom, ktorý by sa mohol použiť na priemyselnú  
a/alebo trestnú činnosť („dvojaké použitie“);
– biologické : epidémie ako vtáčia chrípka, čo je vysoko infekčná choroba, ktorá sa rýchlo šíri vo viacerých 
krajinách;
– rádiologické : nemocničný odpad, ako sú napríklad látky používané pri rádioterapii;
– jadrové : podobné nehody ako vo Fukušime, pri ktorých dochádza k náhodnému úniku rádiologického 
materiálu do životného prostredia.Rámček 113 Ide o jav známy ako 
„udržateľnosť“ opatrení 
financovaných darcami.
13 Pripomienky
18 
Všetky tieto nové prvky boli navrhnuté 
na zvýšenie zodpovednosti v part ‑
nerských krajinách, čím by sa zlepšila 
udržateľnosť iniciatívy: ide o zvýšenie 
pravdepodobnosti, že výsledky opatre ‑
ní sa zachovajú aj po ukončení finan ‑
covania z prostriedkov EÚ.
19 
Kľúčovým prvkom iniciatívy je regio ‑
nálna spolupráca v oblasti bezpečnos ‑
ti. ESVČ a Komisia majú dobré dôvody 
na to, aby tento prvok začlenili do ini ‑
ciatívy a aby sa zamerali na regionálnu 
spoluprácu:
a) riešené riziká majú už zo svojej 
podstaty cezhraničný charakter; 
vplyv chemických havárií a epi ‑
démií, ako je vtáčia chrípka, sa 
nezastaví na hraniciach;
b) z hľadiska pokroku v oblasti 
zmierňovania CBRN rizík existujú 
medzi partnerskými krajinami 
rozdiely; regionálnou spoluprácou 
sa podporujú najlepšie postupy 
a partnerské krajiny môžu využívať 
vzájomné poznatky.
20 
Zamýšľané prínosy iniciatívy sa preto 
neobmedzujú na výstupy projektov. 
Skutočnosť, že predstavitelia sused ‑
ných krajín v citlivých zemepisných ob ‑
lastiach, ako sú severná Afrika a Blízky 
východ, sa stretávajú, aby diskutovali 
o projektoch v oblasti bezpečnosti 
a aby tieto projekty vykonávali, pred ‑
stavuje významnú pridanú hodnotu 
a vo svojej podstate prispieva ku kultú ‑
re spolupráce a bezpečnosti.21 
Medzinárodné spoločenstvo túto 
iniciatívu privítalo. Schválila ju Bezpeč ‑
nostná rada OSN14, Globálne partner ‑
stvo krajín G8 (ktoré zriadilo pracovnú 
skupinu pre centrá excelentnosti15) 
a NATO (v rámci ktorého EÚ podporuje 
CBRN centrum NATO vo Vyškove v Čes ‑
kej republike16).
Organizačná štruktúra 
iniciatívy je zložitá, ale vo 
všeobecnosti primeraná
22 
Štruktúra iniciatívy je zložitá z dôvodu 
počtu zapojených aktérov, decentra ‑
lizovanej organizácie, celosvetového 
rozsahu, heterogénnosti regiónov 
a partnerských krajín a spoločného 
vykonávania zo strany orgánov EÚ 
a OSN (pozri body 10 až 11). Táto zlo ‑
žitosť je však prirodzená pre prístup, 
ktorý bol v prípade iniciatívy zvolený: 
komplexný, zdola nahor a regionálny 
(pozri bod 17).
23 
Výber orgánov na vykonávanie inicia ‑
tívy, teda JRC a UNICRI, bol náležite 
odôvodnený. JRC, ktoré je interným 
vedeckým orgánom Komisie, zabez ‑
pečuje príslušné technické odborné 
znalosti, zatiaľ čo UNICRI sa môže 
pri nadväzovaní kontaktov s potenci ‑
álnymi partnerskými krajinami a pri 
ich presviedčaní, aby sa zapojili do 
iniciatívy, spoliehať na diplomatickú 
sieť OSN. V  prílohe IV  sa uvádzajú zák ‑
ladné predpoklady pre výber jednotli ‑
vých vykonávacích orgánov, ich oblasť 
odborného zamerania a hlavné úlohy, 
ktorými boli poverené.14 Vyhlásenie Bezpečnostnej 
rady Organizácie Spojených 
národov na podporu centier 
excelentnosti EÚ 
z 12. apríla 2012.
15 Globálne partnerstvo: Proti 
šíreniu materiálov a zbraní 
hromadného ničenia: správa 
predsedu za rok 2013, Foreign 
& Commonwealth Office, 
Londýn, december 2013.
16 Viac informácií nájdete na: 
http://www.jcbrncoe.cz/ .
14 Pripomienky
24 
Napriek vysokému počtu zapojených 
orgánov sú ich úlohy a povinnosti jas ‑
ne vymedzené a každý orgán zohráva 
osobitnú úlohu (pozri body 10 až 11).
25 
Partnerské krajiny si vyberajú svoje 
národné kontaktné miesto a vytvárajú 
národný tím samostatne na základe 
usmernení a odporúčaní, ktoré vydali 
JRC a UNICRI. Táto autonómia je roz ‑
hodujúca pre to, aby krajiny iniciatívu 
prijali, a je v súlade so všeobecným 
prístupom iniciatívy založeným na 
dopyte.
26 
Pokiaľ ide o určenie regiónov, v kto ‑
rých mala iniciatíva prebiehať, ESVČ 
a Komisia, pochopiteľne, zvolili hlavne 
regióny s krajinami susediacimi s EÚ 
a/alebo krajinami pridruženými k EÚ 
(pozri prílohu II ). Do iniciatívy je však 
zapojených veľmi veľa regiónov a kra ‑
jín, a preto môže dopyt po finančných 
prostriedkoch na užitočné projekty 
značne prekročiť obmedzené dostup ‑
né zdroje. Možno by sa mali upred ‑
nostniť projekty v oblastiach, ktoré sú 
pre bezpečnosť EÚ najdôležitejšie, aby 
sa zaistilo najlepšie využitie dostup ‑
ných finančných prostriedkov.
27 
Regionálne sekretariáty (pozri bod 10) 
majú v súčasnosti obmedzené tech ‑
nické odborné znalosti. To im sťažuje 
plnenie častí ich úlohy, ako je naprí ‑
klad poskytovanie pomoci pri vypra ‑
cúvaní a dolaďovaní návrhov projektov 
a uľahčovanie neskoršieho vykonáva ‑
nia projektov.28 
Delegácie EÚ v partnerských krajinách 
sú o iniciatíve pravidelne informované, 
ale predsa len nezohrávajú dostatočne 
aktívnu úlohu. Majú odborné znalosti 
na podporu regionálnych sekretariátov 
a národných kontaktných miest. Čo je 
však dôležitejšie, majú diplomatické 
znalosti, vďaka ktorým by si mohli 
získať a zachovať politickú podporu na 
vysokej úrovni v partnerských kraji ‑
nách, ako aj zvyšovať informovanosť 
o zapojení EÚ.
