Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru – Sociálny dialóg ako nástroj na zlepšenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci

(prieskumné stanovisko na žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ)

(2022/C 194/09)

Spravodajkyňa: Franca SALIS-MADINIER

Žiadosť francúzskeho predsedníctva Rady EÚ list z 21. 9. 2021 Právny základ článok 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie Príslušná sekcia sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo Prijaté v sekcii 16. 12. 2021 Prijaté v pléne 20. 1. 2022 Plenárne zasadnutie č. 566 Výsledok hlasovania (za/proti/zdržalo sa) 172/32/70

1. Závery a odporúčania

1.1. EHSV súhlasí s názorom, ktorý Európska komisia vyjadrila vo svojej stratégii v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci na obdobie 2021 – 2027, a považuje sociálny dialóg za nevyhnutný nástroj na dosiahnutie troch kľúčových cieľov, ktorými sú: anticipácia a riadenie zmien vo svete práce vyplývajúcich zo zelenej, digitálnej a demografickej transformácie; zlepšenie prevencie pracovných úrazov a chorôb z povolania; a zvýšenie pripravenosti na potenciálne budúce zdravotné krízy.

1.2. Pandémia je príležitosťou na vybudovanie nových kolektívnych kapacít, ktoré umožnia zvládať budúce krízy a zmierniť ich dosah na bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (BOZP). Plán obnovy musí pomôcť posilniť úlohu sociálnych partnerov v členských štátoch, kde sa na ňu najmenej prihliada.

1.3. EHSV odporúča vypracovať komplexnú a integrovanú výhľadovú analýzu vplyvu digitálnej transformácie na trh práce s cieľom predvídať zásadné zmeny, ktoré prinesie, a navrhnúť dlhodobú stratégiu v oblasti BOZP.

1.4. Európska rámcová dohoda z roku 2002 neumožňuje reagovať na nové výzvy spojené s prácou na diaľku. EHSV odporúča vypracovať nové usmernenia s osobitným dôrazom na prevenciu psychosociálnych rizík a muskuloskeletálnych porúch.

1.5. EHSV nabáda inšpektoráty práce, aby v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vykonávali kontrolu pracovných podmienok pri práci na diaľku, a to na žiadosť zamestnanca a s ohľadom na jeho súkromný život.

1.6. EHSV odporúča, aby sa dôkladne sledovali náklady spojené s chorobami z povolania, ako sú srdcové ochorenia a syndróm vyhorenia, a aby sa na príslušnej úrovni prijali vhodné opatrenia v záujme zníženia počtu ich prípadov na nulu.

1.7. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa vytvorila kultúra prevencie prostredníctvom odbornej prípravy aktérov sociálneho dialógu, zvyšovaním povedomia o nových rizikách a posilnením a šírením dostupných zdrojov.

1.8. EHSV sa domnieva, že v súlade s článkom 155 ods. 2 ZFEÚ sa dohody uzatvorené medzi sociálnymi partnermi vykonávajú v členských štátoch. EHSV žiada Komisiu, aby so sociálnymi partnermi diskutovala o vykonávaní autonómnych dohôd a postupe predloženia spoločnej žiadosti o rozhodnutie Rady, pričom treba rešpektovať nezávislosť sociálnych partnerov a riadiť sa postupom stanoveným v článku 155 ZFEÚ.

1.9. EHSV podporuje vytváranie referenčných noriem a nástrojov na posudzovanie rizika pripravených na použitie, ktoré sú obzvlášť užitočné pre veľmi malé a stredné podniky. MSP potrebujú správne usmernenia, odbornú prípravu a finančnú podporu, aby si mohli plniť povinnosti v oblasti BOZP.

1.10. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa zaviedol systém, ktorý umožní posudzovať vplyv legislatívnych iniciatív, kolektívnych zmlúv a európskych akčných plánov, a opakuje svoje odporúčanie ( 1 ) zabezpečiť na 10 000 pracovníkov jedného inšpektora práce.

1.11. EHSV žiada, aby sa v rámci kampane „Vision Zero“ zaujal proaktívnejší prístup s dôrazom na prevenciu a odstránenie rizík, v súlade s rámcovou smernicou.

1.12. Pokiaľ ide o boj proti rakovine ako chorobe z povolania, EHSV sa zasadzuje za ambicióznejší postoj, ktorý by sa vzťahoval na všetkých 50 prioritných karcinogénov, látky poškodzujúce reprodukciu a nebezpečné lieky, ako aj na stres ( 2 ) a prácu na zmeny ( 3 )

1.13. EHSV žiada o vytvorenie európskych právnych predpisov v oblasti psychosociálnych rizík. Pri účinnej prevencii sa musí venovať pozornosť aj pracovnému prostrediu, nielen duševnému zdraviu jednotlivca.

