CORRIGENDUM Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade o činnostiach európskej únie súvisiacich s prijímaním a poskytovaním úverov v roku 2008 /* KOM/2010/0069 v konečnom znení/2 */





2009/ECFIN/033 [pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 26.3.2010 KOM(2010)69 v konečnom znení /2 CORRIGENDUMAnnule et remplace le document COM(2010)69 final du 4.3.2010Concerne la version SK, le titre du rapport: SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE O ČINNOSTIACH EURÓPSK EJ ÚNIE SÚVISIACICH S PRIJÍMANÍM A POSKYTOVANÍM ÚVEROV V ROKU 2008 OBSAH 1. Úvod 4 2. Poskytovanie úverov Európskej únie 5 2.1. Opis 5 2.2. Nástroj na podporu platobnej bilancie 7 2.3. Nástroj makrofinančnej pomoci 8 2.4. Nástroj Euratomu 9 3. Prijímanie úverov Európskej únie 10 3.1. Opis 10 3.2. Podpora platobnej bilancie 10 3.3. Makrofinančná pomoc 11 3.4. Euratom 11 4. Európska investičná banka – poskyovanie úverov mimo Spoločenstva 12 4.1. Poskytovanie úverov EIB 12 4.1.1. Opis 12 4.1.2. Objem podpísaných operácií 13 4.1.3. Vplyv poskytovania úverov na rozpočet EÚ 13 4.2. Prijímanie úverov EIB 14 ÚVOD V rozhodnutiach Rady, ktorými sa zavádzajú rôzne úverové nástroje Európskej únie, sa vyžaduje, aby Komisia každý rok informovala Radu a Európsky parlament o používaní týchto nástrojov. S cieľom splniť uvedené požiadavky na informácie sa v tejto správe opisujú úverové operácie v každej z príslušných oblastí. Táto správa konkrétne poskytuje stručnú prezentáciu činností súvisiacich s prijímaním a poskytovaním úverov za podpory v oblasti platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny a makrofinančnej pomoci poskytovanej zo strany Spoločenstva tretím krajinám, ako aj záruk spojených s úvermi Spoločenstva. Správa okrem toho poskytuje informácie o činnostiach Euratomu súvisiacich s prijímaním a poskytovaním úverov. Aby sa skompletizoval obraz o poskytovaní úverov, v príslušných rozhodnutiach Rady[1] o úverových činnostiach Európskej investičnej banky (EIB) mimo Spoločenstva sa vyžaduje, aby Komisia každoročne informovala Radu a Parlament o situácii v oblasti finančných operácií EIB (o úveroch a zárukách na úvery), ktoré sú zaručené rozpočtom Únie, v predvstupových krajinách, v Stredomorí, východnej Európe, na južnom Kaukaze a v Rusku, Ázii, Latinskej Amerike a Juhoafrickej republike. POSKYTOVANIE ÚVEROV EURÓPSKEJ ÚNIE Opis Finančnú podporu pre nečlenské štáty a členské štáty mimo eurozóny poskytuje Komisia na rozdielnych právnych základoch v závislosti od príslušných zemepisných oblastí a sledovaných cieľov. Finančné operácie, ktoré spravuje Komisia na základe rôznych rozhodnutí Rady, majú vo všeobecnosti formu bilaterálnych úverov (makrofinančnej pomoci pre nečlenské štáty alebo podpory platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny), pomocou ktorých Spoločenstvo pomáha obnoviť makroekonomickú rovnováhu krajiny. Úverový nástroj Euratomu je k dispozícii na financovanie operácií v členských štátoch a niektorých nečlenských štátoch (Arménsko, Rusko a Ukrajina). Každá makrofinančná pomoc, podpora platobnej bilancie alebo vyplatenie úverov zo strany Euratomu sú založené na operácii vzájomnej prepojenosti (back