Aj napriek zavedeniu 
systémov riadenia stále 
existujú určité nedostatky
Oneskorenia v pláne 
vykonávania
29 
ESVČ a EuropeAid pri zostavovaní 
plánu vykonávania iniciatívy ne ‑
zohľadnili jej vnútornú zložitosť (pozri 
prílohu III ). Vytvorenie štruktúr v part ‑
nerských krajinách trvalo dlhšie, než 
sa očakávalo. Dôvodom boli politické 
okolnosti a premenlivý rozsah vnút ‑
roštátnej podpory na vysokej úrovni, 
heterogénny charakter partnerských 
krajín, ich rôzne predchádzajúce skúse ‑
nosti v oblasti zmierňovania CBRN rizík 
a rôzna miera, do akej už boli príslušné 
štruktúry (napríklad národné tímy) 
vytvorené.
30 
Z dôvodu tejto zložitosti sa omeška ‑
lo nielen vymenovanie národných 
kontaktných miest, ale aj vytvorenie 
národných tímov.
15 Pripomienky
31 
V rámci plánu vykonávania sa počítalo 
okrem iného s tým, že sa pomocou 
osobitne vyvinutého súboru nástrojov 
prijme na základe posúdenia potrieb 
séria krokov, ktoré sa zohľadnia v ná ‑
rodných akčných plánoch a následne 
v návrhoch projektov s cieľom reago ‑
vať na zistené potreby.
32 
Účelom tohto súboru nástrojov na 
posudzovanie potrieb bolo systematic ‑
ky určiť osobitné riziká pre krajiny vo 
všetkých oblastiach týkajúcich sa CBRN 
rizík. Vytvorenie súboru nástrojov sa 
plánovalo už v rámci zmluvy medzi 
EuropeAid a UNICRI z roku 2010. Pre 
omeškania pri vykonávaní iniciatívy 
(pozri body 29 až 30) si ju EuropeAid 
opätovne zaradilo do svojho ročného 
akčného programu na rok 2012.
33 
EuropeAid sa domnievalo, že UNICRI 
pri vytváraní súboru nástrojov dosta ‑
točne nezohľadnil administratívne 
kapacity partnerských krajín, čo zna ‑
menalo, že konečný produkt bol príliš 
zložitý. V marci 2013 preto touto úlo ‑
hou poveril JRC, ktoré v decembri 2013 
dodalo novú jednoduchšiu verziu. Po 
testovaní v troch partnerských kraji ‑
nách sa táto verzia stala plne dostup ‑
nou začiatkom roka 2014. V súčasnosti 
sú k dispozícii dva súbory nástrojov, 
ktoré by mali pomáhať partnerským 
krajinám pri príprave ich národných 
akčných plánov.34 
Po vykonaní posúdenia potrieb by sa 
mali pripraviť národné akčné plány, 
aby sa predložili opatrenia potrebné 
na splnenie potrieb, ktoré boli zistené, 
pokiaľ ide o pripravenosť na katastrofy 
a prevenciu, odhaľovanie a zmierňo ‑
vanie katastrof. Do konca roka 2013 
pripravilo návrhy akčných plánov päť 
partnerských krajín.
35 
Z dôvodu všetkých týchto omeškaní 
sa ESVČ a EuropeAid nemohli držať 
plánu vykonávania v takej podobe, ako 
bol navrhnutý. Projekty sa začali ešte 
pred posúdením potrieb a navrhnutím 
národných akčných plánov.
Systémy na výber a vykoná -
vanie projektov sú zavedené, 
ale partnerské krajiny sa do 
nich musia zapojiť vo väčšej 
miere
36 
Pokiaľ ide o výber projektov, väčšina 
návrhov pochádza od partnerských 
krajín alebo regionálnych sekreta ‑
riátov, ale niektoré vypracúvajú aj 
vykonávacie orgány. Hoci predklada ‑
nie návrhov projektov vykonávacími 
orgánmi môže dať iniciatíve určitý 
impulz, nezodpovedá prístupu zdola 
nahor.
16 Pripomienky
37 
JRC skúma všetky návrhy a spolu 
s EuropeAid zabezpečuje, aby zahŕňali 
ciele a ukazovatele SMART17. Počas 
prvého výberu projektov EuropeAid, 
UNICRI a JRC zmenili návrhy tým, že 
niektoré z nich zlúčili a iné zase vylú ‑
čili, pričom nie vždy o tom informovali 
pôvodcu návrhov. Takýto postup ohro ‑
zil ich zodpovednosť a uškodil vývoju 
iniciatívy.
38 
Od mája 2013 môžu zapojené part ‑
nerské krajiny navrhovať projekty 
kedykoľvek, a nielen raz ročne, ako to 
bolo predtým. EuropeAid ich schvaľuje 
na základe individuálneho posúdenia 
po diskusiách medzi partnerskými 
krajinami, regionálnymi sekretariátmi 
a príslušnými expertmi. Počas diskusií 
účastníci zabezpečia, aby mali návrhy 
projektov regionálny rozmer. Partner ‑
ské krajiny tento nový prístup privítali, 
keďže sú do väčšej miery zapojené 
do postupov vedúcich k rozhodnutiu 
o pridelení finančných prostriedkov 
na určitý návrh projektu. Partnerské 
krajiny sú však znepokojené omeš ‑
kaním, ku ktorému dochádza medzi 
navrhnutím a vykonaním projektu, 
a oceňujú akékoľvek zlepšenie v tomto 
ohľade.
39 
Do apríla 2014 bolo vybratých 40 
projektov (pozri prílohu V ). S vykoná ‑
vaním prvých z nich sa začalo 1. ja ‑
nuára  2013. Väčšina týchto projektov 
sa týka zvyšovania informovanosti, 
vytvárania sietí, prenosu poznatkov, 
odbornej prípravy, budovania kapacít 
a legislatívnych modernizačných rám ‑
cov (pozri príklad v  rámčeku 2 ).40 
UNICRI bol poverený zodpovednosťou 
za riadenie prvých 19 projektov ini ‑
ciatívy vrátane výberu vykonávateľov 
projektov a uzatvorenia zmlúv s týmito 
vykonávateľmi v súlade s pravidlami 
OSN. To znamenalo, že do iniciatívy sa 
mohla zapojiť ktorákoľvek nezisková 
organizácia na svete s príslušnými 
odbornými znalosťami. V roku 2012 
EuropeAid prevzalo riadenie nasle ‑
dujúcich projektov s cieľom vyriešiť 
obavy, ktoré vyjadrili niektoré členské 
štáty EÚ, ktoré chceli, aby boli do práce 
do väčšej miery zapojení ich vlastní 
experti a aby sa zdôraznila úloha EÚ 
ako darcu.
41 
Keďže vykonávanie projektov orga ‑
nizuje EuropeAid, konzorciá na vyko ‑
návanie projektov sa vytvárajú okolo 
agentúr, orgánov a expertov z člen ‑
ských štátov EÚ. V týchto konzorciách 
je zastúpených len veľmi málo agentúr, 
orgánov alebo expertov z partner ‑
ských krajín, hoci niekedy majú s prís ‑
lušnými témami rozsiahle skúsenosti. 
To by mohlo prekážať zodpovednosti 
za opatrenia v partnerských krajinách 
a ovplyvniť udržateľnosť výsledkov 
projektu. Navyše CBRN spôsobilostiam 
v partnerských krajinách by prospelo 
väčšie zahrnutie ich vlastných od ‑
borných poznatkov. To bolo jedným 
z hlavných cieľov iniciatívy.17 SMART = konkrétne, 
merateľné, dosiahnuteľné, 
realistické a časovo ohraničené 
(specific, measurable, 
attainable, relevant and 
time‑bound).