1.14. EHSV sa domnieva, že na vytvorenie komplexnej, udržateľnej a integrovanej politiky v oblasti prevencie je potrebné, aby sa pokračovalo v práci na návrhu smernice o muskuloskeletálnych poruchách.

1.15. EHSV žiada, aby sa pozmenili právne predpisy o umelej inteligencii ( 4 ) . EHSV odporúča, aby sa posudzovanie zhody treťou stranou stalo povinným prvkom pre všetky vysokorizikové aplikácie umelej inteligencie.

1.16. EHSV žiada, aby sa do rozsahu pôsobnosti strategického rámca zahrnuli aj pracovníci platforiem. Je nevyhnutné zaručiť týmto pracovníkom právo združovať sa, byť zastúpení a kolektívne vyjednávať a zabezpečiť im aj právo na sociálnu ochranu.

2. Kontext stanoviska

2.1. So zreteľom na svoje nadchádzajúce predsedníctvo Rady EÚ požiadalo Francúzsko výbor, aby prostredníctvom tohto stanoviska preskúmal otázku účinnosti sociálneho dialógu ( 5 ) ako nástroja na podporu BOZP.

2.2. Európska komisia navrhuje nový strategický rámec pre BOZP, ktorého tri hlavné ciele sú: anticipácia a riadenie zmien vo svete práce vyplývajúcich zo zelenej, digitálnej a demografickej transformácia; zlepšenie prevencie pracovných úrazov a chorôb z povolania; a zvýšenie pripravenosti na potenciálne budúce zdravotné krízy ( 6 ) . Pri dosahovaní týchto troch cieľov sa Európska komisia spolieha najmä na sociálny dialóg.

2.3. V strategickom rámci sa presadzuje prístup „Vision Zero“ s cieľom zamedziť v EÚ úmrtiam súvisiacim s prácou a kladie dôraz na rodovú rovnosť v oblasti BOZP.

2.4. Za jednu z prioritných osí sa považuje boj proti rakovine ako chorobe z povolania. Komisia je odhodlaná stanoviť záväzné limitné hodnoty expozície pri práci pre ďalšie karcinogénne látky.

3. Všeobecné pripomienky

3.1. Sociálny dialóg ako nevyhnutný nástroj na predchádzanie rizikám

3.1.1. Pri riešení problémov spojených s bezpečnosťou a ochranou zdravia pri práci sú mimoriadne dôležité dvojstranné rokovania európskych sociálnych partnerov. Uplatňovanie autonómnych dohôd je však niekedy nejednotné a závisí od relatívnej sily sociálneho dialógu a od rozmanitých systémov pracovnoprávnych vzťahov v členských štátoch ( 7 ) . Dohody, ktoré sa na žiadosť oboch signatárov pretavia do smerníc Rady, sa zdajú byť účinnejšie, pretože zaručujú konkrétne akčné plány v členských štátoch. EHSV žiada Komisiu, aby so sociálnymi partnermi diskutovala o lepšom vykonávaní autonómnych dohôd a postupe predkladania spoločných žiadostí o rozhodnutia Rady, pričom treba rešpektovať nezávislosť sociálnych partnerov a riadiť sa postupom stanoveným v článku 155 ZFEÚ.

3.1.3. Odvetvové dohody, v ktorých sa stanovujú minimálne normy alebo všeobecné usmernenia v oblasti BOZP, sú obzvlášť dôležité pre MSP, keďže tieto podniky nemajú vždy potrebné prostriedky na to, aby mohli naplánovať zlepšenie pracovných podmienok. Na uplatňovanie týchto dohôd v praxi potrebujú MSP poradenstvo, odbornú prípravu a finančnú podporu.

3.1.4. Sociálny dialóg je cenným nástrojom pre podniky aj pre spoločnosť ako celok. Opatrenia v oblasti BOZP realizované prostredníctvom sociálneho dialógu pozitívne prispievajú k zdraviu pracovníkov, môžu zlepšiť ziskovosť podnikov a znižujú náklady na zdravotnú starostlivosť a v súvislosti s absenciami ( 14 ) . Pracovné úrazy a choroby z povolania predstavujú pre spoločnosť náklady odhadované na 3,3 % ( 15 ) HDP EÚ (476 miliárd EUR), čo je viac než polovica prostriedkov plánu obnovy. V závislosti od priemyselnej štruktúry, legislatívneho kontextu a zavedených preventívnych opatrení sa toto percento v jednotlivých členských štátoch značne líši.

3.1.5. Opatrenia, ktoré v núdzovej krízovej situácii prijali verejné orgány, mali pre jednotlivé sektory vážne dôsledky: zatvorenie škôl, obchodov atď. Mnohé podniky sa obávajú bankrotu, napríklad v odvetví kultúry, hotelových či stravovacích služieb ( 16 )

3.1.6. Rokovania umožnili zabezpečiť kontinuitu činnosti a prežitie európskeho hospodárstva. V odvetviach ako doprava, obchod a poľnohospodárstvo zohrávali európski sociálni partneri kľúčovú úlohu vzhľadom na potrebné úpravy, dočasné pozastavenie či dokonca definitívne ukončenie činnosti a ich dosah na zamestnanosť. Treba si z toho vziať ponaučenie pre prípadné budúce krízy.

3.1.7. Táto bilancia však nemôže zakryť vážne nedostatky. Kvalita vnútroštátnych mechanizmov sociálneho dialógu nie je rovnaká ( 17 ) . V mnohých členských štátoch sa opatrenia prijali bez včasných a dôkladných konzultácií s vnútroštátnymi sociálnymi partnermi. Niektoré vlády prijali núdzové opatrenia obmedzujúce ich nezávislosť, ako keby boli skôr prekážkou než súčasťou riešení. Zdravotná kríza odhalila, že potrebné opatrenia prijaté v členských štátoch je nutné lepšie riadiť a koordinovať. Medzi členskými štátmi, inštitúciami EÚ a sociálnymi partnermi na vnútroštátnej a európskej úrovni sa musí posilniť dialóg v snahe nachádzať riešenia pri zvládaní krízy.

3.1.8. EHSV konštatuje, že podľa rozsudku Súdneho dvora EÚ zo septembra 2021 Komisia nie je povinná reagovať na žiadosti sociálnych partnerov týkajúce sa vykonávania uzatvorených dohôd. Vyzýva Komisiu, aby pre vykonávanie dohôd, ktoré podpísali sociálni partneri, stanovila jasné kritériá ( 18 ) . EHSV sa domnieva, že v súlade s článkom 155 ods. 2 ZFEÚ sa dohody uzatvorené medzi sociálnymi partnermi musia vykonávať v členských štátoch.

3.2. Konkrétne pripomienky

3.2.1. Digitálna a klimatická transformácia a nové slabé miesta

3.2.1.1. Európska centrálna banka zdôrazňuje makroekonomické a finančné riziká ( 19 ) spojené s globálnym otepľovaním (hospodárske straty v dôsledku stúpajúcej hladiny morí a zmien vo výskyte zrážok) a ekologickou transformáciou (rastúce množstvo uviaznutých aktív, nárast štrukturálnej nezamestnanosti, nestálosť cien a inflácia).

3.2.1.2. Robotizácia, umelá inteligencia a rozvoj nových obchodných modelov, foriem subdodávok a práce na diaľku budú mať trvalý dosah na trh práce, zhodnocovanie zručností, organizáciu práce, prispôsobenie pracovných miest, pracovné riziká a spôsoby, ako im predchádzať.

3.2.1.3. zlým pracovným podmienkam (nepohodlné polohy tela, nadmerné tempo, veľký pracovný tlak a nedostatočná samostatnosť a rôznorodosť úloh) Hoci trvalá pracovná zmluva zostáva referenčným štandardom, sme svedkami nárastu „pružných“ alebo „neštandardných“ foriem zamestnania, ako sú práca na vyžiadanie a práca pre platformy. Keďže títo pracovníci majú len malý vplyv na spôsob výkonu práce, sú častejšie vystavení(nepohodlné polohy tela, nadmerné tempo, veľký pracovný tlak a nedostatočná samostatnosť a rôznorodosť úloh) ( 20 )

3.2.1.4. Tieto transformácie vedú k presunu pracovných rizík . V prvom rade na marginalizované skupiny pracovníkov, a to v dôsledku kombinovaného rozvoja subdodávateľskej činnosti a uzatvárania neistých pracovných zmlúv, ktoré poskytujú menšie záruky z hľadiska BOZP. Okrem toho vznikajú nové zraniteľné miesta súvisiace s pracovnými podmienkami, pretože pružné formy organizácie sa spájajú s obnovenými formami starých praktík taylorizmu. A napokon to vedie k vzniku nových zdravotných ťažkostí spojených s prácou, ktoré sa prejavujú endemickým nárastom pracovného stresu a pridružených ochorení.

3.3. Výzvy v oblasti BOZP v digitálnom ekosystéme

3.3.1. práca na diaľku . Jej všeobecné rozšírenie zodpovedá očakávaniam: 80 % Informačné a komunikačné technológie postupne formujú nový digitálny ekosystém, ktorého charakteristickou črtou je. Jej všeobecné rozšírenie zodpovedá očakávaniam: 80 % ( 21 ) zamestnávateľov a 76 % európskych pracovníkov si želá pokračovať v práci na diaľku aj po skončení krízy. Práca na diaľku poskytuje väčšiu pružnosť, prináša však aj nové výzvy: neprimerané vybavenie, pocit izolovanosti, problém mentálne sa odpojiť od práce a nedostatočná podpora zo strany vedenia. Okolo 25 % ( 22 ) európskych pracovníkov priznáva, že je sústavne emocionálne vyčerpaných svojou prácou, čo je hlavným príznakom syndrómu vyhorenia. Aj pre zamestnávateľov znamená práca na diaľku nové výzvy spojené napríklad so zvýšeným nákupom vybavenia určeného na prácu na diaľku alebo s riadením a organizáciou práce na diaľku.

3.3.2. robotiky vedie k presunu úloh zo sféry produkcie smerom k dohľadu nad automatizovanými postupmi. Odhaduje sa, že do roku 2030 by mohlo byť 22 % pracovných miest v EÚ automatizovaných, čo predstavuje 53 miliónov pracovných miest Pokrok v oblastivedie k presunu úloh zo sféry produkcie smerom k dohľadu nad automatizovanými postupmi. Odhaduje sa, že do roku 2030 by mohlo byť 22 % pracovných miest v EÚ automatizovaných, čo predstavuje 53 miliónov pracovných miest ( 23 ) . Automatizáciou sa dokonca môžu zlepšiť pracovné podmienky (bezpečnosť a ergonómia na pracovisku, diverzifikácia úloh, odstránenie namáhavých a nebezpečných úloh). Samozrejme, takisto je dôležité monitorovať všetky riziká v oblasti BOZP, ktoré by tento vývoj mohol priniesť, a predchádzať im, pretože ak budú tieto zmeny zamerané len na produktivitu, mohli by viesť k zhoršeniu pracovných podmienok.

3.3.3. algoritmického riadenia v platformovom hospodárstve a v niektorých logistických gigantov. Sledujú sa pri tom dva ciele: nahradiť priameho vedúceho, pokiaľ ide o kontrolu a monitorovanie výkonnosti, a zvýšiť produktivitu niekedy až extrémnou racionalizáciou práce. Podľa vedeckých štúdií, na základe ktorých Európsky odborový inštitút vypracoval komplexné zhrnutie, sa z hľadiska BOZP pri týchto postupoch k „tradičným“ rizikám spojeným s racionalizáciou (zvýšenie intenzity a náročnosti práce, ochudobnenie úloh) pridávajú „nové“ riziká spojené s digitalizáciou (psychické preťaženie, hyperkonektivita, sociálna izolovanosť) Pokrok, ktorý prináša umelá inteligencia, je často ešte len v počiatočnom štádiu, ako je to v prípadev platformovom hospodárstve a v niektorých logistických gigantov. Sledujú sa pri tom dva ciele: nahradiť priameho vedúceho, pokiaľ ide o kontrolu a monitorovanie výkonnosti, a zvýšiť produktivitu niekedy až extrémnou racionalizáciou práce. Podľa vedeckých štúdií, na základe ktorých Európsky odborový inštitút vypracoval komplexné zhrnutie, sa z hľadiska BOZP pri týchto postupoch k „tradičným“ rizikám spojeným s racionalizáciou (zvýšenie intenzity a náročnosti práce, ochudobnenie úloh) pridávajú „nové“ riziká spojené s digitalizáciou (psychické preťaženie, hyperkonektivita, sociálna izolovanosť) ( 24 )

3.3.4. dištančným spôsobom fungovania . Neustály dohľad a hodnotenie predstavujú riziko pre duševné zdravie pracovníkov Algoritmické riadenie sa čoraz častejšie využíva v podnikoch, kde pomáha riešiť problémy spojené s. Neustály dohľad a hodnotenie predstavujú riziko pre duševné zdravie pracovníkov ( 25 ) , najmä vzhľadom na efekt „veľkého brata“ a stieranie hranice medzi súkromným a pracovným životom. Bez nevyhnutných záruk môžu tieto technológie ohroziť základné práva, ako je právo na rešpektovanie súkromného života a dôstojnosti.