to back). Inými slovami to znamená, že splatné sumy (úrok a/alebo istina), mena a dátumy úverov sa zhodujú so splatnými sumami, menou a dátumami platieb paralelnej transakcie súvisiacej s prijímaním úverov. Tabuľka 1: Vyplatenie úverov v rámci makrofinančnej pomoci zo strany Euratomu pre nečlenské štáty a v rámci podpory platobnej bilancie pre členské štáty, ktoré nie sú členmi eurozóny v miliónoch EUR 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Spolu | Rumunsko | 50 | 50 | Medzisúčet – pristupujúce krajiny (členské štáty k 1. 1. 2007) | 0 | 0 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 50 | Albánsko(1) | 9 | 9 | Bosna a Hercegovina(2) | 10 | 10 | 10 | 30 | Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko(3) | 10 | 12 | 28 | 50 | Srbsko a Čierna Hora(4) | 225 | 40 | 15 | 280 | Tadžikistan(6) | 60 | 60 | Libanon(7) | 0 | Medzisúčet makrofinančnej pomoci | 305 | 12 | 168 | 10 | 15 | 10 | 0 | 0 | 479 | Euratom(8) | 40 | 40 | 25 | 65 | 215 | 51 | 39 | 16 | 491 | Podpora platobnej bilancie(9) | 2 000 | 2 000 | Celkový súčet | 345 | 52 | 143 | 75 | 230 | 70 | 39 | 2 016 | 2 970 | (1) Grant vo výške 3 milióny EUR sa vyplatil Albánsku v roku 2005 a ďalší grant vo výške 13 miliónov EUR v roku 2006. (2) Vyplatenie úveru bolo v roku 2000 spojené s vyplatením grantov vo výške 10 miliónov EUR. Ďalší grant vo výške 15 miliónov EUR sa vyplatil v roku 2001 a vo výške 25 miliónov EUR v roku 2003. V roku 2005 sa vyplatilo 15 miliónov EUR. (3) Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko. V roku 2001 sa vyplatil grant vo výške 10 miliónov EUR, v roku 2002 vo výške 10 miliónov EUR a v roku 2003 vo výške 18 miliónov EUR. (4) Grant vo výške 115 miliónov EUR sa Srbsku a Čiernej Hore vyplatil v roku 2002, vo výške 35 miliónov EUR v roku 2003, vo výške 10 miliónov EUR v roku 2004 a ďalší vo výške 25 miliónov EUR v roku 2005. (5) V roku 2001 sa Kosovu vyplatilo 35 miliónov EUR a Čiernej Hore 13 miliónov EUR, a to formou rozpočtovej podpory. V rovnakom roku sa Kosovu vyplatil ďalší grant vo výške 15 miliónov EUR a v rovnakej výške 15 miliónov EUR v roku 2002. (6) Tadžikistan: Tento úver bol spojený s vyplatením úverov v celkovej výške 14 miliónov EUR. Ďalší grant vo výške 7 miliónov EUR sa vyplatil v roku 2003 (hoci sa o ňom rozhodlo v roku 2002) a v rovnakej výške v roku 2005, ako aj v roku 2006. (7) Makrofinančná pomoc Libanonu vo forme úverov vo výške 50 miliónov EUR. Jedna platba vo výške 25 miliónov EUR sa uskutočnila v júni 2009. Prvá platba grantu vo výške 15 miliónov EUR sa vyplatila v decembri 2008. (8) Vrátane Bulharska a Rumunska (členské štáty od 1. 1. 2007) (9) Dňa 2. decembra 2008 sa strop pre maximálnu výšku úverov poskytovaných členským štátom mimo eurozóny v rámci nástroja platobnej bilancie zvýšil z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR. Dňa 18. mája 2009 sa limit zvýšil na 50 miliárd EUR. Ďalšie vyplatenia grantov v období 2001 – 2008: Výnimočná finančná výpomoc. Arménsku sa vyplatil grant vo výške 8 miliónov EUR v roku 1998 a 4 milióny EUR v roku 1999. Gruzínsku sa vyplatil grant vo výške 10 miliónov EUR v roku 1998 a 9 miliónov EUR v roku 1999. Ďalší grant vo výške 6 miliónov