17 Pripomienky
Príklad projektu
Názov  Projekt 5: Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa monitorovania do ‑
vozu/vývozu CBRN materiálov
Cieľová oblasť  Atlantické pobrežie Afriky, Stredná Ázia, Blízky východ a severná Afrika
Vykonávateľ  Nemecký úrad pre ekonomiku a kontrolu vývozu (BAFA), Nemecko
Dátum  1. 1. 2013 – 31. 12. 2014
Rozpočet (EUR)  1 440 000
Ciele  1.  Podporiť spôsobilosti krajín v oblasti kontroly dovozu/vývozu prostredníctvom rozvoja 
špecializovaných postupov a usmernení s cieľom odrádzať od nezákonných cezhranič ‑
ných prepráv nebezpečných CBRN materiálov.
 2.  Budovať dôveru medzi subjektmi, agentúrami atď. zapojenými do oblasti regulácie do ‑
vozu/vývozu na vnútroštátnej a regionálnej úrovni.
 3.  Vytvoriť udržateľný systém na výmenu poznatkov, ktorý by sa mohol uplatňovať v širo ‑
kej škále krajín a vládnych štruktúr na základe voľne dostupných balíkov nástrojov na 
dovoz/vývoz CBRN materiálov.
 4.  Zlepšiť regionálnu spoluprácu medzi agentúrami a normalizáciu s medzinárodnými 
postupmi a usmerneniami týkajúcimi sa kontroly dovozu/vývozu.Rámček 2
18 Pripomienky
Bilaterálna spolupráca medzi 
rozhodovacími a vykonáva -
cími orgánmi prebieha, ale 
neexistuje fórum pre širšiu 
strategickú spoluprácu
42 
Počas počiatočnej fázy bol zriadený 
koordinačný výbor, v ktorom sa spojili 
zástupcovia rozhodovacích orgánov 
(ESVČ a EuropeAid) a vykonávacích 
orgánov (JRC a UNICRI), aby diskutovali 
o prebiehajúcom procese vytvárania 
iniciatívy vrátane regionálnych pri ‑
orít, výberu projektov, ktoré by mal 
UNICRI spustiť, a mnohých iných tém. 
Po skončení výberu projektov UNICRI 
tento výbor zanikol. Odvtedy zapojené 
subjekty spolupracujú prevažne na bi ‑
laterálnej úrovni.
43 
Viacero príslušných orgánov vyjadrilo 
názor, že by malo dôjsť k zlepšeniu 
vzájomnej spolupráce, koordinácie 
a komunikácie, napríklad prostred ‑
níctvom obnovenia koordinačného 
výboru ako fóra pre širšiu strategickú 
spoluprácu. Výbor by pomáhal pri ob ‑
jasňovaní otázok a stanovovaní priorít 
časovo efektívnejším spôsobom, čo by 
znížilo potrebu početných bilaterál ‑
nych diskusií.
44 
Okrem iniciatívy týkajúcej sa centier 
excelentnosti existujú aj iné spôsoby 
financovania CBRN projektov, napr. 
prostredníctvom Agentúry pre atómo ‑
vú energiu alebo agentúr z členských 
štátov EÚ.45 
Komisia nemá celkový prehľad o všet ‑
kých projektoch financovaných 
prostredníctvom všetkých nástrojov 
v oblasti bezpečnostnej politiky, ako 
ani o zmierňovaní CBRN rizík financo ‑
vanom inými darcami.
Bol zavedený systém 
monitorovania
46 
EuropeAid zaviedlo systém monitoro ‑
vania iniciatívy na základe kľúčových 
ukazovateľov výkonu a kľúčových uka ‑
zovateľov vplyvu. Monitoruje projekty 
aj s pomocou GR JRC a UNICRI. Vo 
výročnej správe o činnosti EuropeAid 
sa uvádzajú aj informácie o vykonávaní 
iniciatívy.
47 
GR JRC vytvorilo prepracovanú a pod ‑
robnú webovú stránku, na ktorej sa 
zainteresovaným stranám poskytujú 
aktuálne informácie o návrhoch, výbe ‑
re a vykonávaní projektov.
48 
Rada vo svojej Polročnej správe o pok ‑
roku vo vykonávaní stratégie EÚ proti 
šíreniu zbraní hromadného ničenia18 
informuje o zmierňovaní CBRN rizík 
a okrem iného aj o iniciatíve týkajúcej 
sa centier excelentnosti.
49 
Keďže projekty sa začali len v roku 
2013 (pozri bod 39), je príliš predčas ‑
né posudzovať účinnosť zavedeného 
systému monitorovania.18 Posledná takáto správa bola 
uverejnená v Úradnom 
vestníku C 54 z 25. februára 
2014.
19
 Závery  
a odporúčania
Závery
50 
Pokiaľ ide o všeobecnú audítorskú 
otázku, Dvor audítorov dospel k zá ‑
veru, že iniciatíva týkajúca sa CBRN 
centier excelentnosti EÚ môže účinne 
prispievať k zmierňovaniu chemických, 
biologických, rádiologických a jadro ‑
vých rizík prichádzajúcich spoza hraníc 
EÚ, ale treba ešte dokončiť niekoľko 
prvkov.
51 
Pokiaľ ide o tri čiastkové otázky, Dvor 
audítorov dospel k záveru, že:
a) Koncepcia iniciatívy vychádza 
z dôkladnej analýzy a zameriava sa 
na nedostatky, ktoré boli zistené 
v predchádzajúcom programe 
TACIS. Komplexný prístup založený 
na dopyte a osobitné zameranie 
na regionálnu spoluprácu predsta ‑
vujú dlhodobú reakciu na priority 
vymedzené v Európskej bezpeč ‑
nostnej stratégii a stratégii EÚ 
proti šíreniu zbraní hromadného 
ničenia, ktoré sa dovtedy neriešili. 
Do iniciatívy sú už vo veľmi skorom 
štádiu zapojené všetky zainte ‑
resované strany v partnerských 
krajinách, aby sa prispelo k udrža ‑
teľnosti iniciatívy a zodpovednosti 
partnerských krajín v mnohých 
dotknutých regiónoch.b) Organizačná štruktúra iniciatívy je 
vo všeobecnosti aj napriek svojej 
zložitosti primeraná, ale potrebu ‑
je niekoľko úprav. Výber dvoch 
vykonávacích orgánov a regiónov 
bol náležite odôvodnený, pričom 
každý zo zapojených orgánov 
zohráva osobitnú úlohu. Regio ‑
nálnym sekretariátom však chýba 
technická kapacita. Delegácie EÚ 
nevyužívajú dostatočne svoje po ‑
stavenie na zvyšovanie politickej 
podpory v partnerských krajinách 
a nadväzovanie kontaktov s člen ‑
skými štátmi EÚ.
c) Náležitý systém riadenia je už za ‑
vedený a začína fungovať. Niektoré 
prvky iniciatívy sa však oneskorili. 