3.3.5. vysokorizikovými aplikáciami na pracovisku. EHSV odporučil, aby sa posudzovanie zhody treťou stranou stalo povinným prvkom pre všetky vysokorizikové aplikácie umelej inteligencie Komisia sa vo svojom návrhu právneho predpisu o umelej inteligencii ( 26 ) priamo nezaoberá výzvami spojenými sna pracovisku. EHSV odporučil, aby sa posudzovanie zhody treťou stranou stalo povinným prvkom pre všetky vysokorizikové aplikácie umelej inteligencie ( 27 ) . Zariadenia, ktoré vyhodnocujú správanie, čas venovaný práci či výkon pracovníka alebo dokážu rozpoznať jeho pocity, musia byť predmetom posúdenia zhody treťou stranou, ak sú klasifikované ako vysokorizikové aplikácie umelej inteligencie.

3.4. Transformácie, zmeny a „nové zdravotné ťažkosti“

3.4.1. Viac ako počet pracovných úrazov narastá počet prípadov chorôb z povolania. V rokoch 2000 až 2016 sa počet úmrtí na srdcové ochorenia a mozgové príhody spojené s nadmerne dlhým časom venovaným práci celosvetovo zvýšil, v prvom prípade o 41 % a v druhom o 19 % ( 28 ) . Pribúdajú aj psychické poruchy súvisiace s prácou, ako sú napríklad depresie. 17 až 35 % prípadov depresie možno pripísať práci ( 29 ) , čo svedčí o tom, že sa zvyšujú psychosociálne riziká a ich vplyv na zdravie pracovníkov.

3.4.2. fyzických rizikových faktoroch . Počet pracovných úrazov mierne klesol prieskumu ESENER vyplýva, že opakované pohyby horných končatín a dlhodobé sedenie sú dva rizikové faktory, ktorým sú pracovníci vystavení najviac Presun zdravotných ťažkostí sa prejavuje aj vo. Počet pracovných úrazov mierne klesol ( 30 ) , zatiaľ čo muskuloskeletálne poruchy zostávajú hlavnou príčinou práceneschopnosti vo svete ( 31 ) . Z najnovšiehovyplýva, že opakované pohyby horných končatín a dlhodobé sedenie sú dva rizikové faktory, ktorým sú pracovníci vystavení najviac ( 32 ) . Takže skôr ako jednorazové vystavenia veľmi nebezpečným situáciám ohrozuje bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci dlhodobé vystavenie slabším rizikovým faktorom.

4. Vyhliadky na zlepšenie účinnosti sociálneho dialógu a zmiernenie rizík v oblasti BOZP

4.1. Pandémia je príležitosťou na vybudovanie nových kolektívnych kapacít vzhľadom na zdravotné, ekologické a demografické krízy. Sociálni partneri majú najlepšie predpoklady na to, aby mohli predvídať zmeny, anticipovať nové potreby z hľadiska odbornej prípravy, prispôsobiť sa novému prostrediu, identifikovať vznikajúce riziká ( 33 ) a pripraviť transformáciu výrobných procesov.

4.2. Je dôležité zabezpečiť skutočné uplatňovanie dohôd uzatvorených na základe sociálneho dialógu. EHSV opätovne podporuje ( 34 ) odporúčanie MOP ( 35 ) , aby mal jeden inšpektor práce na starosti 10 000 pracovníkov, a zdôrazňuje, že je potrebné posilniť úlohu zástupcov odborových zväzov v rámci BOZP. Sociálni partneri musia byť na všetkých úrovniach dostatočne zapojení do navrhovania a realizácie preventívnych opatrení v súlade s rámcovou smernicou.

4.3. Všeobecné rozšírenie práce na diaľku si vyžaduje, aby sa rozšírili aj spôsoby zasahovania inšpektorátu práce. Na žiadosť zamestnanca a s ohľadom na jeho súkromný život musia mať inšpektori, tak ako v Španielsku ( 36 ) , možnosť kontrolovať podmienky na prácu na diaľku. Zahŕňa to zisťovanie stavu a zaznamenávanie sťažností, pokiaľ ide o nedostatok potrebného vybavenia, nerešpektovanie práva na odpojenie atď.

4.4. EHSV odporúča vypracovať výhľadovú analýzu vplyvu digitálnej transformácie na prácu v členských štátoch, zameranú najmä na zhodnocovanie zručností, organizáciu práce, pracovné riziká a spôsoby, ako im predchádzať.

4.5. Treba podrobne sledovať nárast nákladov spojených s chorobami z povolania, ako sú srdcové ochorenia a syndróm vyhorenia, aby sa na príslušnej úrovni mohli prijať vhodné opatrenia v záujme nulovej úmrtnosti.

4.6. Súčasné opatrenia neumožňujú dôkladne posúdiť vplyv autonómnych rámcových dohôd. Dostupné údaje sú čiastkové a na základe protokolov sa nedá stanoviť príčinná súvislosť. Je potrebné investovať do vytvorenia ukazovateľov špecifických pre každú dohodu a do dlhodobého mechanizmu, ktorý umožní stanoviť príčinnú súvislosť, a zároveň v plnej miere rešpektovať nezávislosť sociálnych partnerov pri vykonávaní rámcových dohôd.

4.7. Špecifické ukazovatele sa doplnia o širšie ukazovatele na monitorovanie dosiahnutého pokroku v oblasti BOZP. Túto úlohu by mohli plniť prieskumy ESENER , pričom EHSV odporúča, aby sa uskutočňovali častejšie a aby sa systematickejšie zameriavali aj na výzvy v oblasti BOZP. Umožní to posúdiť rozsah zavedených iniciatív a v prípade potreby navrhnúť nové opatrenia.

4.8. Kontrolná úloha, ktorú plní Európsky orgán práce ( 37 ) prostredníctvom Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce, by mohla zahŕňať poskytovanie príležitostí a odporúčaní týkajúcich sa výmeny osvedčených postupov a budovania podporných kapacít na presadzovanie právnych predpisov a vykonávanie dohôd uzatvorených na základe sociálneho dialógu, ktoré sa nepretavili do smerníc.

4.9. Účinné prepojenie európskeho a vnútroštátneho sociálneho dialógu si vyžaduje väčšie zapojenie sociálnych partnerov vo všetkých členských štátoch. Mohli by sa vyčleniť finančné prostriedky na posilnenie kapacít sociálnych partnerov tam, kde sú slabé.

4.10. EHSV podporuje všetky iniciatívy, ktoré môžu pomôcť MSP v úsilí o prevenciu. Ako príklady možno uviesť nedávno vytvorenú normu ISO 45003 ( 38 ) týkajúcu sa psychosociálnych rizík, nástroj OiRA, do ktorého sa pravidelne dopĺňajú nové moduly, a portál „Healthy workplaces“, ktorý zoskupuje zdroje dostupné pre zamestnávateľov. Vo Francúzsku využilo nástroj OiRA 61 000-krát ( 39 ) 42 000 používateľov, čo je polovica používateľov. EHSV zdôrazňuje, že tieto nástroje pripravené na použitie sú príležitosťou pre podniky, ktoré nemajú potrebné interné zdroje, a pripomína, že posudzovanie rizika je základným pilierom prevencie.

4.11. V rámci iniciatívy „Vision Zero“ treba zaujať proaktívnejší prístup a v súlade s rámcovou smernicou sa zamerať na odstránenie rizík. Každá politika v oblasti BOZP musí rešpektovať zásadu prevencie navrhnutú a uplatňovanú na základe sociálneho dialógu a podporenú spoľahlivými právnymi predpismi.

4.12. Pokiaľ ide o boj proti rakovine ako chorobe z povolania, EHSV sa zasadzuje za ambicióznejší postoj, ktorý by sa vzťahoval na všetkých 50 prioritných karcinogénov. Do rozsahu pôsobnosti smernice 2004/37/ES sa musia zahrnúť aj látky poškodzujúce reprodukciu a nebezpečné lieky ( 40 ) . Chronický stres takisto zvyšuje riziko vzniku rakoviny ( 41 ) a nočné zmeny bývajú príčinou rakoviny prsníka, prostaty a hrubého čreva a konečníka ( 42 ) . Namiesto metodiky, v ktorej sa ochrana pracovníkov považuje za náklady, treba uplatňovať prístup vychádzajúci z rizika.

4.13. Muskuloskeletálne poruchy zostávajú prvým problémom v oblasti BOZP v Európskej únii. Účinnosť prevencie zaručujú na úrovni podnikov kvalita sociálneho dialógu a riadne fungovanie výboru pre bezpečnosť a ochranu zdravia, ak tieto mechanizmy existujú. Sociálny dialóg na odvetvovej úrovni môže byť taktiež nápomocný vďaka špecifickým usmerneniam, opatreniam na zvyšovanie povedomia, ako aj prostredníctvom výmeny skúseností a šírenia osvedčených postupov. Na vytvorenie komplexnej, udržateľnej a integrovanej politiky na európskej úrovni je potrebné, aby sa opäť rozbehla práca na návrhu smernice o muskuloskeletálnych poruchách.

4.14. To, že sú potrebné európske právne predpisy o psychosociálnych rizikách, potvrdzuje aj neúplné vykonávanie autonómnej rámcovej dohody o pracovnom strese z roku 2004. EHSV pripomína, že účinné predchádzanie stresu si vyžaduje, aby sa zamerala pozornosť na faktory, ktoré ho spôsobujú, t. j. na organizáciu práce. Prístup zameraný na duševné zdravie jednotlivca nepomôže odbúrať pracovný stres.

4.15. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné oboje – spoľahlivý regulačný rámec a konštruktívny sociálny dialóg. V smerniciach sa stanovujú všeobecné usmernenia v oblasti BOZP, zatiaľ čo rôzne úrovne sociálneho dialógu umožňujú potrebné úpravy so zreteľom na odvetvové a vnútroštátne špecifiká.

4.16. EHSV ľutuje, že sa tento strategický rámec nevzťahuje na samostatne zárobkovo činné osoby. Pracovníci platforiem, ktorí sú tzv. „samostatne zárobkovo činnými osobami“, sú v skutočnosti prostredníctvom algoritmického riadenia týmto platformám podriadení. Pandémia poukázala na zraniteľnosť týchto pracovníkov a na nedostatky platforiem, pokiaľ ide o prevenciu. Títo pracovníci nemôžu byť v dôsledku vylúčenia zo strategického rámca naďalej vystavení nekontrolovaným rizikám.

4.17. EHSV upozorňuje na asymetrické vzťahy medzi platformami a týmito pracovníkmi a pripomína, že sloboda združovania a právo na kolektívne vyjednávanie sú základnými právami. Je prvoradé zabezpečiť primeranú organizáciu a zastúpenie v snahe uľahčiť sociálny dialóg a kolektívne vyjednávanie. Okrem toho by sa práva na sociálnu ochranu mali rozšíriť aj na týchto pracovníkov.

4.18. Rovnako dôležité je venovať pozornosť pracovníkom so zdravotným postihnutím alebo s chronickými chorobami. Zamestnanie umožňuje prístup k dôstojnému bývaniu, plnohodnotný spoločenský a kultúrny život a začlenenie do spoločnosti. V záujme dosiahnutia inkluzívnych cieľov EÚ je potrebné, aby sa zmenšili rozdiely medzi členskými štátmi a zosúladili verejné politiky v oblasti zamestnateľnosti a hospodárskeho, sociálneho a kultúrneho začlenenia.

4.19. Predchádzanie strate zamestnania v dôsledku zdravotných problémov musí byť súčasťou sociálneho dialógu a sprevádzať návrat do zamestnania (prispôsobenie pracovného miesta, čiastočný pracovný úväzok atď.). Odporúčajú sa opatrenia na zvýšenie povedomia o situácii pracovníkov so zdravotným postihnutím alebo pracovníkov, ktorým by mohlo hroziť vylúčenie z dôvodu nespôsobilosti.

4.20. Uznanie rozmanitosti pracovnej sily vrátane rodových rozdielov je nevyhnutné na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pracujúcich mužov aj žien. Hoci sa v tejto oblasti dosiahol určitý pokrok, EHSV sa domnieva, že je možné a malo by sa urobiť viac. Pri vypracúvaní politík v oblasti BOZP a stratégií prevencie by sa malo prihliadať na rodové rozdiely. EHSV požaduje, aby sa v rámci BOZP uplatňoval rodovo citlivý prístup s cieľom začleniť rodové hľadisko do všetkých oblastí BOZP. V snahe využiť výhody sociálneho dialógu EHSV zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa ženy zúčastňovali na sociálnom dialógu rovnakou mierou.

4.21. Mladým pracovníkom by sa mal uľahčiť prístup k informačným technológiám. Hlavným zdrojom istoty zamestnania sa v digitálnej ére stáva kontinuálne vzdelávanie. Dôležité je zapájať aj starších pracovníkov prostredníctvom podpory vzdelávacích príležitostí a ochrany pred diskrimináciou na základe veku.

4.22. Výhody práce na diaľku závisia od toho, akým spôsobom ju zamestnávateľ organizuje. Využívanie práce na diaľku sa musí regulovať kolektívnym vyjednávaním, aby sa predišlo ťažkostiam, na ktoré poukázalo viacero prieskumov ( 43 ) . Európska rámcová dohoda podpísaná v roku 2002 neumožňuje reagovať na tieto nové výzvy. EHSV odporúča vypracovať nové usmernenia s osobitným dôrazom na prevenciu psychosociálnych rizík a muskuloskeletálnych porúch.

4.23. Je dôležité zdôrazniť súvislosť, ktorá existuje medzi BOZP a ziskovosťou podnikov. Sociálny dialóg umožňuje predchádzať nákladom spojeným s pracovnými úrazmi a chorobami z povolania, keďže dokáže ovplyvniť pracovné podmienky a zotrvanie v zamestnaní. Ide o investície, pri ktorých zisk prevyšuje náklady ( 44 )

4.24. Je potrebné vytvoriť kultúru prevencie prostredníctvom odbornej prípravy rôznych aktérov sociálneho dialógu, zvyšovaním povedomia o nových rizikách a posilnením a šírením dostupných zdrojov. EHSV žiada, aby sa na tento účel vyčlenili finančné prostriedky z plánu obnovy.

V Bruseli 20. januára 2022 Predsedníčka Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru Christa SCHWENG

(1) Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 114.

(2) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(3) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(4) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované pravidlá v oblasti umelej inteligencie (akt o umelej inteligencii) a menia niektoré legislatívne akty únie [COM(2021) 206 final].

(5) Európsky sociálny dialóg zahŕňa diskusie, konzultácie, rokovania a spoločné opatrenia organizácií zastupujúcich sociálnych partnerov (zamestnávateľov a zamestnancov). Rozlišuje sa medzi trojstranným dialógom s orgánmi verejnej moci a dvojstranným dialógom medzi európskymi odborovými zväzmi a zamestnávateľmi.

(6) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX%3A52021DC0323&qid=1626089672913#PP1Contents.

(7) https://www.eurofound.europa.eu/sk/publications/report/2021/right-to-disconnect-exploring-company-practices.

(8) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1106.

(9) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5000.

(10) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1202.

(11) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5460.

(12) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=1348.

(13) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=521&langId=en&agreementId=5595.

(14) https://osha.europa.eu/sk/themes/good-osh-is-good-for-business.

(15) https://visualisation.osha.europa.eu/osh-costs#!/.

(16) Pozri Ú. v. EÚ C 429, 11.12.2020, s 159, bod 2.3.

(17) Zapojenie sociálnych partnerov do tvorby politík počas pandémie ochorenia COVID-19, Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok (Eurofound), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg, 2021.

(18) Ú. v. EÚ C 10, 11.1.2021, s 14.

(19) ECB, Climate Change and monetary policy in the euro area, Occasional Paper Series, č. 271/september 2021.

(20) Bérastégui P., Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, výskumná správa ETUI – Report 2021.01.

(21) Littler Mendelson, Littler European Employer COVID-19 Survey Report, 2020.

(22) Eurofound (2020), Living, working and COVID-19 (Život, práca a COVID-19), Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, Luxemburg.

(23) https://www.mckinsey.com/featured-insights/future-of-work/the-future-of-work-in-europe.

(24) Bérastégui P., Exposure to Psychosocial Risk Factors in the Gig Economy: A Systematic Review, výskumná správa ETUI – Report 2021.01.

(25) The new frontier: Artificial Intelligence at work, APPG, 2021.

(26) Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú harmonizované pravidlá v oblasti umelej inteligencie (akt o umelej inteligencii) a menia niektoré legislatívne akty únie [COM(2021) 206 final].

(27) Ú. v. EÚ C 517, 22.12.2021, s. 61, bod 1.10.

(28) WHO/ILO Joint Estimates of the Work-related Burden of Disease and Injury, 2000 – 2016, WHO a MOP, 2021.

(29) Niedhammer a kol., Update of the fractions of cardiovascular diseases and mental disorders attributable to psychosocial work factors in Europe, Int Arch Occup Environ Health, 2021.

(30) https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-eurostat-news/-/ddn-20211012-2.

(31) Cieza a kol., Global estimates of the need for rehabilitation based on the Global Burden of Disease study 2019: a systematic analysis for the Global Burden of Disease Study 2019, The Lancet, 396: 10267, 2020.

(32) EU-OSHA European Survey of Enterprises on New and Emerging Risks (ESENER 2019) – Background briefing, 2020.

(33) https://osha.europa.eu/en/emerging-risks.

(34) Ú. v. EÚ C 105, 4.3.2022, s. 114.

(35) https://www.ilo.org/public/english/standards/relm/gb/docs/gb297/pdf/esp-3.pdf.

(36) https://ec.europa.eu/social/ajax/BlobServlet?docId=23324&langId=en.

(37) Európsky orgán práce má za cieľ podporovať dodržiavanie pravidiel a spoluprácu medzi členskými štátmi pri presadzovaní právnych predpisov EÚ v oblastiach mobility pracovnej sily a koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia.

(38) https://www.iso.org/standard/64283.html.

(39) https://oiraproject.eu/sk/news/road-transport-france-now-safer-oira.

(40) Chemikália, ktorá môže poškodiť plodnosť muža alebo ženy alebo narušiť vývoj nenarodeného dieťaťa.

(41) https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC7466429/.

(42) https://www.cancer-environnement.fr/597-Vol-124--Cancerogenicite-du-travail-de-nuit-poste.ce.aspx.

(43) https://www.eurofound.europa.eu/sk/data/covid-19/working-teleworking.

(44) https://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/---ed_protect/---protrav/---travail/documents/publication/wcms_571914.pdf.