EUR sa vyplatil Gruzínsku v roku 2001. Grant vo výške 11 miliónov EUR sa vyplatil Arménsku v roku 2002. Ďalšie granty sa vyplatili v roku 2004, a to Arménsku vo výške 5,5 milióna EUR a Gruzínsku vo výške 6,5 milióna EUR. V roku 2005 sa Arménsku vyplatil grant vo výške 1,5 milióna EUR. V roku 2006 Gruzínsko dostalo dva granty, každý z nich bol vo výške 11 miliónov EUR. Moldavská republika: Grant vo výške 25 miliónov EUR sa vyplatil v dvoch splátkach v roku 2008. | Nástroj na podporu platobnej bilancie Aktivácia nástroja na podporu platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny bola hlavnou udalosťou roka 2008, pokiaľ ide o operácie Európskeho spoločenstva v oblasti poskytovania (a prijímania) úverov. V ďalšom texte sa uvádza zhrnutie hlavných charakteristík nástroja na podporu platobnej bilancie, kľúčových činností v roku 2008 a očakávaného vývoja v najbližších rokoch. Podpora platobnej bilancie má formu strednodobých úverov poskytovaných Komisiou a vo všeobecnosti sa poskytuje v spojení s financovaním zo strany MMF a ďalších multilaterálnymi poskytovateľmi úverov, ako je EIB, EBRD a Svetová banka, alebo bilaterálnou pomocou zo strany členských štátov. Tento nástroj je výnimočný svojou povahou a mobilizuje sa na základe každého jednotlivého prípadu. Potenciálnymi príjemcami sú členské štáty mimo eurozóny[2], ktoré čelia vážnym problémom v oblasti platobnej bilancie. Pomoc makroekonomickej povahy (t. j. nespojená s osobitným použitím fondov, ako je to v prípade podpory projektov). Uvoľňuje sa, ak sú splnené určité podmienky hospodárskej politiky, a jej cieľom je prekonať všeobecné obmedzenia prijímajúceho členského štátu v oblasti externého financovania a obnoviť životaschopnosť jeho platobnej bilancie. Tieto politické podmienky sa dohodnú medzi Komisiou (po porade s Hospodárskym a sociálnym výborom) a členským štátom v memorande o porozumení, ktoré sa podpíše pred realizáciou úverových dohôd. Pomoc podporuje vykonávanie nápravných opatrení určených na odstránenie uvedených problémov. Overenie týchto opatrení bude podmienkou na vyplatenie akejkoľvek splátky v rámci úveru. Od roku 1975[3] Spoločenstvo v nasledujúcich dvadsiatich rokoch zaviedlo niekoľko nástrojov založených na úveroch financovaných pôžičkami, ktorých cieľom bola podpora platobnej bilancie členských štátov vystavených osobitným finančným ohrozeniam alebo ťažkostiam. Zvýšený počet oprávnených členských štátov po rozšírení a rozsah medzinárodnej finančnej krízy si v decembri 2008[4] vyžiadali aktiváciu a rozšírenie nástroja na podporu platobnej bilancie z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR s cieľom reagovať na potenciálne potreby. O ďalšom zvýšení celkového stropu finančného nástroja na 50 miliárd EUR sa rozhodlo v máji 2009[5], aby bolo možné naďalej rýchlo reagovať na ďalšie možné žiadosti o pomoc v rámci podpory platobnej bilancie. V roku 2008 sa nástroj znovu aktivoval, aby sa členským štátom mimo eurozóny pomohlo prekonať problémy spojené s platobnou bilanciou vyplývajúce z finančnej krízy. Rada 4. novembra 2008[6] rozhodla o poskytovaní strednodobej finančnej pomoci Maďarsku až do výšky 6,5 miliardy EUR v rámci nástroja platobnej bilancie pre členské štáty mimo eurozóny. EÚ poskytla finančnú pomoc na obnovenie dôvery investorov v čase, keď bolo Maďarsko vážne ohrozené ťažkosťami s jeho platobnou bilanciou v dôsledku zvýšenej volatility a neistoty na finančnom trhu, ako aj vážne narušenej oblasti financovania v takmer celom poslednom štvrťroku 2008. Zámerom bolo v štyroch splátkach vyplatiť úver vo výške 6,5 miliardy EUR. Prvá splátka vo výške 2 miliárd EUR sa vyplatila 9. decembra 2008. Zvyšok sa mal vyplatiť v roku 2009[7] alebo 2010, podľa toho, ako sa budú postupne plniť podmienky hospodárskej politiky. Očakáva sa, že podpora platobnej bilancie bude predstavovať podstatnú časť budúcich činností EÚ spojených s poskytovaním úverov, pokiaľ ide o objem. V roku 2009 sa Rada v rámci nástroja na podporu platobnej bilancie rozhodla podporiť dve ďalšie krajiny: - Lotyšsko s 3,1 miliardy EUR (rozhodnutie Rady 2009/290/ES z 20. januára 2009 ) a - Rumunsko s 5 miliardami EUR (rozhodnutie Rady 2009/459/ES zo 6. mája 2009 ). Nástroj makrofinančnej pomoci Podrobné informácie o operáciách týkajúcich sa makrofinančnej pomoci možno nájsť v ročnej správe Komisie Rade a Európskemu parlamentu o vykonávaní makrofinančnej pomoci pre tretie krajiny[8]. Hlavné charakteristické črty nástroja makrofinančnej pomoci, kľúčové činnosti v roku 2008 a očakávaný vývoj v nasledujúcich rokoch možno zhrnúť nasledovne. Makrofinančná pomoc vo forme úverov a/alebo grantov podporuje politické a hospodárske reformné úsilie prijímajúcich krajín a realizuje sa spolu s brettonwoodskymi inštitúciami. Kľúčové črty makrofinančnej pomoci Spoločenstva sú: výnimočný charakter tejto pomoci skutočnosť, že dopĺňa financovanie zo strany medzinárodných finančných inštitúcií (MFI), a makroekonomická podmienenosť. V úzkej koordinácii s Medzinárodným menovým fondom (MMF) a Svetovou bankou sa prostredníctvom makrofinančnej pomoci Spoločenstva prispôsobenej osobitným potrebám jednotlivých krajín podporuje niekoľko tretích krajín pri dosahovaní celkového cieľa, ktorým je stabilizovať finančnú situáciu a zaviesť trhovo orientované hospodárstvo. Úvery týkajúce sa makrofinančnej pomoci sa vo všeobecnosti vyplácajú v niekoľkých splátkach, podľa toho, ako sa plnia míľniky makroekonomického programu. Každá splátka je viazaná na zjednanie úveru zo strany Komisie. Ak dôjde k neplneniu v dôsledku toho, že prijímacia krajina nesplní povinnosť splatenia, Komisia môže využiť Garančný fond pre vonkajšie opatrenia[9] , aby sa predišlo vplyvu na príslušný úver prijatý Komisiou. Granty a úvery, ktoré sa od roku 2001 vyplatili v rámci tohto nástroja, sú uvedené v tabuľke 1. Kľúčové činnosti makrofinančnej pomoci v roku 2008 sa vzťahujú na rokovania s príslušnými orgánmi a sú zamerané na tieto skutočnosti: - Podmienky pomoci Libanonu (memorandum o porozumení podpísané 18. decembra 2008 a úverová dohoda podpísaná 19. decembra 2008). Program makrofinančnej pomoci Libanonu pozostáva z grantu vo výške 30 miliónov EUR a z úveru vo výške 50 miliónov EUR, pričom sa obidve sumy majú vyplatiť v dvoch splátkach. Vyplatenie prvej tranže úveru (25 miliónov EUR) sa uskutočnilo na začiatku júna 2009 a uvoľnenie druhej tranže sa plánuje na rok 2010 (čo podlieha splneniu podmienok vzťahujúcich sa na túto pomoc). - Regularizácia rozdelenia úverov týkajúcich sa makrofinančnej pomoci medzi Srbsko a Čiernu Horu poskytnutých bývalej Zväzovej republike Juhoslávia. Dňa 2. októbra 2008 prijala Rada rozhodnutie 2008/784/ES, ktorým sa zakladá samostatný záväzok Čiernej Hory a pomerne znižuje záväzok Srbska v súvislosti s dlhodobými úvermi poskytnutými Spoločenstvom Štátnemu spoločenstvu Srbska a Čiernej Hory (bývalá Zväzová republika Juhoslávia) v súlade s rozhodnutiami 2001/549/ES a 2002/882/ES[10], oprávňujúce Komisiu podpísať samostatnú úverovú dohodu s orgánmi Čiernej Hory. Toto rozhodnutie je len dôsledkom nezávislosti Čiernej Hory, ktorá bola vyhlásená v júni 2006, a dohody z júla 2006 medzi Srbskom a Čiernou Horou o rozdelení vonkajších záväzkov medzi dva samostatné štáty. Nevytvára žiadne nové záväzky Komisie a nemá žiadne rozpočtové dôsledky. Po uzavretí samostatnej úverovej dohody s Čiernou Horou a nadobudnutí jej účinnosti (očakáva sa ku koncu roka 2009) sa krátkodobé záväzky Srbska upravia. - V roku 2008 Komisia ukončila na základe rozhodnutia Rady zo 16. apríla 2007 vykonávanie programu makrofinančnej pomoci pre Moldavskú republiku dosahujúcej spolu 45 miliónov EUR. Druhá splátka grantu vo výške 10 miliónov EUR sa uvoľnila v júni 2008 a tretia splátka grantu vo výške 15 miliónov EUR sa uvoľnila v decembri 2008. Program predstavoval súčasť finančného balíka na podporu dohody vlády s MMF v rámci nástroja na znižovanie chudoby a podporu rastu (PRGF), ktorý bol schválený v máji 2006 a jeho platnosť skončila v máji 2009. - V decembri 2008 uvoľnila Komisia prvú splátku grantu vo výške 15 miliónov EUR v rámci programu makrofinančnej pomoci Libanonu schváleného 10. decembra 2007. - V roku 2008 neboli v rámci makrofinančnej pomoci vyplatené žiadne úvery. Makrofinančná pomoc sa zameriava na susediace regióny, ako je západný Balkán a Kaukaz. Vplyv prevládajúcej hospodárskej a finančnej krízy bol v týchto regiónoch obzvlášť silný. V dôsledku toho sa niektoré predvstupové a susedné krajiny formálne alebo neformálne obrátili na Komisiu so žiadosťami o makrofinančnú pomoc a Spoločenstvo v roku 2009 intenzívne pracovalo na tom, aby v rámci tohto nástroja uspokojilo dopyt. Je ťažké predpokladať, ako dlho takýto zvýšený dopyt pretrvá, avšak v každom prípade bude spojený s celkovým návratom do normálneho stavu v krajinách s rozvinutejším hospodárstvom. Nástroj Euratomu Úverový nástroj Euratomu možno použiť na financovanie projektov v rámci členských štátov (rozhodnutie Rady 77/270/Euratom) alebo v určitých tretích krajinách (Ukrajina, Rusko alebo Arménsko) (rozhodnutie Rady 94/179/Euratom). Tieto úvery sú mimorozpočtové operácie, ktoré Komisia financuje „back to back“ úvermi z finančného trhu. V roku 1990 Rada určila limit na úvery vo výške 4 miliárd EUR, z ktorých sa rozhodlo približne o 3,4 miliardy EUR. V roku 2002 Komisia navrhla zvýšenie limitu na úvery zo 4 miliárd EUR na 6 miliárd EUR, v súvislosti s ktorými sa v Rade ešte nedosiahla dohoda. Činnosti Euratomu v roku 2008 sa zameriavali na druhé vyplácanie (22 miliónov USD) v rámci projektu K2R4. Dňa 29. septembra 2004 Komisia schválila úver v celkovej výške v eurách zodpovedajúcej 83 miliónom USD na zvýšenie bezpečnosti jadrových energetických blokov s názvom Khmelnitsky Unit 2 a Rovno Unit 4 (K2R4) na Ukrajine. Úver sa stal splatným 7. júla 2006 po overení skutočnosti, že všetky podmienky predchádzajúce úverovej dohode sa úspešne splnili. Prvá tranža vo výške 39 miliónov EUR sa vyplatila 15. marca 2007. Dňa 6. októbra 2008 sa vyplatila druhá tranža vo výške 22 miliónov USD (čo zodpovedá 15,2 milióna EUR), po zodpovedajúcom prijatí úveru. V roku 2009 sa do činnosti súvisiacej s prijímaním a poskytovaním úverov zahrnulo aj vyplatenie tretej (a poslednej) tranže[11] v rámci úverovej dohody súvisiacej s projektom K2R4 na Ukrajine (10,3 milióna USD). PRIJÍMANIE ÚVEROV EURÓPSKEJ ÚNIE Opis Na účely financovania úverových činností, o ktorých rozhodla Rada, je Komisia splnomocnená požičiavať si v mene príslušného Spoločenstva (ES, Euratom) finančné prostriedky na kapitálovom trhu. Pre každý nástroj (nástroj na podporu platobnej bilancie, makrofinančnú pomoc a úvery Euratomu) sa určuje mechanizmus prijímania a poskytovania úverov na ich príslušnom právnom základe. Medzi prijatím úveru a príslušným poskytnutím úveru existuje striktné spojenie, ktoré zabezpečuje, aby rozpočet EÚ nebol vystavený riziku spojenému s výmennými kurzami či kurzovému riziku. Podpora platobnej bilancie V novembri 2008 ES uzatvorilo v rámci podpory platobnej bilancie úverový záväzok pre Maďarskú republiku vo výške 6,5 miliardy EUR. Prvá splátka vo výške 2 miliárd EUR sa financovala 9. decembra 2008 prostredníctvom emisie trojročných dlhopisov. Emisiou dlhopisov sa ES ako emitentovi podarilo vrátiť späť na trh so štandardnými eurodlhopismi. Dlhopis mal na trhu dobrú odozvu. Keďže záujem investorov bol veľmi silný, dopyt po dlhopise rýchlo prevýšil ponuku. V konečnej distribúcii boli zastúpené všetky dôležité investorské triedy vrátane centrálnych bánk, investičných fondov, bankových pokladníc a poisťovní. Cena dlhopisu bola takmer najlepšia vo svojej referenčnej skupine, v sektore Suverénnej nadnárodnej agentúry (Sovereign Supranational Agency, SSA), po boku emitentov, ako sú EIB, KFW a SFEF. Výkon druhotného trhu bol veľmi uspokojivý a potvrdil silnú pozíciu ES ako emitenta prvotriednych štandardných dlhopisov. Pozícia sa posilnila s ďalšími štandardnými dlhopismi emitovanými počas roka 2009, v nadväznosti na základy vybudované pri emisii štandardných dlhopisov z roku 2008. Makrofinančná pomoc V roku 2008 nedošlo k žiadnemu vyplácaniu pomoci v rámci makrofinančnej pomoci. Euratom V roku 2008 sa pre Euratom získali finančné prostriedky vo výške 22 miliónov USD. Tabuľka 2: Objem prijatých úverov podľa finančných nástrojov v období rokov 2001 – 2008[12] v miliónoch EUR 2000 | 2 039 | 1 656 | 3 695 | 2001 | 1 386 | 40 | 1 633 | 3 059 | 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 260 | 2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 | (1) Použili sa výmenné kurzy k 31. decembru každého roka. Pôvodná suma prijatých úverov, plusových alebo mínusových splátok istín, storn, zrušení a úprav výmenného kurzu. | EURÓPSKA INVESTIčNÁ BANKA – POSKYOVANIE ÚVEROV MIMO SPOLOčENSTVA Poskytovanie úverov EIB Opis Úvery, ktoré poskytuje EIB z vlastných zdrojov, sú buď vo forme priameho financovania individuálnych projektov alebo vo forme globálnych úverov poskytnutých finančným sprostredkovateľom, ktorí potom prideľujú finančné prostriedky na miestne projekty menšieho rozsahu. Na niektoré z úverov EIB mimo Spoločenstva sa poskytuje záruka z rozpočtu Únie, a ak nie je uvedené inak, práve na tieto úvery sa správa zameriava. Podľa súčasného externého mandátu môže EIB poskytovať aj záruky na úvery. V rámci vlastných nástrojov na financovanie rizikových investícií[13] využíva EIB pri spravovaní zdrojov Spoločenstva alebo členských štátov (predovšetkým v stredomorských krajinách a krajinách AKT) širšie spektrum finančných nástrojov (v určitých prípadoch vrátane kapitálovej účasti). O činnostiach EIB uskutočnených v rámci externého mandátu sa bude pojednávať v samostatnej správe. Objem podpísaných operácií Celkový objem podpísaných operácií EIB sa v roku 2008 zvýšil o 20 % na 57,6 miliardy EUR, z ktorých sa 51,5 miliárd EUR podpísalo s členskými štátmi a v 6,1 miliardy EUR s partnerskými krajinami. Prehľad poskytnutých úverov EIB pre nečlenské štáty v roku 2008 v miliónoch EUR Rozpočet EÚ a zdroje ERF(1) | Vlastné zdroje v rámci záruky Spoločenstva/členských štátov | Vlastné zdroje v rámci vlastných nástrojov EIB na financovanie rizikových investící | SPOLU | Predvstupové krajiny (Mandát 2007 – 2013) | 2 009 | 1 444 | 3 453 | Susedné a partnerské krajiny (Mandát 2007 – 2013) | 62 | 1 365 | 33 | 1 460 | ALA —Ázia and Latinská Amerika (Mandát 2007 – 2013) | 469 | 469 | RSA — Južná Afrika (Mandát 2007 – 2013) | 203 | 203 | Krajiny AKT-ZKÚ(2) | 336 | 225 | 561 | Spolu | 398 | 4 270 | 1 477 | 6 145 | (1) | Poskytnuté a spravované EIB z rozpočtových zdrojov ES a Európskeho rozvojového fondu ERF). | (2) | Afrika, karibské, tichomorské / zámorské krajiny a územia. | Vplyv poskytovania úverov na rozpočet EÚ[14] EIB poskytuje financovanie projektov v rámci EÚ a s čiastočnou zárukou z rozpočtu EÚ aj mimo nej. Poskytovanie úverov má vplyv na rozpočet EÚ, ak je spojené so zárukami Spoločenstva, dotáciami na úroky alebo osobitnými podmienkami, ktoré sú porovnateľné s rizikovými operáciami pre požičiavateľa. Dňa 19. decembra 2006 Rada poskytla EIB záruku Spoločenstva na straty z úverov a úverových záruk na projekty mimo Spoločenstva (rozhodnutie 2006/1016/ES[15]), ktorá sa nahradila rozhodnutím Parlamentu a Rady 2009/633/ES z 13. júla 2009[16]. Záruka Spoločenstva je obmedzená na 65 % súhrnnej sumy čerpaných úverov a poskytnutých záruk, zníženej o splatené sumy a zvýšenej o súvisiace sumy. Maximálny strop finančných operácií EIB uskutočnených v rámci tohto mandátu je 27 800 EUR v období rokov 2007 – 2013. Táto suma pozostáva zo základného stropu 25 800 miliónov EUR a nepovinného mandátu 2 000 miliónov EUR, o aktivácii ktorého rozhodne Rada a Parlament na základe výsledku strednodobého hodnotenia v roku 2010. Prijímanie úverov EIB V rámci programu financovania zvýšila EIB sumu na 59,5 miliardy EUR. V roku 2007 to predstavuje výrazný nárast (t. j. 54,7 miliardy EUR + 9 %). K výraznému nárastu došlo v roku 2008 v zložitých podmienkach získavania finančných prostriedkov. Charakterizovala ich predovšetkým volatilita, trhová neistota a od polovice októbra vážne narušené prostredie súvisiace s financovaním. Preto sa naďalej spoliehalo na väčšie, likvidné transakcie a pretrvávala nízka úroveň dopytu týkajúca sa štruktúrovaných produktov. [1] Rozhodnutie Rady 97/256/ES, zmenené a doplnené rozhodnutiami Rady 98/348/ES a 98/729/ES, ktoré sa vzťahuje na obdobie od 1.2.1997 do 31.1.2000 („všeobecný mandát na obdobie 1997-2000“), a rozhodnutie Rady 2000/24/ES, nahradené rozhodnutím Rady 2008/580/ES z 23. júna 2008 (kodifikované znenie), ktoré sa vzťahuje na obdobie od 1.2.2000 do 31.1.2007 („všeobecný mandát na obdobie 2000-2006“). Rozhodnutím Rady 1999/786/ES (Opatrenie na rekonštrukciu a ozdravenie Turecka po zemetrasení (TERRA)) sa všeobecné mandáty rozšírili. Okrem toho sa rozhodnutím Rady 2001/777/ES ustanovilo poskytovanie osobitných úverov pre vybrané environmentálne projekty v ruských prístavoch Baltického mora v rámci Severnej dimenzie. Rozhodnutím Rady 2005/48/ES sa ustanovil samostatný mandát na určité druhy projektov v Rusku a v nových západných nezávislých štátoch (Ukrajina, Moldavská republika a Bielorusko). A nakoniec, rozhodnutím Rady 2006/1016/ES sa ustanovil nový všeobecný mandát na obdobie od 1.2.2007 do 31.12.2013 („všeobecný mandát na obdobie 2007-2013“), ktoré nahradilo rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady 2009/633/ES . [2] K 1. októbru 2009 euro neprijali tieto členské štáty: Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estónsko, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Poľsko, Rumunsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. [3] Nariadenie Rady (EHS) č. 397/75 zo 17. februára 1975, ktorým sa zriaďuje nový mechanizmus s názvom mechanizmus úverov Spoločenstva určený na pomoc niektorým krajinám ES prekonať neudržateľné nerovnováhy bežného účtu spôsobené prvou ropnou krízou. [4] Nariadenie Rady (ES) č. 1360/2008 z 2. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [5] Nariadenie Rady (ES) č. 431/2009 z 18 mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [6] Rozhodnutie Rady 2009/102/ES zo 4. novembra 2008. [7] Vyplatili sa dve ďalšie tranže, a to marci 2009 vo výške 2 miliárd EUR a v júli 2009 vo výške 1,5 miliardy EUR. [8] Za rok 2008 ešte nie je zverejnená. Za rok 2007 pozri KOM/2008/520. [9] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. [10] Ú. v. EÚ L 269, 10.10.2008, s. 8. [11] Posledná tranža sa vyplatila v októbri 2009. [12] Viac informácií o dlhopisoch ES možno nájsť na internetovej stránke http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operation_instruments/market_operations59_en.htm. [13] V júli 2009 schválila rada guvernérov rozšírenie predvstupového nástroja EIB a nástroja stredomorského partnerstva II s cieľom umožniť nepriame investície do kapitálu v infraštruktúrnych fondoch. [14] Vplyv záruk poskytnutých zo strany EIB a vplyv úverov poskytnutých na vlastné riziko pozri v správe o zárukách krytých všeobecným rozpočtom k 31.12.2008, KOM2009 (398). [15] Ú. v. EÚ L 414, 30.12.2006, s. 95. [16] Ú. v. EÚ L 190, 22.7.2009, s. 1.