V pôvodnom pláne vykonávania 
nebola dostatočne zohľadnená 
vnútorná zložitosť iniciatívy. To 
znamenalo, že plán vykonávania 
sa nemohol naplno uplatniť, keďže 
kľúčové prvky, ako boli napríklad 
posúdenia potrieb, ešte neboli 
dokončené, keď sa začal výber pro ‑
jektov. V skoršom štádiu iniciatívy 
neboli partnerské krajiny dostatoč ‑
ne zapojené do výberu projektov. 
Niektoré projekty už prebiehajú 
a boli zriadené systémy monitoro ‑
vania. Dvor audítorov konštatoval, 
že spolupráca medzi rozhodova ‑
cími orgánmi (ESVČ a EuropeAid) 
na jednej strane a vykonávacími 
orgánmi (JRC a UNICRI) na strane 
druhej prebieha len na bilaterál ‑
nom základe.
20 Závery a odporúčania 
Odporúčania
52 
Pokiaľ ide o štruktúru iniciatívy v jej sú ‑
časnej podobe, ESVČ a Komisia by mali:
 ο sústrediť finančné prostriedky EÚ 
v tých oblastiach, ktoré sú najrele ‑
vantnejšie pre bezpečnosť EÚ, aby 
sa dosiahol čo najpriamejší prínos;
 ο zvýšiť kapacity regionálnych sek ‑
retariátov doplnením technických 
odborných znalostí;
 ο zväčšiť úlohu delegácií EÚ, a to 
najmä v krajinách, v ktorých bol 
zriadený regionálny sekretariát.53 
Pokiaľ ide o riadenie projektov, Komi ‑
sia by mala:
 ο prijať opatrenia zamerané na za ‑
pojenie partnerských krajín nielen 
do začatia projektov, ale aj do ich 
vykonávania. To by zvýšilo ich zod ‑
povednosť za opatrenia a zabezpe ‑
čilo ich udržateľnosť;
 ο pokračovať v úsilí o zdokonaľova ‑
nie postupov s cieľom zmenšiť ča ‑
sové rozpätie medzi predložením 
návrhov projektov a vykonávaním 
projektov;
 ο zlepšiť spoluprácu medzi rozho ‑
dovacími a vykonávacími orgánmi, 
napríklad prostredníctvom obno ‑
venia koordinačného výboru.
Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadaní dňa 7. októbra 2014.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 predseda

21
 Prílohy
Štruktúra iniciatívy
Regionálne 
sekretariáty
Národné tímyStretnutia
za okrúhlym
stolom
RS
NT
NTNTNT
NT
NT NTNTNTNT
RSRada Parlament
CBRN kontaktné
miesta v členských
štátochRiadiaci tímESVČ
EuropeAid
GR pre Spoločné
výskumné
centrum
RS
NT NTNTNT
NT
RS
NT NTNTNT
NTStratégia
Riadenie 
a koordinácia
Vykonávacie orgány 
a zmluvné stranyAgentúry
členských štátovUNICRIPríloha I
22 Prílohy
Zoznam regionálnych sekretariátov
Anglická skratka Región Zapojené krajiny
SEA Juhovýchodná ÁziaBrunejsko‑darussalamský štát, Kambodža, Indonézia, Laoská ľudovodemokratická 
republika, Malajzia, Mjanmarsko, Filipíny, Singapur, Thajsko, Vietnam
AAF Atlantické pobrežie Afriky Pobrežie Slonoviny, Gabon, Libéria, Mauritánia, Maroko, Senegal, Togo
NA Severná Afrika Alžírsko, Líbya, Maroko, Tunisko
SEEJuhovýchodná Európa, južný Kaukaz,  
Moldavsko a UkrajinaAlbánsko, Arménsko, Bosna a Hercegovina, bývalá Juhoslovanská republika  
Macedónsko, Gruzínsko, Moldavsko, Čierna Hora, Srbsko, Ukrajina
CA Stredná Ázia Kirgizsko, Tadžikistan, Uzbekistan
ME Blízky východ Irak, Jordánsko, Libanon
ECA Východná a stredná AfrikaBurundi, Konžská demokratická republika, Ghana, Keňa, Rwanda, Seychely, 
Uganda, Zambia
V procese rokovania:
GCC Rada pre spoluprácu v Perzskom zálive Ešte sa určiaPríloha II
23 Prílohy
Jednotlivé zložky iniciatívy a zapojené orgányPríloha IIIVytvorenie národných tímov(NT)
a regionálnych sekretariátov (RS)
Určenie nedostatkov v spôsobilosti pomocou
súboru nástrojov na posudzovanie potrieb
Príprava národných akčných plánov
na odstránenie nedostatkov
Určenie spoločných regionálnych potrieb
a opatrení na stretnutiach za okrúhlym stolom
Doladenie a schválenie návrhu projektu
Uzatvorenie zmlúv s agentúrami členských štátov
Vykonávanie projektu
Monitorovanie a posúdenie kvalityRSPartnerskákrajina UNICRI
NTJRC
NTUNICRI
RS
NT JRC
EuropeAidNT JRC
EuropeAidJRCRS
NT Agentúry
členských štátov
EuropeAid JRCUNICRI
24 Prílohy Príloha IVOrgány na vykonávanie iniciatívy
GR JRC UNICRI
Úplný názov Generálne riaditeľstvo pre Spoločné výskumné centrumMedziregionálny výskumný inštitút OSN pre trestnú 
činnosť a  spravodlivosť
SídloBrusel, Belgicko; okrem toho sedem vzdialených vý ‑
skumných inštitútovTurín, Taliansko
Oblasť pôsobeniaVedecký výskum, pôvodne s osobitným zameraním na 
jadrové a  rádiologické otázkyPredchádzanie trestnej činnosti a trestná justícia 
Domovská stránka http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Dôvody výberu ako orgánu  
na vykonávanie iniciatívy‑  Príslušné technické know‑ how
‑  Úspešná spolupráca v rámci predchádzajúcich 
programov
‑  Medzinárodné uznanie ako odborného orgánu v danej 
oblasti
‑  Skúsenosti s riadením projektov‑  Skúsenosti s trestnými a justičnými záležitosťami
‑  Know‑ how v oblasti budovania kapacít v krajinách, 
ktoré nie sú členmi EÚ
‑  Predchádzajúca spolupráca s Európskou komisiou 
‑  Vyžaduje sa, aby šlo o orgán OSN, keďže iniciatíva sa 
dotýka otázok v oblasti bezpečnosti, ktoré sú pre part ‑
nerské krajiny citlivé.
