Návrh NARIADENIE RADY o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky „Program Kozloduj“





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 27.10.2009 KOM(2009)581 v konečnom znení 2009/0172 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky „Program Kozloduj“ SEK(2009)1431 DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. Úvod Vyraďovanie jadrového zariadenia z prevádzky je záverečný krok jeho životného cyklu, ktorý si vyžaduje dlhodobé finančné plánovanie. V praxi sa vyradenie z prevádzky začína konečným odstavením jadrového zariadenia s cieľom vyradiť zariadenie z regulačnej kontroly a zrušiť obmedzenia rádiologickej ochrany uplatňované v čase, keď bolo v prevádzke. Vyraďovanie z prevádzky trvá dovtedy, kým nebude príslušný priestor úplne obnovený a všetok rádioaktívny odpad, ako aj vyhorené palivo bezpečne zlikvidované. V dôsledku toho si operácie spojené s vyraďovaním z prevádzky vyžadujú mimoriadne dlhý čas. V prípade konečného odstavenia jadrovej elektrárne pred pôvodne predpokladaným koncom jej projektovanej životnosti je potrebné riešiť následky stratenej výrobnej kapacity v sektore energetiky, ako je zachovanie výrobnej kapacity na zaručenie bezpečnosti dodávok energie, ako aj zvýšenie energetickej efektívnosti v rôznych odvetviach. Spoločenstvo poskytuje finančnú pomoc Litve, Slovensku a Bulharsku ako opatrenie v rámci solidarity na podporu úsilia členských štátov pri plnení ich záväzku vyradiť prvú generáciu jadrových reaktorov z prevádzky. Pomoc pre Bulharsko končí v roku 2009, zatiaľ čo v prípade Litvy a Slovenska sa táto pomoc poskytuje až do roku 2013. V záujme rovnakého zaobchádzania sa navrhované predĺženie podpory Bulharsku vzťahuje na obdobie rokov 2010 – 2013. Bulharsko požaduje ďalšie finančné prostriedky od roku 2005 (zasadnutie Európskej rady zo 16. decembra 2005). Strategický odôvodňujúci dokument bol Komisii predložený v roku 2009. 2. Situácia v Bulharsku V záujme zaručenia bezpečného vyradenia jadrových zariadení z prevádzky a s tým súvisiacej likvidácie odpadu je zvlášť dôležité, aby boli príslušné finančné prostriedky transparentne riadené a dostupné v čase určenom na ich plánované použitie. Členské štáty Európskej únie, ktoré využívajú jadrovú energiu na výrobu elektriny, zaviedli systémy, ktoré sa rôznia od jedného členského štátu k druhému a ktoré majú zabezpečiť dostupnosť finančných prostriedkov potrebných na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky. Bulharsko zaviedlo pomerne nedávno systém pre svoje súčasné a z minulosti zdedené záväzky. Ostatné nové členské štáty, ktoré zdedili jadrové elektrárne z minulosti, ďalej prevádzkujú svoje elektrárne a majú možnosť vytvoriť požadované finančné prostriedky. Jadrové elektrárne v Bulharsku však boli určené na predčasné odstavenie (pozri nižšie). Bulharsko preto nemalo čas zhromaždiť dostatočné vnútroštátne finančné prostriedky na pokrytie všetkých nákladov spojených s vyradením jadrových elektrární z prevádzky. Táto situácia si vyžadovala ako odpoveď solidaritu Spoločenstva: krajina má jadrové reaktory, u ktorých sa o záväzkoch spojených s predčasným odstavením rokovalo v čase pristúpenia a tieto záväzky boli zahrnuté do aktu o pristúpení, ktorý nadobudol platnosť 1. januára 2007. 3. Záväzky spojené s predčasným odstavením a ich finančné následky Počas prístupových rokovaní sa Bulharsko zaviazalo odstaviť bloky 1 a 2 jadrovej elektrárne Kozloduj najneskôr 31. decembra 2002 a odstaviť bloky 3 a 4 najneskôr 31. decembra 2006 (všetko reaktory typu VVER 440/230). Tieto záväzky týkajúce sa odstavenia a následného vyraďovania z prevádzky boli zahrnuté do článku 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia („Akt o pristúpení z roku 2005“). V akte o pristúpení z roku 2005 sa ustanovuje, okrem iného, pomoc Spoločenstva v rámci programu Kozloduj vo výške 210 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 – 2009. Táto pomoc zabezpečila plynulý priebeh poskytovania predvstupovej pomoci v rámci programu PHARE, v ktorom sa pre Bulharsko vyčlenila suma 340 miliónov EUR do roku 2006. Pomoc v rokoch 2007 – 2009 sa poskytuje ako príspevok EÚ Medzinárodnému fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky (KIDSF), ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) a ktorého hlavným prispievateľom je Spoločenstvo. V súčasnosti sú všetky 4 bloky odstavené a palivo bolo odstránené zo všetkých štyroch reaktorov. Pôvodne sa v roku 2001 zvolila „stratégia odloženej demontáže“. Medzitým sa v roku 2006 bulharská vláda na základe posúdenia stratégie rozhodla prikročiť k „stratégii okamžitej demontáže“. Toto je v súlade s medzinárodnými odporúčaniami a umožňuje urýchlený proces vyraďovania z prevádzky s cieľom zachovať existujúce know-how personálu elektrárne a uplatniť ho na činnosti spojené s demontážou, čím sa súčasne zmiernia sociálne dôsledky odstavenia. Dôsledkom zmeny stratégie vyraďovania z prevádzky je skutočnosť, že finančné prostriedky musia byť dostupné oveľa skôr. Bulharsko požiadalo o tieto prostriedky od roku 2005. Pomoc Bulharsku sa dosiaľ riadila zmluvou o pristúpení. V čase rokovaní o finančných výhľadoch Bulharsko nebolo členom EÚ. Strategické rozhodnutie uskutočniť okamžitú demontáž prijalo Bulharsko relatívne neskoro. Preto vo finančnom výhľade na roky 2007 – 2013 nebolo zahrnuté žiadne ustanovenie o predĺženom financovaní v Bulharsku. Bulharsko požiadalo v roku 2005 na zasadnutí Rady o ďalšie finančné prostriedky. Dohodlo sa, že Rada sa tým bude zaoberať v rámci revízie finančných výhľadov. Je však mimoriadne dôležité, aby bolo na príslušné obdobie zabezpečené plynulé financovanie s cieľom zabrániť riziku straty miestnych odborných znalostí a ohrozeniu bezpečnej demontáže. Pomocou Spoločenstva sa podporuje vyradenie jadrovej elektrárne z prevádzky vrátane projektov na riadenie a bezpečné uloženie odpadu z demontáže a vyhoreného paliva. Pomoc Spoločenstva sa vzťahuje aj na opatrenia v sektore energetiky zamerané na zmiernenie následkov predčasného odstavenia týchto elektrární. K týmto opatreniam patrí napríklad nahradenie výrobnej kapacity, opatrenia týkajúce sa zabezpečenia dodávok alebo zvýšenia energetickej efektívnosti v rôznych verejných a súkromných sektoroch. 4. Súčasný stav pomoci Spoločenstva Do konca roku 2008 boli uzavreté dohody o príspevkoch do KIDSF v celkovej výške 525 miliónov EUR, z čoho 490 miliónov EUR poskytuje EÚ. Na rok 2009 bude nasledovať ďalší príspevok EÚ do KIDSF vo výške 77,5 milióna EUR. Spomedzi súčasných príspevkov poskytla EBOR 513 miliónov EUR prostredníctvom dohôd o grante. Celkove bolo vyčlenených 253 miliónov EUR na projekty vyradenia z prevádzky, z toho 76 miliónov na projekty spojené s likvidáciou odpadu, a 259 miliónov EUR sa vynaložilo na energetické projekty. Do konca roku 2009 v súčasnosti zostáva 89,5 milióna EUR na ďalšie dohody o grante KIDSF. Skutočné platby, ktoré dostal KIDSF, predstavujú spolu 383 miliónov EUR. Pomoc poskytnutá do roku 2009 sa vynaložila hlavne na práce spojené s prípravou na vyradenie z prevádzky. Dosiahol sa dobrý pokrok vo využívaní finančných prostriedkov Spoločenstva. Výsledky vo vyraďovaní z prevádzky možno zhrnúť spolu so zoznamom hlavných globálnych projektov, ktoré sa v súčasnosti uskutočňujú: - skladovanie vyhoreného paliva; - laboratórny a úplný rádiologický súpis meraní blokov 1 – 4; - infraštruktúrne prípravy na vyradenie z prevádzky vrátane separácie, bezpečnosti a rádiologickej kontrole prístupu na miesto; - spracovanie a úprava odpadu; - nástroje na demontáž, dielne na fragmentáciu a dekontamináciu; - miestne skladovacie zariadenia pre rozpad, nízkoúrovňový a konvenčný odpad; - preprava odpadu na mieste a zariadenia na jeho spracovanie; - posúdenie projektov na spracovanie odpadu z hľadiska vplyvu na životné prostredie; - komplexné merania voľného úniku; - správy o analýze bezpečnosti činností spojených s vyraďovaním z prevádzky; - riadenie projektov. Zmierňujúce opatrenia v sektore energetiky na obdobie do roku 2009 sa zamerali na priority zacielené hlavne na zvýšenie energetickej efektívnosti v priemysle a domácnostiach a na pomoc pri podpore využívania obnoviteľných zdrojov energie. Príslušné projekty boli projekty s rýchlym naštartovaním, čo viedlo k značným úsporám energie a zníženiu emisií CO2. Do júna 2008 dosiahlo zníženie emisií 1,2 milióna ton CO2 ročne a úspory elektrickej energie predstavovali 1,5 milióna MWh ročne, čo zodpovedá 242 MW inštalovanej kapacity. 5. Predĺženie poskytovania finančnej podpory Hlavným cieľom tohto návrhu je predĺžiť poskytovanie podpory pre Bulharsko tak, aby sprevádzala a zaistila bezpečnú údržbu a vyradenie blokov 1 – 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky. Osobitným cieľom v rámci tejto podpory je pokročiť v realizácii schváleného plánu vyraďovania z prevádzky. To zahŕňa bezpečnú údržbu, skutočné fyzické vyradenie z prevádzky a demontáž jadrovej elektrárne – blokov 1 až 4 – ako aj spracovanie odpadu. Súčasne to prispieva k zmierneniu sociálno-ekonomických vplyvov predčasného odstavenia pokračovaním zamestnávania pracovníkov odstavenej jadrovej elektrárne. Je to dôležité na zachovanie dostatočne vysokej úrovne bezpečnosti po odstavení. Z nejadrového hľadiska je potrebné zaistiť bezpečnosť dodávok energie po odstavení, ako aj dostatočnú náhradu za odstavenú kapacitu. Ako bolo uvedené, žiadne finančné prostriedky na neskoršie vyraďovanie z prevádzky neboli vyčlenené predtým, ako Bulharsko zdedilo jadrovú elektráreň. Predčasné odstavenie zakotvené v zmluve o pristúpení zabránilo Bulharsku akumulovať potrebné finančné prostriedky. Zmena stratégie zvyšovania účinnosti a efektívnosti programu vyraďovania z prevádzky si vyžaduje, aby boli finančné prostriedky plynule dostupné po roku 2009. Pokračovanie poskytovania finančnej pomoci je zvlášť dôležité na zachovanie bezpečnosti na úrovni požadovaných štandardov. Bezpečnosť môže byť ohrozená stratou potrebných odborných znalostí, medzinárodný osvedčený postup je rozsiahle využívanie vlastných pracovníkov, nesporným rizikom, ak v priebehu nasledujúcich rokov nebudú k dispozícii náležité finančné prostriedky na zachovanie uvedených odborných znalostí a pre postup v prácach na demontáži. Bulharsko preukázalo do roku 2009 vynikajúce výsledky vo využívaní finančných prostriedkov na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky. Na splnenie uvedených cieľov a zohľadnenie absorpčnej schopnosti vyhodnotenej na základe pomoci poskytnutej počas terajšieho obdobia celkový príspevok Spoločenstva vo výške ďalších 300 miliónov EUR umožní Bulharsku pokračovať vo vyraďovaní z prevádzky a zmierniť následky predčasného odstavenia. Rozšírenie finančnej podpory, samozrejme, súvisí s okamžitou demontážou všetkých štyroch blokov. Cieľom tohto návrhu nariadenia je vytvoriť právny rámec umožňujúci poskytovanie podpory Spoločenstva v období od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013. 5.1. Rozsah finančnej podpory Bulharsko predložilo Komisii strategický odôvodňujúci dokument v roku 2009. Útvary Komisie tento dokument dôkladne posúdili. 5.1.1. Vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky: Vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky musí byť prioritou rozširovania finančnej pomoci Spoločenstva Bulharsku. Prípravné práce na vyradenie z prevádzky pokračujú dobre s využívaním finančných prostriedkov Spoločenstva poskytnutých do roku 2009. Na dokončenie prípravnej etapy a začatie skutočných prác na demontáži je vzhľadom na rozsah týchto činností potrebná ďalšia finančná podpora na roky 2010 – 2013. Plynulé pokračovanie vyraďovania z prevádzky je dôležité, aby sa zaručili schválené úrovne bezpečnosti, zachovali súčasné odborné znalosti, ktoré sú k dispozícii v elektrárni, a zabránilo sa vytváraniu sociálno-ekonomických problémov v dôsledku zvýšenia nezamestnanosti (v súčasnosti je do prác na vyraďovaní z prevádzky zapojených 715 pracovníkov). Rozšírenie finančnej podpory zabezpečí pokračovanie bezpečného vyraďovania elektrárne z prevádzky. Podpora sa bude poskytovať na tieto položky: 1. Riadenie projektov, inžinierska a technická pomoc na podporu realizácie programu vyraďovania z prevádzky. 2. Poskytovanie platov pre 715 expertov jadrovej elektrárne Kozloduj (prevádzka, údržba, technická podpora, riadenie projektu) v jadrovej elektrárni Kozloduj pracujúcich na vyradení blokov 1 – 4 z prevádzky. Aktívne zapojenie pracovníkov elektrárne znižuje potrebu zapojenia externých organizácií a výrazne prispieva k zníženiu nákladov na vyradenie jadrovej elektrárne z prevádzky. 3. Príspevok na výstavbu Národného zariadenia na zneškodňovanie rádioaktívneho odpadu, ktorý má rozhodujúci význam pre realizáciu programu vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky. 4. Infraštruktúra miesta a spracovanie odstráneného odpadu, vrátane pridelenia ďalších prostriedkov na projekty, ktoré sú už v procese výberového konania. 5.1.2. Zmierňujúce opatrenia v sektore energetiky So zreteľom na vývoj a na reálne potreby sa musí zameranie priorít v nejadrovom sektore zmeniť tak, aby sa riešili kľúčové otázky zlepšovania v oblasti bezpečnosti a spoľahlivosti dodávok energie, diverzifikácii spotreby energie, energetickej efektívnosti a znižovaní emisií oxidu uhličitého. Dosiahnutie týchto priorít, ako sú budúce opatrenia na zmiernenie následkov predčasného odstavenia, si vyžaduje značné úsilie na potrebné rekonštrukcie, opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti, modernizáciu a diverzifikáciu v sektore energetiky. Tieto priority sú odzrkadlené v bulharskej energetickej stratégii, ktorej návrh bol vypracovaný v novembri 2008 na základe vývoja novej európskej energetickej politiky. 6. Uplatňovanie Bola vytvorená osobitná rozpočtová položka 060505, ktorá sa používa na financovanie medzinárodných programov na podporu vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky v rámci finančného výhľadu na roky 2007 – 2013, a to do roku 2009 pre Bulharsko. Finančná pomoc pre Bulharsko na obdobie rokov 2010 – 2013 by sa tiež mala upraviť cez túto rozpočtovú položku. Preto by sa pre rozpočtovú položku 060505 mala vyčleniť dodatočná suma 300 miliónov EUR. Pokračovanie v súčasnej línii poskytovania finančnej pomoci Spoločenstva by viedlo k ďalšiemu príspevku Spoločenstva pre KIDSF, ktoré spravuje EBOR. Podrobné postupy poskytovania dodatočnej podpory pre Bulharsko na obdobie rokov 2010 – 2013 budú uvedené do súladu s postupmi podpory pre Litvu a Slovensko. Rozhodnutie Komisie o postupoch (K(2007) 5538) sa zodpovedajúcim spôsobom zmení a doplní. Dodatočná podpora bude tak, ako aj v rámci súčasnej podpory, vyčlenená prostredníctvom výročného rozhodnutia Komisie o financovaní, ktoré stanoví výšku ročného príspevku, ako aj ciele využitia finančných prostriedkov podrobne opísaných vo výročnom aktualizovanom spoločnom programovom dokumente, ktorý je prílohou k rozhodnutiu Komisie o financovaní. 7. Právny základ V prípade Bulharska sa článok 30 aktu o pristúpení z roku 2005 vzťahuje len na obdobie rokov 2007 – 2009. Tento akt neposkytuje Bulharsku osobitný právny základ na pokračovanie podpory po roku 2009, ako to bolo v prípade Litvy. Zmluva o pristúpení a článok 30 aktu o pristúpení preto nemôžu predstavovať náležitý právny základ na ďalšie financovanie po roku 2009. Náležitým právnym základom je preto článok 203 Zmluvy o Euratome. Ten istý základ sa uplatnil na dodatočnú pomoc Spoločenstva poskytovanú Slovenskej republike v rámci súčasného finančného výhľadu. V článku sa ustanovuje, že „v prípade, že na dosiahnutie niektorého z cieľov Spoločenstva je potrebný akt Spoločenstva, a táto zmluva na to neposkytuje potrebné právomoci, Rada prijme jednomyseľným rozhodnutím vhodné opatrenia na návrh Komisie a po porade s Európskym parlamentom.“ 8. Záver Financovanie vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky, na ktoré sa vzťahujú záväzky predčasného odstavenia, bolo veľmi dôležitou témou počas prístupových rokovaní s Bulharskom. Bulharsko súhlasilo s odstavením štyroch blokov jadrovej elektrárne Kozloduj. Zo svojej strany Európska únia prejavila svoju solidárnosť tým, že poskytla finančnú pomoc na podporu ich vyraďovania z prevádzky. Únia splnila svoje záväzky už v období rokov 2007 – 2009. Skutočné potreby a následky predčasného odstavenia blokov jadrovej elektrárne Kozloduj však nedávno ukázali, že teraz je potrebné vytvoriť nástroje na podporu Bulharska pre zvyšnú časť súčasných finančných výhľadov na obdobie rokov 2010 – 2013. Bulharsko žiada o túto ďalšiu podporu už od roku 2005. Vzhľadom na uvedené skutočnosti žiadame Radu, aby schválila priložený návrh nariadenia. 2009/0172 (CNS) Návrh NARIADENIE RADY o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky „Program Kozloduj“ RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu, a najmä na jej článok 203, so zreteľom na žiadosť Bulharska o ďalšie financovanie, so zreteľom na návrh Komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, keďže: (1) Bulharsko sa zaviazalo odstaviť bloky 1 a 2 a bloky 3 a 4 jadrovej elektrárne Kozloduj do 31. decembra 2002, resp. do 31. decembra 2006, a následne tieto bloky vyradiť z prevádzky. Európska únia vyjadrila svoju ochotu poskytovať naďalej, až do roku 2009, finančnú pomoc ako predĺženie predvstupovej pomoci plánovanej v rámci programu Phare na podporu úsilia Bulharska pri vyradení tejto elektrárne z prevádzky. (2) V zmluve z roku 2005 o pristúpení Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii, a najmä v článku 30 Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska a o úpravách zmlúv, na ktorých je založená Európska únia, na ktorých sa zakladá Európska únia, so zreteľom na záväzok Bulharska odstaviť blok 3 a blok 4 jadrovej elektrárne Kozloduj sa ustanovil program pomoci (ďalej len „program Kozloduj“) s rozpočtom 210 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 až 2009. (3) Medzinárodné fondy na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky, ktoré spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR), existujú už niekoľko rokov. Spoločenstvo je hlavným prispievateľom do týchto fondov. (4) Únia uznáva vynaložené úsilie a dobrý pokrok, ktorý Bulharsko dosiahlo v prípravnej etape vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky v rámci programu Kozloduj s využitím finančných prostriedkov Spoločenstva poskytnutých do roku 2009, a potrebu ďalšej finančnej podpory po roku 2009, aby sa dosiahol ďalší pokrok v skutočných prácach na demontáži. (5) Rovnako dôležité je využiť vlastné zdroje jadrovej elektrárne Kozloduj, pretože to prispieva k dostupnosti potrebných odborných znalostí a súčasne zmierňuje sociálny a ekonomický vplyv predčasného odstavenia pokračovaním v zamestnávaní pracovníkov odstavenej jadrovej elektrárne. Pokračujúca finančná podpora je preto dôležitá na zachovanie požadovanej úrovne bezpečnosti. (6) Únia uznáva aj potrebu finančnej podpory na ďalší pokrok v oblasti zmierňujúcich opatrení v sektore energetiky vzhľadom na rozsah straty kapacity odstavením jadrových blokov a jej vplyv na bezpečnosť dodávok v regióne. (7) Preto by sa mala vyčleniť suma 300 miliónov EUR zo všeobecného rozpočtu Európskej únie na financovanie vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky na obdobie rokov 2010 až 2013. (8) Rozpočtové prostriedky zo všeobecného rozpočtu Európskej únie vyčlenené na vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky by nemali viesť k narušeniu hospodárskej súťaže, pokiaľ ide o spoločnosti dodávajúce energiu na trh s energiou v Únii. Tieto rozpočtové prostriedky by sa mali použiť aj na finančné opatrenia určené na kompenzáciu straty výrobnej kapacity v súlade s acquis . (9) Finančná pomoc by sa mala naďalej sprístupňovať ako príspevok Spoločenstva do Medzinárodného fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, ktorý spravuje EBOR. (10) Úlohy EBOR zahŕňajú správu verejných finančných prostriedkov vyčlenených na programy vyraďovania jadrových elektrární z prevádzky a monitorovania finančného riadenia týchto programov s cieľom optimalizovať využívanie verejných peňazí. Okrem toho EBOR plní rozpočtové úlohy, ktorými ju poveruje Komisia v súlade s požiadavkami článku 53 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách. (11) S cieľom zabezpečiť čo najvyššiu efektívnosť pri vyraďovaní jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky by sa mali využívať čo najkvalitnejšie dostupné technické odborné znalosti a malo by sa náležite prihliadať na povahu a technologické špecifikácie blokov, ktoré sa majú odstaviť. (12) Vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa uskutoční v súlade s právnymi predpismi o životnom prostredí, najmä so smernicou Rady 85/337/EHS z 27. júna 1985 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie[1]. (13) Výška referenčnej sumy v zmysle bodu 38 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení[2] by mala byť zahrnutá do tohto nariadenia počas celého trvania programu Kozloduj bez toho, aby boli dotknuté právomoci rozpočtového orgánu vymedzené v Zmluve o založení Európskeho spoločenstva. (14) Na prijatie opatrení potrebných na realizáciu tohto nariadenia by mal Komisii pomáhať výbor zriadený článkom 8 ods. 1 nariadenia Rady (EURATOM) č. 549/2007[3], PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Týmto nariadením sa ustanovuje program, ktorý určuje podrobné pravidlá na poskytnutie finančného príspevku Spoločenstva určeného na vyradenie blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky a na riešenie následkov ich odstavenia v Bulharsku (ďalej len „program Kozloduj“). Článok 2 Príspevok Spoločenstva na program Kozloduj sa udeľuje s cieľom poskytnúť finančnú podporu opatrení spojených s vyradením jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, opatrení zameraných na skvalitnenie životného prostredia v súlade s acquis a na modernizáciu konvenčnej výrobnej kapacity, ktorou sa nahradí výrobná kapacita štyroch reaktorov jadrovej elektrárne Kozloduj, ako aj na ďalšie opatrenia, ktoré vyplývajú z rozhodnutia odstaviť a vyradiť túto elektráreň z prevádzky a ktoré prispejú k nevyhnutnej reštrukturalizácii, skvalitneniu životného prostredia a modernizácii výrobného, prenosového a distribučného energetického sektora v Bulharsku, ako aj k zlepšeniu zabezpečenia dodávok energie a energetickej efektívnosti v Bulharsku. Článok 3 1. Finančná referenčná suma potrebná na realizáciu programu Kozloduj na obdobie od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 je 300 miliónov EUR. 2. Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančných výhľadov. 3. Výška rozpočtových prostriedkov vyčlenených na program Kozloduj sa môže revidovať v priebehu obdobia od 1. januára 2010 do 31. decembra 2013 tak, aby sa zohľadnil pokrok dosiahnutý pri realizácii programu a aby sa zabezpečilo, že plánovanie a prideľovanie prostriedkov sa zakladá na skutočných platobných potrebách a absorpčnej kapacite. Článok 4 Vzhľadom na to, čo sa uviedlo v aktoch o pristúpení, príspevok na niektoré opatrenia môže dosahovať až 100 % celkových výdavkov. Treba vyvinúť maximálne úsilie, aby sa na jednej strane pokračovalo v praxi spolufinancovania ustanovenej v rámci predvstupovej pomoci a pomoci poskytnutej v období rokov 2007 – 2009 na úsilie Bulharska spojené s vyraďovaním jadrovej elektrárne z prevádzky, a aby sa na druhej strane v prípade potreby získali aj iné formy spolufinancovania. Článok 5 1. Finančná pomoc na opatrenia v rámci programu Kozloduj bude sprístupnená ako príspevok Spoločenstva do Medzinárodného fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, ktorý spravuje EBOR, v súlade s článkom 53 písm. d) nariadenia o rozpočtových pravidlách. 2. Opatrenia realizované v rámci programu Kozloduj sa prijímajú v súlade s článkom 8 ods. 2. Článok 6 1. Komisia má právo vykonávať audit využívania prostriedkov finančnej pomoci, a to buď priamo svojimi pracovníkmi, alebo prostredníctvom akejkoľvek ňou poverenej externej organizácie. Takéto audity sa môžu vykonávať počas obdobia platnosti dohody medzi Spoločenstvom a EBOR o poskytovaní finančných prostriedkov Spoločenstva Medzinárodnému fondu na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky a počas piatich rokov od dátumu vyplatenia zostatku. Zistenia auditu môžu prípadne viesť k rozhodnutiu Komisie o vymáhaní. 2. Pracovníci Komisie, ako aj ňou poverené externé osoby majú náležité právo prístupu najmä do priestorov príjemcu finančnej pomoci a tiež ku všetkým potrebným informáciám (aj v elektronickej podobe), aby mohli vykonávať uvedené audity. Dvor audítorov má rovnaké práva ako Komisia, najmä pokiaľ ide o prístup. Okrem toho, na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred podvodmi a inými nezrovnalosťami je Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) oprávnený vykonávať v rámci programu Kozloduj kontroly a inšpekcie na mieste v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi[4]. 3. V prípade činností Spoločenstva financovaných v rámci tohto programu je podľa článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18.decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev[5] „nezrovnalosťou“ akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo rozpočtov spravovaných Spoločenstvami neoprávnenou výdavkovou položkou alebo poškodenie rozpočtov, ktoré v mene Spoločenstiev spravujú iné medzinárodné organizácie. 4. V dohodách medzi Spoločenstvom a EBOR o poskytovaní finančných prostriedkov Spoločenstva pre Medzinárodný fond na podporu vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky sa ustanovia primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred podvodmi, korupciou a inými nezrovnalosťami a opatrenia, ktorými sa Komisii, úradu OLAF a Dvoru audítorov umožní vykonávať kontroly na mieste. Článok 7 Komisia zabezpečí vykonanie tohto nariadenia a bude pravidelne podávať správy Európskemu parlamentu a Rade. Vykoná strednodobé preskúmanie, ako sa ustanovuje v článku 3 ods. 3. Článok 8 1. Komisii pomáha výbor zriadený na základe článku 8 ods. 1 nariadenia Rady (ES) č. 549/2007. 2. V prípade odkazu na tento odsek sa uplatňuje postup ustanovený v článku 8 ods. 2 nariadenia (Euratom) č. 549/2007. Článok 9 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Radu Andris PIEBALGS člen Komisie LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1. NÁZOV NÁVRHU: „Program Kozloduj“ na vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj (Bulharsko) z prevádzky 2. RÁMCE ABM/ABB (RIADENIE NA ZÁKLADE ČINNOSTÍ/ZOSTAVOVANIE ROZPOČTU NA ZÁKLADE ČINNOSTÍ Príslušné oblasti politiky a súvisiace činnosti: Doprava a energetika 0605 Jadrová energia 3. ROZPOČTOVÉ POLOŽKY 3.1 Rozpočtové položky [prevádzkové položky a súvisiace položky technickej a administratívnej pomoci (predtým položky BA)] vrátane ich názvov: 060505 Jadrová bezpečnosť — Prechodné opatrenia (Vyraďovanie jadrových zariadení z prevádzky) 3.2 Trvanie akcie a finančného vplyvu: 2010 – 2013 3.3 Rozpočtové charakteristiky ( v prípade potreby pridajte riadky ): Rozpočtová položka | Druh výdavkov | Nové | Príspevok EZVO | Príspevky kandidátskych krajín | Výdavková kapitola vo finančnom výhľade | 060505 | Nepovinné | Dif.[6] | Nie | Nie | Žiadne | č. 1a | 4. ZHRNUTIE ZDROJOV 4.1 Finančné zdroje 4.1.1. Zhrnutie viazaných rozpočtových prostriedkov (VRP) a platobných rozpočtových prostriedkov v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh výdavkov | Oddiel č. | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n +4 | n + 5 a nasl. | Spolu | Prevádzkové výdavky[7] | Viazané rozpočtové prostriedky (VRP) | 8.1 | a | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 | Platobné rozpočtové prostriedky (PRP) | b | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 | Administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume[8] | Technická a administratívna pomoc (NRP) | 8.2.4 | c | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | CELKOVÁ REFERENČNÁ SUMA | Viazané rozpočtové prostriedky | a+c | 75 | 75 | 75 | 75 | 0 | 0 | 300 | Platobné rozpočtové prostriedky | b+c | 0 | 0 | 75 | 75 | 75 | 75 | 300 | Administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume[9] | Ľudské zdroje a súvisiace výdavky (NRP) | 8.2.5 | d | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | 1,220 | Administratívne náklady nezahrnuté v referenčnej sume (NRP) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov | 8.2.6 | e | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 | Celkové orientačné finančné náklady na akciu Počet ľudských zdrojov spolu | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 | 5. CHARAKTERISTIKY A CIELE Podrobnosti týkajúce sa kontextu návrhu sa vyžadujú v dôvodovej správe. V tomto oddiele legislatívneho finančného výkazu sa uvádzajú nasledujúce doplňujúce informácie: 5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Počas prístupových rokovaní sa Bulharsko zaviazalo odstaviť bloky 1 a 2 jadrovej elektrárne Kozloduj najneskôr v roku 2002 a bloky 3 a 4 najneskôr 31. decembra 2006. Tieto záväzky týkajúce sa odstavenia boli zahrnuté do protokolu k Aktu o podmienkach pristúpenia Bulharskej republiky a Rumunska k Európskej únii. Treba opätovne zdôrazniť, že pomoc sa vzťahuje na proces vyradenia jadrovej elektrárne z prevádzky a na jeho nejadrové dôsledky. V štúdii financovanej v rámci programu Phare (realizovaná konzorciom EDF/Framatome a potvrdená inými medzinárodnými štúdiami) sa odhadujú náklady na vyradenie blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj (typ VVER 440/230) z prevádzky približne na 710 miliónov EUR (v cenách platných v roku 2000) pre všetky operácie vrátane spracovania odpadu, ale bez konečného zneškodnenia vyhoreného paliva. Čísla, ktoré poskytovali bulharské orgány boli vždy vyššie. K tomu treba pridať nejadrové náklady vyplývajúce z vyradenia elektrárne z prevádzky (napríklad nahradenie výrobnej kapacity a opatrenia súvisiace so zabezpečením dodávok energie). Vzhľadom na značné finančné prostriedky potrebné na vyradenie týchto zariadení z prevádzky Európska únia akceptovala aj skutočnosť, že celkové rozpočtové prostriedky na obdobie, na ktoré sa vzťahuje ďalší finančný výhľad, by mali byť primerané a plánovanie týchto zdrojov by sa malo zakladať na skutočných platobných potrebách a skutočnej absorpčnej kapacite. 5.2. Pridaná hodnota v prípade zapojenia Spoločenstva, zlučiteľnosť návrhu s inými finančnými nástrojmi a možná synergia Financovanie vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky, na ktoré sa vzťahujú záväzky predčasného odstavenia, bola veľmi dôležitou témou počas rozhovorov o rozšírení Európskej únie. Štáty, ktorých sa to týka, sa dohodli, že odstavia niektoré reaktory. Európska únia zo svojej strany vyjadrila svoju solidárnosť poskytnutím finančnej pomoci na podporu vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky. EÚ už splnila svoje záväzky na obdobie rokov 2007 – 2009. Teraz je nutné použiť potrebné nástroje, ktoré umožnia splniť jej záväzky v rámci finančného výhľadu na roky 2010 – 2013. 5.3. Ciele, očakávané výsledky a súvisiace ukazovatele návrhu v kontexte rámca ABM Cieľ: Financovať vyradenie jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky – blokov 1 až 4 – a opatrenia v oblasti energetiky ako dôsledok ich odstavenia Úvery vyčlenené na program Kozloduj sa použijú na financovanie rôznych opatrení uvedených v článku 30 ods. 2 protokolu k zmluve o pristúpení. Uprednostní sa skutočná práca na vyraďovaní elektrárne z prevádzky, aby sa zaručila vysoká úroveň jadrovej bezpečnosti, opatrenia na modernizáciu konvenčných kapacít výroby energie, zvýšenie energetickej bezpečnosti prepojením transeurópskych sietí a opatrenia zamerané na pomoc pracovníkom jadrovej elektrárne pri zachovaní vysokej úrovne prevádzkovej bezpečnosti v elektrárni pri rozbehu odstavenia a počas vyraďovania reaktorov z prevádzky. Výsledok: Odstavenie reaktorov 1 až 4 a začatie vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky Ukazovateľ: Monitorovacie ukazovatele budú zahŕňať najmä: - Skutočné odstavenie príslušných reaktorov elektrárne Kozloduj v plánovaných lehotách, t. j. blokov 1 a 2 najneskôr 31. decembra 2002 a blokov 3 a 4 najneskôr 31. decembra 2006. - Dostupnosť ročných plánov financovania na základe správ o postupe - Vypracovanie návrhov dohôd o grante s EBOR - Vypracovanie návrhov podrobných dohôd, vrátane odhadov nákladov - Pravidelné podávanie správ - Začatie vyraďovania z prevádzky v súlade s vnútroštátnou stratégiou vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky 5.4. Spôsob implementácie (orientačný) Uveďte vybraný spôsob[12] implementácie akcie. ( Centralizované hospodárenie ( priamo na úrovni Komisie ( nepriamo delegovaním právomocí na: ( výkonné agentúry, ( subjekty zriadené Spoločenstvami podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách ( národné verejné subjekty/subjekty poverené poskytovaním služieb vo verejnom záujme. ( Zdieľané alebo decentralizované hospodárenie ( s členskými štátmi ( s tretími krajinami ( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (bližšie uveďte) Poznámky: Úvery môžu byť poskytnuté ako príspevok Spoločenstva do Medzinárodného fondu na podporu vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky, ktorý spravuje Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR). 6. MONITOROVANIE A HODNOTENIE 6.1. Systém monitorovania Monitorovanie prebieha dva razy ročne 6.2 Hodnotenie 6.2.1. Hodnotenie ex-ante Hodnotenie ex-ante sa vykonalo s použitím vlastných zdrojov. 6.2.2. Opatrenia prijaté po strednodobom hodnotení/hodnotení ex-post (znalosti získané z podobných predchádzajúcich skúseností) Na základe strednodobého hodnotenia programov Ignalina a Bohunice bola navrhnutá stratégia realizácie programov vyraďovania jadrových zariadení z prevádzky. 6.2.3. Podmienky a pravidelnosť budúcich hodnotení Strednodobé hodnotenie a hodnotenie ex-post. 7. OPATRENIA PROTI PODVODOM Komisia má právo vykonávať audit týkajúci sa využívania grantu, a to buď priamo svojimi pracovníkmi, alebo prostredníctvom akéhokoľvek iného kvalifikovaného subjektu podľa vlastného výberu. Takéto audity sa môžu vykonávať počas obdobia platnosti zmluvy a počas piatich rokov od dátumu vyplatenia zostatku grantu. Zistenia auditu môžu prípadne viesť k rozhodnutiu Komisie o vymáhaní. Pracovníci Komisie a externí pracovníci splnomocnení Komisiou majú na účely výkonu auditu primeraný prístup hlavne do priestorov príjemcu finančnej pomoci, ako aj ku všetkým potrebným informáciám a to aj v elektronickej podobe. Dvor audítorov má rovnaké práva ako Komisia vrátane práva na prístup. Okrem toho, na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred podvodmi a inými nezrovnalosťami Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) je oprávnený vykonávať v rámci tohto programu kontroly a inšpekcie na mieste v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96[13]. V prípade činností Spoločenstva financovaných v rámci tohto nariadenia je podľa článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 nezrovnalosťou akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je alebo by bolo poškodenie všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo rozpočtov spravovaných Spoločenstvami neoprávnenou výdavkovou položkou alebo poškodenie rozpočtov, ktoré v mene Spoločenstiev spravujú iné medzinárodné organizácie. Dohody medzi Spoločenstvom a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj o poskytovaní finančných prostriedkov Spoločenstva Medzinárodnému fondu na podporu vyradenia jadrových zariadení z prevádzky ustanovia primerané opatrenia na ochranu finančných záujmov Spoločenstva pred podvodmi, korupciou a inými nezrovnalosťami a opatrenia, ktorými sa Komisii, OLAF-u a Dvoru audítorov umožní vykonávať kontroly na mieste. 8. PODROBNÉ ÚDAJE O ZDROJOCH 8.1. Ciele návrhu z hľadiska ich finančných nákladov Viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 | Úradníci alebo dočasní zamestnanci[15] (XX 01 01) | A*/AD | 2 | 2 | 2 | 2 | 0 | 0 | B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0 | 0 | Zamestnanci financovaní[16] podľa článku XX 01 02 | Iní zamestnanci financovaní[17] podľa článku XX 01 04/05 | SPOLU | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 2,5 | 0 | 0 | 8.2.2. Opis úloh vyplývajúcich z akcie Ročné plánovanie Pravidelné monitorovanie 8.2.3. Pôvod ľudských zdrojov (štatutárny) (V prípade viacerých zdrojov uveďte počet pracovných miest pre každý zdroj.) ( Pracovné miesta pridelené v súčasnosti na riadenie programu, ktoré sa majú nahradiť alebo predĺžiť. ( Pracovné miesta predbežne pridelené v rámci plnenia RPS/PNR (ročnej politickej stratégie/predbežného návrhu rozpočtu) na rok n. ( Pracovné miesta požadované v ďalšom postupe RPS/PNR. ( Pracovné miesta preobsadzované zo zdrojov existujúcich v príslušnom riadiacom útvare (vnútorná reorganizácia). ( Pracovné miesta požadované na rok n, ale neplánované v rámci RPS/PNR daného roku. 8.2.4. Ďalšie administratívne výdavky zahrnuté v referenčnej sume (XX 01 04/05 – Výdavky na administratívne riadenie) v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtová položka (číslo a názov) | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU | 1. Technická a administratívna pomoc (vrátane súvisiacich nákladov na zamestnancov) | Výkonné agentúry[18] | Iná technická a administratívna pomoc | - intra muros | - extra muros | Technická a administratívna pomoc spolu | 8.2.5. Finančné náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Druh ľudských zdrojov | Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | Úradníci alebo dočasní zamestnanci (XX 01 01) | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 (pomocní zamestnanci, vyslaní národní experti, zmluvní zamestnanci atď.) (uveďte rozpočtovú položku) | Náklady na ľudské zdroje a súvisiace náklady (nezahrnuté v referenčnej sume) spolu | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0,305 | 0 | 0 | Výpočet – Úradníci a dočasní zamestnanci V prípade potreby pozri bod 8.2.1 2,5 pracovníka na plný úväzok * 122 000 = 305 000 Výpočet – Zamestnanci financovaní podľa článku XX 01 02 V prípade potreby pozri bod 8.2.1 8.2.6. Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok n | Rok n+1 | Rok n+2 | Rok n+3 | Rok n+4 | Rok n+5 a nasl. | SPOLU | XX 01 02 11 01 – Služobné cesty | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 | XX 01 02 11 02 – Zasadnutia a konferencie | XX 01 02 11 03 – Výbory[19] | XX 01 02 11 04 – Štúdie a konzultácie | XX 01 02 11 05 – Informačné systémy | 2. Ostatné výdavky na riadenie (XX 01 02 11) spolu | 3. Ostatné výdavky administratívnej povahy (spresnite uvedením odkazu na rozpočtovú položku) | Administratívne výdavky (nezahrnuté v referenčnej sume) okrem nákladov na ľudské zdroje a súvisiacich nákladov spolu | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0,0144 | 0 | 0 | 0,058 | Výpočet – Ostatné administratívne výdavky nezahrnuté v referenčnej sume 4 služobné cesty ročne pre 2 osoby (1 000 EUR na služobnú cestu) 2 služobné cesty ročne do EBOR pre 4 osoby (800 EUR na služobnú cestu) Spolu 14 400 EUR [1] Ú. v. ES L 175, 5.7.1985, s. 40. [2] Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1. [3] Ú. v. EÚ L 131, 23.5.2007, s. 1. [4] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [5] Ú. v ES L 312, 23.12.1995, s. 1. [6] Diferencované rozpočtové prostriedky. [7] Výdavky, ktoré nespadajú do kapitoly xx 01 príslušnej hlavy xx. [8] Výdavky, ktoré spadajú do článku xx 01 04 hlavy xx. [9] Výdavky, ktoré spadajú do kapitoly xx 01 okrem výdavkov podľa článkov xx 01 04 alebo xx 01 05. [10] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [11] V prípade potreby, t. j. ak akcia trvá dlhšie ako 6 rokov, pridajte ďalšie stĺpce. [12] V prípade, že uvediete viac spôsobov, uveďte ďalšie podrobnosti v časti „Poznámky“ tohto bodu. [13] Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2. [14] Ako je uvedené v oddiele 5.3. [15] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [16] Náklady, ktoré NIE sú zahrnuté v referenčnej sume. [17] Náklady, ktoré sú zahrnuté v referenčnej sume. [18] Uveďte odkaz na konkrétny legislatívny finančný výkaz pre príslušné výkonné agentúry. [19] Uveďte druh výboru a skupinu, ku ktorej patrí.