Osobitná správa Predvstupová pomoc EÚ 
na posilnenie 
administratívnej kapacity 
na západnom Balkáne: 
metaauditSK 2016  Č. 21
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV
EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky:  eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa (http://europa.eu).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5726-0 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/8051 QJ-AB-16-022-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-5732-1 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/747695 QJ-AB-16-022-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-5734-5 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/781113 QJ-AB-16-022-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
V prípade použitia či reprodukcie fotografií 1 a 2 je potrebné žiadať povolenie priamo od držiteľa autorských práv.
Predvstupová pomoc 
EÚ na  posilnenie 
administratívnej kapacity 
na západnom Balkáne: 
metaaudit
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 21
02
 Audítorský tím
V osobitných správach Dvora audítorov sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré 
sa týkajú konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. Dvor audítorov vyberá a navrhuje tieto 
audítorské úlohy tak, aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich 
príjmov alebo výdavkov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila komora III, ktorej predsedá člen Dvora audítorov Karel Pinxten a ktorá zodpovedá 
za oblasť vonkajších opatrení, bezpečnosti a spravodlivosti. Audit viedol člen Dvora audítorov István Szabolcs Fazakas, 
ktorému podporu poskytol atašé kabinetu Márton Baranyi, Francis Joret a Sabine Hiernaux-Fritsch zodpovední za pod -
poru a kontrolu kvality, vedúci úlohy Dennis Wernerus a audítori Nicola Berloco, Balazs Kaszap, Alina Milasiute, Thomas 
Haellstroem a Nikolaos Zompolas.
Zľava doprava:  A. Milasiute, N. Berloco, I. S. Fazakas, M. Baranyi, D. Wernerus, T. Haellstroem.

03
 Obsah
Body
 Skratky a akronymy
I – XII Zhrnutie
1 – 9 Úvod
10 – 14 Rozsah auditu a audítorský prístup
15 – 64 Pripomienky
15 – 40 Časť I – Riadila Komisia nástroj IPA na západnom Balkáne dobre?
16 – 19 Ciele počas IPA I neboli vždy špecifické a merateľné
20 – 23 Programy a projekty vychádzali z potrieb, ale hodnotenia určitých príjemcov sa vyznačovali značnými 
nedostatkami
24 – 26 Čerpaniu finančných prostriedkov IPA občas prekážala nedostatočná administratívna kapacita
27 – 29 Komisia neuplatňovala prísne podmienky systematicky
30 – 37 Komisia bola celkovo účinná pri  monitorovaní vykonávania a  čiastočne účinná pri  vykonávaní opatrení 
vyplývajúcich z  hodnotení
38 – 40 Napriek značným nedostatkom na  strane príjemcov Komisia účinne podporila koordináciu darcov
41 – 64 Časť II – Posilnila sa vďaka nástroju IPA administratívna kapacita na západnom Balkáne?
42 Komisia dosiahla plánované výstupy účinným spôsobom
43 – 58 Nástroj predvstupovej pomoci pre právny štát a reformu verejnej správy bol čiastočne udržateľný
59 – 64 Politický dialóg sa zaoberal administratívnou kapacitou
04 Obsah 
65 – 75 Závery a odporúčania
 Príloha I —  Kľúčové udalosti potrebné na pochopenie vzťahov medzi EÚ a západným 
Balkánom
 Príloha II — Audítorská vzorka národných projektov v rámci nástroja IPA I
 Príloha III — Audítorská vzorka regionálnych projektov v rámci nástroja IPA I
 Odpoveď  Komisie
05
 Skratky a akronymy
BIRN : Balkánska sieť pre investigatívne spravodajstvo (Balkan Investigative Reporting Network)
EDA : Európsky dvor audítorov
ESVČ : Európska služba pre vonkajšiu činnosť
ICJ: Medzinárodný súdny dvor (International Court of Justice)
IPA: Nástroj predvstupovej pomoci (Instrument for Pre-accession Assistance) (I: 2007 – 2013, II: 2014 – 2020)
MIPD : Dokument o viacročnom orientačnom plánovaní (Multi-annual Indicative Planning Document)
ReSPA : Regionálna škola verejnej správy (Regional School of Public Administration)
ROM : Monitorovanie zamerané na výsledky (Results-Oriented Monitoring)
RRS : Rada pre regionálnu spoluprácu
SAA : Dohoda o stabilizácii a pridružení (Stabilisation and Association Agreement)
SIGMA : Podpora zlepšenia správy a riadenia vecí verejných (Support for Improvement in Governance and 
Management)
UNSCR : Rezolúcia Bezpečnostnej rady OSN (United Nations Security Council Resolution)
WBIF : Investičný rámec pre západný Balkán (Western Balkans Investment Framework)
06
 Zhrnutie
I
V rokoch 2007 až 2014 dosiahla finančná pomoc EÚ pre západný Balkán poskytovaná prostredníctvom nástroja 
predvstupovej pomoci (IPA) výšku 5,1 mld. EUR. Táto suma bola pridelená v rámci národných a regionálnych progra -
mov. Zhruba štvrtina finančných prostriedkov národných programov sa vynaložila na posilnenie administratívnej 
kapacity v kľúčových sektoroch právneho štátu a reformy verejnej správy. Politický dialóg okrem toho prispel 
k posilneniu administratívnej kapacity v šiestich krajinách západného Balkánu, príjemcoch právnej a finančnej 
pomoci z nástroja predvstupovej pomoci.
II
Posudzovali sme, či Komisia riadila nástroj predvstupovej pomoci na západnom Balkáne účinne a či tento nástroj 
skutočne posilnil administratívnu kapacitu v regióne. Zaoberali sme sa hlavne programovým obdobím 2007 – 2013, 
ale zohľadnili sme aj vývoj v rámci nového programového obdobia (2014 – 2020).
III
Zvláštnym znakom tohto metaauditu je posúdenie údajov z našich predchádzajúcich osobitných správ a hodnotení 
Komisie. Posudzovali sme celý proces tvorby programu IPA (časť I) a preskúmali sme 52 národných projektov a tri 
regionálne programy (časť II).
IV
Dospeli sme k záveru, že predvstupová pomoc EÚ bola vo všeobecnosti účinná a že nástroj IPA I čiastočne posil -
nil administratívne kapacity v regióne, a to aj napriek značným nedostatkom typickým pre vnútroštátne orgány 
na západnom Balkáne.
V
Pokiaľ ide o riadenie zo strany Komisie, ciele IPA I neboli vždy špecifické a merateľné. Programy a projekty vychá -
dzali z potrieb, ale hodnotenia určitých príjemcov v sektore právneho štátu sa vyznačovali značnými nedostatkami. 
Čerpaniu finančných prostriedkov z nástroja IPA I bránila nedostatočná administratívna kapacita v niektorých 
krajinách a v prípade decentralizovaného vykonávania prísne požiadavky spojené s hospodárením s finančnými pro -
striedkami EÚ.
VI
Komisia v rámci nástroja IPA I neuplatňovala prísne podmienky systematicky a následne neprijala potrebné kroky. 
Komisia napriek určitým nedostatkom v oblasti podávania správ na účely monitorovania zameraného na výsledky 
účinne sledovala plnenie projektov IPA. Komisia bola tiež čiastočne efektívna pri vykonávaní opatrení nadväzujú -
cich na závery a odporúčania hodnotení nástroja IPA. Napokon napriek značným nedostatkom na strane príjemcov 
dokázala prispieť ku koordinácii darcov.
Zhrnutie 07
VII
Pokiaľ ide o administratívnu kapacitu na západnom Balkáne, nástrojom IPA sa vo všeobecnosti dosiahli výstupy, 
ktoré boli zmluvne naplánované a podpora z nástroja na právny štát a reformu verejnej správy bola čiastočne 
udržateľná.
VIII
Komisia v prípade projektov týkajúcich sa právneho štátu dostatočným spôsobom neuplatnila podmienenosť a kľú -
čovým oblastiam právneho štátu, ako je sloboda médií, štátna prokuratúra a boj proti korupcii a organizovanej trest -
nej činnosti, bolo poskytnuté pomerne malé množstvo finančných prostriedkov z nástroja IPA I. Na udržateľnosť 
projektu mal vplyv aj nedostatok politickej vôle príjemcov reformovať inštitúcie, nepostačujúci rozpočet a nízky 
počet zamestnancov, ako aj slabá koordinácia.
IX
Komisia dokázala v oblasti reformy verejnej správy premeniť veľa výstupov z projektov na udržateľné výsledky. 
Hoci to nebol vyslovený cieľ nástroja IPA, mohlo to povzbudiť príjemcov, aby viac využívali nástroj IPA ako učebnú 
pomôcku v rámci zvyšku svojej verejnej správy.
X
Prehĺbenie regionálnej spolupráce a posilnenie administratívnej kapacity v celom regióne sú veľmi dôležité a Komi -
sia ich podporuje, predovšetkým prostredníctvom investičného rámca pre západný Balkán. V období, keď sa 
vykonával audit, však Rada pre regionálnu spoluprácu nemala v krajinách veľký vplyv. V prípade Regionálnej školy 
verejnej správy (ReSPA) bolo príliš skoro, aby bolo možné určiť, či sa s jej pomocou zlepšila administratívna kapacita 
na západnom Balkáne.
XI
Politický dialóg v regióne západného Balkánu mal na právny štát v niekoľkých prípadoch len obmedzený dosah. 
Určitý pokrok sa v rámci neho dosiahol v súvislosti s reformou verejnej správy.
XII
V správe sa uvádza niekoľko konkrétnych merateľných odporúčaní na zlepšenie stanovovania cieľov a plánovania 
a realizácie projektov IPA na západnom Balkáne, ako aj na zvýšenie odhodlania šiestich vnútroštátnych orgánov 
krajín západného Balkánu posilniť ich administratívnu kapacitu.
08
 Úvod
01 
Od pristúpenia Chorvátska v roku 2013 sa politika rozširovania EÚ na západnom 
Balkáne týkala šiestich krajín: Albánska, Bosny a Hercegoviny, Kosova*, bývalej 
Juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej Hory a Srbska (pozri obrázok  1).* Týmto vymedzením nie sú 
dotknuté pozície k štatútu 
a vymedzenie je v súlade 
s rezolúciou Bezpečnostnej 
rady OSN č. 1244 
a so stanoviskom 
Medzinárodného súdneho 
dvora k vyhláseniu nezávislosti 
Kosova.
Politická mapa západného Balkánu
* Týmto vymedzením nie sú dotknuté pozície k štatútu a vymedzenie je v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 a so stanoviskom 
Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu nezávislosti Kosova.
Zdroj:  Európska komisia.Obrázok  1
*This designation is without prejudice to position on status, and is in line with UNSCR 1244 and
the ICJ Opinion on the Kosovo Declaration of Independence. 

09 Úvod 
02 
Po hospodárskej a politickej kríze v 80. rokoch minulého storočia a vzostupe 
nacionalizmu sa Juhoslávia v 90. rokoch rozpadla pozdĺž hraníc jej jednotlivých 
republík, najskôr na päť krajín, pričom v niekoľkých z nich to viedlo k ozbrojené -
mu konfliktu. Čierna Hora (2006) a Kosovo (2008) neskôr tiež vyhlásili nezávislosť. 
Albánsko bolo do roku 1991 úplne izolovanou komunistickou diktatúrou a svoju 
verejnú správu si muselo vybudovať od základu. Hoci týchto šesť európskych 
krajín v minulosti postihli vážne etnické, politické a hospodárske konflikty, všetky 
sa usilujú o vstup do EÚ, v čom vidia spoločný cieľ. Všetkých šesť krajín západné -
ho Balkánu sú kandidátske  alebo potenciálne kandidátske krajiny  na vstup do EÚ 
(pozri tabuľku 1  a rámček 1 ).Tabuľka  1 Rámček 1Postavenie krajín západného Balkánu z  hľadiska pristúpenia k  EÚ
Status kandidátskej krajiny (od roku) Stav prístupových rokovaní
Albánsko 2014 Bez rokovaní
Bosna a Hercegovina Potenciálna kandidátska krajina Bez rokovaní
Kosovo Potenciálna kandidátska krajina Bez rokovaní
Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko 2005 Bez rokovaní
Čierna Hora 2010 Otvorených 22 kapitol, dve kapitoly uzavreté
Srbsko 2012 Otvorené dve kapitoly
Zdroj:  Európska komisia.
Pripojenie k  EÚ
Inštitúcie EÚ často označujú existujúce zásady, politiky, zákony, postupy, povinnosti a ciele EÚ ako acquis . 
Jadrom prístupových rokovaní je acquis , ktoré tvorí 35 rôznych prístupových kapitol, o ktorých sa medzi EÚ 
a každou kandidátskou krajinou vedú rokovania. Napríklad kapitola 23 sa týka justície a základných práv a ka -
pitola 24 spravodlivosti, slobody a bezpečnosti.
Medzivládne konferencie sú orgány, ktoré v súlade s rokovacím rámcom schváleným Radou prijímajú roz -
hodnutia o otvorení a predbežnom uzavretí kapitol. Na týchto konferenciách sa začali stretávať Čierna Hora 
od roku 2012 a Srbsko od roku 2014. Rada nedospela k rozhodnutiu ohľadom zriadenia rámca pre prístupové 
rokovania pre Albánsko a bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko, preto sa v ich prípade nezačali nijaké 
medzivládne konferencie.  Bosna a Hercegovina a Kosovo ako potenciálne kandidátske krajiny nemali na zača -
tie prístupových rokovaní právo.
10 Úvod 
03 
Cieľ začleniť tieto krajiny do EÚ bol ťažiskom vzťahov medzi EÚ a západným Bal -
kánom od roku 2000 (pozri prílohu I ). Komisia im od roku 2007 poskytuje finanč -
nú pomoc prostredníctvom nástroja predvstupovej pomoci (ďalej len „IPA“)1, ako 
sa uvádza v  grafe 2  v prípade nástroja IPA I.
04 
Európska únia v každom programe IPA podporila rôzne sektory, ako je právny 
štát2, reforma verejnej správy, životné prostredie, doprava, rozvoj vidieka a so -
ciálny rozvoj. Podporila aj cezhraničné programy a programy pre viacerých 
príjemcov pre všetkých šesť krajín západného Balkánu ako regiónu.1 Nariadenie Rady (ES) 
č. 1085/2006 zo 17. júla 2006, 
ktorým sa ustanovuje nástroj 
predvstupovej pomoci (IPA I) 
(Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 82) 
a nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 231/2014 z 11. marca 2014, 
ktorým sa ustanovuje nástroj 
predvstupovej pomoci (IPA II) 
(Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 11).
2 Základné práva, spravodlivosť 
a vnútorné veci, vrátane boja 
proti korupcii a organizovanej 
trestnej činnosti.
Pridelené rozpočtové prostriedky z nástroja IPA I pre západný Balkán (2007 – 2013)
Poznámka:  Percentá sú zaokrúhlené nahor.
Zdroj:  Európska komisia, 31. decembra 2015.Graf  2
0 1 000 2 00027 % 1 385
1 150
636615
572529
236Srbsko
Programy pre 
viacerých príjemcov
Kosovo
Bývalá Juhoslovanská 
republika Macedónsko
Bosna a Hercegovina
Albánsko
Čierna HoraRozpočtové prostriedky 
v mil. EUR23 %
12 %12 %11 %
10 %
5 %
11 Úvod 
05 
Podpora nástroja IPA pre právny štát v prijímajúcich krajinách bola navrhnutá tak, 
aby priviedla skupinu citlivých štátnych orgánov, ako sú ministerstvá, agentúry, 
policajné sily a justícia, k základným právam a  acquis  EÚ. Nástroj IPA pomohol 
aj zabezpečiť návrhy a prijatie lepších vnútroštátnych právnych predpisov.
06 
Podpora reformy verejnej správy v rámci nástroja IPA vrátane riadenia verejných 
financií sa zaoberala aj citlivými oblasťami, ako je prijímanie zamestnancov za -
ložené na zásluhách a kvalitná odborná príprava v oblasti verejnej správy a celý 
rozpočtový cyklus vrátane výberu daní, tvorby rozpočtu, obstarávania, verejnej 
vnútornej finančnej kontroly, externého auditu a štatistík.
07 
Komisia okrem toho prostredníctvom návrhov regionálnych programov pod -
porila činnosti regionálnych organizácií, ako je Rada pre regionálnu spoluprácu 
(RRS) a Regionálna škola verejnej správy (ReSPA) a intervenčnú pomoc prostred -
níctvom investičného rámca pre západný Balkán (WBIF). Investičný rámec pre zá -
padný Balkán prispel k posilneniu administratívnej kapacity, hoci to nebolo jeho 
hlavným cieľom.
08 
Komisia vo svojich výročných správach o pokroku hodnotí napredovanie kan -
didátskych a potenciálnych kandidátskych krajín v procese pristupovania k EÚ. 
Konkrétne v súvislosti so západným Balkánom Komisia v týchto správach spome -
nula rozšírenie korupcie a organizovanej trestnej činnosti a nedostatky ovplyv -
ňujúce nezávislosť súdneho systému3. Komisia sleduje situáciu v každej krajine 
prostredníctvom monitorovacích návštev a návštev expertov a zasadnutí v rámci 
politického dialógu.
09 
V politických usmerneniach pre budúcu Európsku komisiu sa stanovuje, že žiadna 
krajina sa nestane členom EÚ pred rokom 20204. Prostredníctvom tohto nové -
ho časového rámca a vzhľadom na to, že krajiny západného Balkánu sú už teraz 
strategicky dôležitými partermi, má Komisia príležitosť dosiahnuť dlhodobé 
strategické ciele a pripraviť sa na budúce pristúpenia k EÚ nielen jednotlivých 
krajín, ale aj celého regiónu v rámci harmonizovaného procesu a koordinovaného 
regionálneho prístupu5.3 Pozri správy o pokroku 
týkajúce sa Albánska, Bosny 
a Hercegoviny, Kosova, bývalej 
Juhoslovanskej republiky 
Macedónsko, Čiernej Hory 
a Srbska, 2012 – 2015.
4 Úvodné vyhlásenie kandidáta 
na predsedu Európskej 
komisie Junckera 
na otváracom zasadnutí 
Európskeho parlamentu 
15. júla 2014, bod 9.
5 Pozri závery Rady o rozširovaní 
a procese stabilizácie 
a pridruženia, 15356/15, 
15. decembra 2015.
12
 Rozsah auditu a  audítorský 
prístup
10 
Vzhľadom na zistenia predchádzajúcich osobitných správ bolo naším cieľom 
posúdiť, či Komisia prostredníctvom programu IPA prispela k posilneniu admi -
nistratívnej kapacity na západnom Balkáne. Zaoberali sme sa dvoma hlavnými 
otázkami:
a) Riadila Komisia nástroj IPA na západnom Balkáne dobre?
b) Posilnila sa vďaka nástroju IPA administratívna kapacita na západnom 
Balkáne?
11 
Rozsah auditu sa týkal obdobia rokov 2007 – 2013 (IPA I), zohľadnili sme však 
aj prvé fázy obdobia rokov 2014 – 2020 (IPA II). Zamerali sme sa na dva sektory 
dôležité pre posilnenie administratívnej kapacity na západnom Balkáne:
a) právny štát (základné práva, spravodlivosť a vnútorné veci) s osobitným 
dôrazom na boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti;
b) reforma verejnej správy vrátane riadenia verejných financií.
12 
Ako sa uvádza v  tabuľke 2  z 902 mil. EUR na projekty v oblasti právneho štátu 
a reformy verejnej správy sme preskúmali 52 zmluvne uzavretých projektov 
v celkovej výške 109 mil. EUR (12 %)6. Z celkovej sumy regionálnych programov 
1,16 mld. EUR sme preskúmali tri zmluvne uzavreté programy v celkovej výške 
330 mil. EUR (28 %)7.6 Príloha II  obsahuje úplný 
zoznam týchto 
kontrolovaných projektov.
7 Zoznam týchto programov sa 
nachádza v  prílohe  III.Tabuľka  2Nástroj predvstupovej pomoci (2007 – 2013) pre západný Balkán na účely 
administratívnej kapacity
Programy IPA na  podporu administratívnej kapacity 
v krajinách západného BalkánuZmluvné sumy Percentuálny podiel 
kontrolovaných 
programovPočet projektov/
programov, ktorých 
sa týkal audit Spolu Kontrolované
Národné programy, projekty právneho štátu 485 60 12 % 29
Národné programy, projekty reformy verejnej správy 417 49 12 % 23
SPOLU 902 109 12 % 52
Regionálne programy 1 160 330 28 % 3
CELKOVÝ SÚČET 2 062 439 21 %
Poznámka:  Sumy v miliónoch EUR; percentá sú zaokrúhlené nahor.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov podľa údajov Európskej komisie, 30. júna 2015.
13 Rozsah auditu a audítorský prístup 
13 
Dôležitou súčasťou našej práce bolo posúdenie, čo sa programami a projektmi 
EÚ dosiahlo z hľadiska výsledkov vymedzených v nariadení, ktorým sa ustanovu -
jú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie na financovanie 
vonkajšej činnosti8.
14 
V rámci nášho prístupu k metaauditu sme najprv preskúmali skupinu osobitných 
správ Európskeho dvora audítorov a hodnotiacich správ Komisie týkajúcich sa 
regiónu západného Balkánu (pozri tabuľku 3 ). Po zohľadnení rozsahu meta -
auditu a preskúmaných správ sme určili medzery v auditoch, čo viedlo k tomu, 
že v období od marca do decembra 2015 sa vykonal rozsiahly dodatočný audit. 
Tento dodatočný audit zahŕňal administratívnu kontrolu pokroku Komisie, správy 
z monitorovania, preskúmanie správ expertov a správ zo schôdzí a rozhovory 
so zamestnancami Komisie, Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ESVČ), dele -
gácií EÚ, príslušných vnútroštátnych orgánov krajín západného Balkánu a Rady 
pre regionálnu spoluprácu.8 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 236/2014 z 11. marca 2014, 
ktorým sa ustanovujú 
spoločné pravidlá a postupy 
pre vykonávanie nástrojov 
Únie na financovanie 
vonkajšej činnosti. Dvanáste 
odôvodnenie v preambule 
a článok 12 (Ú. v. EÚ L 77, 
15.3.2014, s. 95).Tabuľka  3Použité predchádzajúce audítorské a  hodnotiace správy
Zdroje Odkazy na  dokumentyOSOBITNÉ SPRÁVY EURÓPSKEHO 
DVORA AUDÍTOROV20/2016 Posilňovanie administratívnej kapacity v Čiernej Hore: došlo k pokroku, no v mnohých kľúčových oblastiach sú potrebné lepšie 
výsledky
11/2016 Posilňovanie administratívnej kapacity v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko: obmedzený pokrok v zložitej situácii
19/2014 Predvstupová pomoc EÚ pre Srbsko
18/2014 Systémy hodnotenia a monitorovania zameraného na výsledky generálneho riaditeľstva EuropeAid
18/2012 Pomoc Európskej únie Kosovu týkajúca sa právneho štátu
14/2011 Zlepšila pomoc EÚ schopnosť Chorvátska riadiť financovanie po pristúpení?
12/2009 Účinnosť projektov Komisie v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí na západnom Balkáne
5/2007 Riadenie programu CARDS KomisiouHODNOTENIAPodpora nástroja IPA na boj proti korupcii, august 2015
Zásady verejnej správy. Základné merania iniciatívy SIGMA (Albánsko, Bosna a Hercegovina, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko, 
Kosovo, Čierna Hora, Srbsko), apríl 2015
Metahodnotenie pomoci v  rámci IPA, september 2013
IPA – Priebežné hodnotenie a  metahodnotenie pomoci v  rámci IPA, hodnotenie programov pre  viacerých príjemcov, jún 2013
Právny štát, reforma súdnictva a boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti na západnom Balkáne, február 2013
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
14
 Pripomienky
Časť I  – Riadila Komisia nástroj IPA na  západnom 
Balkáne dobre?
15 
Posudzovali sme riadenie nástroja predvstupovej pomoci Komisiou počas celého 
programového cyklu nástroja, a to na základe týchto kritérií auditu:
a) Mal nástroj IPA špecifické a merateľné ciele?
b) Vychádzali programy a projekty z jasných potrieb?
c) Bola pomoc skutočne vyplatená (čerpanie)?
d) Uplatnili sa prísne podmienky pre pridelenie pomoci (podmienenosť)?
e) Bolo monitorovanie vykonávania a hodnotenie výsledkov účinné?
f) Bola pomoc darcov koordinovaná účinne?
Ciele počas IPA I neboli vždy špecifické a merateľné
16 
V nariadení EÚ o rozpočtových pravidlách sa stanovuje, že pre všetky sektory 
činností v rozpočte sa musia stanoviť špecifické a merateľné ciele9. Nariadenia 
o IPA10 a dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní Komisie riešia dôleži -
tosť právneho štátu a reformy verejnej správy na západnom Balkáne.
Národné programy mali často všeobecné ciele
17 
Ciele počas IPA I mali taký všeobecný rozsah, že často neboli špecifické a nebolo 
možné ich merať prostredníctvom konkrétnych cieľov11. V prípade Čiernej Hory, 
s ktorou sa prístupové rokovania začali v roku 2012, a Srbska, ktorého prístupové 
rokovania sa začali v roku 2014, však Komisia vymedzila jasné a merateľné ciele 
v oblasti právneho štátu, ktoré by v prípade ich nesplnenia mohli zablokovať 
rokovania o rozšírení12.9 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ, 
Euratom) č. 966/2012 
z 25. októbra 2012, 
o rozpočtových pravidlách, 
ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie, 
a zrušení nariadenia Rady (ES, 
Euratom) č. 1605/2002 
(Ú. v. EÚ L 298, 26.10.2012, s. 1).
10 Nariadenie Rady (ES) 
č. 1085/2006, ktoré sa 
vykonáva nariadením Komisie 
(ES) č. 718/2007 z 12. júna 2007 
a nariadenie (EÚ) č. 231/2014, 
ktoré sa vykonáva 
vykonávacím nariadením 
Komisie (EÚ) č. 447/2014 
z 2. mája 2014.
11 Analýza Dvora audítorov 
týkajúca sa európskych dohôd 
o partnerstve, dohôd 
o stabilizácii a pridružení 
a výročných správ o činnosti 
GR pre európsku susedskú 
politiku a rokovania o rozšírení 
(2013, 2014). V metahodnotení 
pomoci v rámci IPA 
(september 2013, s. 20) boli 
uvedené všeobecné ciele, 
ktoré „často neobsahovali 
dostatočne merateľné ciele“.
12 Plán riadenia na rok 2015, GR 
pre európsku susedskú 
politiku a rokovania 
o rozšírení, s. 4 a 18; COM(2012) 
600 final z 10. októbra 2012 
„Stratégia rozširovania 
a hlavné výzvy v rokoch 
2012 – 2013“, s. 4.
15 Pripomienky 
18 
Od roku 2010 Komisia okrem toho začala namiesto zväčša individuálnych projek -
tov podporovať zreteľnejší a lepšie merateľný sektorový prístup13, v rámci ktorého 
programy a projekty jasne zapadajú do sektorových stratégií. Komisia plánovala, 
že počas vykonávania IPA II bude v plnej miere uplatňovať sektorový prístup14.
Regionálne programy mali vo  všeobecnosti špecifické a  merateľné 
ciele
19 
Ciele regionálnych programov, ktoré sme preskúmali, boli vo všeobecnosti 
špecifické a obsahovali merateľné ciele. Vzhľadom na históriu konfliktov medzi 
krajinami západného Balkánu mali regionálne programy väčšinou výslovný cieľ 
týkajúci sa regionálnej integrácie, ktorý zodpovedal cieľom IPA v oblasti podpory 
zmierenia po ukončení konfliktu, budovania dôvery a obnovy15 (pozri rámček 2 ).
Programy a  projekty vychádzali z  potrieb, ale  hodnotenia 
určitých príjemcov sa vyznačovali značnými nedostatkami
20 
Počas tvorby programov v rámci IPA I Komisia vypracovala dokumenty o pláno -
vaní (dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní), v ktorých určila, ktoré 
kľúčové sektory sa podporia v rámci IPA. Vnútroštátne orgány vytvorili vlastné 
posúdenia potrieb, a to buď na základe vlastnej iniciatívy, alebo na podnet 
Komisie.13 COM(2011) 666 final 
z 12. októbra 2011 „Stratégia 
rozširovania a hlavné výzvy 
v rokoch 2011 – 2012“, s. 20.
14 Nástroj predvstupovej pomoci 
(IPA II), orientačný strategický 
dokument pre viacero krajín 
(30. júna 2015) a orientačné 
strategické dokumenty 
pre Albánsko a Čiernu Horu 
(18. augusta 2014), bývalú 
Juhoslovanskú republiku 
Macedónsko a Srbsko 
(19. augusta 2014), Kosovo 
(20. augusta 2014) a Bosnu 
a Hercegovinu (15. decembra 
2014).
15 Trináste odôvodnenie 
preambuly a článok 2 písm. g) 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1085/2006.Rámček 2Investičný rámec pre západný Balkán (WBIF)
Investičný rámec pre západný Balkán je zreteľne zameraný na zabezpečenie finančnej a technickej pomoci 
pre strategické investície a jeho ciele boli merateľné pomocou jasných ukazovateľov (napr. počet projektových 
žiadostí, vyplatená technická pomoc, poskytnuté finančné prostriedky)16.
16 https://www.wbif.eu/
16 Pripomienky 
Posúdenia potrieb na  úrovni Komisie
21 
Dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní spravidla vychádzali z priorít, 
ktoré sa určili v správach o pokroku a v rámci prístupových partnerstiev. Neboli 
založené na posúdeniach základného scenára prijímajúcich krajín pre posudzo -
vanie administratívnej kapacity v rozličných sektoroch (napr. v sektore právneho 
štátu), ani sa v nich nezohľadňovala skutočná politická vôľa týchto krajín usku -
točniť reformu. Skúmané projekty jasne vychádzali z potrieb určených Komisiou 
a dohodnutých s prijímajúcimi krajinami.
22 
Na úrovni jednotlivých krajín boli dokumenty o plánovaní v rámci IPA I nahrade -
né pri tvorbe programov v rámci IPA II orientačnými strategickými dokumentmi 
(2014 – 2020). V týchto dokumentoch sa venovalo viac pozornosti schopnosti 
príjemcov zaviazať sa k reforme sektora na politickej úrovni a k hospodáreniu 
s finančnými prostriedkami nástroja IPA.
Posúdenia potrieb na úrovni príjemcov
23 
Hoci všetky krajiny západného Balkánu mali komplexnú národnú stratégiu 
s posúdením potrieb na riešenie sektora reformy verejnej správy, takáto stratégia 
chýbala v prípade sektora právneho štátu v Albánsku a Kosove. V Bosne a Herce -
govine bola stratégia reformy súdnictva prijatá príliš neskoro (pozri rámček 3 ).Rámček 3Stratégia reformy súdnictva v Bosne a Hercegovine na roky 2014 – 2018
Prijatie tejto stratégie bolo súčasťou politického dialógu EÚ s vnútroštátnymi orgánmi, predovšetkým pro -
stredníctvom štruktúrovaného dialógu o súdnictve. Stratégia reformy súdnictva bola prijatá až v roku 2015, 
lebo ju zdržiavali politické nezhody medzi orgánmi Bosny a Hercegoviny. Najmä Srbská republika (pozri obrá -
zok 3 ) sústavne spochybňovala posúdenie potrieb vykonané Komisiou v rámci IPA. Tým oslabovala relevant -
nosť národných posúdení potrieb, a to najmä v prípade projektov, ktoré boli zamerané na podporu koordiná -
cie medzi činnosťami boja proti korupcii, policajnými orgánmi a miestnymi orgánmi verejnej správy.
17 Pripomienky 
Politická mapa Bosny a  Hercegoviny
Zdroj:  Eurostat.Obrázok  3



Sarajevo
PodgoricaRepublika SrpskaRepublika Srpska
Federation of Bosnia and HerzegovinaBrčkoCroatia
Serbia
Bosnia and Herzegovina
Montenegro
Albania
Administrative boundaries: © EuroGeographics, GADM (Bosnian Inter-entity boundary line
Cartography: Eurostat — GISCO, 01/2016Brčko District
Banja Luka
0 25 50 75 100 km  Adriatic Sea
Inter-entity boundary line
18 Pripomienky 
Čerpaniu finančných prostriedkov IPA občas prekážala 
nedostatočná administratívna kapacita
24 
V niektorých krajinách západného Balkánu bolo náročné vyplácať zmluvne do -
hodnuté sumy v rámci IPA I (pozri obrázok  4), a to najmä z dôvodu nedostatoč -
ných administratívnych kapacít.
Čerpanie prostriedkov vyjadrené ako percentuálny podiel pridelených rozpočtových 
prostriedkov, ktoré čakajú na uzatvorenie zmlúv, a ako percentuálny podiel zmluvne 
dohodnutých súm čakajúcich na úhradu, IPA I (2007 – 2013)
Zdroj:  Výpočet Európskeho dvora audítorov založený na údajoch Európskej komisie, 31. decembra 2015.Obrázok  4
0 10 20 30 40 50 60 70 80 90 100
Bývalá Juhoslovanská 
republika Macedónsko
Albánsko
Srbsko
Bosna a Hercegovina
Kosovo
Čierna Hora%
Prostriedky, ktoré boli pridelené 
a čakajú na uzatvorenie zmlúv
Zmluvne dohodnuté prostriedky čakajúce na úhradu
19 Pripomienky 
25 
Na základe preskúmania rozličných operačných štruktúr IPA na západnom Balká -
ne možno túto skutočnosť čiastočne vysvetliť tým, že Komisia decentralizovala 
podstatné časti riadenia nástroja IPA a previedla ich na vnútroštátne orgány17. 
Ako sme si všimli v prípade bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a Srb -
ska (pozri rámček 4 ), ako aj v prípade Albánska, táto decentralizácia si vyžadovala 
obdobie učenia a náročnejšiu štruktúru riadenia18.17 Od 1. januára 2014 bol pojem 
„decentralizované 
hospodárenie“ nahradený 
pojmom „nepriame 
hospodárenie tretích krajín“.
18 Okrem iných požiadaviek 
decentralizované 
hospodárenie v sebe zahŕňalo 
certifikáciu národného 
povoľujúceho úradníka, 
vytvorenie operačnej 
štruktúry IPA a orgánu auditu, 
ako aj predbežnú kontrolu 
všetkých decentralizovaných 
projektov IPA delegáciou Únie. 
Pozri články 11 až 31 
nariadenia Komisie (ES) 
č. 718/2007 z 12. júna 2007, 
ktorým sa vykonáva 
nariadenie Rady (ES) 
č. 1085/2006, ktorým sa 
ustanovuje nástroj 
predvstupovej pomoci (IPA) 
(Ú. v. EÚ L 170, 29.6.2007, s. 1).Rámček 4Skúsenosti s decentralizáciou hospodárenia v rámci IPA I
Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko
Komisia decentralizovala hospodárenie v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách19 a nariadeniami  
IPA I. Od Komisie sa však v týchto nariadeniach nevyžadovalo, aby posúdila, či sú vnútroštátne orgány pripra -
vené zvládnuť taký objem a zložitosť finančných prostriedkov, ktoré sa mali decentralizovať20. Po decentrali -
zácii sa národná štátna správa snažila dodržať termíny a predkladať zmluvné dokumenty prijateľnej kvality. 
Decentralizácia v mnohých prípadoch viedla k strate projektov určených na finančnú podporu kľúčových 
reforiem a očakávajú sa ďalšie straty21.
Srbsko
Zriadenie orgánu auditu a operačného orgánu na riadenie projektov IPA boli ovplyvnené dlhotrvajúcimi a zá -
važnými nedostatkami, ktoré Komisia zistila pri svojich vlastných auditoch. Decentralizované hospodárenie 
nebolo spojené s predbežným komplexným posúdením riadenia verejných financií na úrovni krajiny22, no bolo 
založené výhradne na dodržiavaní požiadaviek vnútornej kontroly stanovených v nariadení o rozpočtových 
pravidlách zo strany štruktúr IPA v Srbsku23.
19 Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych 
spoločenstiev (Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1) v platnom znení.
20 Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 11/2016 „Posilňovanie administratívnej kapacity v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko: 
obmedzený pokrok v zložitej situácii“, bod 47 ( http://eca.europa.eu ).
21 Tamže, body 48 a 50.
22 Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 19/2014 „Predvstupová pomoc EÚ pre Srbsko“, bod 79 ( http://eca.europa.eu ).
23 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 z 25. októbra 2012, o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie, a zrušení nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002.
20 Pripomienky 
26 
V rámci nástroja IPA II (2014 – 2020) sa venuje väčšia pozornosť zlepšeniu celých 
systémov riadenia verejných financií jednotlivých krajín. Programy IPA II však boli 
prijaté až na úplnom konci roku 2014 z dôvodu oneskorení v novom legislatívnom 
rámci a postupoch nástroja IPA. Uzatváranie zmlúv a vyplácanie prostriedkov sa 
ešte viac omeškali v dôsledku ratifikačného procesu v prijímajúcich krajinách. 
Výsledkom bolo, že v čase konania auditu bolo príliš skoro vyjadrovať sa na tému 
zmluvne dohodnutých a vyplatených súm v rámci IPA II.
Komisia neuplatňovala prísne podmienky systematicky
27 
Komisia sa vo svojich stratégiách rozširovania nasledujúcich po sebe opakovane 
odvolávala na „prísnu podmienenosť“24, tento pojem však osobitne nevymedzi -
la. Podmienenosť je zásada stanovenia určitých podmienok pred uzatvorením 
zmluvy alebo vykonaním platby, a to na politickej úrovni, úrovni programu alebo 
projektu. Ak príjemca nesplní tieto vopred stanovené podmienky, Komisia môže 
prijať také opatrenia, ako je napríklad pozastavenie platieb pre celý program, 
zníženie výšky pomoci v budúcnosti alebo zrušenie projektu.
28 
Na úrovni jednotlivých programov Komisia uplatňovala prísne podmienky len 
vo veľmi malom počte prípadov, predovšetkým v Bosne a Hercegovine (pozri 
rámček 5 ) a v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko25.24 Podľa stratégie rozširovania 
Komisie v rokoch 2011 – 2012 
„stredobodom prístupového 
procesu a jeho úspešnosti sa 
stal záväzok, podmienenosť 
a dôveryhodnosť,“ (s. 2) 
a podmienenosť bude 
dôsledná a prísna (s. 18 a 23). 
Vo svojej stratégii rozširovania 
v rokoch 2012 – 2013 sa 
Komisia odvolávala na prísnu 
podmienenosť (s. 2, 3, 16 a 22), 
rovnako ako aj v stratégii 
rozširovania v roku 2014 (s. 2 
a 19) a v stratégii rozširovania 
v roku 2015 (s. 12).
25 Pozastavenie platieb, ako sa 
stanovuje v článku 46 
nariadenia Komisie (ES) 
č. 718/2007.Rámček 5Prísna podmienenosť na  úrovni programu, program Spravodlivosť v  Bosne 
a Hercegovine
V roku 2013 sa zastavil proces integrácie Bosny a Hercegoviny do EÚ. Politickí predstavitelia krajiny zjavne 
neboli schopní ani ochotní dospieť ku konsenzu potrebnému na napredovanie na predvstupovej ceste. Príkla -
dom bola neschopnosť krajiny alebo nedostatok politickej vôle vykonať rozsudok Európskeho súdu pre ľudské 
práva26. V dôsledku toho Komisia uplatnila podmienenosť prostredníctvom zníženia pridelených rozpočtových 
prostriedkov v rámci nástroja IPA I na rok 2013 o 45 mil. EUR a uložením ďalšieho zníženia pridelených rozpoč -
tových prostriedkov v rámci nástroja IPA II27. Keď Bosna a Hercegovina neprijala novú celkovú stratégiu refor -
my sektora spravodlivosti podporovanú všetkými štyrmi ústavnými entitami vrátane Srbskej republiky (pozri 
mapu na  obrázku  3), Komisia pozastavila prebiehajúcu rozpočtovú podporu v oblasti spravodlivosti.
26 Vo veci Sejdić a Finci/Bosna a Hercegovina  (december 2009) Európsky súd pre ľudské práva zistil, že Bosna a Hercegovina porušila právo žalobcov 
na zvolenie len preto, lebo patrili k etnickým menšinám.
27 Krajine bolo na roky 2014 až 2017 pridelených 165 mil. EUR v porovnaní s 331 mil. EUR v rokoch 2007 až 2010.
21 Pripomienky 
29 
Na úrovni jednotlivých projektov Komisia neuplatňovala prísne podmienky syste -
maticky, ako sa uvádza v príkladoch v  rámčeku 6 . Hoci Európsky dvor audítorov 
v roku 2011 odporučil venovať viac pozornosti tomu, aby boli návrhy projektov 
v ostatných krajinách pred pristúpením dostatočne vypracované na vykonanie28, 
Komisia to nezabezpečila vo všetkých prípadoch. To malo vplyv na výsledky pro -
jektov v niekoľkých krajinách29.28 Osobitná správa Európskeho 
dvora audítorov č. 14/2011 
„Zlepšila pomoc EÚ schopnosť 
Chorvátska riadiť financovanie 
po pristúpení?“, bod 53 ( http://
eca.europa.eu ).
29 Pozri hodnotenie týkajúce sa 
právneho štátu, reformy 
súdnictva a boja proti korupcii 
a organizovanej trestnej 
činnosti na západnom 
Balkáne, február 2013, s. 240.Rámček 6Príklady neuplatnenia prísnej podmienenosti v  priebehu IPA I
Albánsko
V prípade siedmich z 15 kontrolovaných projektov Komisia nestanovila prísne podmienky vo fáze uzatvárania 
zmluvy30 a pred uskutočnením platieb. Netýkalo sa to len projektov s komplexnými cieľmi (ako je posilnenie 
protikorupčných opatrení), ale aj projektov zameraných na pomerne priame výsledky, ako je projekt justič -
ného paláca v Tirane (pozri prílohu II , projekt č. 10). V prípade tohto projektu chýbali potrebné povolenia 
a údajné nezrovnalosti týkajúce sa vlastníctva pôdy boli príčinou ďalších ťažkostí. Po štyri a pol roka trvajúcich 
rokovaniach s ministerstvom spravodlivosti Komisia projekt zrušila a časť finančných prostriedkov pridelila 
na opatrenia, ktoré nesúviseli so sektorom právneho štátu.
Srbsko
Komisia nevenovala dostatočnú pozornosť podmienenosti, stanoveniu postupu pri tvorbe projektov a práv -
nym nedostatkom. Toto zanedbanie často ohrozovalo hladkú a včasnú realizáciu projektov31. Po roku 2012 sa 
návrhy projektov občas odkladali alebo sa obmedzil ich rozsah, pretože chýbali povolenia alebo neboli pred -
ložené požadované štúdie realizovateľnosti.
30 Pozri prílohu II , albánske projekty v sektore právneho štátu č. 2, 3, 4, 5, 9 a 10 a projekt riadenia verejných financií č. 2.
31 Osobitná správa č. 19/2014 „Predvstupová pomoc EÚ pre Srbsko“, rámček 5 a body 27 a 31 ( http://eca.europa.eu ).
22 Pripomienky 
Komisia bola celkovo účinná pri  monitorovaní vykonávania 
a čiastočne účinná pri  vykonávaní opatrení vyplývajúcich 
z hodnotení
30 
Komisia monitorovala sektorové reformy a realizáciu projektov priamo aj pro -
stredníctvom šiestich delegácií EÚ na západnom Balkáne. Najvyššia úroveň moni -
torovania sa konala dvakrát za rok v rámci spoločných schôdzí monitorovacieho 
výboru a pravidelnejšie v rámci sektorových monitorovacích výborov. Delegácie 
EÚ monitorovali aj vykonávanie na mieste.
31 
Komisia v rámci svojho cyklu hodnotení vykonávala sektorové a tematické hod -
notenia. Tieto hodnotenia by sa nemali zamieňať s výročnými správami o pokro -
ku kandidátskych a potenciálnych kandidátskych krajín, čo sú oficiálne politické 
posúdenia týchto krajín Komisiou.
Komisia bola vo  všeobecnosti účinná pri  monitorovaní 
vykonávania
32 
Delegácie EÚ efektívne monitorovali projekty IPA vo všetkých sektoroch 
prostredníctvom:
a) kontrol zákonnosti a riadnosti na základe riadiacich a informačných systémov;
b) koordinačných stretnutí s dodávateľmi a štátnymi správami príjemcov vráta -
ne kontrol na mieste;
c) výročných správ povoľujúceho úradníka vymenovaného subdelegovaním;
d) spoločných schôdzí monitorovacieho výboru a sektorového monitorovacieho 
výboru;
e) interných štvrťročných monitorovacích tabuliek v prípade projektov s vyšším 
rizikom.
33 
Komisia účinne monitorovala vykonávanie IPA a plnenie výstupov32. Popri uvede -
ných monitorovacích nástrojoch sa správy o monitorovaní zameranom na výsled -
ky riadili štandardnou metodikou Komisie a väčšinou sledovali výsledky prebie -
hajúcich projektov. Prístup monitorovania zameraného na výsledky však odhalil 
tri závažné nedostatky.32 Audítorský tím v tejto 
súvislosti zhromaždil dôkazy 
delegácií Európskej únie 
v Albánsku, Bosne 
a Hercegovine a Srbsku.
23 Pripomienky 
34 
Po prvé, keďže sa značný počet projektov IPA, ktoré sme posúdili, týkal zmlúv 
s hodnotou nižšou ako 1 mil. EUR, hodnota týchto projektov bola nižšia ako pra -
hová hodnota pre správy z monitorovania zameraného na výsledky. V dôsledku 
toho sa monitorovanie zamerané na výsledky nevzťahovalo na všetky politicky 
citlivé projekty. Po druhé, ani v jednej z posudzovaných správ sa nemeral súlad 
s podmienenosťou. Po tretie, neprítomnosť následného monitorovania projek -
tov33 znamenala, že nebolo možné merať udržateľnosť projektu.
Komisia bola čiastočne účinná pri  vykonávaní opatrení 
vyplývajúcich z  hodnotení
35 
Pokiaľ ide o právny štát, Komisia vykonala komplexné medziodvetvové hodno -
tenie IPA na západnom Balkáne, ako aj dve tematické hodnotenia projektov IPA 
týkajúcich sa právneho štátu a boja proti korupcii34. Komisia v úzkej spolupráci 
s Radou Európy a Benátskou komisiou35 financovala veľký počet správ o súdnictve 
z návštev expertov, v ktorých sa poukázalo napríklad na to, že zatiaľ neexistovali 
nijaké výsledky týkajúce sa úspešných odsúdení za spáchanie trestného činu.
36 
Komisia napriek tomu nevyužila vlastné hodnotenia ani správy z návštev exper -
tov na lepšie využitie podmienenosti. Neprispôsobila ukazovatele správ o mo -
nitorovaní zameranom na výsledky pri projektoch právneho štátu, ktoré mali 
tendenciu zameriavať sa na výstupné ukazovatele prebiehajúcich projektov. Ko -
misia dokonca uviedla, že často chýbali následné opatrenia k projektom v rámci 
sektora právneho štátu nástroja IPA.
37 
V súvislosti s reformou verejnej správy Komisia nevykonala komplexné hodnote -
nie podpory IPA, niektoré hodnotenia sa však týkali malého počtu projektov IPA 
v tejto oblasti.33 Tematické hodnotenie 
týkajúce sa právneho štátu, 
reformy súdnictva a boja proti 
korupcii a organizovanej 
trestnej činnosti na západnom 
Balkáne – 3. časť, hlavná 
záverečná správa, február 
2013, s. 60.
34 Metahodnotenie pomoci 
v rámci IPA a hodnotenie 
programov pre viacerých 
príjemcov, september 2013. 
Tematické hodnotenie 
týkajúce sa právneho štátu, 
reformy súdnictva a boja proti 
korupcii a organizovanej 
trestnej činnosti na západnom 
Balkáne – 3. časť, hlavná 
záverečná správa, február 
2013. Tematické hodnotenie 
finančnej podpory v rámci IPA 
na boj proti korupcii, hlavná 
záverečná správa, august 2015.
35 Európska komisia 
pre demokraciu 
prostredníctvom práva má 
sídlo v Benátkach v Taliansku 
a okrem iných činností 
poskytuje právne 
poradenstvo členským štátom 
Rady Európy, predovšetkým 
im pomáha dosiahnuť súlad 
ich jurisdikcií s európskymi 
normami právneho štátu 
(http://www.venice.coe.int ).
24 Pripomienky 
Napriek značným nedostatkom na  strane príjemcov Komisia 
efektívne podporila koordináciu darcov
38 
Zásada darcov vedených dotknutými krajinami je stanovená v Parížskej deklarácii 
o účinnosti pomoci (2005)36. Podľa tejto zásady, ktorá sa vzťahuje aj na finančné 
prostriedky nástroja IPA, by každá prijímajúca krajina mala stanoviť realistické cie -
le v malom počte sektorov a mala by sa vyhnúť prekrývaniu darcovskej pomoci. 
Komisia v celom regióne účinne podporovala zodpovednosť prijímajúcich krajín 
za organizovanie koordinácie darcov.
Koordinácia darcov na  regionálnej úrovni
39 
Z prostriedkov regionálnych programov IPA sa financuje investičný rámec pre zá -
padný Balkán (WBIF) aj Rada pre regionálnu spoluprácu (RRS). Medzi ich cieľmi 
bolo zamerať sa na zlepšenie koordinácie darcov v krajinách západného Balkánu 
(pozri rámček 7 ).36 COM(2007) 72 final 
z 28. februára 2007 „Kódex EÚ 
týkajúci sa rozdelenia práce 
v oblasti rozvojovej politiky“.Rámček 7Regionálna koordinácia darcov na  západnom Balkáne
WBIF
V súvislosti s projektmi infraštruktúry investičného rámca pre západný Balkán jediný infraštruktúrny projekt 
ropovodu predložený všetkými krajinami západného Balkánu v decembri 2015 uľahčil hodnotenie projektu 
a výberový proces.
RRS
Jeden z cieľov RRS zahŕňal poskytnutie „regionálnej perspektívy“ v rámci darcovskej pomoci37. S výnimkou 
jednej schôdze, ktorá sa konala v roku 2015, krajiny západného Balkánu nevyužívali RRS na účely koordinácie 
darcov.
37 http://rcc.int/pages/2/overview . Pozri stanovy Rady pre regionálnu spoluprácu.
25 Pripomienky 
Koordinácia darcov na úrovni príjemcov
40 
Koordinácia darcov prijímajúcou krajinou bola účinná v Srbsku, čiastočne účinná 
bola v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko a Čiernej Hore a neúčinná 
v Albánsku, Bosne a Hercegovine a Kosove (pozri rámček 8 ). Príčinou bol ne -
dostatok vedenia a administratívnej kapacity v rámci vnútroštátnych štruktúr 
zodpovedných za koordináciu darcov. Všimli sme si však, že Komisia príjemcov 
podporovala v tom, aby sa zabezpečila určitá úroveň koordinácie darcov. Rámček 8Neúčinná koordinácia darcov na úrovni príjemcov
Albánsko
Preskúmali sme darcovské činnosti Úradu pre rozvojové programy, financovanie a zahraničnú pomoc. Tento 
útvar nemal jasnú organizačnú štruktúru, nemal dostatok zamestnancov ani databázu darcov. Hoci pracovné 
skupiny sektora darcov boli nečinné od roku 2013, Komisiou vedený technický sekretariát darcov viedol k účin -
nému vzájomnému dopĺňaniu a rozdeleniu práce medzi darcami. Z rozhovorov so spoločenstvom darcov 
(USA, Taliansko, Francúzsko) vyplynulo, že darcovia delegáciu EÚ v Tirane za jej úsilie celkovo chválili.
Kosovo
Do konca roku 2011 nefungovali účinné mechanizmy na koordináciu darcov a odvtedy aj napriek rôznym ini -
ciatívam na koordináciu darcov v jednotlivých sektoroch darcovia z EÚ a ďalší medzinárodní darcovia požado -
vali, aby kosovské inštitúcie vystupovali aktívnejšie pri koordinácii darcov a následných opatreniach na tech -
nickej úrovni38. Potvrdili to aj nedávne interné dokumenty Komisie.
38 Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 18/2012 „Pomoc Európskej únie Kosovu, týkajúca sa právneho štátu“, body 82 a 86 ( http://eca.
europa.eu ).
26 Pripomienky 
Časť II – Posilnila sa vďaka nástroju IPA 
administratívna kapacita na  západnom Balkáne?
41 
Od roku 2007 bol nástroj IPA jediným finančným nástrojom EÚ zriadeným na úče -
ly posilnenia administratívnej kapacity na západnom Balkáne. V rámci sektorov 
právneho štátu na jednej strane a reformy verejnej správy na druhej strane sme 
posudzovali:
a) či Komisia dosiahla plánované výstupy účinným spôsobom;
b) či výsledky nástroja IPA nad rámec výstupov boli udržateľné;
c) či sa v rámci politického dialógu účinne riešilo posilnenie administratívnej 
kapacity.
Komisia dosiahla plánované výstupy účinným spôsobom
42 
Skúmané projekty v rámci národných aj regionálnych programov vo všetkých 
sektoroch priniesli plánované, zmluvne dohodnuté výstupy39. Napríklad väzenie 
v meste Fier v Albánsku a systém informačnej technológie Vysokej rady pre sud -
cov a prokuratúru boli dokončené včas a v súlade so zadávacími podmienkami 
vymedzenými v zmluvách (pozri fotografie 1  a 2).39 Táto pripomienka vychádza 
z kontrolovanej vzorky 
posúdenej v roku 2015 (pozri 
prílohu II ). Podobnú 
pripomienku mala aj Komisia 
vo svojom metahodnotení, s. 6 
(2013).
27 Pripomienky 
Dokončené väzenské cely, projekt stavby väznice v  meste Fier v  Albánsku
Projekt informačných technológií v rámci Vysokej rady pre sudcov a prokuratúru, 
ktorá vykonáva dohľad nad  súdnictvom Bosny a  Hercegoviny zo  SarajevaZdroj:  Európska komisia (Siedma priebežná a záverečná správa, s. 33).
© Eriton Hasaj, 2014. © Vysoká rada pre sudcov a prokuratúru Bosny a Hercegoviny.
Zdroj:  Európska komisia (záverečná opisná správa k projektu, s. 23).Fotografia 1 Fotografia  2

28 Pripomienky 
Nástroj predvstupovej pomoci pre právny štát a reformu 
verejnej správy bol čiastočne udržateľný
Projekty právneho štátu boli čiastočne udržateľné
43 
Komisii sa len čiastočne podarilo premeniť výstupy projektu na udržateľné 
výsledky v rozličných oblastiach sektora právneho štátu, ktoré mali podporu 
v rámci nástroja IPA (napr. presadzovanie práva, štátna prokuratúra, súdy, pro -
tikorupčné agentúry). 15 z 29 projektov právneho štátu v kontrolovanej vzorke 
národných projektov bolo neudržateľných40. Dôvody, prečo boli výsledky neudr -
žateľné, často spočívali v úrovni prijímajúcej krajiny a patril medzi ne neposta -
čujúci rozpočet a počet zamestnancov, slabá koordinácia a nedostatok politickej 
vôle reformovať inštitúcie a vykonávať následné opatrenia.
44 
V prípade týchto 15 projektov Komisia neuplatnila dostatočne relevantné pod -
mienky pred tým, ako schválila zmluvy. Zmluvy IPA by mali obsahovať pod -
mienku, aby sa v sektore reformy súdnictva zaviedli lepšie záruky. Nesplnenie 
tejto podmienky by viedlo k tomu, že by sa každoročne prideľované rozpočtové 
prostriedky IPA mohli až do odvolania pozastaviť.
45 
Na regionálnej úrovni Rada pre regionálnu spoluprácu do svojej stratégie Juho -
východná Európa 2020 viditeľne začlenila súdnictvo a boj proti korupcii41. Hoci sa 
Rada pre regionálnu spoluprácu výrazne spoliehala na financovanie z prostried -
kov nástroja IPA42, pokiaľ ide o právny štát, počas auditu sme si nevšimli podstat -
né aktivity tejto medzinárodnej organizácie krajín západného Balkánu.
Vplyv nástroja IPA I na boj proti korupcii a organizovanej trestnej 
činnosti bol obmedzený
46 
Organizácia Transparency International od roku 1995 uverejňuje poradie krajín 
podľa celosvetového indexu vnímania korupcie43 – čím vyššie je krajina v poradí, 
tým vyššia úroveň vnímanej korupcie. V  grafe 5  je znázornené poradie šiestich 
krajín západného Balkánu za posledných šesť rokov, ktoré zodpovedali poslednej 
časti obdobia vykonávania nástroja IPA I a obdobiu po jeho skončení.40 Pozri prílohu II , projekty 
právneho štátu v Albánsku 
(č. 2, 3, 4, 5, 9 a 10), Bosne 
a Hercegovine (č. 11 a 14), 
bývalej Juhoslovanskej 
republike Macedónsko (č. 21 
a 22), Čiernej Hore (č. 23) 
a Srbsku (č. 25, 26, 27 a 28).
41 Stratégia Juhovýchodná 
Európa 2020, RRS, s. 31 až 33.
42 Rada pre regionálnu 
spoluprácu sa pri svojom 
administratívnom fungovaní 
a pri realizácii svojich 
projektov spolieha 
na finančné prostriedky 
nástroja IPA (14 mil. EUR 
vyplatených v rokoch 2007 až 
2013), keďže minimálne ročné 
členské poplatky vo výške 
50 000 EUR na člena rady 
nepokrylo všetky jej náklady.
43 Organizácia Transparency 
International vymedzuje 
korupciu ako „zneužitie 
zverenej právomoci na účely 
súkromného zisku“; pozri 
http://www.transparency.org/ . 
„Kontrola korupcie“ – 
ukazovateľ riadenia Svetovej 
banky – ukazuje podobné 
poradie šiestich krajín 
západného Balkánu; pozri 
http://info.worldbank.org/
governance/wgi/ .
29 Pripomienky 
47 
V roku 2015 sa Albánsko nachádzalo na 88. a Kosovo na 103. mieste indexu vní -
mania korupcie, čím sa tieto krajiny dostali na rovnakú úroveň ako Egypt a Etió -
pia. Ostatné štyri krajiny západného Balkánu sa na indexe v rokoch 2010 až 2015 
umiestnili od 60. do 80. miesta.
48 
Z výročných správ o pokroku, prieskumov a dvoch tematických hodnotení 
vyplýva, že Komisia vedela o tom, že politické zasahovanie do činnosti súdov je 
v krajinách západného Balkánu rozšírené rovnako ako korupcia na vysokej úrovni 
a organizovaná trestná činnosť44 (pozri rámček 9 ). V Čiernej Hore a Srbsku, dvoch 
krajinách, s ktorými EÚ začala prístupové rokovania45, však bola úroveň priprave -
nosti na reformu súdnictva vyššia než v ostatných štyroch krajinách.44 Správy o pokroku v rokoch 
2012 – 2015. Hodnotenie 
„Podpora nástroja IPA na boj 
proti korupcii“, august 2015. 
Hodnotenie „Právny štát, 
reforma súdnictva a boj proti 
korupcii a organizovanej 
trestnej činnosti na západnom 
Balkáne“, február 2013.
45 Správa o pokroku za rok 2015, 
Čierna Hora, s. 14, 15, 18 a 19. 
Správa o pokroku za rok 2015, 
Srbsko, s. 11, 13, 14, 17 a 18.Poradie krajín západného Balkánu podľa indexu vnímania korupcie
Zdroj:  Európsky dvor audítorov podľa indexu vnímania korupcie organizácie Transparency International (2010 – 2015).Graf  5
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014 2015Albánsko
Bosna a Hercegovina
SrbskoKosovo
Čierna HoraBývalá Juhoslovanská 
republika Macedónsko
30 Pripomienky 
49 
Na účely monitorovania Komisia požiadala každú prijímajúcu krajinu o tabuľ -
ky s prehľadom výsledkov v oblasti účinného vyšetrovania, trestného stíhania 
a konečných rozsudkov v súdnych prípadoch týkajúcich sa korupcie na vysokej 
úrovni a organizovanej trestnej činnosti. V závislosti od krajiny sa počet prípadov 
korupcie na vysokej úrovni a prípadov organizovanej trestnej činnosti pohyboval 
v rozpätí od niekoľkých prípadov (Srbsko) po nula prípadov (Kosovo), čo svedčí 
o nedostatku politickej vôle. Rámček 9Politické zasahovanie, korupcia na vysokej úrovni a organizovaná trestná činnosť 
na západnom Balkáne
Albánsko
Nebola zaručená úplná nezávislosť a zodpovednosť sudcov a štátnych zástupcov. Pomalý výkon spravodlivosti 
a súdne rozhodnutia, ktoré sa nie vždy vykonávajú, majú za následok zanedbateľný počet konečných rozsud -
kov, ktoré účinne prispeli rozbitiu zločineckých skupín46.
Bosna a  Hercegovina
Politický záväzok sa nepremenil na úspešné rozsudky47. Z prieskumu Rady pre regionálnu spoluprácu naprí -
klad v roku 2015 vyplynulo, že 90 % respondentov v Bosne a Hercegovine nesúhlasilo s tvrdením, že ich vláda 
účinne bojuje proti korupcii.
Kosovo
Pochybné vymenovania, nejasné mandáty a stály nedostatok vnútroštátnych finančných prostriedkov oslabo -
vali činnosti kľúčových inštitúcií právneho štátu v Kosove. Vyšetrovania týkajúce sa prípadov korupcie na vy -
sokej úrovni sú veľmi zriedkavé a nevedú ku konečným rozsudkom. Účasť občanov Kosova na organizovanej 
trestnej činnosti v regióne okrem toho ohrozuje regionálnu medzietnickú stabilitu48.
46 Správa o pokroku za rok 2015, Albánsko, s. 4 a 51.
47 Správa o pokroku za rok 2015, Bosna a Hercegovina, s. 16.
48 Správa o pokroku za rok 2015, Kosovo, s. 12, 15, 16 a 18.
31 Pripomienky 
50 
Podľa Komisie sa nedostatok politickej vôle často odrážal v nedostatočných 
finančných a ľudských zdrojoch pridelených príslušným inštitúciám, čo obme -
dzovalo ciele a absorpčnú kapacitu nástroja IPA I. Z dvoch príkladov uvedených 
v rámčeku 10  vyplýva, že vplyv projektov IPA I na boj proti korupcii a organizova -
nej trestnej činnosti bol len obmedzený.
Komisia použila v  kľúčových oblastiach právneho štátu málo 
finančných prostriedkov z nástroja IPA
51 
Slobodné média a silná občianska spoločnosť sú hlavnými stimulmi na zvýšenie 
informovanosti verejnosti o korupcii a organizovanej trestnej činnosti50; často 
podnecujú protikorupčné agentúry a štátnu prokuratúru, aby konali. Tieto orgány 
zas priamo prispievajú k výsledkom v oblasti účinného vyšetrovania, trestného 
stíhania a konečných rozsudkov v súdnych prípadoch týkajúcich sa korupcie 
na vysokej úrovni a organizovanej trestnej činnosti. V súvislosti s právnym štátom 
na západnom Balkáne boli všadeprítomné problémy s nezávislosťou súdov 
a účinnosťou boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti (pozri body 46 
a 50) v kombinácii so stanoviskom Komisie o dôležitosti médií, občianskej spo -
ločnosti, protikorupčných agentúr a štátnej prokuratúry51 dostatočným dôvodom 
na zachovanie podpory v týchto kľúčových oblastiach.50 Transparency International: 
„Corruption fighters’ Tool kit: 
civil society experiences and 
emerging strategies“  (Nástroje 
bojovníkov proti korupcii: 
skúsenosti občianskej 
spoločnosti a vznikajúce 
stratégie), 2002 ( http://www.
transparency.org/whatwedo/
publication/
corruption_fighters_toolkit_
civil_society_experiences_
and_emerging_strategi ).
51 Pozri napríklad Oznámenie 
Komisie Európskemu 
parlamentu a Rade – Stratégia 
rozširovania a hlavné výzvy 
v rokoch 2011 – 2012, 
COM(2011) 666 final, a najmä 
s. 3, 7, 23, 39, 41, 45, 54, 58, 60 
a 67.Rámček 10Výsledky projektov IPA I  v boji proti korupcii
Projekt boja proti korupcii, Albánsko
Účelom projektu boja proti korupcii v Albánsku bolo podporiť albánsku vládu pri realizácii jej protikorupčnej 
stratégie (2007 – 2013). Nielenže projekt nedosiahol merateľné výsledky, ale jeho udržateľnosť ovplyvnila sku -
točnosť, že vnútroštátny koordinátor boja proti korupcii nebol nezávislý a koordinovaným politikám na vnút -
roštátnej a miestnej úrovni chýbali primerané rozpočtové prostriedky či zamestnanci.
Štátna komisia na  predchádzanie korupcii, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko
Tento projekt bol zameraný na posilnenie činnosti hlavného orgánu zodpovedného za predchádzanie korup -
cii. Projekt však neriešil skutočnosť, že Štátna komisia pre prevenciu korupcie nemohla vykonávať svoj mandát 
účinne vzhľadom na to, že vnútroštátne orgány sa dostatočne neangažovali, a vzhľadom na nedostatok nezá -
vislosti jej vyššieho manažmentu a nedostatočné zdroje49.
49 Osobitná správa Európskeho dvora audítorov č. 11/2016 „Posilňovanie administratívnej kapacity v bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko: 
obmedzený pokrok v zložitej situácii“, bod 28 a rámček 3 ( http://eca.europa.eu ). Hodnotenie „Podpora nástroja IPA na boj proti korupcii“, august 
2015, s. 30 a 120.
32 Pripomienky 
52 
Komisia však v rámci nástroja IPA I pridelila pomerne málo finančných prostried -
kov na slobodu médií a občiansku spoločnosť na západnom Balkáne (0,5 % z cel -
kových pridelených rozpočtových prostriedkov)52. Albánsko napríklad nedostalo 
v rámci boja proti korupcii žiadne národné pridelené rozpočtové prostriedky 
na slobodu médií a občiansku spoločnosť. Komisia podobne pridelila málo 
finančných prostriedkov na boj proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti 
(2 %) a na podporu pre štátnu prokuratúru (1 %).
Projekty reformy verejnej správy boli celkovo udržateľné
53 
Budovanie a udržiavanie administratívnej kapacity bolo mimoriadne náročné, 
a to najmä z dôvodu rozsiahlej korupcie a neustáleho politického zasahovania 
do prijímania pracovníkov verejnej služby a do riadenia ich služobného postupu. 
To má za následok vysokú fluktuáciu zamestnancov a nedostatok kvalifikovaných 
zamestnancov vo vnútroštátnych orgánoch53. V tejto súvislosti Komisia dokázala 
premeniť veľa výstupov z projektov na udržateľné výsledky, ktoré sa podporili 
v rámci nástroja IPA I (napr. reforma verejnej služby, colné úrady, verejné obstará -
vanie, verejná vnútorná finančná kontrola, audit).
54 
Štrnásť z 23 projektov v kontrolovanej vzorke národných projektov bolo udrža -
teľných54. Dôvodom, prečo boli projekty neudržateľné, bol najmä nepostačujúci 
rozpočet a malý počet zamestnancov, slabá koordinácia a predovšetkým ne -
dostatok politickej vôle príjemcu reformovať inštitúcie a nadviazať na výsledky 
reformy. V niektorých prípadoch mohla Komisia pred schválením zmlúv vymedziť 
dodatočné podmienky s ohľadom na právne predpisy a zadávacie podmienky 
projektu, ale nespravila to (pozri rámček 1 1 ).52 Analýza Európskeho dvora 
audítorov na základe údajov 
Komisie, júl 2015.
53 Metahodnotenie pomoci 
v rámci IPA, september 2013, 
s. 19. Správy o pokroku 
v rokoch 2012 – 2015.
54 Pozri prílohu II , projekty 
reformy verejnej správy 
v Albánsku (č. 3, 4 a 5), Bosne 
a Hercegovine (č. 6, 7 a 9), 
bývalej Juhoslovanskej 
republike Macedónsko (č. 12 
a 14), Čiernej Hore (č. 17 a 18) 
a Srbsku (č. 20, 21, 22 a 23).Rámček 11IPA a reforma verejnej správy
Bosna a  Hercegovina
Rozpočty v tejto krajine boli prijaté neskoro a koordinácia a plánovanie rozpočtu ostali slabé55. Okrem toho 
na úrovni jednotlivých štátu majú entity a okres Brčko svoje vlastné rozpočty a zákony o verejnej službe a štát -
nej správe, a tak verejná správa ostala rozdrobená. To narušilo udržateľnosť projektu administratívnej koordi -
nácie a projektu štatistiky verejných financií na úrovni celej krajiny.
55 Základné merania iniciatívy SIGMA za rok 2015, Bosna a Hercegovina (s. 2, 39, 94 a 95) opísané v tomto osobitnom kontexte.
33 Pripomienky 
55 
Pokiaľ ide o regionálne programy (pozri prílohu III ), investičný rámec pre západ -
ný Balkán bol navrhnutý ako nástroj kombinovaného financovania pre projekty 
infraštruktúry na západnom Balkáne56. V rokoch 2008 až 2014 boli uzavreté 
zmluvy na úvery za projekty vo výške 2,8 mld. EUR, v porovnaní s 305 mil. EUR 
finančných prostriedkov EÚ57. Investičný rámec pre západný Balkán bol dobrý 
nástroj na zlepšenie koordinácie darcov a poskytovanie technickej podpory vnút -
roštátnym orgánom zodpovedným za infraštruktúru (napr. za prípravu projektov 
potrubí, vypracovanie dokumentácie o projektovom financovaní), čím posilnil 
administratívnu kapacitu príjemcu. Preskúmali sme typický príklad projektu 
investičného rámca pre západný Balkán (pozri rámček 12 ).
56 
Regionálna škola verejnej správy (ReSPA), ktorú riadi šesť krajín západného 
Balkánu, je medzinárodná organizácia so sídlom v Danilovgrade v Čiernej Hore. 
Dostala 2,4 mil. EUR v podobe technickej pomoci IPA, vybavenia a nábytku 
a ročné rozpočtové prostriedky vo výške 1,2 mil. EUR finančných prostriedkov IPA 
na podporu svojich prevádzkových činností58.56 Kombinované financovanie je 
kombináciou úverov 
z finančných inštitúcií 
s grantmi a umožňuje Komisii, 
aby využila finančné 
prostriedky IPA prilákaním 
úverov z finančných inštitúcií. 
Pozri osobitnú správu 
Európskeho dvora audítorov 
č. 16/2014 „Účinnosť 
kombinovania grantov v rámci 
regionálnych investičných 
nástrojov s pôžičkami od 
finančných inštitúcií 
na podporu vonkajších politík 
EÚ“ ( http://eca.europa.eu ).
57 Výročné a monitorovacie 
správy investičného rámca 
pre západný Balkán ( https://
www.wbif.eu/Library ).
58 Podľa zmlúv uzavretých 
v rokoch 2008 až 2014, 
Komisia, jún 2015.Rámček 12Projekt plynovodu medzi Iónskym a Jadranským morom
Tento regionálny projekt v hodnote 3,5 mil. EUR, ktorý finančne podporuje Európska banka pre obnovu 
a rozvoj, tvorí technická pomoc pre štúdiu uskutočniteľnosti plynovodu spájajúceho Albánsko s Chorvátskom. 
Výsledok projektu (technická správa) bol dokončený včas a albánskemu ministerstvu energetiky a priemyslu 
poskytol technickú expertízu. Použije sa na hlavný plán plynovodu a jeho výstavbu v budúcnosti.
34 Pripomienky 
57 
Keďže jej cieľom bolo prispieť k účinnej a profesionálnej verejnej správe v kra -
jinách západného Balkánu, verejní činitelia z týchto krajín len málo využívali 
ponuku ReSPA na odbornú prípravu59, ktorá nebola úmerná objemu finančných 
prostriedkov z nástroja IPA a vnútroštátnych finančných prostriedkov investo -
vaných do ReSPA v priebehu takmer desiatich rokov60. Komisia predložila návr -
hy na zlepšenie výsledkov ReSPA, a to aj prostredníctvom koordinácie medzi 
regionálnou a národnou pomocou z nástroja IPA61. Hoci sa v čase konania auditu 
postupovalo podľa týchto návrhov, bolo príliš skoro, aby bolo možné určiť, či sa 
prostredníctvom Regionálnej školy verejnej správy skutočne zlepšila administra -
tívna kapacita na západnom Balkáne.
Komisia mohla motivovať príjemcov, aby nástroj IPA využívali ako 
učebnú pomôcku
58 
Zistili sme, že prístup Komisie k nástroju IPA I bol obmedzený prevažne na štruk -
túry IPA osobitne vytvorené na účely hospodárenia s finančnými prostriedkami 
IPA62. Mohla tiež aktívne motivovať vnútroštátne orgány, aby používali osved -
čené postupy vypracované v rámci týchto štruktúr IPA ako učebnú pomôcku 
na posilnenie ostatných častí verejnej správy mimo týchto štruktúr63, hoci to 
nebolo konkrétnym cieľom nástroja IPA. Komisia to však nespravila a v dôsledku 
toho sa príspevok nástroja IPA k posilneniu administratívnej kapacity nerozšíril 
mimo okruhu orgánov úzko spojených s reformou verejnej správy nástroja IPA. 
V rámčeku 13  a 14 sú opísané dva výrazné príklady, keď príjemcovia neuplatnili 
osvedčené postupy, o ktorých sa mohli dozvedieť z nástroja IPA.59 Podľa odpovedí albánskych 
orgánov Európskemu dvoru 
audítorov (jún 2015), osobitná 
správa Európskeho dvora 
audítorov č. 11/2016, bod 37 
(rámček 1). Osobitná správa 
Európskeho dvora audítorov 
č. 20/2016 „Posilňovanie 
administratívnej kapacity v Čiernej 
Hore: došlo k pokroku, no v mno -
hých kľúčových oblastiach sú 
potrebné lepšie výsledky“, bod 19 
(rámček 2) ( http://eca.europa.eu ).
60 Metahodnotenie/hodnotenie 
programu pre viacerých 
príjemcov, jún 2013, s. 19, 20, 24 
a 25.
61 Osobitná správa Európskeho 
dvora audítorov č. 20/2016 
„Posilňovanie administratívnej 
kapacity v Čiernej Hore: došlo 
k pokroku, no v mnohých 
kľúčových oblastiach sú potrebné 
lepšie výsledky“, no v mnohých 
kľúčových oblastiach sú potrebné 
lepšie výsledky“, bod 20 ( http://
eca.europa.eu ).
62 V súvislosti s tým, že nástroj IPA je 
prospešný pre širšiu oblasť 
verejnej správy a nie len 
pre štruktúry nástroja IPA, 
hodnotenia Komisie obsahujú 
odporúčania, aby sa správne 
jednotky nástroja IPA včlenili 
do operačnej štruktúry príjemcov 
namiesto toho, aby pôsobili ako 
samostatné orgány. Metahodno -
tenie pomoci v rámci IPA, 
september 2013. Na túto otázku 
v roku 2014 upozornil aj Európsky 
dvor audítorov v rámci svojej 
osobitnej správy č. 19/2014, bod VI.
63 Pozri osobitnú správu Európskeho 
dvora audítorov č. 11/2016 
„Posilňovanie administratívnej 
kapacity v bývalej Juhoslovanskej 
republike Macedónsko: 
obmedzený pokrok v zložitej 
situácii“, body 55 a 72 ( http://eca.
europa.eu ).Rámček 13Projekt „Skopje 2014“, bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko
Projekt bol zverejnený v roku 2010 ako projekt s rozpočtom 80 mil. EUR. V roku 2015 sa však celkové náklady 
odhadovali na sedemnásobok tejto sumy, čiže na 560 mil. EUR. Tento rozsiahly mestský projekt v hlavnom 
meste krajiny pozostával z postavenia budov a pamätníkov (pozri obrázok 3). V rámci projektu sa nevyužili 
finančné prostriedky z nástroja IPA. Pri projekte neboli uplatnené pravidlá verejného obstarávania EÚ. Výbe -
rové konanie nebolo transparentné (napr. za umelecké diela sa vyplatili poplatky, ktoré neboli stanovené pred 
verejnou ponukou) a údajné nezrovnalosti pri udeľovaní zákaziek neboli podrobené ani externému auditu, 
ani vyšetrovaniu64.
64 BIRN, „True cost of Skopje 2014 Revealed“  (Odhalenie skutočnej ceny projektu Skopje 2014), 27. júla 2015. BIRN, „Accountability questions dog authors 
of Skopje 2014“  (Otázky týkajúce sa zodpovednosti prenasledujú autorov projektu Skopje 2014), 14. augusta 2015. Správa o pokroku za rok 2014, 
s. 25. Hodnotenie „Podpora nástroja IPA na boj proti korupcii“, august 2015, s. 40.
35 Pripomienky Rámček 14Projekt Žeželjovho mosta, Srbsko
Vo Vojvodinskom autonómnom kraji v Srbsku sa z prostriedkov nástroja IPA financujú časti nákladov na pro -
jekt Žeželjovho mosta. Nový most mal byť postavený do novembra 2013 a mal nahradiť výrazne preťažený 
a nebezpečný železničný most v centre mesta Nový Sad. Tento most je dočasnou stavbou postavenou po zni -
čení pôvodného mosta bombardovaním počas vojny proti Kosovu. Z dôvodu nadmernej administratívnej 
záťaže a nedostatočnej koordinácie (napr. delegovanie kľúčových úloh srbských orgánov na externé strany, 
nezlučiteľnosť srbských postupov s medzinárodnými stavebnými postupmi, problémy pri stanovovaní pro -
jektových cieľov) došlo v roku 2015 k značnému oneskoreniu a srbské orgány nedokázali dokončiť projektové 
fázy, ktoré sa nefinancovali z prostriedkov nástroja IPA ( fotografia 4 ).Časti projektu „Skopje 2014“: umelecké diela v rieke Vardar a verejné budovy na jej 
nábreží
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.Fotografia 3

36 Pripomienky 
Politický dialóg sa zaoberal administratívnou kapacitou
59 
Úspechy nástroja IPA vo veľkej miere záviseli od pokroku, ktorý sa dosiahol 
v rámci rozličných štruktúr pre politický dialóg. Politický dialóg sa uskutočňoval 
buď na medzivládnej úrovni, alebo na spoločnej parlamentnej úrovni. Medzivlád -
nu úroveň tvorila Rada EÚ a členské štáty, ESVČ, Komisia a šesť vlád krajín západ -
ného Balkánu. Príslušné spoločné parlamentné výbory Európskeho parlamentu 
a šiestich parlamentov krajín západného Balkánu predstavovali spoločnú parla -
mentnú úroveň. Tabuľ ka  4 obsahuje súhrn najdôležitejších štruktúr pre politický 
dialóg s účasťou Komisie a súvisiacich s týmto auditom.Miesto budúceho Žeželjovho mosta na Dunaji v Novom Sade
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.Fotografia 4

37 Pripomienky 
60 
Tieto štruktúry pre dialóg boli zamerané na povzbudenie politickej vôle posilniť 
právny štát, podporiť administratívnu reformu a zlepšiť riadenie verejných finan -
cií, najmä v rokoch 2014 – 2015. V závislosti od politického statusu krajiny vo vzťa -
hu k členstvu v EÚ (potenciálna kandidátska krajina, kandidátska krajina alebo 
kandidátska krajina s aktívnymi rokovaniami o kapitolách) vznikli v rámci štruktúr 
pre politický dialóg špecializované pracovné skupiny.
Politický dialóg o  právnom štáte mal obmedzený dosah
61 
Komisia účinne vytvorila pracovné skupiny, predovšetkým pracovné skupiny 
v oblasti nezávislosti súdnictva, nedostatkov v rámci štátnej prokuratúry a ko -
rupcie v súdnictve a polícii. Okrem toho proces stabilizácie a pridruženia, akčné 
plány týkajúce sa kapitol 23 a 24 a nástroj IPA Čiernej Hore a Srbsku, pri ktorých 
Rada súhlasila so začatím prístupových rokovaní (pozri tabuľku 4 ), poskytli určitú 
úroveň pripravenosti na reformu súdnictva a na boj proti korupcii a organizova -
nej trestnej činnosti. Tabuľka  4Štruktúry pre  dialóg medzi Komisiou a  krajinami západného Balkánu
Politický dialóg Začiatok
Albánsko Dialóg na vysokej úrovni o kľúčových prioritách 12. novembra 2013
Bosna a HercegovinaDialóg na vysokej úrovni o prístupovom procese 27. júna 2012
Štruktúrovaný dialóg o oblasti spravodlivosti 6. júna 2011
Kosovo Štruktúrovaný dialóg o oblasti právneho štátu 30. mája 2012
Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko Dialóg na vysokej úrovni o pristúpení 29. marca 2012
Čierna Hora Začiatok prístupových rokovaní 29. júna 2012
Srbsko Začiatok prístupových rokovaní 21. januára 2014
Všetky krajiny západného Balkánu Rady pre stabilizáciu a pridruženie Niekoľko dátumov
Zdroj:  Európsky dvor audítorov.
38 Pripomienky 
62 
V krajinách, v ktorých sa prístupové rokovania zatiaľ nezačali, bol vplyv pra -
covných skupín EÚ – západný Balkán na vytvorenie politickej vôle podporovať 
právny štát obmedzený, ako sa uvádza v  rámčeku 15 .
Politický dialóg o reforme verejnej správy dospel k určitému 
pokroku
63 
Politický dialóg o reforme verejnej správy sa uskutočnil v rámci dohôd o stabilizá -
cii a pridružení. Komisia v spolupráci s prijímajúcimi verejnými správami v celom 
regióne západného Balkánu úspešne zriadila „osobitné skupiny pre reformu 
verejnej správy“. Rámček 15Obmedzenia politického dialógu v súvislosti s právnym štátom
Bosna a  Hercegovina
Z dôvodu politických a inštitucionálnych ťažkostí bol politický dialóg čiastočne neúčinný. Dosiahol sa určitý 
pokrok pri zriaďovaní funkčných a udržateľných inštitúcií65, ale len malý pokrok v oblasti reformy súdneho 
systému. Súdnictvo aj naďalej trpí neustálymi nedostatkami z hľadiska nezávislosti, politického zasahovania 
a neefektívnosti66.
Kosovo
Hoci bol sektor právneho štátu v Kosove najvyššou prioritou67, pokrok v boji proti korupcii a organizovanej 
trestnej činnosti sužovali závažné prekážky, o čom svedčí niekoľko rôznych správ68. Politický dialóg bol zatiaľ 
neúčinný a neriešil prevládajúci pocit beztrestnosti v tejto krajine, predovšetkým z dôvodu nedostatočnej 
nezávislosti súdov, ako aj z dôvodu obmedzených výsledkov boja proti korupcii a organizovanej trestnej 
činnosti69.
65 Správa o pokroku za rok 2015, s. 9 a 12.
66 Správa o pokroku za rok 2015, s. 12, 15, 16, 17.
67 Dokument o viacročnom orientačnom plánovaní 2011 – 2013, Kosovo.
68 Správa o pokroku za rok 2014: „Mimoriadnu pozornosť treba venovať zlepšeniu v oblasti právneho štátu (…) a vystupňovaniu boja proti 
organizovanej trestnej činnosti a korupcii.“
69 Správa o pokroku za rok 2015, s. 12, 15, 16 a 18. Sprievodná poznámka, správa o pokroku za rok 2014.
39 Pripomienky 
64 
Tieto osobitné skupiny sa systematicky zaoberali strategickým rámcom pre refor -
mu verejnej správy, správu verejných služieb a ľudských zdrojov, rozvoj a koordi -
náciu politík, poskytovanie služieb občanom a podnikom, zodpovednosť verejnej 
správy, ako aj riadenie verejných financií. V bývalej Juhoslovanskej republike 
Macedónsko boli tieto skupiny vytvorené v roku 2010, v Albánsku v roku 2012, 
v Kosove v roku 2013, v Čiernej Hore a Srbsku v roku 2014 a v Bosne a Hercegovi -
ne v roku 2015.
40
 Závery a  odporúčania
65 
Naším cieľom bolo posúdiť na základe zistení v predchádzajúcich osobitných 
správach, hodnotení Komisie a dodatočných audítorských činností vykonaných 
v roku 2015, či Komisia prostredníctvom programu nástroja IPA prispela k posli -
neniu administratívnej kapacity v regióne západného Balkánu. Rozsah auditu 
sa týkal nástroja IPA I (2007 – 2013), zohľadnili sme však aj prvé fázy nástroja IPA 
II (2014 – 2020). Zamerali sme sa na kľúčové sektory právneho štátu a reformy 
verejnej správy.
66 
Dospeli sme k záveru, že predvstupová pomoc EÚ bola vo všeobecnosti účinná 
a že nástroj IPA I čiastočne posilnil administratívne kapacity v regióne, a to aj na -
priek značným nedostatkom typickým pre vnútroštátne orgány na západnom 
Balkáne.
67 
Pokiaľ ide o riadenie Komisiou, ciele IPA I neboli vždy špecifické a merateľné. 
Programy a projekty vychádzali z potrieb, ale hodnotenia určitých príjemcov 
v sektore právneho štátu sa vyznačovali značnými nedostatkami (body 16 až 23).
68 
Čerpaniu finančných prostriedkov z nástroja IPA I bránila nedostatočná adminis -
tratívna kapacita v niektorých krajinách a v prípade decentralizovaného vykoná -
vania prísne požiadavky spojené s hospodárením s finančnými prostriedkami EÚ 
(body 24 až 26).
Odporúčanie 1 – Ciele. Nepriame hospodárenie
V rámci IPA II by Komisia mala stanoviť špecifické ciele vychádzajúce zo stanove -
ných priorít a merateľných cieľov.
Na zjednodušenie požiadaviek týkajúcich sa hospodárenia, keď Komisia určí ne -
dostatočnú administratívnu kapacitu, by sa nepriame hospodárenie malo využí -
vať selektívne s ohľadom na objem použitých finančných prostriedkov a na zloži -
tosť a politickú citlivosť projektov, ktoré sa majú decentralizovať.
41 Závery a odporúčania 
69 
Komisia v rámci nástroja IPA I neuplatňovala prísne podmienky systematicky a ná -
sledne neprijala potrebné kroky. Komisia napriek určitým nedostatkom v oblasti 
podávania správ na účely monitorovania zameraného na výsledky účinne sle -
dovala plnenie projektov IPA. Komisia bola tiež čiastočne účinná pri vykonávaní 
opatrení nadväzujúcich na závery a odporúčania hodnotení nástroja IPA. Napo -
kon napriek značným nedostatkom na strane príjemcov dokázala účinne prispieť 
ku koordinácii darcov (body 27 až 37).
Odporúčanie 2 – Podmienky. Monitorovanie. Hodnotenie
Komisia by mala uplatňovať relevantné podmienky na úrovni jednotlivých sekto -
rov, programov a projektov a následne prijať potrebné kroky. Vo vhodných prípa -
doch by napríklad mohla znížiť čistú sumu budúcich rozpočtových prostriedkov 
nástroja IPA, pozastaviť platby, zrušiť projekty, ktoré ešte neboli zmluvne dohod -
nuté, a systematicky monitorovať zhodu projektu so stanovenými podmienkami. 
Komisia by mala sústavne monitorovať citlivé programy a projekty a vykonávať 
externé hodnotenia zásahov do prioritných sektorov na západnom Balkáne.
70 
Pokiaľ ide o administratívnu kapacitu na západnom Balkáne, nástrojom IPA sa 
vo všeobecnosti dosiahli výstupy, ktoré boli zmluvne naplánované, a podpora 
nástroja určená pre právny štát a reformu verejnej správy bola čiastočne udrža -
teľná (body 42 až 57).
71 
Komisia v prípade projektov týkajúcich sa právneho štátu dostatočným spôso -
bom neuplatnila podmienenosť a kľúčovým oblastiam právneho štátu, ako je 
sloboda médií, štátna prokuratúra a boj proti korupcii a organizovanej trestnej 
činnosti, bolo poskytnuté pomerne malé množstvo finančných prostriedkov 
z nástroja IPA I. Na udržateľnosť projektu mal vplyv aj nedostatok politickej vôle 
príjemcov reformovať inštitúcie, nepostačujúci rozpočet a nízky počet zamest -
nancov, ako aj slabá koordinácia (body 43 až 52).
72 
Komisia dokázala v oblasti reformy verejnej správy premeniť veľa výstupov z pro -
jektov na udržateľné výsledky. Hoci to nebol vyslovený cieľ nástroja IPA, mohlo to 
povzbudiť príjemcov, aby viac využívali nástroj IPA ako učebnú pomôcku v rámci 
zvyšku verejnej správy (body 53 až 58).