Hlavné úlohy v rámci 
iniciatívy‑  Poskytnutie technickej a vedeckej podpory
‑  Pomoc pri vypracúvaní návrhov projektov vrátane 
návrhu technických špecifikácií 
‑  Podpora EuropeAid pri výbere projektov
‑  Zavedenie a udržiavanie mechanizmov monitorovania 
projektov a iniciatívy ako celku
‑  Vykonávanie posúdení potrieb spolu s partnerskými 
krajinami‑  Metodická príprava
‑  Zriadenie regionálnych sekretariátov vrátane zabez ‑
pečenia stálych zamestnancov
‑  Pomoc počas vytvárania štruktúr v partnerských 
krajinách (národné kontaktné miesta, národné tímy)
‑  Navrhovanie národných akčných plánov spolu s part ‑
nerskými krajinami
‑  Organizácia regionálnych stretnutí „za okrúhlym 
stolom“, prostredníctvom ktorých sa zabezpečí regi ‑
onálna spolupráca a pomoc pri vypracúvaní návrhov 
projektov
25 Prílohy Príloha VZoznam projektov, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v rámci iniciatívy1
Číslo projektu NázovObdobie 
vykonávania Rozpočet 
v EURKrajiny/regióny (Zoznam 
anglických skratiek sa 
nachádza v prílohe II)
Projekt 040Posilňovanie zdravotníckych laboratórií s cieľom minimalizovať 
potenciálne biologické riziká1. 1. 2014 – 31. 12. 2016 4 495 712 CA, ME, SEE
Projekt 039Posilňovanie zdravotnej bezpečnosti v prístavoch, na letiskách 
a pozemných priechodoch23. 7. 2013 – 22. 7. 2015 1 500  000 CA, ME, NA, SEE
Projekt 038Kontrola vývozu v teréne zameraná na položky s dvojakým 
použitím1. 1. 2014 – 31. 12. 2015 2 500  000 CA, ME
Projekt 037MEDILABSECURE – Vytváranie sietí laboratórií ľudskej a zvieracej 
virológie a zdravotníckej entomológie6. 1. 2014 – 5. 1 .2018 3 626 410 ME, NA, SEE
Projekt 036Ďalší rozvoj a konsolidácia Programu odbornej prípravy v oblasti 
intervenčnej epidemiológie v  Stredomorí (Mediterranean 
Programme for Intervention Epidemiology Training  – MediPIET)1. 1. 2014 – 31. 12. 2017 6 400  000 ME, NA, SEE
Projekt 035 Nakladanie s nebezpečným chemickým a biologickým odpadom 1. 1. 2014 – 30. 6. 2017 3 871 800 A AF, NA
Projekt 034 Posilňovanie kapacít v oblasti CBRN reakcie a v situáciách chemic ‑
kej a zdravotnej pohotovosti1. 1. 2014 – 31. 12. 2016 3 914 034 ME
Projekt 033 Posilňovanie vnútroštátneho právneho rámca pre oblasť CBRN 
materiálov a poskytovanie špecializovanej a technickej odbornej 
prípravy s cieľom zlepšiť pripravenosť v oblasti CBRN materiálov 
a spôsobilosti v oblasti reakcie15. 9. 2013 – 14. 9. 2016 2 699  069 AAF, ECA
Projekt 032Vytvorenie programu odbornej prípravy pre Stredozemie v oblas ‑
ti intervenčnej epidemiológie (MediPIET)1.1.2013 ‑31.12.2014 440  000 AAF, ME, NA, SEE 
Projekt 031 Sieť univerzít a inštitútov na zvyšovanie informovanosti o oba ‑
vách týkajúcich sa dvojakého použitia chemických materiálov1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 800  000 Medzinárodný projekt
Projekt 030 Sieť excelentnosti pre jadrovú súdnu analýzu v regióne Juhový ‑
chodnej Ázie1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 600  000 SEA
Projekt 029 Regionálny rozvoj ľudských zdrojov pre jadrovú bezpečnosť, 
ochranu a riadenie bezpečnostných záruk prostredníctvom 
univerzitného programu magisterského štúdia v Thajsku1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 340 000 SEA
Projekt 028 Podpora rozvoja integrovaného systému bezpečnosti štátu 
v súvislosti s jadrovými a rádioaktívnymi materiálmi1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 1 000  000 SEA
Projekt 027 Riadenie biologických rizík 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 480  000 Krajiny v SEA
Projekt 026 Predpoklad pre posilnenie vnútroštátnych právnych rámcov 
v oblasti CBRN materiálov1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 300 000 Libanon, Tunisko
Projekt 025 Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa 
biologickej bezpečnosti/biologickej ochrany/riadenia biologic ‑
kých rizík1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 480  000 ME
Projekt 024 Rozvoj metodiky pre odhaľovanie rádionuklidových materiálov, 
nakladanie s týmito materiálmi a ochranu verejnosti pred týmito 
materiálmi1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 600  000Mauritánia, Maroko, 
Senegal
Projekt 023 Budovanie kapacít s cieľom identifikovať a reagovať na hrozby 
vyplývajúce z  chemických, biologických, rádiologických a  jadro ‑
vých látok1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 500 000Balkánske krajiny, ME, NA 
a SEA
1 http://www.cbrn ‑coe.eu/Projects.aspx
26 Prílohy
Číslo projektu NázovObdobie 
vykonávania Rozpočet 
v EURKrajiny/regióny (Zoznam 
anglických skratiek sa 
nachádza v prílohe II)
Projekt 022 Poskytovanie špecializovanej technickej odbornej prípravy s cie ‑
ľom posilniť spôsobilosti špecialistov prvého zásahu v prípade 
CBRN incidentov1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 700 000 AAF , SEA
Projekt 021 Budovanie kapacít v oblasti regionálnej kontroly hraníc s cieľom 
identifikovať a odhaľovať CRN materiály1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 700 000 AAF , SEA
Projekt 019 Rozvoj postupov a usmernení s cieľom vytvoriť a zdokonaliť 
bezpečné systémy riadenia informácií a mechanizmy na výmenu 
údajov v prípade CBRN materiálov, na ktoré sa vzťahuje regulačná 
kontrola3. 1. 2013 – 2. 1. 2015 400  000 Medzinárodný projekt
Projekt 018 Medzinárodná sieť univerzít a inštitútov na zvyšovanie 
informovanosti o obavách týkajúcich sa dvojakého použitia 
biotechnológie1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 399 719 Medzinárodný projekt
Projekt 017 Vytvorenie národného plánu reakcie v Ghane a Keni zameraného 
na reagovanie na nepovolené udalosti zahŕňajúce chemické, 
biologické, rádiologické a  jadrové (CBRN) materiály15. 5. 2013 – 14. 5. 2015 240 000 Ghana a Keňa
Projekt 016 Podpora rozvoja integrovaného systému jadrovej bezpečnosti 
štátu1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 400  000 NA
Projekt 015 Posilňovanie biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany 
v laboratóriách prostredníctvom vytvorenia systému laboratórií 
s kódmi ISOPrebieha predkladanie 
ponúk480  000 Krajiny v SEA
Projekt 014 Poskytovanie špecializovanej a technickej odbornej prípravy 
s cieľom zdokonaliť spôsobilosti v oblasti prvej reakcie 4. 1. 2013 – 3. 1. 2015 400  000 SEE
Projekt 013 Budovanie kapacít a zvyšovanie informovanosti s cieľom 
identifikovať a reagovať na hrozby vyplývajúce z chemických, 
biologických, rádiologických a jadrových materiálov v krajinách 
subsaharskej Afriky1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 319 924 ECA
Projekt 012 Výmena skúseností medzi EÚ a krajinami Juhovýchodnej Ázie 
v súvislosti s posilňovaním právnych predpisov a nariadení 
v oblasti biologickej bezpečnosti a biologickej ochrany, ako aj 
v súvislosti s príslušnými systémami riadenia laboratórií prostred ‑
níctvom regionálneho centra excelentnosti – fáza 24. 1. 2013 – 3. 1. 2015 320 000 Krajiny v SEA
Projekt 011 Podpora osvedčených postupov a  medziagentúrnych postupov 
na posudzovanie rizík chemického, biologického, rádiologického 
a jadrového zneužitia1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 1 915 452Krajiny v NA, Balkán, ME, 
SEA
Projekt 010 Rozvoj kurzov elektronického učenia sa na zmiernenie CBRN rizík 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 388 451 Medzinárodný projekt
Projekt 009 Národný plán reakcie v Libanone týkajúci sa CBRN udalostí 1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 159 900 Libanon
Projekt 008 Predpoklad pre posilnenie vnútroštátnych právnych rámcov pre 
oblasť CBRN materiálov1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 800  000 Krajiny v SEA
Projekt 007 Usmernenia, postupy a normalizácia v súvislosti s biologickou 
bezpečnosťou/biologickou ochranou1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 1 199 576Krajiny v SEA, na Balkáne, 
Moldavsko
Projekt 006 Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa 
nakladania s chemickým a biologickým odpadom1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 480  000 SEA
Projekt 005 Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa 
monitorovania dovozu/vývozu CBRN materiálov1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 1 440 000 AAF, CA, ME, NAPríloha V
27 Prílohy
Číslo projektu NázovObdobie 
vykonávania Rozpočet 
v EURKrajiny/regióny (Zoznam 
anglických skratiek sa 
nachádza v prílohe II)
Projekt 004 Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa 
medziagentúrnej CBRN reakcie1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 959 675 SEA, SEE
Projekt 003 Rozvoj poznatkov a prenos najlepších postupov týkajúcich sa 
biologickej bezpečnosti/biologickej ochrany/riadenia biologic ‑
kých rizík1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 1 920 000 AAF, NA, SEA, SEE
Projekt 002 Budovanie kapacít s cieľom identifikovať a reagovať na hrozby 
vyplývajúce z  chemických, biologických, rádiologických a  jadro ‑
vých látok1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 160 000 Balkánske krajiny
Projekt 001 Identifikácia a posilňovanie forenzných kapacít v oblasti 
predchádzania organizovanej trestnej činnosti a nezákonnému 
obchodovaniu s chemickými látkami vrátane odbornej prípravy 
a vybavenia pre colných úradníkov v prvej línii1. 1. 2013 – 31. 12. 2014 640  000 Balkánske krajiny
Pilot 2 Pilot 2 Posilnenie právnych predpisov a nariadení v oblasti 
biologickej bezpečnosti, biologickej ochrany a systémov riadenia 
laboratórií1. 1. 2011 – 30. 11. 2012 375 000 Krajiny v SEA
Pilot 1 Pilot 1 Budovanie kapacít v rámci boja proti nezákonnému 
obchodovaniu s jadrovým materiálom1. 1. 2011 – 30. 6. 2012 375 000 Krajiny v SEAPríloha V
28
IX
Komisia a Medziregionálny výskumný inštitút OSN 
pre trestnú činnosť a spravodlivosť (UNICRI) pri ‑
spievajú k tejto iniciatíve každý zo svojím progra ‑
mom, ktoré sa líšia, ale ktoré sa zároveň dopĺňajú. 
Odborný tím pre problematiku riadenia poskytuje 
pomoc zameranú na túto oblasť podľa potreby. 
Pomoc na mieste sa bude poskytovať viacerým 
regionálnym sekretariátom, a to najmä tým, ktoré 
pôsobia v pristupujúcich, kandidátskych a sused ‑
ných krajinách.
Komisia teraz, keď už boli vytvorené siete kontak ‑
tov, zamýšľa zlepšiť technickú kapacitu, a to tam, 
kde sú najlepšie absorpčné kapacity. V rámci pod ‑
pory tejto iniciatívy zohrávajú čoraz väčšiu úlohu 
delegácie EÚ. Vzhľadom na to, že došlo k zavedeniu 
prístupu zdola nahor, založeného na dobrovoľnej 
účasti, môže byť pomoc zo strany delegácií mobili ‑
zovaná bez toho, aby bola považovaná za direktívny 
prvok regionálnej spolupráce.
X
Rozdiely v schopnosti partnerských krajín, pokiaľ 
ide o prevzatie rozvoja iniciatívy, viedol k pomerne 
nerovnomernému vývoju.
XI
Komisia a ESVČ chcú poďakovať Európskemu dvoru 
audítorov za jeho odporúčania, ktoré posilnia 
vnútorné úsilie zamerané na zlepšenie predmetnej 
iniciatívy.Zhrnutie
VII
Komisia a ESVČ vítajú závery Dvora audítorov 
a súhlasia s tým, že existujú prvky iniciatívy, ktoré je 
potrebné dokončiť. Bol dosiahnutý značný pokrok 
pri uplatňovaní iniciatívy, ktorá je založená na dob ‑
rovoľnom prístupe „zdola nahor“ a ktorá si vyžiada 
určitý čas, aby sa dosiahla úroveň zrelosti, pričom 
bude aj naďalej dochádzať k jej ďalšiemu vývoju. 
Boli zavedené všetky potrebné nástroje, napr. došlo 
k vytvoreniu potrebných štruktúr vo väčšine regió ‑
nov, uskutočnili sa stretnutia za okrúhlym stolom, 
bol vypracovaný dotazník zameraný na posúdenie 
potrieb; bolo preskúmané financovanie projektov 
v rôznych regiónoch, opatrenia na monitorova ‑
nie realizácie projektov a ich hodnotenia, ako aj 
rôzne nástroje v oblasti zviditeľňovania projektov. 
Okrem toho sa organizujú pravidelné stretnutia 
s partnerskými krajinami, vykonávacími orgánmi 
a medzinárodnými organizáciami, ako aj s kon ‑
taktnými miestami členských štátov EÚ. V piatich 
pilotných krajinách prebieha proces vypracovania 
prvých národných akčných plánov. Ďalej sa vyvíja 
úsilie s cieľom zapojiť do programu aj ďalšie part ‑
nerské krajiny. Záujem o zapojenie sa do programu 
prejavilo viac ako 20 nových partnerských krajín. 
Vďaka týmto prvkom a sieti kontaktov, ktoré boli 
vytvorené, môže iniciatíva dosiahnuť vyššiu úroveň, 
pokiaľ ide o vyššiu bezpečnosť a lepšie riadenie rizík 
v EÚ a zúčastnených krajinách.
VIII
Okrem splnenia cieľov Európskej bezpečnostnej 
stratégie a stratégie EÚ v oblasti boja proti trestnej 
činnosti v záujme nešírenia zbraní hromadného 
ničenia (ZHN) iniciatíva znižuje riziká vyplývajúce 
z prírodných a človekom spôsobených CBRN hro ‑
zieb. Tam, kde existujú riziká súvisiace s ZHN, táto 
iniciatíva posilňuje opatrenia na boj proti šíreniu 
týchto zbraní, ale z pohľadu na geografický roz ‑
sah iniciatívy je zrejmé, že podpora sa poskytuje 
aj v prípadoch, keď existujú CBRN riziká v širšom 
zmysle.Odpoveď ESVČ  
a Komisie
Odpoveď ESVČ a Komisie 29
34
Všetky činnosti v rámci iniciatívy sú založené na 
dobrovoľnom základe. Rozhodnutie, či bude alebo 
nebude vypracovaný národný akčný plán týkajúci sa 
hrozieb CBRN, je rozhodnutím jednotlivých partner ‑
ských krajín.
35
Financovanie projektov ako také nie je závislé od 
zodpovedania dotazníka na posúdenie potrieb ani 
od vypracovania národného akčného plánu. V nie ‑
ktorých prípadoch prijíma Komisia opatrenia na 
základe konkrétnej žiadosti z partnerských krajín, že 
je potrebné prioritne riešiť určitý naliehavý problém 
zmiernenia CBRN rizík.
36
K navrhovaniu projektov zo strany vykonávacích 
agentúr dochádzalo len v skorých štádiách inicia ‑
tívy. Dochádzalo k tomu v prípade naliehavých 
a zjavných potrieb, ktoré bolo možné očakávať, kým 
aspekty iniciatívy súvisiace s uplatnením prístupu 
zdola nahor boli v počiatočných fázach rozvoja.
37
Na základe prvej skúsenosti bolo prijatých viacero 
krokov na zlepšenie komunikácie s partnerskými 
krajinami, pokiaľ ide o kvalitatívne požiadavky 
projektov súvisiacich s CBRN oprávnených na finan ‑
covanie z prostriedkov EÚ. Ciele a kritériá financo ‑
vania sú teraz pravidelne predmetom rokovaní na 
stretnutiach za okrúhlym stolom v regiónoch, na 
stretnutiach s vedúcimi regionálnych sekretariátov, 
ako aj na stretnutiach s národnými kontaktnými 
miestami pre CBRN hrozby. Predtým prijaté návrhy 
projektov mali často príliš obmedzený rozsah, 
pričom boli často len vnútroštátneho a nie regio ‑
nálneho charakteru. JRC podrobne sledoval akékoľ ‑
vek zmeny v návrhoch projektov. Všetky pôvodné 
návrhy projektov sú súčasťou spisu a sú kedykoľvek 
k dispozícii na nahliadnutie.Poznámky
21
V rámci iniciatívy uplatňovaný prístup zdola nahor, 
ktorý je založený na zásade dobrovoľnosti, sa pova ‑
žuje za vzor pre nadviazanie spolupráce o komplex ‑
ných otázkach bezpečnosti.
26
Výber regiónov bol výsledkom komplexného prí ‑
stupu, keď ESVČ, Komisia a krajiny z regiónov pod ‑
porili členské štáty EÚ, ktoré sa zúčastnili na výbere 
tak, že vyslali odborníkov, ktorých platila Komisia.
Možno konštatovať, že logika uprednostnenia 
pristupujúcich a kandidátskych krajín, ako aj krajín 
zapojených do európskej susedskej politiky EÚ, je 
zrejmá. Ako poukázala katastrofa vo Fukušime, resp. 
nedávne prepuknutie vírusového ochorenia Ebola 
alebo výskyt pandémií pôvodom z juhovýchodnej 
Ázie, význam rizík a hrozieb v iných regiónoch by sa 
nemal podceňovať. Táto iniciatíva disponuje vnú ‑
torne danou flexibilitou, ktorá jej umožňuje účinne 
reagovať na globálne vznikajúce hrozby.
27
Pomoc na mieste sa bude poskytovať viacerým 
regionálnym sekretariátom, a to najmä tým, ktoré 
pôsobia v pristupujúcich, kandidátskych a sused ‑
ných krajinách. Podnikajú sa kroky na uľahčenie 
tohto procesu.
28
Toto je pre ESVČ a EuropeAid priorita v rámci 
následných opatrení, pričom sa vypracúvajú 
nástroje, aby delegácie a veľvyslanectvá člen ‑
ských štátov mali lepšie predpoklady na podporu 
iniciatívy.
29
Rozdiely v schopnosti partnerských krajín, pokiaľ 
ide o prevzatie rozvoja iniciatívy, viedli k pomerne 
nerovnomernému vývoju. Uprednostňovanie nie ‑
ktorých regiónov, a to na základe priorít z pohľadu 
bezpečnosti EÚ a kapacity partnerov, bol prístup, 
ktorý sa reagovala na tento špecifický rámec 
implementácie.
Odpoveď ESVČ a Komisie 30
resp. Globálna iniciatíva na boj proti jadrovému 
terorizmu (GICNT) (iniciatíva vytvorená Ruskou 
federáciou a USA). Vďaka tejto koordinácii má Komi ‑
sia maximálne široký prehľad.
Závery a odporúčania
50
Komisia a ESVČ vítajú správu Dvora audítorov 
o CBRN centrách excelentnosti EÚ. Existuje potreba 
uplatňovať prístup založený na formulovaných 
požiadavkách a regionálnych potrebách, ktorý je 
mimoriadne užitočný pre naše inštitúcie.
51 a)
Komisia a ESVČ vítajú závery Európskeho dvora 
audítorov. Existujú prvky iniciatívy, ktoré je 
potrebné dokončiť. Bol dosiahnutý značný pokrok 
pri uplatňovaní iniciatívy, ktorá je založená na dob ‑
rovoľnom prístupe „zdola nahor“ a ktorá si vyžiada 
určitý čas, aby sa dosiahla úroveň zrelosti, pričom 
bude aj naďalej dochádzať k jej ďalšiemu vývoju. 
Boli zavedené všetky potrebné nástroje, napr. došlo 
k vytvoreniu potrebných štruktúr vo väčšine regió ‑
nov, uskutočnili sa stretnutia za okrúhlym stolom, 
bol vypracovaný dotazník zameraný na posúdenie 
potrieb; bolo preskúmané financovanie projektov 
v rôznych regiónoch, opatrenia na monitorovanie 
realizácie projektov a ich hodnotenia, ako aj rôzne 
nástroje v oblasti zviditeľňovania projektov. Okrem 
toho sa organizujú pravidelné stretnutia s part ‑
nerskými krajinami, implementačnými agentúrami 
a medzinárodnými organizáciami, ako aj s kon ‑
taktnými miestami členských štátov EÚ. V piatich 
pilotných krajinách prebieha proces vypracovania 
prvých národných akčných plánov. Ďalej sa vyvíja 
úsilie s cieľom zapojiť do programu aj ďalšie part ‑
nerské krajiny. Záujem o zapojenie sa do programu 
prejavilo viac ako 20 nových partnerských krajín. 
Vďaka týmto prvkom a sieti kontaktov, ktoré boli 
vytvorené, môže iniciatíva dosiahnuť vyššiu úroveň, 
pokiaľ ide o vyššiu bezpečnosť a lepšie riadenie rizík 
v EÚ a zúčastnených krajinách.38
V porovnaní s inými programami sa táto iniciatíva 
vyznačuje pomerne krátkymi časovými obdobiami, 
a to v dôsledku tzv. pravidla N + 1, ktoré sa na ňu 
vzťahuje. V priemere sa projekt začína 15 mesiacov 
po prijatí rozhodnutia Komisie o ročnom akčnom 
programe.
40
Zlepšenie viditeľnosti iniciatívy zostáva aj naďalej 
dôležitou prioritou Komisie a ESVČ.
41
Bolo prijatých viacero krokov, ktorých cieľom je 
podporovať väčšie zapojenie partnerských krajín do 
práce, napríklad tým, že boli naznačené možnosti 
vytvorenia konzorcií na vykonávanie projektov 
s cieľom začleniť miestne odborné znalosti.
Spoločná odpoveď na body 42 a 43
Znovuvytvorením koordinačného výboru by sa 
mala uľahčiť širšia spolupráca a zamerať sa na stra ‑
tegické smerovanie a problémy s implementáciou. 
Jeho formát sa môže meniť, keďže v rámci diskusií 
s partnermi spolupracujúcimi pri vykonávaní, ako 
je napríklad UNICRI, sa musia dodržiavať nariade ‑
nia o rozpočtových pravidlách, ktorými je Komisia 
viazaná.
Bilaterálna spolupráca je však naďalej potrebná, 
pretože je nutné dôkladne prediskutovať niektoré 
otázky, ako sú napr. zmluvné a finančné otázky.
45
Komisia vyvinula všetko potrebné úsilie na koordi ‑
náciu činností EÚ v oblasti CBRN v rámci Európskej 
únie, ako aj mimo nej.
Existujú rôzne fóra, kde dochádza ku koordinácii – 
napr. akčný plán EÚ pre chemické, biologické, rádio ‑
logické a jadrové materiály (CBRN), rôzne pracovné 
výbory na úrovni Rady, celosvetové partnerstvá G8/
G7 [zahŕňajúce hlavných účastníkov a partnerov 
vrátane medzinárodných organizácií: Medzinárodnú 
agentúru pre atómovú energiu (IAEA), Svetovú 
zdravotnícku organizáciu (WHO), Výbor 1540, 
Organizácia pre zákaz chemických zbraní (OPCW), 
Medzinárodné stredisko pre vedu a techniku (ISTC) 
a ukrajinské Centrum pre vedu a techniku (STCU)], 
Odpoveď ESVČ a Komisie 31
52 Tretia zarážka
Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Toto 
je pre ESVČ a Komisiu priorita v rámci následných 
opatrení, pričom sa vypracúvajú nástroje, aby dele ‑
gácie a veľvyslanectvá členských štátov mali lepšie 
predpoklady na podporu iniciatívy.
53 Prvá zarážka
Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Kon ‑
zorciá na vykonávanie projektov sa vyzývajú, aby 
pri vykonávaní projektov využívali miestne odborné 
znalosti.
53 Druhá zarážka
Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. 
V porovnaní s inými programami sa táto iniciatíva 
vyznačuje pomerne krátkymi časovými obdobiami, 
a to v dôsledku tzv. pravidla N + 1, ktoré sa na ňu 
vzťahuje. V priemere sa projekt začína 15 mesiacov 
po prijatí rozhodnutia Komisie o ročnom akčnom 
programe. Komisia sa bude usilovať túto časovú 
medzeru ešte viac skrátiť.
53 Tretia zarážka
Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Bude 
obnovený koordinačný výbor, ktorý sa bude veno ‑
vať strategickým otázkam. Jeho formát sa môže 
meniť, keďže v rámci diskusií s partnermi spolupra ‑
cujúcimi pri vykonávaní, ako je napríklad UNICRI, 
sa musia dodržiavať nariadenia o rozpočtových 
pravidlách, ktorými je Komisia viazaná.51 b)
Komisia a Medziregionálny výskumný inštitút OSN 
pre trestnú činnosť a spravodlivosť (UNICRI) pri ‑
spievajú k tejto iniciatíve každý zo svojím progra ‑
mom, ktoré sa líšia, ale ktoré sa zároveň dopĺňajú. 
Odborný tím pre problematiku riadenia poskytuje 
pomoc zameranú na túto oblasť podľa potreby. 
Pomoc na mieste sa bude poskytovať viacerým 
regionálnym sekretariátom, a to najmä tým, ktoré 
pôsobia v pristupujúcich, kandidátskych a sused ‑
ných krajinách.
Komisia teraz, keď už boli vytvorené siete kontak ‑
tov, zamýšľa zlepšiť technickú kapacitu, a to tam, 
kde sú najlepšie absorpčné kapacity. V rámci pod ‑
pory tejto iniciatívy zohrávajú čoraz väčšiu úlohu 
delegácie EÚ. Vzhľadom na to, že došlo k zavedeniu 
prístupu zdola nahor, založeného na dobrovoľnej 
účasti, môže byť mobilizovaná pomoc zo strany 
delegácií.
51 c)
Z určitého pohľadu muselo nevyhnutne dôjsť 
k rozdielom v rámci dosiahnutého pokroku, avšak 
v súčasnosti, po zavedení príslušných nástrojov, je 
pokrok rovnomernejší, ak keď medzi jednotlivými 
regiónmi budú aj naďalej rozdiely. Spôsoby, ako 
zabezpečiť, aby dobrá bilaterálna spolupráca medzi 
rozhodovacími orgánmi a dobrá bilaterálna spolu ‑
práca medzi partnermi platila aj v prípade všetkých 
štyroch subjektov, ktorých sa týkalo preskúmanie.
52 Prvá zarážka
Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. Táto 
iniciatíva disponuje vnútorne danou flexibilitou, 
ktorá jej umožňuje účinne reagovať na globálne 
vznikajúce hrozby.
52 Druhá zarážka
Komisia a ESVČ súhlasia s týmto odporúčaním. 
Pomoc na mieste sa bude poskytovať viacerým 
regionálnym sekretariátom, a to najmä tým, ktoré 
pôsobia v pristupujúcich, kandidátskych a sused ‑
ných krajinách. Podnikajú sa kroky na uľahčenie 
tohto procesu.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
•  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu);
•  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie ( http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách, ktoré sídlia 
v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm); kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*) Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne automaty alebo hotely si 
však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
• prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop ( http://bookshop.europa.eu).
Predplatné:
•  prostredníctvom obchodných distribútorov Úradu pre vydávanie publikácií Európskej únie  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_sk.htm).
QJ‑AB‑14‑017‑SK‑N ISSN 1977 ‑5776Európska únia (EÚ) začala svoju iniciatívu 
týkajúcu sa chemických, biologických, 
rádiologických a  jadrových (CBRN) centier 
excelentnosti (ďalej len „iniciatíva“) v máji 2010. 
Iniciatíva je navrhnutá na posilnenie 
inštitucionálnej kapacity krajín, ktoré nie sú 
členmi EÚ, s cieľom zmierniť CBRN riziká, ktoré 
môžu pre EÚ predstavovať hrozbu, ak sa proti 
nim nezasiahne.
Dvor audítorov v rámci svojho auditu 
posudzoval, či iniciatíva týkajúca sa CBRN centier 
excelentnosti EÚ môže účinne prispievať 
k zmierňovaniu tohto druhu rizík prichádzajúcich 
spoza hraníc EÚ. Dospel k záveru, že iniciatíva 
môže účinne prispievať k  zmierňovaniu 
chemických, biologických, rádiologických 
a jadrových rizík prichádzajúcich spoza hraníc 
EÚ, ale treba ešte dokončiť niekoľko prvkov. Dvor 
audítorov predkladá niekoľko odporúčaní, ktoré 
by mali ESVČ a Komisia vziať do úvahy, aby mohli 
túto iniciatívu ďalej rozvinúť a  zabezpečiť jej 
udržateľnosť.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV