Správa Komisie európskemu Parlamentu a Rade - Implementácia mimoriadnej finančnej pomoci Arménsku, Gruzínsku a Tadžikistanu {SEK(2004)1635} /* KOM/2004/0793 v konečnom znení */





Brusel 10.12.2004 KOM(2004)793 konecnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Implementácia mimoriadnej finančnej pomoci Arménsku, Gruzínsku a Tadžikistanu {SEK(2004)1635} ÚVOD Rozhodnutie Rady 97/787/ES zo 17. novembra 1997 poskytujúce mimoriadnu finančnú pomoc Arménsku a Gruzínsku, ktoré bolo zmenené a doplnené rozhodnutím Rady 2000/244/ES z 20. marca 2000 s cieľom rozšíriť poskytovanie pomoci o Tadžikistan, stanovuje v článku 1 ods. 3, že obdobie, počas ktorého sa krajinám prijímajúcim pomoc poskytujú granty tejto pomoci v postupných tranžiach, končí v roku 2004. V článku 5 ods. 2 rozhodnutia sa uvádza, že „Pred 31. decembrom 2004 Rada preskúma uplatňovanie tohto rozhodnutia k uvedenému dátumu na základe komplexnej správy Komisie, ktorá bude predložená aj Európskemu parlamentu.“ Táto správa je vypracovaná pri uplatňovaní uvedeného ustanovenia rozhodnutia Rady. Pozadie a hlavné znaky programu MFP ARMÉNSKU, GRUZÍNSKU A TADžIKISTANU PROGRAM MIMORIADNEJ FINANčNEJ POMOCI (MFP) v prospech Arménska, Gruzínska a Tadžikistanu bol zameraný na poskytovanie finančnej podpory trom krajinám, ktoré čelia zvlášť kritickým hospodárskym a sociálnym problémom v zmysle reforiem a prechodu na trhové hospodárstvo, ktoré sa uskutočňujú s podporou medzinárodných finančných inštitúcií (MFI). V čase, keď bol pripravený program MFP, Arménsko a Gruzínsko už uskutočňovali komplexné regulačné a reformné programy v rámci koncesionálneho fondu MMF pre rozšírené štrukturálne reformy (ESAF). Tadžikistan bol ešte v rannom štádiu prípravy podobného programu. Špecifickým znakom implementácie týchto programov bola existencia veľkých zahraničných nedoplatkov voči Spoločenstvu, ktoré pochádzali z pôžičiek poskytnutých Spoločenstvom týmto trom krajinám na začiatku 90-tych rokov. Tieto nedoplatky museli byť jednoznačne vyrovnané, aby Arménsko, Gruzínsko a Tadžikistan mohli venovať všetky dostupné finančné zdroje na podporu reforiem a zmiernenie sociálnych ťažkostí sprievodných úsporných opatrení. V novembri 1997 Rada prijala prvé rozhodnutie o programe MFP v prospech Arménska a Gruzínska (rozhodnutie Rady 97/787/ES). Podľa tohto rozhodnutia Spoločenstvo poskytlo týmto dvom krajinám finančný balík pozostávajúci z kombinácie dlhodobých pôžičiek a priamych grantov. Pôžičky boli vo výške maximálne 170 miliónov eur so splatnosťou 15 rokov a s odkladom splácania 10 rokov. Granty pozostávali zo sumy do 85 miliónov eur vyplácanej v období 1997-2002 v postupných tranžiach. Arménsko malo získať pôžičku vo výške 28 miliónov eur a grant vo výške 30 miliónov eur a Gruzínsko pôžičku vo výške 110 miliónov eur a grant vo výške 55 miliónov eur. V čase rozhodnutia o MFP Arménsku a Gruzínsku Rada súhlasila s tým, že zváži podobnú transakciu aj pre Tadžikistan, pokiaľ to umožnia okolnosti. Z tohto dôvodu krátko po tom, čo Tadžikistan začal regulačný a reformný program podporovaný MFI (finančná dohoda s MMF v rámci ESAF bola schválená v júni 1998), Komisia navrhla rozšíriť program o Tadžikistan. V marci roku 2000 bolo prijaté rozhodnutie Rady meniace a dopĺňajúce rozhodnutie 97/787/ES (rozhodnutie Rady 2000/244/ES). Tadžikistanu bola poskytnutá celková finančná pomoc vo výške do 95 miliónov eur (pôžička 60 miliónov eur a grant vo výške 35 miliónov eur). To isté rozhodnutie Rady umožnilo zvýšiť celkovú výšku grantovej pomoci pre Gruzínsko na 65 miliónov eur a predĺžiť obdobie implementácie programu do roku 2004. Program MFP bol vytvorený ako doplnkové financovanie k financovaniu z MFI. Vyplácanie bolo vykonávané za podmienky, že príjemcovia pomoci uspokojivo plnili dohody o financovaní uzatvorené s MMF. Jasný cieľ programu podporovať finančnú udržateľnosť a umožniť príjemcom pomoci znížiť ich zahraničné záväzky sa súčasne prejavil v spojení medzi vyplácaním pomoci a znížením zadlženosti príjemcov pomoci. Vyplácanie pôžičiek a počiatočných grantových tranží sa uskutočnilo až vtedy, keď príjemcovia pomoci vysporiadali svoje záväzky voči Spoločenstvu v plnej výške. Vyplatenie následných grantových tranží je spojené s včasným splácaním dlhu príjemcov pomoci Spoločenstvu, ktorý pochádza z pôžičiek vyplatených v rámci programu MFP. Jedným z cieľov programu bolo umožniť príjemcom pomoci dosiahnuť, aby na konci implementačného obdobia MFP boli ich finančné záväzky voči Spoločenstvu buď nulové alebo podstatne nižšie, ako na počiatočnej úrovni. Vyplácanie grantových tranží (okrem počiatočnej tranže) je tiež podmienené splnením opatrení štrukturálnej politiky, ktoré schválili tieto dve strany. Štrukturálna podmienenosť MFP je založená na hospodárskych programoch orgánov a je zameraná najmä na zlepšenie udržateľnosti zahraničného zadlženia príjemcov pomoci. Medzi osobitné oblasti, na ktoré sa zameriava Komisia prostredníctvom podmienenosti, patria reformy v oblasti verejných financií, verejnej správy (vrátane boja proti korupcii), finančného sektora, privatizácie, správy podnikov, atď. Môže tiež zahŕňať osobitné opatrenia odrážajúce priority Spoločenstva v jeho bilaterálnych vzťahoch s príjemcami pomoci, napr. opatrenia v oblastiach obchodnej politiky alebo v rôznych oblastiach hospodárskej spolupráce, na ktoré sa vzťahujú bilaterálne dohody o spolupráci. Oblasti štrukturálnych politík, na ktoré sa zameriava Komisia prostredníctvom štrukturálnej podmienenosti uplatňovanej pri vyplácaní dotačného prvku pomoci týmto trom krajinám, sú uvedené v tabuľke 1 prílohy k tejto správe. Implementácia rozhodnutia Z ROKOV 1997/2000 Inštitucionálny rámec Po tom, čo Rada prijala rozhodnutie o MFP Arménsku a Gruzínsku, Komisia a orgány týchto dvoch krajín rokovali o podmienkach transakcie. Všeobecné parametre transakcií, ako maximálne výšky a načasovanie ročných grantových tranží a včasné splácanie dlhu, boli ustanovené v memorande o porozumení (MOP), ktoré uzavrela Komisia v mene Spoločenstva a vlády a centrálne banky príjemcov pomoci. Osobitné finančné podmienky pôžičiek boli ustanovené v dohodách o pôžičke, ktoré boli uzatvorené v tom istom čase. MOP a dohody o pôžičke boli nakoniec podpísané v decembri 1997 (s Gruzínskom) a v decembri 1998 (s Arménskom). Po prijatí rozhodnutia Rady 2000/244/ES boli v januári 2001 uzatvorené MOP a dohoda o pôžičke medzi Komisiou a Tadžikistanom. Rovnako tak, aby sa zohľadnilo predĺženie trvania programu a zvýšenie celkovej dotácie pre Gruzínsko, sa podpísali aj nové memorandá o porozumení s Arménskom (v auguste 2001) a Gruzínskom (v júli 2001). Základné parametre transakcií MFP v prospech týchto troch krajiny, ktoré sú ustanovené v MOP (revidovanom MOP pre Arménsko a Gruzínsko), sú zhrnuté v tabuľke 2 prílohy. Predpokladalo sa, že na konci implementácie programu nebude mať Arménsko voči Spoločenstvu žiadne nesplatené finančné záväzky a že záväzky Gruzínska a Tadžikistanu sa znížia na udržateľnú úroveň. Implementácia programu MFP v období medzi rokom 1998 (prvé vyplácania súm Gruzínsku a Arménsku) a treťou štvrtinou roku 2004, ako aj zámery Komisie vo zvyšnej časti tohto roka a na začiatku roka 2005 sú podrobne uvedené ďalej v texte. Tabuľky 3 a 4 prílohy uvádzajú kvantitatívne výsledky programu. Arménsko Implementácia programu MFP Arménsku začala v decembri 1998, keď Arménsko vyrovnalo svoje nedoplatky voči Spoločenstvu (51 miliónov eur). Komisia takto mohla povoliť vyplatenie novej pôžičky (28 miliónov eur) a prvej grantovej tranže (8 miliónov eur). V období 1999-2000 bola Arménsku vyplatená ešte jedna grantová tranža (vo výške 4 milióny eur). Vyplatenie založené na výsledkoch preskúmania podmienenosti, ktoré sa uskutočnilo v júli 1999, sa realizovalo v decembri 1999. Arménsko zo svojej strany pristúpilo k znižovaniu postavenia čistého dlžníka voči Spoločenstvu o 5 miliónov eur. Implementácia programu bola prerušená v roku 2000 kvôli neschopnosti Arménska uzavrieť novú dohodu o financovaní s MMF po skončení dohody ESAF v decembri 1999. K obnoveniu došlo až v roku 2001 po tom, čo výbor MMF schválil v máji 2001 nový trojročný program na základe nástroja na znižovanie chudoby a zabezpečenie rastu (PRGF – program, ktorý nahradzuje ESAF). Platnosť tejto dohody skončí v decembri 2004. Podľa rámca politiky ustanoveného v PRGF Komisia úspešne vykonala tri prieskumné misie zodpovedajúce trom ročným tranžiam MFP – v júni 2001, v júni 2002 a v decembri 2003. Výšky tranží boli zakaždým stanovené na 5,5 milióna eur a výška včasného splácania dlhu na 7 miliónov eur. Príslušné platby boli uskutočnené začiatkom roka 2002, koncom roka 2002 a v júni 2004. V dôsledku týchto transakcií sa zadlženosť Arménska voči Spoločenstvu znížila na 2 milióny eur. Vyplatenie poslednej tranže v rámci programu MFP (1,5 milióna eur) sa očakáva v roku 2005 po tom, čo Arménsko splatí poslednú časť pôžičky od Spoločenstva z roku 1998. Začiatkom budúceho roka sa teda očakáva, že program MFP Arménsku v plnej miere dosiahne svoje ciele pokiaľ ide o platby dotácií a včasné splatenie dlhu (Arménsko splatí všetky svoje dlhy voči Spoločenstvu). Gruzínsko Implementácia programu MFP v prospech Gruzínska začala v júli 1998, keď Gruzínsko vyrovnalo svoje nedoplatky voči Spoločenstvu (131 miliónov eur) a Spoločenstvo následne vyplatilo pôžičku vo výške 110 miliónov eur a prvú grantovú tranžu vo výške 10 miliónov eur. Druhá grantová tranža (9 miliónov eur) bola vyplatená v septembri 1999 po tom, čo Gruzínsko pristúpilo k včasnému splateniu svojho dlhu voči Spoločenstvu vo výške 10 miliónov eur. Implementácia programu bola prerušená v roku 2000, lebo gruzínske orgány nedospeli k dohode s MMF týkajúcej sa novej dohody o financovaní (ESAF z roku 1996 skončil v auguste 1999), a bola opäť obnovená v roku 2001 po tom, čo výbor MMF schválil v januári 2001 nový trojročný program PRGF. Na základe nestálych výsledkov v makroekonomickej oblasti a štrukturálnych reformách sa Komisia rozhodla vyplatiť iba časť tranže za rok 2001 (6 miliónov eur) a podmieniť vyplatenie zostávajúcej časti (5, 5 milióna eur) ďalším vývojom v oblasti štrukturálnych reforiem. Pred vyplatením prvej pod-tranže v decembri 2001 Gruzínsko uskutočnilo včasné splatenie dlhu Spoločenstvu vo výške 8 miliónov eur. Vzhľadom na vážne zhoršenie politickej situácie v Gruzínsku v druhej polovici roku 2001 nedošlo počas väčšej časti uvedeného roka takmer k žiadnemu vývoju v oblasti štrukturálnych reforiem. Implementácia programu MFP sa zastavila ešte raz a opäť sa obnovila až v roku 2004, keď v novembri 2003 došlo k politickej zmene v Gruzínsku. Nová gruzínska vláda sa pustila do nového kola úprav a reforiem. Stratégia nových predstaviteľov krajiny získala podporu MFI – nový trojročný program PRGF a nové reformné úvery boli schválené MMF a Svetovou bankou minulý rok v júni – a medzinárodného spoločenstva darcov. Program MFP sa tiež vrátil späť do svojich koľají. Prvým krokom bude vyplatenie grantovej tranže vo výške 6,5 milióna eur na základe výsledkov preskúmania politiky vykonaného koncom roka 2002, ktoré však nebolo dokončené (krátko po preskúmaní sa program Gruzínska sponzorovaný MMF odklonil z cesty a vyplácanie bolo zrušené). Najbližšiemu vyplateniu dotácie bude predchádzať včasné splatenie sumy v rovnakej výške ako je výška pôžičky od Spoločenstva z roku 1998. V dôsledku tejto transakcie dosiahne vyplatenie MFP Gruzínsku výšku 31,5 milióna eur (z maximálnej čiastky 65 miliónov eur) a Gruzínsko zníži svoje postavenie dlžníka voči Spoločenstvu o 24,5 milióna eur. Gruzínske orgány sú ochotné využiť priaznivé prostredie hospodárskej politiky na ďalšie zníženie postavenia krajiny ako čistého dlžníka voči Spoločenstvu, čím sa zlepší udržateľnosť strednodobého dlhu. V tomto svetle už požiadali EÚ o možnosť pokračovať v implementácii MFP a očakávajú, že finančná podpora Spoločenstva pomôže krajine znížiť jej zahraničný dlh na oveľa znesiteľnejšiu úroveň. Tadžikistan Implementácia programu v Tadžikistane začala v marci 2001, keď Spoločenstvo uvoľnilo novú pôžičku (60 miliónov eur) a prvú grantovú tranžu (7 miliónov eur). Pred vyplatením týchto súm Tadžikistan vyrovnal nedoplatky voči Spoločenstvu vo výške takmer 79 miliónov eur. V decembri 2001 bola uvoľnená ešte jedna tranža vo výške 7 miliónov eur. Výška včasného splatenia dlhu krajiny Spoločenstvu bola stanovená na 8 miliónov eur, čo je podstatne menej, ako maximálna výška včasného splatenia stanovená v bilaterálnom MOP (12 miliónov eur). Komisia usúdila, že finančná situácia v Tadžikistane oprávňuje obmedziť zníženie postavenia čistého dlžníka na nižšiu sumu. Komisia vykonala dve ďalšie preskúmania programov v Tadžikistane – v roku 2002 (jún) a v roku 2004 (marec a jún). Vyplatenie tretej ročnej tranže sa uskutočnilo začiatkom roku 2003 po tom, čo MMF schválil v decembri 2002 novú dohodu o PRGF, ktorá nahradila predchádzajúci program ESAF/PRGF, ktorý skončil v decembri 2001. Platnosť tejto novej dohody skončí v decembri 2005. Vyplatenie štvrtej tranže sa plánuje pred koncom roku 2004. Obe tranže sú vo výške 7 miliónov eur a ich uvoľnenie je podmienené včasným splatením dlhu vo výške 8 miliónov eur (sumy odpovedajúce obmedzeniam v oblasti financovania platným v tejto krajine). Očakáva sa, že začiatkom roku 2005 bude uvoľnená ešte jedna tranža vo výške 7 miliónov eur. Výška zodpovedajúceho včasného splatenia dlhu bude stanovená v čase preskúmania programu. V dôsledku transakcií v období medzi rokom 2004 a začiatkom roku 2005 bude použitá celá výška grantovej pomoci vyčlenená pre Tadžikistan. Očakáva sa, že zadlženosť Tadžikistanu voči Spoločenstvu poklesne na 28 miliónov eur (za predpokladu, že včasné splatenie dlhu bude opäť rovné 8 miliónom eur). Pri pohľade do budúcna je pravdepodobné, že Tadžikistan bude pokračovať vo svojej politike včasného splácania dlhu Spoločenstvu vzhľadom na zlepšujúcu sa udržateľnosť strednodobého dlhu, čo si môže vyžiadať pokračovanie MFP. Hospodárske výsledky programu MFP Tým, že program mimoriadnej finančnej pomoci prispel k regulačným a reformným procesom v týchto troch krajinách v širšom zmysle finančnej podpory zo strany MFI, priniesol Arménsku, Gruzínsku a Tadžikistanu hmatateľné výsledky. Oblasťou, v ktorej bol prínos MFP pravdepodobne najrozhodujúcejší, je podpora poskytnutá týmto trom krajinám na zníženie ich zahraničného dlhu, a teda na zlepšenie ich strednodobej a dlhodobej zahraničnej finančnej udržateľnosti. Počas prvej fázy implementácie programu (vyplatenie pôžičiek a počiatočných grantových tranží) mohli Arménsko, Gruzínsko a Tadžikistan vyrovnať svoje vysoké nedoplatky úverov zo Spoločenstva, a takto úplne normalizovať svoje finančné vzťahy s Európskou úniou a so spoločenstvom darcov. Následné vyplatenie dotácií umožnilo týmto trom krajinám ďalej znížiť zadlženosť voči Spoločenstvu, a teda priblížiť sa viac k dosiahnutiu udržateľného finančného postavenia. To platí najmä pre Arménsko a Tadžikistan. Keď sa začal program, dlh Arménska voči Spoločenstvu prekročil 50 miliónov eur a očakáva sa, že sa zníži na nulu; dlh Tadžikistanu sa priblížil k 80 miliónom eur a zníži sa pod 30 miliónmi eur. V prípade Gruzínska sú výsledky programu oveľa skromnejšie; krajina bude naďalej dlhovať Spoločenstvu viac ako 85 miliónov eur (zníženie z viac ako 130 miliónov eur v roku 1998). Prispenie MFP Spoločenstva iným zložkám regulačného a reformného procesu v krajinách prijímajúcich pomoc sa uskutočnilo najmä prostredníctvom podpory konkrétnych štrukturálnych politík v zmysle špecifickej podmienenosti (pozri aj časť 2 a tabuľku 1 prílohy). Toto prispenie sa má zhodnotiť vo všeobecnejšom rámci hodnotenia vývoja hospodárskej reformy počas obdobia implementácie programu. Hospodárska obnova začala v Arménsku už v roku 1995 a urýchlila sa v rámci dohody ESAF/PRGF MMF v rokoch 1996 až 1999. Práve v tomto pre arménske hospodárstvo kritickom momente začala implementácia programu MFP. Od roku 1998 je priemerný rast v Arménsku 9 % ročne a makroekonomická nerovnováha sa drasticky znížila. Arménsko úspešne uskutočnilo aj celý rad štrukturálnych reforiem v takých oblastiach, ako zdaňovanie a správa verejných financií, reštrukturalizácia podnikov, privatizácia a bankový sektor. Spoločenstvo podporovalo niekoľko kľúčových štrukturálnych reforiem prostredníctvom podmienenosti, ktorá sa uplatňovala pri vyplácaní dotačného prvku MFP. Vzhľadom na zlepšené makroekonomické výsledky a pokrok dosiahnutý v štrukturálnych reformách je teraz Arménsko pravdepodobne na ceste za udržateľnejším vývojom a rastom. Počas väčšiny obdobia, ktorého sa týka MFP, boli výsledky Gruzínska pri uskutočňovaní regulačných a reformných politík sklamaním, napriek určitým úspechom (napr. v oblasti bankovej regulácie a dozoru). Najmä po prvej vlne reforiem v období, na ktoré sa vzťahuje prvý program ESAF/PRGF MMF (1996-1999), došlo len k malému zlepšeniu kvality správy a makroekonomického (najmä fiškálneho) riadenia. Bez primeraného politického prostredia bol vývoj smerom k hospodárskej obnove a udržateľnosti v Gruzínsku oveľa pomalší, ako v Arménsku. Situácia je však dnes celkom odlišná. Po politických zmenách koncom roku 2003 sa nové gruzínske orgány pustili do intenzívneho regulačného a reformného programu zameraného najmä na dve oblasti, v ktorých bola krajina v minulosti najviac kritizovaná – správa a fiškálne riadenie – a v ktorých už bol v posledných dvanástich mesiacoch dosiahnutý významný pokrok. Za štyri roky implementácie programu MFP v Tadžikistane krajina ukázala celkom pôsobivý zoznam úspechov. Všeobecná hospodárska situácia sa výrazne zlepšila: rast sa blíži k 10 % ročne, fiškálna a menová politika sa posilňujú, deficit bežného účtu poklesol a zahraničný dlh sa vrátil späť na udržateľnejšiu úroveň. Okrem toho sa uskutočnil značný počet štrukturálnych reforiem prvej generácie (napr. cenová a obchodná liberalizácia, privatizácia). Spoločenstvo podporilo niekoľko kľúčových štrukturálnych politík prostredníctvom podmienenosti svojej finančnej pomoci. Ukazuje sa, že hospodárske podmienky zostanú v blízkej budúcnosti v Tadžikistane priaznivé a očakáva sa, že sa tak uľahčí uskutočňovanie väčšiny štrukturálnych reforiem predpokladaných v PRSP a v programe PRGF za predpokladu, že finančná podpora z MFI a zo spoločenstva darcov nebude prerušená. Vývoj a politiky špecifické pre krajinu počas tohto obdobia v oblasti makroekonomického a finančného riadenia aj štrukturálnych reforiem sú podrobnejšie opísané v pripojenom pracovnom dokumente pracovníkov Komisie. Záver Hodnotenie výsledkov implementácie programu uskutočnené Komisiou možno zhrnúť takto. Program MFP nepochybne pomohol Arménsku, Gruzínsku a Tadžikistanu priblížiť sa k reformnej a finančnej udržateľnosti. Počiatočné ciele MFP však v prípade Gruzínska neboli úplne splnené, a v menšej miere aj v prípade Tadžikistanu. Napriek určitému zlepšeniu ostávajú finančné záväzky týchto dvoch krajín voči Spoločenstvu vysoké a všeobecnejšie povedané udržateľnosť strednodobého a dlhodobého dlhu ostáva nespoľahlivá. Pomer dlhu k príjmom a HDP ostáva vysoký, aj keď sa predpokladá rýchly rast štátnych príjmov úmerne k HDP. Nakoniec, aby obe krajiny mohli uskutočniť štrukturálne reformy v zmysle zníženia chudoby a stratégií rastu, budú naďalej závislé od zahraničnej pomoci. Vzhľadom na nedávny priaznivý hospodársky vývoj v Gruzínsku a Tadžikistane a na lepšiu kvalitu prostredia hospodárskej politiky v týchto dvoch krajinách sa vyhliadky na dosiahnutie pokroku v reformách a zahraničnej finančnej udržateľnosti výrazne zlepšili. Za týchto okolností má finančná podpora zo zahraničia pre tieto dve krajiny oveľa lepšie šance na úspech. Aby sa dokončila neukončená agenda programu MFP, Komisia predpokladá, že predloží návrhy na opatrenia súvisiace s ďalším sledovaním. Tieto opatrenia budú zamerané na podporu pokračovania a urýchlenia hospodárskych reforiem a najmä na pomoc Gruzínsku a Tadžikistanu pri implementácii ambicióznejších politík na zníženie dlhu. Komisia sa rozhodne, či predloží návrhy na možné opatrenia týkajúce sa ďalšieho sledovania po dôkladnom zvážení niekoľkých parametrov, vrátane, okrem finančných potrieb spojených s včasným splatením dlhu, celkovej kvality hospodárskej politiky, politického záväzku orgánov a zhody možnej pomoci Spoločenstva s odpustením dlhu, ktorý poskytli oficiálni veritelia (v prípade Gruzínska). Komisia tiež zamýšľa čo najužšie začleniť opatrenia možnej následnej finančnej pomoci do celkového kontextu vzťahov Európskej únie s krajinami regiónu a svoju podporu hospodárskym a politickým reformám. PRÍLOHA [pic] [pic] [pic] [pic]