42 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 3 – Výsledky. Zdroje
V súvislosti s politickým dialógom a v rámci nástrojov IPA I a II by Komisia mala 
pevnejšie politicky zaviazať prijímajúce krajiny, aby vytvorili presvedčivý sú -
bor výsledkov v oblasti účinného vyšetrovania, trestného stíhania a konečných 
rozsudkov v prípadoch týkajúcich sa korupcie na vysokej úrovni a organizovanej 
trestnej činnosti. Na tento účel by mala vyžadovať, aby každý z príjemcov ďa -
lej zhromažďoval záznamy o svojich výsledkoch. Malo by k tomu dôjsť v rámci 
politického dialógu a malo by sa to v budúcnosti odrážať v pridelených rozpoč -
tových prostriedkoch z nástroja IPA pre dané štáty a v iných prípadných zdrojoch 
finančných prostriedkov EÚ.
Komisia by okrem toho mala na základe prejaveného politického odhodlania 
a pri lepšej absorpčnej kapacite lepšie zamerať zdroje v kľúčových oblastiach 
právneho štátu tam, kde sme upozornili na značnú potrebu podpory: boj proti 
korupcii a organizovanej trestnej činnosti (s osobitným zameraním na štátnu 
prokuratúru) a podpora slobody médií.
73 
Prehĺbenie regionálnej spolupráce a posilnenie administratívnej kapacity v celom 
regióne sú veľmi dôležité a Komisia ich podporuje predovšetkým prostredníc -
tvom investičného rámca pre západný Balkán (body 19, 39 a 55).
74 
V období, keď sa vykonával audit, však Rada pre regionálnu spoluprácu nemala 
v krajinách veľký vplyv. V prípade Regionálnej školy verejnej správy (ReSPA) bolo 
príliš skoro, aby bolo možné určiť, či sa s jej pomocou zlepšila administratívna 
kapacita na západnom Balkáne (body 39, 45 a 57).
Odporúčanie 4 – Regionálna spolupráca
Komisia by v rámci nástrojov IPA I a II mala podporiť regionálnu spoluprácu. 
Konkrétne by mala zabezpečiť, aby jej finančné príspevky Rade pre regionálnu 
spoluprácu a Regionálnej škole verejnej správy priniesli krajinám merateľné 
a udržateľné výsledky.
43 Závery a odporúčania 
75 
Politický dialóg v regióne západného Balkánu mal na právny štát v niekoľkých 
prípadoch len obmedzený dosah. Určitý pokrok sa v rámci neho dosiahol v súvis -
losti s reformou verejnej správy (body 59 až 64).
Odporúčanie 5 – Politický dialóg
Komisia by v rámci nástrojov IPA I a II mala využiť politický dialóg na podporu 
dosiahnutia výsledkov týkajúcich sa právneho štátu a reformy verejnej správy.
Túto správu prijala komora III, ktorej predsedá Karel PINXTEN, člen Dvora 
audítorov, na svojom zasadnutí dňa 12. júla 2016 v Luxemburgu.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

44
 Prílohy
Kľúčové udalosti potrebné na pochopenie vzťahov medzi EÚ a západným Balkánom
2000 ο 1. júna – Európska rada na svojom zasadnutí v Santa Maria da Feira vyhlasuje, že všetky krajiny zapojené do procesu dohôd o stabilizácii 
a pridružení sú potenciálnymi kandidátmi na členstvo v EÚ.
2001 ο 1. apríla – Zatknutie bývalého juhoslovanského prezidenta Slobodana Miloševića stíhaného na základe obvinení z vojnových zločinov, 
zneužitia právomocí a korupcie.
 ο 13. augusta – Ochridskou rámcovou dohodou sa definitívne spečatila mierová dohoda medzi vládou bývalej Juhoslovanskej republiky 
Macedónsko a zástupcami macedónskej komunity etnických Albáncov.
2003  ο 20. júna – Európska rada na svojom zasadnutí v Solúne potvrdzuje európsku budúcnosť krajín západného Balkánu.
2004 ο 22. marca – Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko predkladá žiadosť o členstvo v EÚ.
 ο 1. apríla – Platnosť nadobúda dohoda o stabilizácii a pridružení s bývalou Juhoslovanskou republikou Macedónsko.
2005  ο 16. decembra – Rada potvrdzuje bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko ako kandidátsku krajinu.
2006  ο 3. júna – Čierna Hora po úspešnom referende vyhlasuje nezávislosť.
2007 ο 1. januára – Účinnosť nadobúda nástroj IPA I.
 ο 26. februára – Medzinárodný súdny dvor vo veci Bosna a Hercegovina proti štátnemu zväzku Srbska a Čiernej Hory rozhodol, že masakra 
v Srebrenici bola zločinom genocídy, a súčasne zbavil žalovanú stranu zodpovednosti za masakru.
2008 ο 17. februára – Kosovo vyhlasuje nezávislosť.
 ο 11. júla – Komisia a členské štáty EÚ sa na konferencii darcov pre Kosovo zaviazali sumou 800 mil. EUR na konkrétnu podporu Kosova.
 ο 15. decembra – Čierna Hora predkladá žiadosť o členstvo v EÚ.
2009 ο 1. apríla – Platnosť nadobúda dohoda o stabilizácii a pridružení s Albánskom.
 ο 24. apríla – Albánsko predkladá žiadosť o členstvo v EÚ.
 ο 22. decembra – Srbsko predkladá žiadosť o členstvo v EÚ.
 ο 22. decembra – Európsky súd pre ľudské práva odsudzuje Bosnu a Hercegovinu za porušovanie demokratických práv občanov 
menšinových spoločenstiev.
2010 ο 1. mája – Platnosť nadobúda dohoda o stabilizácii a pridružení s Čiernou Horou.
 ο 22. júla – Medzinárodný súdny dvor vydáva poradné stanovisko, že jednostranné vyhlásenie nezávislosti Kosova neporušuje nijaké 
platné pravidlá medzinárodného práva.
 ο 17. decembra – Rada potvrdzuje Čiernu Horu ako kandidátsku krajinu.
2011 ο 26. mája a 20. júla – Zatknutie hlavných srbských vojnových zločincov stíhaných Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú 
Juhosláviu.Príloha I
45 Prílohy 
2012 ο 1. marca – Európska rada potvrdzuje Srbsko ako kandidátsku krajinu.
 ο 29. júna – Oficiálny začiatok prístupových rokovaní s Čiernou Horou.
2013 ο 19. apríla – Predsedovia vlád Kosova a Srbska podpisujú Bruselskú dohodu, ktorou sa normalizujú vzťahy medzi oboma krajinami.
 ο 1. septembra – Platnosť nadobúda dohoda o stabilizácii a pridružení so Srbskom.
2014 ο 1. januára – Účinnosť nadobúda nástroj IPA II.
 ο 21. januára – Oficiálny začiatok prístupových rokovaní so Srbskom.
 ο 27. júna – Rada potvrdzuje Albánsko ako kandidátsku krajinu.
 ο 15. júla – Vyhlásenie nastupujúceho predsedu Európskej komisie, že do roku 2020 sa neuskutoční nijaké nové pristúpenie.
 ο 28. augusta – Samit o západnom Balkáne v Berlíne.
2015 ο 1. júna – Platnosť nadobúda dohoda o stabilizácii a pridružení s Bosnou a Hercegovinou.
 ο 20. augusta – Samit o západnom Balkáne vo Viedni.
2016 ο 15. februára – Bosna a Hercegovina predkladá žiadosť o členstvo v EÚ.
 ο 30. marca – Samit o západnom Balkáne v Drači v Albánsku.
 ο 1. apríla – Platnosť nadobúda dohoda o stabilizácii a pridružení s Kosovom.
Zdroj:  Európsky dvor audítorov podľa údajov Európskej komisie.Príloha  I
46 Prílohy 
Audítorská vzorka národných projektov v rámci nástroja IPA I
Č. Príjemca ProjektIPA
rok 
rozhodnutiaSuma
(EUR)
Právny štát
1
AlbánskoMisia policajnej asistencie Európskeho spoločenstva v Albánsku (PAMECA III) 2007 6 768 790
2 Projekt boja proti korupcii v Albánsku (PACA) 2008 2 000 000
3Podpora štruktúram na boj proti praniu špinavých peňazí a vyšetrovanie finančnej 
trestnej činnosti2009 1 500 000
4Nástroj na podporu občianskej spoločnosti v susedstve – občianske iniciatívy 
a budovanie kapacít2009 1 500 000
5 Podpora ochrany svedkov 2009 554 199
6 Misia policajnej asistencie Európskeho spoločenstva v Albánsku (PAMECA IV) 2009 1 000 000
7 EURALIUS III: Technická pomoc pre súdny systém 2009 2 300 000
8 Výstavba nového väzenia v meste Fier 2010 9 654 814
9 Systém správy prípadov pre albánsku generálnu prokuratúru 2010 990 396
10 Výstavba justičného paláca v Tirane 2012 0
11
Bosna a HercegovinaSpoločné školenie finančnej spravodajskej jednotky a jednotky pre vyšetrovanie 
trestnej činnosti agentúry SIPA, prokurátorov, finančných regulačných agentúr 
a inštitúcií2007 392 973
12 Finančná podpora komory pre vojnové zločiny (štátny súd) 2008 2 999 599
13 Pomoc pre Riaditeľstvo pre koordináciu policajných orgánov 2008 1 200 000
14 Posilňovanie inštitucionálnych kapacít na predchádzanie korupcii a boj proti nej 2009 488 048
15 Pozorné oko zodpovednej žurnalistiky: boj proti korupcii a médiá 2009 102 923
16 Výstavba štátnej väznice s vysokým stupňom zabezpečenia v Sarajeve – fáza II 2010 5 150 000
17 Vysoká rada pre sudcov a prokuratúru 2010 1 000 000
18 Twinningová pomoc Riaditeľstvu pre koordináciu policajných orgánov 2008 1 200 000
19 Podpora inštitúciám na presadzovanie práva 2010 6 999 999
20 Rozšírenie kapacity parlamentov v kontexte pristúpenia do EÚ 2012 3 499 966
21Bývalá Juhoslovanská 
republika MacedónskoPodpora navrhovania nadväzných strategických dokumentov a príslušných akčných 
plánov na prevenciu a potláčanie korupcie a konﬂiktom záujmov2008 165 968
22Výmena najlepších postupov EÚ v oblasti monitorovania boja proti korupcii 
na miestnej úrovni2009 138 500Príloha  II
47 Prílohy 
Č. Príjemca ProjektIPA
rok 
rozhodnutiaSuma
(EUR)
Právny štát
23Čierna HoraPodpora uplatňovania stratégie a akčného plánu v oblasti boja proti korupcii 2012 700 000
24 Korupcia v miestnej samospráve – nulová tolerancia! 2012 190 308
25
SrbskoReforma polície: vnútorné záležitosti 2007 1 000 000
26 Zlepšenie efektívnosti a transparentnosti súdnictva (súdov) 2007 2 643 064
27 Boj proti korupcii 2008 2 147 000
28Zlepšenie transparentnosti a efektívnosti (štátni zástupcovia a trestno-právny 
systém)2008 1 891 517
29 Podpora občianskej spoločnosti (I a II)2007
20081 983 458
SPOLU: 60 161 522
Reforma verejnej správy
1
AlbánskoPodpora pre albánsky Úrad pre verejnú správu (DOPA) 2008 958 892
2Podpora pre albánske systémy verejného obstarávania, koncesií a verejných 
dražieb2008 899 076
3 Posilnenie albánskeho zhromaždenia 2010 1 454 147
4Podpora albánskej colnej
správy2011 1 424 496
5Zavedenie moderného systému finančného riadenia a kontroly a štátnej finančnej 
inšpekcie2012 2 500 000
6
Bosna a HercegovinaBudovanie kapacít úradu koordinátora pre reformu verejnej správy 2007 1 824 961
7Vypracovanie a realizácia celoštátnej stratégie verejnej vnútornej finančnej 
kontroly2007 1 105 904
8 Budovanie kapacít verejnej správy a štatistiky verejných financií 2009 1 603 790
9 Osnovy v oblasti transparentnosti a zodpovednosti 2010 445 253
10 Podpora koordinácii a vykonávaniu reformy verejnej správy 2011 476 450Príloha  II
48 Prílohy 
Č. Príjemca ProjektIPA
rok 
rozhodnutiaSuma
(EUR)
Reforma verejnej správy
11
Bývalá Juhoslovanská 
republika MacedónskoTechnická pomoc pre zariadenie odbornej prípravy a podpory v súvislosti s nástro -
jom IPA2007 856 280
12 Posilňovanie kapacity inštitúcií na riadenie a realizáciu operačných programov 2008 1 599 710
13 Podpora systému verejného obstarávania 2008 986 442
14Technická pomoc ministerstvu pre informačnú spoločnosť a administratívu a po -
silňovanie zavádzania vnútroštátneho systému koordinácie odbornej prípravy2009 1 095 000
15
Čierna HoraĎalší rozvoj a posilňovanie systému verejného obstarávania 2009 1 080 017
16 Posilňovanie systémov riadenia a kontroly finančnej pomoci EÚ2009
2010
20132 000 000
17 Posilňovanie štátneho kontrolného úradu 2014 751 068
18 Audit kontroly kvality v  štátnom kontrolnom úrade 2014 250 000
19Posilňovanie hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ a všeobecných admi -
nistratívnych postupov2014 1 261 500
20
SrbskoProgram podpory obcí 2007 22 501 150
21 Podpora Úradu pre verejné obstarávanie 2007 116 650
22 Podpora pre rozvoj verejnej vnútornej finančnej kontroly 2008 2 000 000
23Harmonizácia odboru pre vymáhanie práva colnej správy so štandardmi, organi -
záciou a prevádzkovou metodikou agentúr EÚ pre vymáhanie práva2008 1 399 641
SPOLU: 48 590 427
Zdroj:  Európsky dvor audítorov podľa údajov Európskej komisie, 30. júna 2015.Annex II
49 Prílohy 
Audítorská vzorka regionálnych projektov v rámci nástroja IPA I
Č. Program pre  viacerých príjemcov na  západnom BalkáneIPA
roky rozhodnutíZmluvná suma
(EUR)
1 Rada pre regionálnu spoluprácu (RRS) 2008  – 2013 18 641 100
2 Investičný rámec pre západný Balkán (WBIF) 2008  – 2014 305 000  000
3 Regionálna škola verejnej správy (ReSPA) 2010  – 2013 5 900  000
SPOLU: 329 541 100
Zdroj:  Európsky dvor audítorov podľa údajov Európskej komisie, 30. júna 2015. Zmluvné sumy predstavujú súčet zmluvných súm všetkých projek -
tov v týchto programoch.Príloha III
50 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
VIII
Komisia by chcela poznamenať, že podmienenosť sa uplatnila podľa potreby a na primeranej úrovni, aby sa dosiahol 
maximálny možný účinok cieľov politiky rozširovania, a to často v zložitej politickej situácii.
Pokiaľ ide o úrovne financovania, Komisia by chcela poznamenať, že financovanie poskytnuté v príslušných sekto -
roch bolo primerané vzhľadom na pomerne obmedzené množstvo požadovaných veľkých investícií a vzhľadom na 
obmedzenia, ktoré predstavovala existujúca absorpčná kapacita. Sloboda médií, občianska spoločnosť a boj proti 
korupcii a organizovanej trestnej činnosti si vyžadujú najmä poskytovanie odborného poradenstva prostredníc -
tvom technickej pomoci zabezpečenej nástrojom IPA, a nie veľké investície.
X
Komisia by chcela zdôrazniť, že Radu pre regionálnu spoluprácu zriadili krajiny v regióne v prvom rade ako fórum na 
stretávanie sa a diskutovanie o spoločných výzvach a že tento cieľ bol splnený.
Úvod
09
Komisia by chcela zdôrazniť, že rozširovanie je prísny, ale spravodlivý proces založený na osvedčených kritériách 
a ponaučeniach z minulosti. Každá krajina sa posudzuje na základe jej vlastných zásluh. Výzvy, ktorým čelia krajiny 
v súčasnosti zapojené do procesu rozširovania, sú také náročné, že ani jedna z týchto krajín nebude pripravená pri -
stúpiť k EÚ počas súčasného funkčného obdobia Komisie, ktoré sa skončí na konci roka 2019. V decembri 2015 Rada 
zopakovala, že rozširovanie zostáva kľúčovou politikou EÚ a opätovne potvrdila jednoznačný záväzok EÚ k európ -
skej perspektíve krajín západného Balkánu.
Pripomienky
23
Komisia by chcela pripomenúť, že všetky krajiny majú stratégie v oblasti právneho štátu. Nie všetky krajiny však 
majú ambicióznu alebo aktualizovanú stratégiu v sektore súdnictva.
Rámček 4 – Skúsenosti s decentralizáciou hospodárenia v rámci IPA I
Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko
Komisia by chcela zdôrazniť, že s cieľom zmierniť riziká ďalších strát projektov sa zlepšil postup skúmania zmluvných 
dokumentov, ktorý je teraz pri decentralizácii finančných prostriedkov v rámci IPA II selektívnejší. Komisia takisto 
podrobne monitoruje plány obstarávania, ktoré vypracovali vnútroštátne orgány a poskytuje poradenstvo v oblasti 
určovania priorít projektov. Komisia okrem toho sleduje vykonávanie akčného plánu DIS, ktorý pripravili vnút -
roštátne orgány s cieľom riešiť problémy týkajúce sa vykonávania nástrojov IPA.
Odpovede Komisie 51
Rámček 4 – Skúsenosti s decentralizáciou hospodárenia v rámci IPA I
Srbsko
Cieľom systému decentralizovaného implementačného systému (DIS) v rámci IPA I bolo, aby finančnými prostried -
kami IPA hospodárili vnútroštátne orgány.
Proces akreditácie preto nezahŕňal komplexné posúdenie hospodárenia s verejnými financiami na úrovni krajín, 
ktoré bolo súčasťou len právneho rámca IPA II.
Treba poznamenať, že Komisia v prípade Srbska pokračovala v monitorovaní štruktúr DIS prostredníctvom podrob -
nejšieho skúmania nevyriešených problémov a prijímania nápravných opatrení. Napríklad v roku 2015 sa z dôvodu 
pretrvávajúcich nedostatkov v jednej z kľúčových štruktúr (orgán auditu) Komisia rozhodla pozastaviť prideľovanie, 
keďže systém nezaručoval primerané využívanie finančných prostriedkov EÚ.
28
Komisia by chcela pripomenúť, že podmienenosť sa uplatnila podľa potreby a na primeranej úrovni, aby sa dosiahol 
maximálny možný účinok cieľov politiky rozširovania, a to v často zložitej politickej situácii.
Rámček 6 – Príklady neuplatnenia prísnej podmienenosti v priebehu IPA
Srbsko
Od tvorby programov v rámci IPA v roku 2012 sa podmienenosti používajú cielene. Sú jednoznačne a merateľne 
vymedzené v sektorových/projektových formulároch a uplatňujú sa počas vykonávania. Tým sa má zabezpečiť, že 
sa budú financovať len vypracované projekty (opatrenia). Mnohé projekty boli počas tvorby programov odložené, 
ak neboli splnené dôležité predbežné podmienky.
36
Komisia čiastočne súhlasí. Vo všeobecnosti Komisia systematicky sleduje všetky hodnotenia, obzvlášť prostredníc -
tvom podrobnej tabuľky odporúčaní a nadväzujúcich opatrení. Komisia by takisto chcela pripomenúť, že monitoro -
vanie zamerané na výsledky (ROM) sa zakladá na všeobecných otázkach, ktoré možno použiť pre všetky krajiny a/
alebo sektory. Môžu sa však využiť odborníci s príslušnými cielenými skúsenosťami, aby sa zabezpečil vyváženejší 
názor.
37
Komisia upozorňuje, že v súčasnosti prebieha komplexné strategické hodnotenie PAR.
Rámček 7 – Regionálna koordinácia darcov na západnom Balkáne
RRS
Komisia by chcela pripomenúť, že Rada pre regionálnu spoluprácu (RRS) zorganizovala niekoľko diskusií na regio -
nálnej úrovni týkajúcich sa sektora vrátane tematického koordinačného stretnutia darcov. Tieto opatrenia prispeli 
k získaniu regionálnej perspektívy v rámci pomoci darcom.
RRS vytvorila databázu darcov (SEEDAD). Verzia beta bola dokončená v decembri 2015 a databázu predstavili spolo -
čenstvu darcov na koordinačnom stretnutí darcov, ktoré sa konalo v marci 2016. ( http://www.rcc.int/seedad/) .
Odpovede Komisie 52
40
Napriek niekoľkým zlyhaniam v procese koordinácie darcov zo strany vnútroštátnych orgánov nebolo správne vyko -
návanie finančnej pomoci IPA ovplyvnené vďaka podpore, ktorú poskytla Komisia a delegácie EÚ.
Rámček 8 – Neúčinná koordinácia darcov na úrovni príjemcov
Kosovo
Komisia súhlasí s pripomienkou, že „mechanizmy koordinácie darcov vlády Kosova neboli koncom roku 2011 celkom 
funkčné“, hoci by sa malo poznamenať, že odvtedy sa dosiahol istý pokrok a nové, zlepšené „nariadenie o koor -
dinácii darcov“ sa konzultovalo s darcami a schválilo v júni 2015. Kancelária EÚ poskytla pomoc aj vnútroštátnym 
orgánom.
43
Komisia poznamenáva, že komplexné a pevné politické záväzky v období pred, počas i po skončení projektu majú 
v citlivej oblasti právneho štátu zásadný význam na zabezpečenie trvalo udržateľných výsledkov.
44
Komisia by chcela pripomenúť, že zásluhou jej politického dialógu systematicky nabádala k politickej podpore refo -
riem v právnom štáte zo strany príjemcov. Tento dialóg, ktorým sa nepriamo riešia problémy spojené s projektom, 
priamo ovplyvňuje zabezpečovanie alebo riešenie politických podmienok.
Okrem toho by Komisia chcela zdôrazniť, že zavádzanie prísnej podmienenosti je mimoriadne náročné, pokiaľ nemá 
dôjsť k nadmernému zníženiu finančnej podpory v oblasti právneho štátu. Vyžaduje sa tu dôkladné nastavenie pro -
stredníctvom politického dialógu, tvorby programov a vykonávania projektov.
45
Komisia pripomína, že RRS zriadila pri ministerstvách spravodlivosti západného Balkánu pracovnú skupinu pre 
oblasť spravodlivosti, ktorá prijala regionálny akčný plán pre oblasť spravodlivosti. Vytvorila dve regionálne siete 
(inštitúcie odbornej justičnej prípravy a združenia mediátorov), aby pracovali na vykonávaní akčného plánu. RRS 
navyše poverila Európsky inštitút verejnej správy, Európsku sieť odbornej justičnej prípravy a Radu Európy vypraco -
vaním seminárov a materiálov pre sudcov a prokurátorov.
49
Komisia by chcela zdôrazniť, že vytvorenie prehľadu výsledkov si vyžaduje trvalý politický záväzok orgánov počas 
dlhého obdobia.
V prípade Kosova by Komisia chcela odkázať na nedávnu správu o pokroku Kosova pri plnení požiadaviek plánu 
liberalizácie vízového režimu a o zostavení prehľadu výsledkov boja proti korupcii a organizovanej trestnej činnosti 
[COM(2016) 276 final].
Odpovede Komisie 53
Rámček 10 – Výsledky projektov IPA I v boji proti korupcii
Projekt boja proti korupcii, Albánsko
Komisia čiastočne nesúhlasí. Projekt sám osebe nenaplnil ciele, ako sú zníženie vnímanej úrovne korupcie alebo čas -
tejšie zabavovanie majetku, pri ktorých sa výsledky obvykle dostavujú až neskôr. Ostatné významné ciele projektu 
však boli úspešne dosiahnuté a mali pozitívny vplyv na sledovanie korupcie v Albánsku. V nedávnom tematickom 
hodnotení podpory IPA v boji proti korupcii sa dospelo k záveru, že projekt „prispel k prevencií korupcie v sek -
tore vzdelávania“, a kladne bol vyhodnotený jeho príspevok k vykonávaniu odporúčaní skupiny GRECO a výboru 
Moneyval.
52
Komisia by chcela pripomenúť, že nepretržite podporovala organizácie občianskej spoločnosti prostredníctvom 
pomoci IPA vo všetkých sektoroch vrátane demokracie a právneho štátu, a to aj prostredníctvom programov pre 
viaceré krajiny. Je nesmierne dôležité, aby sa pri takejto pomoci brala do úvahy absorpčná kapacita v rámci občian -
skej spoločnosti.
Čo sa týka úrovní financovania v ostatných spomenutých oblastiach, Komisia by chcela poznamenať, že financova -
nie poskytnuté v príslušných sektoroch bolo vzhľadom na pomerne obmedzené množstvo nevyhnutných veľkých 
investícií a obmedzenia, ktoré predstavovala existujúca absorpčná kapacita, primerané. Tieto sektory si popri silnom 
politickom záväzku vyžadujú najmä poskytovanie odborného poradenstva prostredníctvom technickej pomoci 
zabezpečenej nástrojom IPA, nie veľkú investíciu.
58
Komisia by chcela pripomenúť, že štruktúry, ktoré uvádza Dvor audítorov, „vytvorené na účely hospodárenia 
s finančnými prostriedkami IPA“, sa vzťahujú predovšetkým na decentralizované hospodárenie, a preto existujú len 
v určitých krajinách. Komisia tiež zdôrazňuje význam nabádania vnútroštátnych orgánov k využívaniu najlepších 
postupov, ktoré sa prebrali z týchto štruktúr, všade, kde je to možné.
Komisia by chcela poznamenať, že podpora dobrého hospodárenia s verejnými financiami sa neobmedzuje na vyu -
žívanie IPA I. Nová stratégia rozširovania „Základy majú prednosť“ kladie od októbra 2013 osobitný dôraz na všetky 
formy správy hospodárskych záležitostí a verejného obstarávania v súlade s normami EÚ. Podrobne sa to monitoruje 
prostredníctvom vhodných štruktúr.
Rámček 14 – Projekt Žeželjovho mosta, Srbsko
Podľa hodnotenia nesie za väčšinu omeškaní vinu zhotoviteľ. Prednedávnom sa tento druh problémov riešil lepším 
prepojením cieľov politiky s tvorbou programov.
61
Komisia pripomína, že politický dialóg môže reformy len podporiť, ale samotný proces reforiem majú na starosti 
vnútroštátne orgány.
Odpovede Komisie 54
Rámček 15 – Obmedzenia politického dialógu v súvislosti s právnym štátom
Spoločná odpoveď Komisie na „Bosnu a Hercegovinu“ a „Kosovo“
Komisia pripomína, že politický dialóg s krajinami západného Balkánu sa viedol efektívnym spôsobom, bol zame -
raný na výsledok a priniesol pokrok, ako je to uvedené vo výročných správach o balíkoch rozširovania/pokroku. Zlo -
žitosť reforiem posudzovaných v tomto audite však znamená, že proces si vyžaduje čas, najmä ak Komisia uplatňuje 
kvalitu pred rýchlosťou. Okrem toho za rýchlosť reforiem v zainteresovaných krajinách zodpovedajú vnútroštátne 
organy.
Závery a odporúčania
Odporúčanie  1 – Ciele. Nepriame hospodárenie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Odporúčanie  2 – Podmienky. Monitorovanie. Hodnotenie
Komisia prijíma toto odporúčanie.
71
Komisia by chcela pripomenúť, že podmienenosť sa uplatnila podľa potreby a na primeranej úrovni, aby sa dosiahol 
maximálny možný účinok cieľov politiky rozširovania, a to v často zložitej politickej situácii.
Pokiaľ ide o úrovne financovania, Komisia by chcela poznamenať, že financovanie poskytnuté v príslušných sek -
toroch bolo vzhľadom na pomerne obmedzené množstvo požadovaných veľkých investícií a obmedzenia, ktoré 
predstavovala existujúca absorpčná kapacita, primerané. Sloboda médií, občianska spoločnosť a boj proti korupcii 
a organizovanej trestnej činnosti si vyžadujú najmä poskytovanie odborného poradenstva prostredníctvom tech -
nickej pomoci zabezpečenej nástrojom IPA, nie veľkú investíciu.
Odporúčanie  3 – Výsledky. Zdroje
Komisia prijíma toto odporúčanie.
74
Komisia by chcela zdôrazniť, že Radu pre regionálnu spoluprácu zriadili v prvom rade krajiny v regióne ako fórum na 
riešenie spoločných výziev a diskutovanie o nich a že tento cieľ bol splnený.
Odporúčanie 4 – Regionálna spolupráca
Komisia prijíma toto odporúčanie
Odpovede Komisie 55
75
Komisia by chcela pripomenúť, že obmedzený vplyv politického dialógu na právny štát je dôsledkom najmä nedo -
statočnej politickej zaangažovanosti na strane vnútroštátnych orgánov.
Odporúčanie 5 – Politický dialóg
Komisia prijíma toto odporúčanie.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Udalosť Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 10. 3. 2015
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 6. 6. 2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 12. 7 . 2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) vo všet -
kých jazykoch31. 8. 2016
Politika rozširovania EÚ na  západnom Balkáne sa týka 
šiestich európskych krajín, ktoré v  minulosti postihli vážne 
etnické, politické a  hospodárske konflikty a  ktoré sa usilujú 
o vstup do EÚ.
Dvor audítorov posudzoval, či  Komisia účinne riadila 
nástroj predvstupovej pomoci na západnom Balkáne 
v kľúčových oblastiach, ktorými sú právny štát a verejná 
správa, a  či tento nástroj skutočne posilnil administratívnu 
kapacitu v regióne. Okrem toho preskúmal aj výsledky 
v súvislosti s  posilňovaním administratívnej kapacity, ktoré 
sa dosiahli vďaka politickému dialógu medzi EÚ 
a krajinami západného Balkánu.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV