Návrh ROZHODNUTIE RADY o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii („rozhodnutie o pridružení zámoria“) /* COM/2012/0362 final - 2012/0195 (CNS) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU 1.1. Všeobecný kontext Zámorské krajiny a územia (ZKÚ) boli k Európskej únii pridružené v roku 1958, kedy nadobudla platnosť Rímska zmluva. Ide o ostrovy v regiónoch Atlantiku, Antarktídy, Arktídy, Karibiku, Indického oceánu a Tichomoria. Nie sú to zvrchované krajiny, ale sú závislé od štyroch členských štátov EÚ (Dánska, Francúzska, Holandska a Spojeného kráľovstva). Pridruženie ZKÚ k Únii vyplýva z ústavných väzieb, ktoré tieto krajiny a územia spájajú s uvedenými štyrmi členskými štátmi. Vo všeobecnosti majú ZKÚ rozsiahlu autonómiu, a to vrátane oblastí ako hospodárske záležitosti, trh práce, verejné zdravie, vnútorné záležitosti a clá. Obrana a zahraničné veci zvyčajne zostávajú v právomoci členských štátov EÚ. ZKÚ nie sú súčasťou colného územia Únie a nespadajú do vnútorného trhu. Právne predpisy Únie sa preto neuplatňujú. Keďže obyvatelia sú štátnymi príslušníkmi toho členského štátu EÚ, s ktorým sú ich krajiny alebo územia spojené, obyvatelia ZKÚ majú občianstvo EÚ. Celkový počet obyvateľov ZKÚ predstavuje iba 0,02 % celosvetovej populácie (1,2 mil. obyvateľov). Celková rozloha týchto krajín je iba 80 000 kilometrov štvorcových[1]. Od prijatia súčasného rozhodnutia o pridružení zámoria v roku 2001 sa regionálne a medzinárodné prostredie, v ktorom ZKÚ pôsobia, značne zmenilo. Na európskej a medzinárodnej úrovni sa objavili nové politické priority (napríklad životné prostredie, zmena klímy, trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi), ako aj zmeny v štruktúrach svetového obchodu. Európska komisia vo svojom programe Európa 2020 navrhla stratégiu[2], ktorá sa venuje trom prioritám: inteligentný rast, trvalo udržateľný rast a inkluzívny rast ako reakcia na hospodársku a finančnú krízu. ZKÚ naďalej čelia hospodárskym a sociálnym problémom a/alebo sa snažia založiť svoje hospodárstvo na trvalo udržateľnom základe. Čelia mnohým ťažkostiam, ktoré sú spojené s ich krehkým životným prostredím a potrebou zabezpečiť environmentálny pilier trvalo udržateľného rozvoja. Hlavnou výzvou, ktorým ZKÚ čelia, je nasmerovať ich hospodárstva a spoločenstvá na cestu trvalo udržateľného rozvoja prostredníctvom zvýšenia ich konkurencieschopnosti, zníženia zraniteľnosti, zvýšenia environmentálnej pružnosti a prostredníctvom spolupráce so susednými krajinami a začlenenia do regionálnych a/alebo svetových hospodárstiev. Pre Úniu výzva spočíva v podporovaní ZKÚ pri dosahovaní týchto cieľov a účelu pridruženia v zmysle článku 198 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prostredníctvom rámca, ktorý by bol prispôsobený potrebám ZKÚ, ich skutočným pomerom, osobitostiam a rôznorodosti. 1.2. Existujúce ustanovenia Súčasné pravidlá a postupy pridruženia ZKÚ k EÚ sú stanovené v rozhodnutí Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu (Ú. v. ES L 314, 30.11.2001, s. 1) zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2007/249/ES (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2007, s. 33) a XXXXXXX (rozhodnutie týkajúce sa ostrova Svätý Bartolomej). 1.3. Súlad s ostatnými politikami EÚ Stratégia „Európa 2020“ poskytuje kritérium, podľa ktorého treba kontrolovať súdržnosť politík EÚ a presadzovanie hodnôt, noriem a záujmov Európskej únie[3]. Súdržnosť so stratégiou Európa 2020 by sa mala hľadať, pokiaľ ide o jej inteligentný rast a udržateľné priority, podporovanie výskumu a inovácií, ako aj informačných a komunikačných technológií (IKT) a kapacít udržateľného rastu ako katalyzátorov sociálno-hospodárskeho rozvoja. Rozhodnutie o pridružení zámoria na obdobie rokov 2014 – 2020 bude v tomto smere zohrávať dôležitú úlohu. Takto by myšlienka vytvoriť „centrá skúseností a odborných poznatkov“ mohla byť spojená s uplatňovaním a presadzovaním prísnych noriem vrátane medzinárodných noriem, napr. v oblasti životného prostredia, bezpečnosti potravín a zdravia spotrebiteľov. Všetky ZKÚ sa vyznačujú bohatou biodiverzitou. Pre trvalo udržateľné využívanie a ochranu tejto biodiverzity by bola prínosná lepšia vedecká dokumentácia a prístup k výsledkom výskumu a inovácií. Rovnako uplatňovanie medzinárodných noriem v oblasti bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín by mohlo uľahčiť obchod medzi ZKÚ a ich obchodnými partnermi vrátane členských štátov EÚ. Angažovanosť Únie v oblasti životného prostredia, ako aj jej úloha globálneho aktéra v boji proti zmene klímy by mohli byť prospešné nielen pre EÚ, ale aj pre ZKÚ. Komisia zastáva názor, že biodiverzita a ostatné prírodné bohatstvo ZKÚ by mohli byť predmetom užšej spolupráce v oblasti výskumu, inovácií a ochrany životného prostredia. Partnerstvo v oblasti životného prostredia by mohlo byť v spoločnom záujme oboch strán. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENIE VPLYVU Revízia rozhodnutia o pridružení zámoria bola predmetom rôznych konzultácií so zainteresovanými stranami počas obdobia rokov 2008 až 2011. Patrili k nim verejné konzultácie, ale aj pravidelné ad hoc zasadnutia ZKÚ, členských štátov EÚ, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Európskej Komisie, ako aj dialóg v rámci nástrojov v zmysle článku 7 súčasného rozhodnutia o pridružení zámoria: každoročné fóra, pravidelné trojstranné stretnutia a partnerstvo pracovných skupín venujúce sa otázkam životného prostredia, obchodu, regionálnej integrácii ZKÚ, finančným službám v ZKÚ a budúcemu vzťahu medzi EÚ a ZKÚ. 2.1. Konzultácie Vo výsledkoch konzultácií so zainteresovanými stranami boli zdôraznené tieto otázky: V reakcii na zelenú knihu z roku 2008[4] žiadali zainteresované strany zmenu súčasného zamerania pridruženia, ktorým je zmierňovanie chudoby a rozvojová spolupráca, na recipročnejší vzťah orientovaný na udržateľný rast ZKÚ (t. j. model rozvoja, v ktorom sa dlhodobo spájajú hospodárske činnosti a sociálny blahobyt za súčasného zachovania prírodných zdrojov a ekosystémov pre budúce generácie), ktorý by zároveň podporoval hodnoty a normy EÚ v širšom svete. Toto bolo zdôraznené na konferencii pre zainteresované strany v októbri 2008, na ktorej sa zišli zástupcovia vyše 100 zainteresovaných aktérov, ako sú orgány ZKÚ, členské štáty, s ktorými sú spojené, inštitúcie a orgány Únie a široká občianska spoločnosť. Rada Európskej únie[5] takisto privítala takúto zmenu v modeli pridruženia a vyjadrila jej svoju podporu. ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, prijali vo februári 2011 spoločnú pozíciu[6], v ktorej požadujú väčšie uznanie pre ZKÚ ako súčasť „európskej rodiny“, ďalej pridruženie založené na spoločných záujmoch Únie a ZKÚ a silnejšie zohľadnenie potenciálu a zraniteľnosti ZKÚ. V dokumente sa takisto upriamuje pozornosť na potrebu uznať a zohľadniť záujmy ZKÚ v týchto oblastiach: narušenie preferencií a otázky súvisiace s obchodom a budovaním kapacity. Dôraz sa kládol na skutočnosť, že otázky súvisiace so životným prostredím, zmenou klímy a s znižovaním rizika katastrof by mali byť prioritou v budúcich vzťahoch medzi EÚ a ZKÚ. Ide o tieto otázky: trvalo udržateľné využívanie a ochrana biodiverzity a prírodných zdrojov v ZKÚ, environmentálna bezpečnosť, energia a energia z obnoviteľných zdrojov, zachovanie ekosystémov, boj proti vplyvu zmeny klímy a zmierňovanie jej následkov, pripravenosť a reakcia na katastrofy, invázne druhy, udržateľné rybné hospodárstvo. Zainteresované strany[7] žiadali užšiu spoluprácu medzi Úniou a ZKÚ a najvzdialenejšími regiónmi v oblasti zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb. Solidarita medzi Úniou a ZKÚ by sa mala zakladať na skutočnosti, že obyvatelia ZKÚ sú občanmi členských štátov EÚ, s ktorými sú ZKÚ spojené, a teda sú aj občanmi EÚ. Poukázalo sa aj na to, že Únia tým, že pomôže ZKÚ posilniť ich konkurencieschopnosť a odolnosť, znížiť ich zraniteľnosť a upevniť ich postavenie v regiónoch, tak vlastne investuje do strategických vysunutých základní, ktoré budú schopné šíriť hodnoty Únie vo svete. 2.2. Získavanie a využívanie odborných poznatkov Pridruženie EÚ-ZKÚ bolo podrobené analýze v rôznych štúdiách, ktoré objednala buď Komisia alebo ZKÚ. Tieto štúdie sa zaoberali témami, ako je obchodný režim obsiahnutý v rozhodnutí o pridružení zámoria, environmentálne profily ZKÚ, štatistické systémy a kapacity ZKÚ, pripravenosť ZKÚ na katastrofy, ako aj spolupráca Únie so ZKÚ počas obdobia rokov 1999 – 2009[8]. Posledná spomenutá téma bola predstavená a prediskutovaná so zainteresovanými aktérmi pri príležitosti každoročného fóra ZKÚ-EÚ v marci 2011. Hlavné odporúčania z týchto rôznych štúdií, pokiaľ ide o finančnú pomoc Únie poskytovanú ZKÚ, boli tieto: (1) zaradiť politické priority, ktoré sa objavili v poslednom desaťročí, do plánovania spolupráce EÚ-ZKÚ; (2) prispôsobiť pravidlá a postupy plánovania finančnej pomoci tak, aby sa urýchlilo poskytnutie prostriedkov na pomoc; (3) podporovať spoluprácu medzi ZKÚ a ich susednými krajinami, okrem iného prostredníctvom lepšej koordinácie náležitých finančných nástrojov dostupných ZKÚ, štátom AKT a najvzdialenejším regiónom; (4) uľahčiť prístup k horizontálnym programom Únie, na ktorých sa ZKÚ môžu zúčastňovať. Hlavné odporúčania z rôznych štúdií, pokiaľ ide o obchod a obchodné aspekty rozhodnutia o pridružení zámoria, boli tieto: (1) prispôsobiť dojednania týkajúce sa obchodu s tovarom tak, aby sa lepšie zohľadnili štrukturálne ťažkosti okrem iného aj zavedením flexibilnejších pravidiel pôvodu pre vývozy tovaru ZKÚ do Únie; (2) umožniť ZKÚ vytvárať si priaznivejšie obchodné vzťahy s ostatnými ZKÚ a rozvojovými krajinami tak, aby to odrážalo významnosť obchodu so službami, ktorá sa vo svetových a regionálnych hospodárstvach v poslednom desaťročí zvyšuje, a aby to uľahčilo regionálnu integráciu v tejto oblasti; (3) ustanoviť podporu a budovanie kapacít na rozvoj obchodnej politiky ZKÚ, ako aj pomôcť ZKÚ v regulačnej reforme; (4) podporovať šírenie informácií v rámci ZKÚ o podmienkach prístupu na trh EÚ; (5) zachovať priamy dialóg medzi Európskou komisiou a ZKÚ, a to napr. o obchode a otázkach týkajúcich sa obchodu, a zabezpečiť, že záujmy ZKÚ budú zohľadnené v kontexte obchodných rokovaní EÚ. Pokiaľ ide o environmentálne otázky, rôzne štúdie odporučili, aby Únia a ZKÚ užšie spolupracovali v týchto oblastiach: (1) zmena klímy; (2) prírodné katastrofy; (3) ohrozovanie voľne žijúcich zvierat a biodiverzity, ničenie biotopov; (4) protizákonný, neregulovaný a neohlásený rybolov; (5) odpadové hospodárstvo; (6) zásobovanie vodou a hygienické zariadenia. 2.3. Posúdenie vplyvu V posúdení vplyvu boli dopodrobna preskúmané tri možnosti politiky. Možnosť politiky 1: Súčasný stav – Obnovenie súčasného rozhodnutia o pridružení zámoria bez akýchkoľvek zmien V rámci možnosti politiky 1 by sa štruktúra a obsah v súčasnosti platného rozhodnutia o pridružení zachovala na obdobie rokov 2014 – 2020. Zachovanie súčasného stavu by sa oprávnene mohlo považovať za opodstatnenú možnosť pre budúce pridruženie ZKÚ k EÚ, keďže v prípade súčasných dohôd sa zistilo, že boli prospešné pre sociálny a hospodársky rozvoj ZKÚ, okrem iného prostredníctvom poskytnutia voľného prístupu na veľký trh EÚ a z toho vyplývajúcej možnosti podporovať využívanie príležitostí na vývoz. Spolupráca medzi EÚ a ZKÚ v období rokov 1999 – 2009 bola podľa externých štúdií v súlade s cieľmi pridruženia aj politickými prioritami ZKÚ a v týchto štúdiách sa dospelo k záveru, že medzi spoluprácou medzi EÚ a ZKÚ a inými politikami Únie nedošlo k žiadnym výrazným rozporom alebo nezrovnalostiam. Hoci je možnosť 1 v súlade so štvrtou časťou ZFEÚ a s jej preambulou, neviedla by k naplneniu spoločného cieľa ZKÚ, členských štátov, ktoré sú so ZKÚ spojené, a Komisie prebudovať a zmodernizovať vzťahy medzi EÚ a ZKÚ na recipročnom základe. Na úkor modernizovania vzťahov a zavedenia recipročnejšieho vzťahu, v ktorom by mohli byť lepšie zohľadnené spoločné záujmy, by sa skôr zachoval princíp darcu a príjemcu, z ktorého tradične vychádzali vzťahy medzi EÚ a ZKÚ. Prístup tovaru a služieb ZKÚ na trh Únie by naďalej podliehal existujúcim pravidlám a viedol by k strate prístupu ZKÚ na trh (v dôsledku narušenia preferencií). To by malo negatívny vplyv na sociálne a hospodárske postavenie ZKÚ. Možnosť politiky 2: Modernizácia rozhodnutia o pridružení zámoria a zosúladenie s politickým rámcom EÚ Možnosť 2 by viedla k modernizácii a zosúladeniu rozhodnutia o pridružení zámoria s politickým rámcom Únie. Jeho ciele a zásady by sa revidovali, pričom by sa zohľadnili politické orientácie Rady EÚ, požiadavky ZKÚ a členských štátov, ktoré sú so ZKÚ spojené, vyjadrené pri rôznych príležitostiach, ako aj výsledky externých štúdií. Možnosť politiky 2 by prispela k posilneniu spolupráce medzi EÚ a ZKÚ na základe spoločných záujmov, ktoré stanovili zainteresované strany počas konzultačného procesu. Takisto by prispela k podpore účinnejšej spolupráce prostredníctvom cielenejších a koordinovanejších opatrení medzi EÚ, ZKÚ a členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené. Oblasti spolupráce, ktoré ZKÚ uznali za priority, by boli výraznejšie podporované zo strany Únie (napríklad zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb, výskum a inovácie). V rámci možnosti politiky 2 by Únia podporovala ZKÚ pri riešení citlivých problémov, ktoré nedokážu riešiť samy a ktoré narušujú ich trvalo udržateľný rozvoj, ako je napríklad zmena klímy. V prípade takýchto výziev nemôžu ostrovné územia samy rozvinúť úspešné opatrenia, musia si nájsť partnerov a musia byť začlenené do globálnych opatrení. Možnosť politiky 2 by poskytla ZKÚ modernizovaný obchodný režim s Úniou, ktorý by 1) znamenal zlepšené pravidlá pôvodu a 2) zaručil zaobchádzanie v prípade obchodu so službami a zriaďovania podnikov, ktoré by nebolo menej priaznivé ako zaobchádzanie, ktoré poskytuje Únia iným partnerom z tretích krajín, čo neplatí v prípade súčasného rámca. Možnosť politiky 2 by bola v súlade so štvrtou časťou ZFEÚ a s jej preambulou. Premenila by aj politické orientácie Rady EÚ na tri ciele – konkurencieschopnosť, pružnosť a spoluprácu. V prípade možnosti politiky 2 by rámec pridruženia zohľadnil nedávny politický vývoj a diskusie, ktoré sa viedli v posledných desiatich rokoch. V rámci tejto možnosti by bola zabezpečená a posilnená politická súdržnosť. Sociálny, hospodársky a environmentálny vplyv by bol pozitívnejší ako v prípade možnosti 1. Možnosť politiky 2 by lepšie, ako je to v súčasnosti odzrkadľovala pojem „spoločné záujmy“. Táto možnosť by umožnila začleniť priority politického programu Únie do vzťahov medzi Úniou a ZKÚ a prispela by k posilneniu pridanej hodnoty EÚ ako globálneho partnera pri riešení objavujúcich sa celosvetových problémov. Týmto spôsobom by ZKÚ mohli lepšie šíriť hodnoty a normy EÚ v širšom svete. Možnosť politiky 3: Niekoľko uzatvorených dohôd o partnerstve Možnosť 3 by znamenala diverzifikáciu vzťahov medzi EÚ a ZKÚ. V oblasti obchodnej a hospodárskej spolupráce by boli prijaté dva prístupy. Určité ZKÚ by v prípade, že je to vhodné a možné, mohli byť zahrnuté do ďalších bilaterálnych obchodných dohôd EÚ, konkrétne dohôd o hospodárskom partnerstve alebo dohôd o voľnom obchode. Pokiaľ ide o ostatné ZKÚ, na základe rámca pridruženia by sa počítalo s obchodným režimom ZKÚ, ktorý by bol rovnocenný s možnosťou politiky 1 alebo 2. Hoci by sa netýkal obchodnej a hospodárskej spolupráce so ZKÚ, ktoré by boli zahrnuté do iných obchodných dohôd, mohol by sa týkať spolupráce so všetkými ZKÚ vo všetkých ostatných oblastiach. Alternatívna možnosť by spočívala v tom, že by sa celá spolupráca so ZKÚ, ktorá by spadala do rámca dohody o hospodárskom partnerstve alebo dohody o voľnom obchode, uskutočňovala v rámci týchto dohôd. To by znamenalo, že finančná pomoc by sa takisto uskutočňovala mimo rámca pridruženia. Začlenenie ZKÚ do ďalších obchodných dohôd alebo ich pridruženie k nim by mohlo viesť k splneniu niektorých cieľov pridruženia ZKÚ k EÚ. Uskutočnilo by sa to však mimo pridruženia ako takého. Okrem toho možnosť 3 nemusí byť úplne prispôsobená potrebám a realite väčšiny alebo dokonca všetkých ZKÚ. Aj na samotnú Úniu môžu pôsobiť negatívne vplyvy, ak sa bude vyžadovať značná kompenzácia s cieľom začleniť ZKÚ do existujúcich dohôd. Začlenením ZKÚ do ďalších obchodných dohôd by pridružené krajiny a územia, ktoré majú ústavné väzby s členskými štátmi, prestali byť právne a fakticky ZKÚ. Keďže vykonávanie možnosti politiky 3 môže viesť k tomu, že Únia bude musieť nájsť riešenia na vytvorenie odlišných druhov vzťahov s každou zo ZKÚ, právny proces by bol veľmi zložitý a musel by sa opakovať v prípade každej ZKÚ. Pravdepodobne by to viedlo k väčšej neistote, pokiaľ ide o ich právne postavenie a právne postavenie ich obyvateľov. Určité pravidlá, ktoré sú v súčasnosti zahrnuté do rôznych dohôd alebo ktorých zahrnutie do dohôd sa zvažuje, sa nemusia vzťahovať na obyvateľov ZKÚ v takej miere, ako na občanov EÚ. Preto realizácia možnosti politiky 3 môže zvýšiť existujúce napätie medzi územným a osobným rozsahom pôsobnosti ZFEÚ. Ustanovenie rôznych druhov spolupráce v rozličných rámcoch môže spôsobiť väčší zmätok. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 3.1. Právny základ Návrh pridruženia ZKÚ k EÚ sa zakladá na štvrtej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Podrobné pravidlá a postupy pridruženia ZKÚ k EÚ sú stanovené v rozhodnutí Rady na základe článku 203 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v ktorom sa stanovuje, že takéto akty sa prijímajú v mimoriadnom legislatívnom postupe. 3.2. Subsidiarita Podrobné dojednania ustanovení v štvrtej časti ZFEÚ sa nevyhnutne musia vykonávať na úrovni Únie, keďže cieľ pridruženia ako taký – sociálny a hospodársky rozvoj a úzke hospodárske väzby medzi ZKÚ a Úniou – sa nedá dosiahnuť opatreniami na úrovni členských štátov. Navyše vzhľadom na obchodný režim ZKÚ, opatrenia členských štátov by neboli možné, keďže spoločná obchodná politika spadá do výlučnej právomoci Únie (piata časť, hlava II ZFEÚ). Prístup zameraný na spoluprácu so ZKÚ, ktorý je obsiahnutý v legislatívnom návrhu Komisie, dodržiava zásady partnerstva, komplementarity a subsidiarity. Navrhuje sa v ňom, aby sa finančná pomoc Únie poskytovaná ZKÚ zakladala na programovacích dokumentoch, za ktoré by spoločne zodpovedali príslušné orgány ZKÚ a Komisia a v ktorých by sa vymedzili stratégie spolupráce medzi Úniou a ZKÚ. Tieto stratégie spolupráce by vychádzali z rozvojových cieľov, stratégií a priorít prijatých príslušnými orgánmi ZKÚ. O jednotlivých činnostiach by sa rozhodovalo v úzkej konzultácii medzi Komisiou, ZKÚ a členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ ústavne spojené, za plného dodržiavania inštitucionálnych, právnych a finančných právomocí každého z partnerov. Bez toho, aby tým boli dotknuté právomoci Komisie, by orgány ZKÚ mali primárnu zodpovednosť za vykonávanie opatrení, ktoré budú v rámci tejto strategickej spolupráce dohodnuté. Komisia by zodpovedala za vytvorenie všeobecných pravidiel a podmienok týkajúcich sa týchto programov a projektov. 3.3. Proporcionalita Ciele pridruženia, v zmysle článkov 198 a 199, sledujú komplexné partnerstvo, ktoré obsahuje inštitucionálny rámec a obchodné dojednania a pokrýva mnohé oblasti spolupráce ako aj základné zásady finančnej pomoci Únie poskytovanej ZKÚ. Takýto cieľ si vyžaduje rozsiahly a ďaleko siahajúci právny nástroj. Ciele stanovené v zmluve sa realizujú v dlhodobom časovom horizonte. Potrebné je teda rozhodnutie, ktorého trvanie platnosti by bolo dostatočne dlhé. Keďže v rámci viacročného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020 budú mať ZKÚ osoh z 11. Európskeho rozvojového fondu a zo všeobecného rozpočtu Únie, je vhodné zosúladiť trvanie platnosti rozhodnutia s trvaním platnosti tohto viacročného finančného rámca. V návrhu Komisie sa predkladá prístup, ktorý je pružný a prispôsobený situácii v každej ZKÚ. Navrhuje sa, aby účinnosť spolupráce medzi EÚ a ZKÚ bola monitorovaná prostredníctvom auditov, priebežných hodnotení a hodnotení ex ante a ex post. 4. VPLYV NA ROZPOČET V oznámení Komisie[9] „Príprava viacročného finančného rámca vzhľadom na financovanie spolupráce EÚ s africkými, karibskými a tichomorskými štátmi a zámorskými krajinami na obdobie 2014 – 2020 (11. Európsky rozvojový fond)“ sa vyčleňuje na spoluprácu so ZKÚ suma 343,4 mil. EUR. Suma 343,4 mil. EUR sa rozdelí v súlade s rozhodnutím Rady prijatým do 31. decembra 2013 na vykonávanie pridruženia ZKÚ, pričom 338,4 mil. EUR sa použije na financovanie územných a regionálnych programov a 5 mil. EUR sa pridelí EIB na financovanie dotácií úrokových sadzieb a technickej pomoci v súlade s rozhodnutím o pridružení zámoria. 2012/0195 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o pridružení zámorských krajín a území k Európskej únii („rozhodnutie o pridružení zámoria“) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 203, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu, konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Rozhodnutie Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu[10] sa uplatňuje do 31. decembra 2013. Podľa jeho článku 62 musí Rada určiť ustanovenia, ktoré sa majú stanoviť pre následné uplatnenie zásad vysvetlených v článkoch 198 až 202 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. (2) Vo svojich záveroch z 22. decembra 2009 týkajúcich sa vzťahov EÚ so zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ)[11] Rada vyzvala Komisiu, aby predložila legislatívny návrh na preskúmanie rozhodnutia o pridružení zámoria pred júlom 2012. Rada podporila návrh Komisie, aby budúce partnerstvo medzi Úniou a ZKÚ stálo na troch pilieroch – podpore konkurencieschopnosti, posilňovaní odolnosti a znižovaní zraniteľnosti a podpore spolupráce a integrácie medzi ZKÚ a ďalšími partnermi a susednými regiónmi. (3) Komisia uskutočnila verejnú konzultáciu medzi júnom a októbrom 2008 a navrhla niekoľko možných smerovaní nového rozhodnutia o pridružení. Výsledky tejto konzultácie boli zhrnuté v oznámení „Prvky nového partnerstva medzi EÚ a zámorskými krajinami a územiami (ZKÚ)“[12]. (4) Zmluva a sekundárne právne predpisy sa automaticky neuplatňujú na ZKÚ s výnimkou niektorých ustanovení, v ktorých sa výslovne stanovuje opak. Aj keď ZKÚ nie sú tretími krajinami, netvoria časť jednotného trhu a musia dodržiavať povinnosti ukladané tretím krajinám, pokiaľ ide o obchod, najmä pravidlá pôvodu, zdravia a normy týkajúce sa zdravia rastlín a bezpečnostné opatrenia. (5) Osobitný vzťah medzi Úniou a ZKÚ by sa mal posunúť od klasického prístupu rozvojovej spolupráce k recipročnému partnerstvu s cieľom podporiť trvalo udržateľný rast v ZKÚ. Solidarita medzi Úniou a ZKÚ by okrem toho mala vychádzať z ich jedinečného vzťahu a príslušnosti k jednej „európskej rodine“. (6) Prispievanie občianskej spoločnosti k rozvoju ZKÚ sa môže zvýšiť posilnením organizácií občianskej spoločnosti vo všetkých sférach spolupráce. (7) Vzhľadom na geografickú polohu ZKÚ sa treba snažiť o spoluprácu medzi ZKÚ a ich susednými krajinami, napriek rozdielnemu právnemu postaveniu, ktoré majú jednotliví aktéri v danej geografickej oblasti z pohľadu právnych predpisov Únie, v záujme všetkých zúčastnených strán a s osobitným zameraním na oblasti spoločného záujmu a na podporu hodnôt a noriem Únie. (8) Únia podporuje politiky a stratégie ZKÚ v oblasti spoločného záujmu na základe osobitných potrieb, potenciálu a výberu príslušnej ZKÚ. (9) Cieľom pridruženia by malo byť zabezpečenie zachovania, obnovy a trvalo udržateľného využívania biologickej diverzity a ekosystémových služieb ako kľúčového prvku pre dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja. (10) ZKÚ sú domovským územím bohatej suchozemskej a morskej biodiverzity. Zmena klímy môže negatívne ovplyvniť prírodné prostredie ZKÚ a predstavuje hrozbu pre ich trvalo udržateľný rozvoj. Opatrenia v oblasti zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb, znižovania rizika katastrof, trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi a podpory trvalo udržateľnej energetiky prispejú k prispôsobeniu sa zmene klímy a k zmierneniu jej následkov v ZKÚ. (11) Vo vzťahoch medzi Úniou a ZKÚ by mala byť uznaná významnosť úlohy, ktorú by ZKÚ mohli zohrať prispievaním k dodržiavaniu záväzkov Únie v rámci viacstranných environmentálnych dohôd. (12) Je dôležité podporovať ZKÚ v ich úsilí stať sa menej závislými od fosílnych palív, čím by sa znížila ich zraniteľnosť vzhľadom na ich prístup k palivám a na nestálosť cien, a tým prispieť k odolnejšiemu hospodárstvu, ktoré by bolo menej citlivé na vonkajšie vplyvy. (13) Únia môže pomôcť ZKÚ znížiť ich zraniteľnosť voči katastrofám a podporiť akcie a opatrenia, ktoré na tento účel prijímajú. (14) Keďže geografická vzdialenosť ZKÚ bráni ich konkurencieschopnosti, je preto dôležité zlepšiť prístupnosť ZKÚ. (15) Únia a ZKÚ uznávajú dôležitosť vzdelávania ako hybnej páky pre trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ. (16) Ďalší hospodársky rozvoj ZKÚ by sa mal navzájom dopĺňať so sociálnym rozvojom v ZKÚ a ich cieľom by malo byť posilnenie konkurencieschopnosti hospodárstva ZKÚ, ako aj dosiahnutie sociálnej ochrany a sociálneho začlenenia, predovšetkým pokiaľ ide o zraniteľné skupiny a osoby so zdravotným postihnutím. Na tento účel by spolupráca medzi Úniou a ZKÚ mala zahŕňať výmenu informácií a osvedčených postupov v relevantných oblastiach, a to vrátane rozvoja zručností a sociálnej ochrany, a podporu práv osôb so zdravotným postihnutím, majúc na pamäti zásady Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím. Pridruženie ZKÚ k EÚ by navyše malo prispieť k podpore dôstojnej práce vrátane osvedčeného postupu v oblasti sociálneho dialógu, ako aj k dodržiavaniu základných pracovných noriem, rovnakých príležitostí, nediskriminácie a prístupnosti v ZKÚ a v regiónoch, kde sa nachádzajú. (17) Incidencia prenosných ochorení v ZKÚ, ako je horúčka dengue v Karibiku a Tichomorí a vírus Chikungunya v regióne Indického oceána, môže mať negatívny vplyv na zdravie a hospodárstvo. Okrem zníženej produktivity postihnutého obyvateľstva je pravdepodobné, že epidémie v ZKÚ veľmi negatívne ovplyvnia cestovný ruch, ktorý predstavuje hlavnú časť hospodárstiev ZKÚ. Pre veľký počet turistov a migrujúcich pracovníkov cestujúcich do ZKÚ, sú ZKÚ zraniteľné voči zavlečeniu infekčných chorôb. Naopak, veľký počet ľudí cestujúcich späť zo ZKÚ by sa mohol stať prenášačom a priniesť prenosné ochorenia do Európy. Zaistenie „bezpečného cestovného ruchu“ je preto kritickým faktorom pre dosiahnutie trvalo udržateľných hospodárstiev v ZKÚ, ktoré vo veľkej miere závisia od cestovného ruchu. (18) Pridruženie ZKÚ k Únii by malo zohľadniť kultúrnu rozmanitosť a identitu ZKÚ a prispieť k jej zachovaniu. (19) Únia uznáva, že je dôležité, aby sa vytvorilo aktívnejšie partnerstvo so ZKÚ, pokiaľ ide o dobrú správu vecí verejných, boj proti organizovanej trestnej činnosti, obchodovanie s ľuďmi, terorizmus a korupciu. (20) Obchod a obchodná spolupráca medzi Úniou a ZKÚ by mala prispieť k dosiahnutiu cieľa trvalo udržateľného rozvoja v hospodárskej a sociálnej sfére, ako aj v sfére ochrany životného prostredia. (21) Globálne zmeny, odrážajúce sa v pokračujúcom procese obchodnej liberalizácie, vo veľkej miere postihujú Úniu, hlavného obchodného partnera ZKÚ, ako aj krajiny AKT, ktoré susedia so ZKÚ, a iných hospodárskych partnerov. (22) ZKÚ sú krehké ostrovné prostredia vyžadujúce primeranú ochranu, a to vrátane ochrany súvisiacej s odpadovým hospodárstvom. Pokiaľ ide o rádioaktívny odpad, táto ochrana je stanovená v článku 198 Zmluvy o Euratome a súvisiacich sekundárnych právnych predpisoch s výnimkou Grónska, na ktoré sa Zmluva o Euratome nevzťahuje. Pre ostatný odpad by malo byť špecifikované, ktoré nariadenia Únie sa majú uplatňovať so zreteľom na ZKÚ. (23) V tomto rozhodnutí by sa mali stanoviť pružnejšie pravidlá pôvodu vrátane nových možností pre kumuláciu pôvodu. Kumulácia by mala byť možná nielen v ZKÚ a v krajinách dohody o hospodárskom partnerstve, ale po splnení určitých podmienok aj pri výrobkoch pochádzajúcich z krajín, s ktorými má Únia platnú dohodu o voľnom obchode, a pri výrobkoch, ktoré sa dovážajú do Únie v bezcolnom a bezkvótovom režime v rámci systému všeobecných colných preferencií[13], ktorý takisto podlieha určitým podmienkam. Tieto podmienky sú nevyhnutné na to, aby sa zabránilo obchádzaniu obchodu a aby sa zabezpečilo riadne fungovanie dojednaní o kumulácii. (24) Postupy osvedčovania pôvodu ZKÚ by sa mali aktualizovať v záujme príslušných prevádzkovateľov a správnych orgánov v ZKÚ. Ustanovenia o administratívnej spolupráci medzi Úniou a ZKÚ by takisto mali byť náležite aktualizované. (25) Treba stanoviť spôsoby administratívnej spolupráce a možnosť dočasne zrušiť preferenčné zaobchádzanie vzhľadom na všetky alebo niektoré výrobky pochádzajúce zo ZKÚ v prípade podvodu, nezrovnalostí alebo systematického nedodržiavania pravidiel týkajúcich sa pôvodu výrobkov alebo v prípade neposkytovania administratívnej spolupráce. Okrem toho by sa mali stanoviť dostatočne podrobné ochranné ustanovenia a ustanovenia o dohľade. To by malo príslušným orgánom ZKÚ a Únie ako aj hospodárskym subjektom zabezpečiť, aby sa mohli spoľahnúť na jasné a transparentné pravidlá a postupy. Napokon, je v spoločnom záujme zabezpečiť riadne uplatňovanie postupov a dojednaní, ktoré ZKÚ umožnia vyvážať tovar do EÚ v bezcolnom a bezkvótovom režime. Preto je náležité zahrnúť sem ustanovenie, ktorým sa ozrejmia následky administratívnych chýb pri uplatňovaní týchto postupov a dojednaní, v dôsledku ktorých dochádza k stratám v rozpočte Únie, pokiaľ ide o dovozné clá. V tomto ustanovení by sa malo jasne potvrdiť, že finančné bremeno v prípade takto vzniknutých strát nebude znášať rozpočet Únie, ale členský štát, ktorý má osobitné vzťahy s tou ZKÚ, ktorej orgány sa dopustili chyby. Toto ustanovenie by nemalo rozlišovať medzi tovarom zo ZKÚ a tovarom z tretích krajín a malo by sa vzťahovať na obe situácie. (26) Berúc do úvahy ciele integrácie a rozvoj svetového obchodu v oblasti služieb a zriaďovania podnikov, je potrebné podporiť rozvoj trhov so službami a investičných možností zlepšením prístupu na trh so službami ZKÚ a investovaním do trhu Únie. V tejto súvislosti by Únia mala ZKÚ ponúknuť pokiaľ možno čo najlepšie zaobchádzanie, ktoré ponúka akémukoľvek inému obchodnému partnerovi prostredníctvom komplexných doložiek najvyšších výhod, a zároveň by mala zabezpečiť pružnejšie možnosti obchodných vzťahov pre ZKÚ tým, že podmienky, ktoré ZKÚ ponúkajú Únii, sa obmedzia na také, aké sú ponúkané iným veľkým obchodným hospodárstvam. (27) Práva duševného vlastníctva sú rozhodujúcim prvkom na stimuláciu inovácií a nástrojom na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja. Sú prínosom pre krajiny, lebo im umožňujú chrániť ich duševné výtvory a aktíva. Ochrana a uplatňovanie týchto práv napomáha obchodu, rastu a zahraničným investíciám, ako aj v boji proti zdravotným a bezpečnostným rizikám, ktoré so sebou prináša falšovaný tovar. ZKÚ môžu profitovať z politiky týkajúcej sa práv duševného vlastníctva, a to predovšetkým v súvislosti so zachovaním biodiverzity a s technologickým rozvojom. (28) Sanitárne a fytosanitárne opatrenia a technické prekážky v obchode môžu mať vplyv na obchod a vyžadujú si spoluprácu. Obchod a obchodná spolupráca by sa mala týkať aj politiky hospodárskej súťaže a práv duševného vlastníctva, ktoré majú vplyv na spravodlivé rozdelenie ziskov z obchodu. (29) Aby sa ZKÚ mohli zúčastňovať na vnútornom trhu Únie, ako aj na regionálnych a medzinárodných trhoch za čo možno najlepších podmienok, je dôležité rozvíjať kapacitu ZKÚ v relevantných oblastiach. Tieto zahŕňajú rozvoj ľudských zdrojov a zručnosti, rozvoj malých a stredných podnikov, diverzifikáciu hospodárskych odvetví a uplatňovanie náležitého právneho rámca s cieľom dosiahnuť podnikateľské prostredie, ktoré by napomáhalo investíciám. (30) Spolupráca v oblasti finančných služieb medzi Úniou a ZKÚ by mala prispieť k bezpečnejšiemu, správnejšie riadenému a transparentnejšiemu finančnému systému, ktorý je nevyhnutný na upevnenie celosvetovej finančnej stability a posilnenie trvalo udržateľného rastu. Úsilie v tejto oblasti by sa malo zamerať na dosiahnutie súladu s medzinárodne schválenými normami a na aproximáciu práva ZKÚ s acquis Únie v oblasti finančných služieb. Primeraná pozornosť by sa mala venovať posilňovaniu administratívnej kapacity orgánov ZKÚ, a to vrátane orgánov dohľadu. (31) Finančná pomoc pre ZKÚ by mala byť pridelená na základe jednotných, transparentných a účinných kritérií, berúc do úvahy potreby a činnosť ZKÚ. Tieto kritériá by mali zohľadňovať počet obyvateľov, výšku hrubého domáceho produktu (HDP), výšku minulých pridelených rozpočtových prostriedkov z Európskeho rozvojového fondu (ERF) a problémy vyplývajúce z geografickej izolovanosti ZKÚ. (32) V záujme účinnosti, zjednodušenia a uznávania riadiacich kapacít orgánov ZKÚ, finančné zdroje poskytované ZKÚ by mali byť riadené na základe recipročného partnerstva. Orgány ZKÚ by okrem toho mali prevziať na seba zodpovednosť za formuláciu a uskutočňovanie politík, na ktorých sa strany dohodnú v rámci stratégie spolupráce. (33) Postupy týkajúce sa finančnej pomoci stanovené v článku 9 a 82 delegujú hlavnú zodpovednosť za programovanie 11. ERF a vykonávanie spolupráce najmä na ZKÚ. Spolupráca sa bude vykonávať prevažne v súlade s územnými nariadeniami ZKÚ a bude základom podpory pre sledovanie, vyhodnocovanie a audit naplánovaných činností. Okrem toho je nevyhnutné objasniť, že ZKÚ sú oprávnené využiť rôzne zdroje financovania, ako sa stanovuje v článku 76. (34) Na to, aby sa mohli prijať podrobné pravidlá pre prípravu programovacích dokumentov, ich následné opatrenia, audit, hodnotenie, preskúmanie, vykonávanie, ako aj podávanie správ a pre finančné korekcie, by sa právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únii mala delegovať na Komisiu vo vzťahu k štvrtej časti tohto rozhodnutia. S cieľom zohľadniť technický rozvoj a zmeny v colných právnych predpisoch, by sa právomoc prijímať akty, ktorými sa zmenia a doplnia dodatky k prílohe VI, mala takisto delegovať na Komisiu v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únii. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie, a to aj na expertnej úrovni. Pri príprave a vypracúvaní delegovaných aktov by Komisia mala zabezpečiť súčasné, včasné a vhodné postúpenie príslušných dokumentov Rade. (35) [V súlade so želaním vlády Bermúd by sa dojednania o pridružení stanovené v tomto rozhodnutí nemali vzťahovať na Bermudy.] (36) Na základe tohto rozhodnutia by Rada mala byť v pozícii predložiť na všetky vyššie uvedené skutočnosti inovačnú odpoveď, ktorá by bola v súlade s rozmanitými situáciami a zároveň by im bola aj prispôsobená. (37) Toto rozhodnutie by malo nahradiť rozhodnutie 2001/822/ES, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Prvá časť Všeobecné ustanovenia pridruženia zámorských krajín a území k Únii Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia Článok 1 Účel 1. Pridruženie zámorských krajín a území (ZKÚ) k Únii (ďalej len „pridruženie“) predstavuje partnerstvo na základe článku 198 Zmluvy o fungovaní Európskej únii s cieľom podporovať trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ, ako aj šíriť hodnoty a normy Únie v širšom svete. 2. Partnermi tohto pridruženia sú Únia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené. Článok 2 Ciele, zásady a hodnoty 1. Pridruženie ZKÚ k Únii vychádza z cieľov, zásad a hodnôt, ktoré majú ZKÚ, členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Únia spoločné. 2. Snahou pridruženia je dosiahnuť celkové ciele stanovené v článku 199 zmluvy tým, že sa zvýši konkurencieschopnosť ZKÚ, posilní sa ich odolnosť, zníži ich zraniteľnosť a podporí spolupráca medzi ZKÚ a inými partnermi. 3. Pri dosahovaní týchto cieľov pridruženie dodržiava základné zásady slobody, demokracie, ľudských práv a základných slobôd, právneho štátu, dobrej správy vecí verejných a trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sú spoločné pre ZKÚ, ako aj pre členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené. 4. V oblastiach spolupráce, na ktoré sa toto rozhodnutie odvoláva, nebude diskriminácia, ktorá by sa zakladala na pohlaví, rasovom alebo etnickom pôvode, náboženstve alebo viere, zdravotnom postihnutí, veku alebo sexuálnej orientácii. 5. Partneri navzájom uznávajú právo určiť svoje politiky a priority týkajúce sa trvalo udržateľného rozvoja, stanoviť svoje vlastné úrovne vnútroštátnej ochrany v oblasti životného prostredia a práce a prijať alebo náležite zmeniť a doplniť svoje príslušné právne predpisy a politiky v súlade so záväzkami vyplývajúcimi z medzinárodne uznaných noriem a dohôd. Pri uplatňovaní týchto svojich práv sa partneri usilujú zabezpečiť vysokú úroveň ochrany v oblasti životného prostredia a práce. 6. Pri vykonávaní tohto rozhodnutia sa partneri riadia zásadou transparentnosti, subsidiarity a potrebou účinnosti a partneri sa rovnakou mierou zameriavajú na tri piliere trvalo udržateľného rastu ZKÚ: hospodársky rozvoj, sociálny rozvoj a ochranu životného prostredia. Článok 3 Riadenie pridruženia Riadenie pridruženia vykonáva Komisia a orgány ZKÚ a v prípade potreby členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, v súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami. Článok 4 Územná pôsobnosť Pridruženie sa vzťahuje na ZKÚ uvedené v prílohe II k zmluve [okrem Bermúd]. Článok 5 Spoločné záujmy, komplementarita a priority 1. Pridruženie predstavuje rámec pre politický dialóg a spoluprácu v otázkach spoločného záujmu. 2. Prioritou bude spolupráca v oblastiach spoločného záujmu ako napríklad: (a) hospodárska diverzifikácia hospodárstiev ZKÚ, a to vrátane ich ďalšej integrácie do svetového hospodárstva a regionálnych hospodárstiev, (b) podpora environmentálne trvalo udržateľného rastu, (c) trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane zachovania a trvalo udržateľného využívania biodiverzity a ekosystémových služieb, (d) prispôsobenie sa zmene klímy a zmiernenie jej následkov, (e) podpora znižovania rizika katastrof, (f) podpora výskumu, inovácií a činností vedeckej spolupráce, (g) podpora sociálnej, kultúrnej a hospodárskej výmeny medzi ZKÚ, ich susednými krajinami a ďalšími partnermi. 3. Spolupráca v oblastiach spoločného záujmu sa zameriava na podporu samostatnosti ZKÚ a budovania kapacít v ZKÚ na formuláciu, vykonávanie a monitorovanie stratégií a politík stanovených v odseku 2. Článok 6 Presadzovanie pridruženia 1. S cieľom upevniť vzťahy medzi Úniou a ZKÚ si obe strany želajú, aby toto pridruženie bolo pre občanov známe, a to predovšetkým vďaka presadzovaniu rozvoja vzťahov a spolupráce medzi orgánmi, akademickou obcou, občianskou spoločnosťou a podnikmi v ZKÚ na jednej strane a ich náprotivkami v Únii na strane druhej. 2. Členské štáty podporujú úsilie ZKÚ upevňovať a presadzovať ich vzťahy s Úniou ako celkom. Článok 7 Regionálna spolupráca, regionálna integrácia a spolupráca s inými partnermi 1. S prihliadnutím na článok 3 tohto rozhodnutia cieľom pridruženia je podpora ZKÚ v ich úsilí zapojiť sa do relevantných medzinárodných, regionálnych a/alebo subregionálnych iniciatív spolupráce, ako aj do regionálnych alebo subregionálnych integračných procesov v súlade s ich vlastnými ambíciami a v súlade s cieľmi a prioritami vymedzenými príslušnými orgánmi ZKÚ. 2. Na tento účel si Únia a ZKÚ môžu vymieňať informácie a osvedčené postupy alebo stanoviť akúkoľvek inú formu úzkej spolupráce a koordinácie s inými partnermi v rámci účasti ZKÚ v regionálnych a medzinárodných organizáciách, v prípade potreby prostredníctvom medzinárodných dohôd. 3. Cieľom pridruženia je podpora spolupráce medzi ZKÚ a inými partnermi v oblastiach spolupráce stanovených v druhej a tretej časti tohto rozhodnutia. V tejto súvislosti je cieľom pridruženia presadzovanie spolupráce medzi ZKÚ a najvzdialenejšími regiónmi, na ktorú sa odkazuje v článku 349 zmluvy, ich susednými africkými, karibskými a tichomorskými (AKT) štátmi a štátmi, ktoré nie sú štátmi AKT. Na dosiahnutie tohto cieľa Únia zlepší koordináciu a synergiu medzi programami spolupráce, ktoré získavajú podporu z rôznych finančných nástrojov EÚ. 4. Podpora účasti ZKÚ v príslušných organizáciách pre regionálnu integráciu sa zameriava predovšetkým na: (a) budovanie kapacít príslušných regionálnych organizácií a inštitúcií, ktorých sú ZKÚ členmi, (b) regionálne alebo subregionálne iniciatívy, ako je uskutočňovanie politík odvetvových reforiem týkajúcich sa oblastí spolupráce uvedených v druhej a tretej časti tohto rozhodnutia, (c) informovanosť a znalosti ZKÚ o vplyve, ktorý má regionálny integračný proces na rôzne oblasti, (d) účasť ZKÚ na rozvoji regionálnych trhov v rámci organizácií pre regionálnu integráciu, (e) cezhraničné investície medzi ZKÚ a ich susednými krajinami. Článok 8 Osobitné zaobchádzanie 1. Pridruženie zohľadňuje rôznorodosť ZKÚ v zmysle hospodárskeho rozvoja a kapacity plne využívať regionálnu spoluprácu a regionálnu integráciu, na ktoré sa odkazuje v článku 7. 2. Stanoví sa osobitné zaobchádzanie s izolovanými ZKÚ. 3. S cieľom umožniť izolovaným ZKÚ prekonať štrukturálne a iné prekážky v ich rozvoji toto osobitné zaobchádzanie zohľadní ich špecifické ťažkosti, okrem iného pri stanovení objemu finančnej pomoci a podmienok s ňou spojených. 4. ZKÚ, ktoré sa považujú za izolované, sú uvedené v prílohe I. Kapitola 2 Účastníci spolupráce Článok 9 Všeobecný prístup 1. Pridruženie sa zakladá na širokom dialógu a konzultáciách týkajúcich sa otázok spoločného záujmu medzi ZKÚ, členskými krajinami, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Komisiou a prípadne Európskou investičnou bankou (EIB). 2. ZKÚ pripravujú v prípade potreby dialóg a konzultácie s orgánmi a subjektmi, ako sú napríklad: (a) príslušné miestne a iné verejné orgány, (b) hospodárski a sociálni partneri, (c) akýkoľvek iný vhodný subjekt, ktorý zastupuje občiansku spoločnosť, partnerov z oblasti životného prostredia, mimovládne organizácie a subjekty zodpovedné za podporu rovnosti medzi mužmi a ženami. Článok 10 Účastníci spolupráce 1. Medzi účastníkov spolupráce v ZKÚ patria: (a) vládne orgány ZKÚ, (b) miestne orgány v rámci ZKÚ, (c) poskytovatelia verejnoprospešných služieb a organizácie občianskej spoločnosti, ako sú sociálne, obchodné a odborové združenia, združenia zamestnávateľov a miestne, národné alebo medzinárodné mimovládne organizácie, (d) regionálne a subregionálne organizácie. 2. Členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, informujú Komisiu do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia o vládnych a miestnych orgánoch, na ktoré sa odvoláva odsek 1 písm. a) a písm. b). Článok 11 Úlohy neštátnych subjektov 1. Neštátne subjekty sa môžu zúčastňovať na výmene informácií a na konzultáciách týkajúcich sa spolupráce a predovšetkým prípravy a realizácie pomoci, projektov alebo programov spolupráce. Môžu sa na ne delegovať právomoci finančného hospodárenia na realizáciu takých projektov alebo programov, ktorých účelom je podpora iniciatív miestneho rozvoja. 2. Neštátne subjekty oprávnené na decentralizované riadenie projektov alebo programov budú určené dohodou medzi orgánmi ZKÚ, Komisiou a členským štátom, s ktorým je ZKÚ spojené, berúc do úvahy dotknutý subjekt, jeho odborné znalosti a oblasť činnosti. Akt označenia sa vykoná v každej ZKÚ ako súčasť širokého dialógu a konzultácií, na ktoré sa odvoláva článok 9. 3. Cieľom pridruženia je prispieť k úsiliu ZKÚ posilniť organizácie občianskej spoločnosti, a to najmä ich vznik a rozvoj a rozvíjanie opatrení nevyhnutných na to, aby sa tieto organizácie mohli začať zúčastňovať na tvorbe, vykonávaní a hodnotení rozvojových stratégií a programov. Kapitola 3 Inštitucionálny rámec pridruženia Článok 12 Hlavné zásady dialógu 1. Únia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, sa pravidelne angažujú v komplexnom politickom dialógu. 2. Dialóg sa uskutočňuje za plného dodržiavania príslušných inštitucionálnych, právnych a finančných právomocí Únie, ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené. Dialóg sa vedie pružným spôsobom. Môže byť formálny alebo neformálny, na primeranej úrovni alebo v primeranom formáte a vedie sa v rámci uvedenom v článku 13. 3. Dialóg umožňuje ZKÚ plnú účasť na implementácii pridruženia. 4. Tento dialóg sa má okrem iného zameriavať na osobitné politické otázky spoločného záujmu alebo všeobecného významu na účely dosiahnutia spoločných cieľov pridruženia. Článok 13 Nástroje pridruženia 1. Pridružením sa stanovujú tieto nástroje dialógu: (a) fórum pre dialóg medzi ZKÚ-EÚ (ďalej len „fórum ZKÚ-EÚ“) s každoročným stretnutím orgánov ZKÚ, zástupcov členských štátov a Komisie. Poslanci Európskeho parlamentu, zástupcovia EIB a zástupcovia najvzdialenejších regiónov sa k fóru ZKÚ-EÚ pridružia podľa vhodnosti; (b) Komisia, ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, pravidelne uskutočňujú trojstranné konzultácie. Tieto konzultácie sa usporiadajú štyrikrát za rok na podnet Komisie alebo na žiadosť ZKÚ a členského štátu, s ktorým je ZKÚ spojená; (c) Po dohode medzi ZKÚ, členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené, a Komisiou sa vytvoria pracovné skupiny s poradnou funkciou na hodnotenie implementácie pridruženia, ktorých forma bude vhodná pre diskutované otázky. Tieto pracovné skupiny poskytujú odborné príspevky k témam, ktoré sú predmetom špecifického záujmu ZKÚ a členských štátov, s ktorými sú ZKÚ spojené, doplňujúc prácu vykonanú v rámci fóra ZKÚ-EÚ a/alebo trojstranných konzultácií. 2. Komisia predsedá fóru ZKÚ-EÚ, trojstranným konzultáciám a pracovným skupinám a plní úlohu ich sekretariátu. Druhá časť Oblasti spolupráce pre dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja v rámci pridruženia Kapitola 1 Otázky životného prostredia, zmena klímy a znižovanie rizika katastrof Článok 14 Všeobecné ciele a zásady V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti životného prostredia, zmeny klímy a znižovania rizika katastrof môže vzťahovať na: (a) podporu úsilia ZKÚ vymedziť a realizovať politiky, stratégie, akčné plány a opatrenia, (b) podporu úsilia ZKÚ začleniť sa do regionálnych sietí a iniciatív, (c) presadzovanie trvalo udržateľného a efektívneho využívania zdrojov a podporu oddelenia hospodárskeho rastu od zhoršovania životného prostredia. Článok 15 Trvalo udržateľné hospodárenie a zachovanie biodiverzity a ekosystémových služieb V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného hospodárenia a zachovania biodiverzity a ekosystémových služieb môže vzťahovať na: (a) podporu zriaďovania a účinnej správy morských a suchozemských chránených oblastí a dokonalejšej správy existujúcich chránených oblastí; (b) podporu trvalo udržateľného hospodárenia s morskými a suchozemskými zdrojmi, ktoré prispieva k ochrane významných druhov, biotopov a funkcií ekosystému mimo chránených oblastí; (c) upevnenie zachovávania a trvalo udržateľného využívania morskej a suchozemskej biodiverzity a ekosystémov prostredníctvom: i) zamerania sa na širšiu výzvu v oblasti ekosystémov, a to na zmenu klímy, zachovávaním zdravých, odolných ekosystémov a podporovaním ekologických infraštruktúr a prístupmi k prispôsobeniu sa zmene klímy a zmierňovaniu jej následkov založenými na ekosystémoch, ktoré často prinášajú viacnásobný úžitok; ii) posilňovania kapacít na miestnej, regionálnej a/alebo medzinárodnej úrovni podporovaním výmeny informácií, poznatkov a osvedčených postupov medzi všetkými zainteresovanými subjektmi, a to vrátane verejných orgánov, vlastníkov pôdy, súkromného sektora, výskumníkov a občianskej spoločnosti; iii) upevňovania existujúcich programov na ochranu prírody a súvisiaceho úsilia a v chránených oblastiach a mimo nich; iv) rozširovania vedomostnej základne a odstraňovania nedostatkov vo vedomostiach, a to vrátane vyčíslenia hodnoty funkcií ekosystému a ekosystémových služieb; (d) podporu a uľahčenie regionálnej spolupráce s cieľom riešiť problematiku invazívnych cudzích druhov, následky zmeny klímy a iné; (e) vytvorenie mechanizmov na zvýšenie zdrojov vrátane platieb za ekosystémové služby. Článok 16 Trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného obhospodarovania lesov môže vzťahovať na podporu, zachovávanie a trvalo udržateľné obhospodarovanie lesov, a to vrátane využívania stromov na zachovanie životného prostredia v rámci ochrany pred eróziou a v rámci kontroly rozširovania púští vrátane zalesňovania a riadenia vývozov dreva. Článok 17 Integrovaný manažment pobrežnej zóny V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti integrovaného manažmentu pobrežnej zóny môže vzťahovať na: (a) podporu úsilia ZKÚ pri dosahovaní účinného trvalo udržateľného manažmentu morských a pobrežných zón prostredníctvom vymedzenia strategického a integrovaného prístupu k plánovaniu a manažmentu morských a pobrežných zón; (b) dosiahnutie vyrovnania hospodárskych a spoločenských činností, ako sú rybolov a akvakultúra, cestovný ruch, námorná doprava, s potenciálom morských a pobrežných zón, pokiaľ ide o energiu z obnoviteľných zdrojov, suroviny a za súčasného zohľadnenia následkov zmeny klímy a ľudskej činnosti. Článok 18 Námorné záležitosti V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti námorných záležitostí môže vzťahovať na: (a) posilňovanie dialógu o otázkach spoločného záujmu v tejto oblasti; (b) podporu poznatkov a biotechnológií v námornej oblasti, podporu energie oceánu, námorného dozoru, manažmentu pobrežnej zóny a ekosystémového riadenia; (c) podporu integrovaných prístupov na medzinárodnej úrovni. Článok 19 Trvalo udržateľné riadenie zásob rýb 1. V kontexte pridruženia spolupráca v oblasti trvalo udržateľného riadenia zásob rýb vychádza z týchto zásad: (a) záväzok zodpovedného rybného hospodárstva a zodpovedných rybolovných praktík; (b) vyhýbanie sa opatreniam alebo činnostiam, ktoré nie sú v súlade so zásadami trvalo udržateľného využívania zdrojov rybného hospodárstva; (c) bez toho, aby to malo vplyv na existujúce alebo budúce dvojstranné partnerské dohody v oblasti rybného hospodárstva medzi Úniou a ZKÚ, Únia a ZKÚ sa usilujú o pravidelné vzájomné konzultácie týkajúce sa ochrany živých morských zdrojov a hospodárenia s nimi a o výmenu informácií o vývoji stavu zdrojov v kontexte relevantných nástrojov pridruženia stanovených v článku 13. 2. Spolupráca v oblasti uvedenej v odseku 1 sa môže vzťahovať na: (a) aktívne presadzovanie dobrej správy vecí verejných, osvedčených postupov a zodpovedného rybného hospodárstva pri ochrane a trvalo udržateľnom riadení zásob rýb, a to vrátane zásob rýb spoločného záujmu ako aj tých, ktoré sú riadené regionálnymi organizáciami rybného hospodárstva, (b) dialóg a spoluprácu týkajúcu sa ochrany zásob rýb vrátane opatrení na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a na účinnú spoluprácu s regionálnymi organizáciami na riadenie rybného hospodárstva a v rámci týchto organizácií. Dialóg a spolupráca zahŕňajú kontrolné a inšpekčné schémy, podnety a záväzky k účinnejšiemu riadeniu rybného hospodárstva a pobrežného životného prostredia v dlhodobom horizonte. Článok 20 Trvalo udržateľné hospodárenie s vodou 1. V kontexte pridruženia Únia a ZKÚ môžu spolupracovať v oblasti trvalo udržateľného hospodárenia s vodou prostredníctvom vodohospodárskej stratégie a rozvojom inštitúcií, ochrany vodných zdrojov, zásobovania vodou vo vidieckych a mestských oblastiach pre domáce, priemyselné alebo poľnohospodárske účely, skladovania, rozvodu a riadenia vodných zdrojov a nakladania s komunálnymi odpadovými vodami. 2. V oblasti zásobovania vodou a v sektore hygieny, ktorými sa priamo prispieva k rozvoju ľudských zdrojov zlepšovaním zdravotného stavu ľudí a zvyšovaním ich produktivity, sa osobitná pozornosť venuje prístupu k zásobovaniu pitnou vodou a poskytovaniu hygienických služieb v nedostatočne zásobovaných regiónoch. 3. Spolupráca v týchto oblastiach sa riadi zásadou, že pretrvávajúca potreba rozšíriť poskytovanie základných služieb v oblasti vodného zásobovania a hygieny tak pre mestské, ako aj vidiecke obyvateľstvo, sa musí riešiť trvalo udržateľnými spôsobmi, pokiaľ ide o životné prostredie. Článok 21 Odpadové hospodárstvo V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti odpadového hospodárstva môže vzťahovať na podporu používania najlepších environmentálnych postupov pri všetkých činnostiach súvisiacich s odpadových hospodárstvom, a to vrátane znižovania tvorby odpadu, recyklovania alebo iných procesov pre získavanie sekundárnych surovín a zneškodnenia odpadu. Článok 22 Trvalo udržateľná energetika V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľnej energetiky môže vzťahovať na: (a) výrobu energie, predovšetkým na rozvoj, presadzovanie, využívanie a skladovanie trvalo udržateľných energií, ako je slnečná, hydroelektrická, geotermálna energia, energia z biomasy, z morských vĺn, morská a veterná energia; (b) stratégie a právne predpisy v oblasti energetiky, predovšetkým na formuláciu politík a schválenie právnych predpisov, ktorými sa majú zabezpečiť dostupné a trvalo udržateľné energetické tarify; (c) energetickú efektívnosť, a to najmä na vytvorenie a zavedenie noriem energetickej účinnosti a implementáciu opatrení pre energetickú efektívnosť v rôznych odvetviach (priemysel, obchod, verejný sektor a domácnosti), ako aj na sprevádzajúce výchovno-vzdelávacie činnosti a činnosti na zvýšenie informovanosti; (d) dopravu, predovšetkým na rozvoj, presadzovanie a využívanie ekologickejších spôsobov verejnej a súkromnej dopravy, ako sú hybridné a elektrické vozidlá alebo vozidlá s vodíkovým pohonom, programy pre spoločnú jazdu jedným autom (tzv. carpooling) a bicyklovú dopravu; (e) plánovanie a výstavbu miest, predovšetkým na podporu a zavedenie prísnych environmentálnych noriem a vysokej energetickej hospodárnosti v rámci plánovania a výstavby miest; (f) cestovný ruch, a to najmä na podporu energeticky sebestačných (v dôsledku energie z obnoviteľných zdrojov) a/alebo ekologických turistických infraštruktúr. Článok 23 Zmena klímy V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti zmeny klímy zameriava na podporu iniciatív ZKÚ týkajúcich sa prispôsobeniu sa zmene klímy a zmierneniu jej následkov a môže zahŕňať: (a) určovanie územných, regionálnych a/alebo medzinárodných akcií, plánov alebo opatrení na prispôsobenie sa zmene klímy; (b) začlenenie tematiky prispôsobenia sa zmene klímy a zmierňovania jej následkov do verejných politík a stratégií; (c) vypracovanie a stanovenie štatistických údajov a ukazovateľov, nástrojov nevyhnutných na tvorbu politiky a jej implementáciu; (d) podporu účasti ZKÚ na regionálnych a medzinárodných nástrojoch dialógu s cieľom napomáhať výmene poznatkov a skúseností. Článok 24 Znižovanie rizika katastrof V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti znižovania rizika katastrof môže vzťahovať na: (a) rozvoj alebo zdokonalenie systémov pre predchádzanie katastrof a pripravenosť vrátane systémov predpovede a systémov včasného varovania s cieľom zmierniť následky katastrof; (b) získavanie podrobných znalostí o riziku katastrof a o súčasných kapacitách v oblasti reakcie na katastrofy v ZKÚ a ich okolitých regiónoch; (c) posilňovanie existujúcich opatrení na prevenciu katastrof a pripravenosť na miestnej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni; (d) zvýšenie kapacity v oblasti reakcie na katastrofy dotknutých subjektov, aby boli koordinovanejšie, účinnejšie a efektívnejšie; (e) zvyšovanie povedomia a informovanosti obyvateľov, pokiaľ ide o mieru rizika, prevenciu, pripravenosť a reakciu na katastrofu v prípade, že k nej príde, pričom patričnú pozornosťou treba venovať osobitným potrebám osôb so zdravotným postihnutím; (f) upevňovanie spolupráce medzi kľúčovými subjektmi zapojenými do civilnej ochrany; (g) podpora účasti ZKÚ na regionálnych, európskych a/alebo medzinárodných nástrojoch s cieľom umožniť pravidelnejšiu výmenu informácií a užšiu spoluprácu medzi rozličnými partnermi v prípade katastrofy. Kapitola 2 Prístupnosť Článok 25 Všeobecné ciele 1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti prístupnosti zameriava na: (a) zabezpečenie väčšieho prístupu ZKÚ ku svetovým dopravným sieťam; (b) zabezpečenie väčšieho prístupu ZKÚ k informačným a komunikačným technológiám a službám. 2. Spolupráca v oblastiach uvedených v odseku 1 môže zahŕňať: (a) tvorbu politík a rozvoj inštitúcií; (b) cestnú, železničnú, vzdušnú, námornú dopravu alebo dopravu vnútrozemskými vodnými cestami; (c) skladovacie zariadenia v prístavoch a na letiskách. Článok 26 Námorná doprava 1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti námornej dopravy zameriava na rozvoj a presadzovanie nákladovo efektívnych a účinných služieb námornej dopravy v ZKÚ a môže sa vzťahovať na: (a) podporovanie účinnej lodnej prepravy nákladu pri hospodársky a komerčne výhodných sadzbách; (b) uľahčovanie väčšej účasti ZKÚ na medzinárodných službách lodnej dopravy; (c) podporu regionálnych programov; (d) zvýšenie zapojenia sa miestneho súkromného sektoru do činností v oblasti lodnej dopravy. 2. Únia a ZKÚ budú podporovať bezpečnosť lodnej dopravy, bezpečnosť posádok a zabránenie znečisťovaniu z lodí. Článok 27 Letecká doprava V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti leteckej dopravy môže vzťahovať na: (a) reformu a modernizáciu priemyslu leteckej dopravy v ZKÚ; (b) podporovanie ich obchodnej životaschopnosti a konkurencieschopnosti; (c) uľahčenie investovania a účasti zo strany súkromného sektora; (d) presadzovanie výmeny poznatkov a správnych podnikateľských postupov. Článok 28 Bezpečnosť leteckej dopravy V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti bezpečnosti leteckej dopravy zameriava na podporu úsilia ZKÚ dosiahnuť súlad s príslušnými medzinárodnými normami a okrem iného sa môže vzťahovať na: (a) implementáciu systémov pre bezpečnosť leteckej prevádzky; (b) implementáciu bezpečnostnej ochrany letísk a posilňovanie schopnosti orgánov civilného letectva riadiť všetky stránky prevádzkovej bezpečnosti spadajúce pod ich kontrolu; (c) rozvoj infraštruktúry a ľudských zdrojov. Článok 29 Služby v oblasti informačných a komunikačných technológií V kontexte pridruženia sa spolupráca týkajúca sa služieb v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT) zameriava na podnecovanie inovácií, hospodárskeho rastu a zlepšenia v bežnom živote občanov a podnikov v ZKÚ, a to vrátane presadzovania prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím. Spolupráca sa bude orientovať predovšetkým na zvýšenie regulačnej kapacity ZKÚ a môže podporiť rozšírenie sietí a služieb IKT prostredníctvom týchto opatrení: (a) vytvorenie predvídateľného regulačného prostredia, ktoré drží krok s technickým rozvojom, stimuluje rast a inovácie a podnecuje hospodársku súťaž a ochranu spotrebiteľa; (b) dialóg o rôznych aspektoch politiky podpory a monitorovania informačnej spoločnosti; (c) výmena informácií o normách a otázkach interoperability; (d) podpora spolupráce v oblasti výskumu IKT a v oblasti výskumných infraštruktúr založených na IKT; (e) rozvoj služieb a aplikácií v oblastiach, ktoré majú veľký vplyv na spoločnosť. Kapitola 3 Výskum a inovácie Článok 30 Spolupráca v oblasti výskumu a inovácií V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti výskumu a inovácií môže vzťahovať na vedu a techniku vrátane informačných a komunikačných technológií s cieľom prispieť k trvalo udržateľnému rozvoju ZKÚ a podporiť excelentnosť a konkurencieschopnosť priemyslu v rámci ZKÚ. Spolupráca sa môže vzťahovať najmä na: (a) dialóg, koordináciu a vytvorenie synergií medzi politikami ZKÚ a Únie a na iniciatívy týkajúce sa vedy, techniky a inovácií; (b) tvorbu politík a rozvoj inštitúcií v rámci ZKÚ a spoločné činnosti na miestnej, vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni s cieľom rozvíjať vedecké, technické a inovačné aktivity a ich aplikáciu v praxi; (c) spoluprácu medzi právnymi subjektmi zo ZKÚ, z Únie, členských štátov a tretích krajín; (d) účasť jednotlivých výskumníkov ZKÚ, výskumných ústavov a právnych subjektov zo ZKÚ v rámci spolupráce týkajúcej sa programov pre výskum a inovácie v Únii; (e) odbornú prípravu a medzinárodnú mobilitu a výmenu výskumníkov zo ZKÚ. Kapitola 4 Mládež, vzdelávanie, odborná príprava, zdravie, zamestnanosť a sociálna politika Článok 31 Mládež 1. Únia zabezpečí, aby sa všetky fyzické osoby zo ZKÚ v zmysle vymedzenia v článku 49 mohli zúčastňovať na iniciatívach Únie týkajúcich sa mládeže na rovnakom základe ako občania členských štátov. 2. Cieľom pridruženia je upevňovanie väzieb medzi mladými ľuďmi žijúcimi v ZKÚ a v Únii, okrem iného aj presadzovaním mobility na vzdelávacie účely pre mládež zo ZKÚ a podnecovaním vzájomného porozumenia medzi mladými ľuďmi. Článok 32 Vzdelávanie a odborná príprava 1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy môže vzťahovať na: (a) poskytovanie vysokokvalitného inkluzívneho vzdelávania na primárnom, sekundárnom a vyššom stupni vzdelávania a v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, (b) podporu ZKÚ pri vymedzení a implementácii politiky v oblasti vzdelávania. 2. Únia zabezpečí, aby sa všetky fyzické osoby zo ZKÚ v zmysle vymedzenia v článku 49 mohli zúčastňovať na vzdelávacích iniciatívach Únie na rovnakom základe ako občania členských štátov. 3. Únia zabezpečí, aby sa vzdelávacie subjekty a inštitúcie zo ZKÚ mohli zúčastňovať na iniciatívach Únie týkajúcich sa spolupráce v oblasti vzdelávania na rovnakom základe ako vzdelávacie subjekty a inštitúcie z členských štátov. Článok 33 Zamestnanosť a sociálna politika 1. Únia a ZKÚ udržiavajú dialóg v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky s cieľom prispieť k hospodárskemu a sociálnemu rozvoju ZKÚ a k presadzovaniu dôstojnej práce v ZKÚ a v ich okolitých regiónoch. Tento dialóg sa zameriava tiež na podporu úsilia orgánov ZKÚ rozvíjať politiky a právne predpisy v tejto oblasti. 2. Dialóg pozostáva predovšetkým z výmeny informácií a osvedčených postupov týkajúcich sa politík a právnych predpisov v oblasti zamestnanosti a sociálnej politiky, ktoré sú spoločným záujmom Únie a ZKÚ. V tejto súvislosti sa zohľadnia aj oblasti, ako je rozvoj zručností, sociálna ochrana, sociálny dialóg, rovnaké príležitosti, nediskriminácia a prístupnosť pre osoby so zdravotným postihnutím, zdravie a bezpečnosť pri práci a ostatné pracovné normy. Článok 34 Verejné zdravie V kontexte pridruženia sa spolupráca v sektore verejného zdravia zameriava na posilňovanie kapacity ZKÚ v oblasti dohľadu, včasného zistenia a reakcie na prepuknutie prenosných ochorení prostredníctvom opatrení, ku ktorým patria: (a) akcie na posilnenie kapacity v oblasti pripravenosti a reakcie na cezhraničné zdravotné ohrozenia, ako sú infekčné ochorenia, ktoré by sa zakladali na existujúcich štruktúrach a zameriavali by sa na mimoriadne udalosti, (b) budovanie kapacít upevňovaním sietí verejného zdravia na regionálnej úrovni, uľahčenie výmeny informácií medzi odborníkmi a podpora primeranej odbornej prípravy, (c) rozvoj nástrojov a komunikačných platforiem ako aj programov elektronického vzdelávania prispôsobených osobitným potrebám ZKÚ. Kapitola 5 Kultúra Článok 35 Kultúrna výmena a dialóg 1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti kultúrnej výmeny a dialógu môže vzťahovať na: (a) samostatný rozvoj ZKÚ, keďže ide o proces zameraný na samotných ľudí a zakorenený v kultúre všetkých národov; (b) podporu plánov a opatrení prijatých príslušnými orgánmi ZKÚ na rozvoj vlastných ľudských zdrojov, zvýšenie vlastných tvorivých možností a podporu kultúrnych identít; (c) účasť obyvateľstva v procese rozvoja; (d) rozvoj vzájomného porozumenia a zlepšenú výmenu informácií o kultúrnych a audiovizuálnych témach prostredníctvom dialógu. 2. Únia a ZKÚ sa vo vzájomnej spolupráci snažia stimulovať kultúrne výmeny medzi sebou, a to: (a) spoluprácou medzi kultúrnymi a kreatívnymi odvetviami všetkých partnerov; (b) podporovaním šírenia kultúrnych a kreatívnych diel a subjektov na oboch stranách; (c) politickou spoluprácou s cieľom podnecovať rozvoj politiky, inovácie, získavanie a udržiavanie publika a nové obchodné modely. Článok 36 Spolupráca v audiovizuálnej oblasti 1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v audiovizuálnej oblasti zameriava na vzájomnú podporu audiovizuálnej výroby a môže sa vzťahovať na: (a) spoluprácu a výmenu medzi vysielacími priemyslami jednotlivých partnerov; (b) podporovanie výmeny audiovizuálnych diel; (c) výmenu informácií a názorov, pokiaľ ide o politiku vysielania a audiovizuálnu politiku a regulačný rámec medzi príslušnými orgánmi; (d) podporovanie návštev a účasti na medzinárodných udalostiach, ktoré sa konajú na území partnerov, ako aj v tretích krajinách. 2. Koprodukčné audiovizuálne diela sú oprávnené využívať akúkoľvek schému pomoci na podporu miestnych alebo regionálnych kultúrnych obsahov vytvorených v Únii, ZKÚ a členských štátoch, s ktorými sú ZKÚ spojené. Článok 37 Divadelné umenie V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti divadelného umenia môže vzťahovať na: (a) uľahčenie častejších kontaktov medzi aktérmi divadelného umenia v oblastiach, ako sú profesionálne výmeny a odborná príprava vrátane účasti na konkurzoch, vytváranie sietí a podpora budovania sietí; (b) podporu koprodukcií medzi producentmi jedného alebo viacerých členských štátov Únie a jednej alebo viacerých ZKÚ; (c) podporu rozvoja medzinárodných noriem v oblasti divadelnej technológie a používanie značenia divadelnej scény aj prostredníctvom príslušných normalizačných orgánov. Článok 38 Ochrana miest kultúrneho dedičstva a historických pamiatok V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti miest kultúrneho dedičstva a historických pamiatok zameriava na podporu výmeny odborných poznatkov a osvedčených postupov, a to prostredníctvom: (a) uľahčovania výmenných pobytov odborníkov; (b) spolupráce v oblasti odbornej prípravy; (c) zvyšovania povedomia miestnej verejnosti; (d) poradenstva v oblasti ochrany historických pamiatok a pamiatkových zón, ako aj v oblasti právnych predpisov a vykonávania opatrení týkajúcich sa ochrany dedičstva, najmä jeho integrácie do miestneho života. Kapitola 6 Boj proti organizovanej trestnej činnosti Článok 39 Boj proti organizovanej trestnej činnosti, obchodovaniu s ľuďmi, sexuálnemu zneužívaniu detí, sexuálnemu vykorisťovaniu, terorizmu a korupcii 1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti boja proti organizovanej trestnej činnosti môže vzťahovať na: (a) vytváranie inovatívnych a účinných spôsobov policajnej a justičnej spolupráce vrátane spolupráce s inými zainteresovanými subjektmi, ako je občianska spoločnosť, na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti, obchodovania s ľuďmi, sexuálneho zneužívania detí, sexuálneho vykorisťovania, terorizmu a korupcie a v boji proti nim; (b) podporu s cieľom zvýšiť účinnosť politík v ZKÚ na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti, obchodovania s ľuďmi, sexuálneho zneužívania detí, sexuálneho vykorisťovania, terorizmu a korupcie a v boji proti nim, ako aj výroby a distribúcie všetkých druhov omamných a psychotropných látok a obchodovania s nimi a na prevenciu a znižovanie užívania drog a škôd spôsobených drogami, zohľadňujúc prácu, ktorú už v tejto oblasti vykonali medzinárodné orgány, okrem iného prostredníctvom: i) odbornej prípravy a budovania kapacít na predchádzanie organizovanej trestnej činnosti a v boji proti nej, vrátane obchodovania s ľuďmi, sexuálneho zneužívania detí, sexuálneho vykorisťovania, terorizmu a korupcie; ii) prevencie vrátane výcvikov, vzdelávania a podpory zdravotníctva a rehabilitácie závislých užívateľov drog spolu s projektmi na opätovné začlenenie závislých užívateľov drog do pracovného a sociálneho prostredia; iii) tvorby účinných vykonávacích opatrení; iv) technickej, finančnej a administratívnej pomoci pri tvorbe účinných politík a právnych predpisov v oblasti obchodovania s ľuďmi, predovšetkým prostredníctvom kampaní na zvyšovanie informovanosti, mechanizmov pre obete obchodovania s ľuďmi a systémy na ochranu obetí, ktoré by zahrňovali všetkých zainteresovaných aktérov a občiansku spoločnosť; v) technickej, finančnej a administratívnej pomoci týkajúcej sa prevencie, zaobchádzania a znižovania škôd spôsobených zneužívaním drog; vi) technickej pomoci na podporu tvorby právnych predpisov a politiky zameranej proti sexuálnemu zneužívaniu detí a sexuálnemu vykorisťovaniu; vii) technickej pomoci a odbornej prípravy na podporu budovania kapacít a podnecovanie dodržiavania základných medzinárodných protikorupčných noriem majúc na pamäti najmä normy stanovené v Dohovore OSN proti korupcii. 2. V kontexte pridruženia spolupracujú ZKÚ s Úniou, pokiaľ ide o boj proti praniu špinavých peňazí, v súlade s článkami 69 a 70. Tretia časť Obchod a obchodná spolupráca Hlava I Všeobecné ustanovenia Článok 40 Všeobecné ciele Všeobecnými cieľmi obchodu a obchodnej spolupráce medzi Úniou a ZKÚ sú: (a) podpora hospodárskeho a sociálneho rozvoja ZKÚ vytváraním úzkych hospodárskych vzťahov medzi nimi a Úniou ako celkom; (b) povzbudenie účinnej integrácie ZKÚ do regionálnych a svetových hospodárstiev a rozvoj obchodu s tovarom a službami; (c) podpora ZKÚ pri vytváraní priaznivého investičného prostredia, ktoré by podnecovalo sociálny a hospodársky rozvoj ZKÚ; (d) presadzovanie stability, integrity a transparentnosti svetového finančného systému a dobrá správa v oblasti daní; (e) podpora diverzifikačných procesov v hospodárstvach ZKÚ; (f) zvyšovanie kapacít ZKÚ na formuláciu a vykonávanie politík nevyhnutných na rozvoj ich obchodu s tovarom a službami; (g) podpora vývozu ZKÚ a ich obchodných kapacít; (h) podpora úsilia ZKÚ priblížiť ich miestne právne predpisy k právnych predpisom Únie v potrebných prípadoch; (i) poskytovanie možností pre cielenú spoluprácu a dialóg s Úniou v obchode a oblastiach týkajúcich sa obchodu. Hlava II Dojednania pre obchod s tovarom a službami a zriaďovanie podnikov Kapitola 1 Dojednania pre obchod s tovarom Článok 41 Voľná prístupnosť tovaru s pôvodom 1. Výrobky s pôvodom v ZKÚ budú dovážané do Únie bez dovozného cla. 2. Vymedzenie výrobkov s pôvodom a spôsobov administratívnej spolupráce, ktorá sa na ne vzťahuje, je stanovené v prílohe VI. Článok 42 Kvantitatívne obmedzenia a opatrenia s rovnakým účinkom 1. Únia nebude uplatňovať na dovozy výrobkov s pôvodom v ZKÚ žiadne kvantitatívne obmedzenia alebo opatrenia s rovnakým účinkom. 2. Odsek 1 nevylučuje zákazy alebo obmedzenia na dovozy, vývozy alebo tranzit odôvodnené na základe verejnej morálky alebo verejného poriadku, ochrany zdravia a života ľudí, zvierat a rastlín, ochrany národného kultúrneho dedičstva umeleckej, historickej alebo archeologickej hodnoty, zachovania vyčerpateľných prírodných zdrojov alebo na základe ochrany priemyselného a obchodného vlastníctva. Takéto zákazy alebo obmedzenia v žiadnom prípade nepredstavujú prostriedky svojvoľnej alebo neospravedlniteľnej diskriminácie alebo skrytého obmedzovania obchodu všeobecne. Článok 43 Opatrenia, ktoré prijali zámorské krajiny a územia 1. Orgány ZKÚ si v súvislosti s dovozmi výrobkov s pôvodom v Únii môžu ponechať alebo zaviesť také clá alebo kvantitatívne obmedzenia, aké budú pokladať za potrebné z hľadiska ich potrieb rozvoja. 2. V oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto kapitola, ZKÚ uplatňujú v styku s Úniou aspoň také priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie uplatňované na akékoľvek hlavné obchodné hospodárstvo v zmysle vymedzenia v odseku 4. 3. Ustanovenia odseku 2 nebránia ZKÚ, aby poskytla určitým iným ZKÚ alebo iným rozvojovým krajinám priaznivejšie zaobchádzanie než aké je poskytované Únii. 4. Na účely tejto hlavy pojem „hlavné obchodné hospodárstvo“ znamená akúkoľvek rozvinutú krajinu alebo akúkoľvek krajinu, ktorej podiel na svetových vývozoch tovaru tvorí viac ako jedno percento, alebo (bez toho, aby tým bol dotknutý odsek 3) akúkoľvek skupinu krajín konajúcich jednotlivo, spoločne alebo prostredníctvom dohody o hospodárskej integrácii, ktorej podiel na svetových vývozoch tovaru tvorí viac ako 1,5 percenta. Na tento výpočet sa používajú najnovšie dostupné oficiálne údaje WTO o vedúcich vývozcoch v rámci svetového obchodu s tovarom (okrem obchodu v rámci EÚ). 5. V rámci obdobia troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia orgány ZKÚ oznámia Komisii colné sadzobníky a zoznamy kvantitatívnych obmedzení, ktoré uplatňujú v súlade s týmto rozhodnutím. Orgány ZKÚ takisto oznámia Komisii akékoľvek dodatočné zmeny a doplnenia týchto opatrení. Článok 44 Nediskriminácia 1. Únia nediskriminuje jednotlivé ZKÚ a ZKÚ nediskriminujú jednotlivé členské štáty Únie. 2. V súlade s článkom 64 vykonávanie osobitných ustanovení tohto rozhodnutia, a to predovšetkým jeho článku 42 ods. 2, a článkov 43, 46, 48, 50 a článku 58 ods. 3, sa nepovažuje za diskrimináciu. Článok 45 Podmienky týkajúce sa pohybov odpadu 1. Pohyby odpadu medzi členskými štátmi a ZKÚ sa kontrolujú v súlade s medzinárodným právom a právom Únie. Únia podporuje nadviazanie a rozvoj účinnej medzinárodnej spolupráce v tejto oblasti s cieľom ochrany prostredia a verejného zdravia. 2. Únia zakáže všetok priamy alebo nepriamy vývoz odpadu do ZKÚ s výnimkou vývozov odpadu, ktorý nie je nebezpečný, určeného na činnosti týkajúce sa obnovy, zatiaľ čo orgány ZKÚ zároveň zakážu priamy alebo nepriamy dovoz takéhoto odpadu z Únie alebo akejkoľvek inej tretej krajiny na svoje územie, bez toho, aby dotknuté osobitné medzinárodné záväzky týkajúce sa týchto oblastí, ktoré boli prijaté alebo sa môžu prijať v budúcnosti na príslušných medzinárodných fórach. 3. Pokiaľ ide o tie ZKÚ, ktoré kvôli svojmu ústavnému postaveniu nie sú zmluvnou stranou Bazilejského dohovoru, ich príslušné orgány urýchlia prijatie potrebných vnútroštátnych právnych predpisov a správnych opatrení na vykonávanie ustanovení Bazilejského dohovoru[14] v týchto ZKÚ. 4. Členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, budú navyše presadzovať, aby ZKÚ prijali potrebné vnútroštátne právne a správne predpisy na vykonávanie týchto aktov: (a) nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006[15] v zmysle: – článku 40 týkajúceho sa vývozu odpadu do zámorských krajín alebo území; – článku 46 týkajúceho sa dovozu odpadu zo zámorských krajín alebo území; (b) nariadenie Rady (ES) č. 1420/1999[16]; (c) nariadenie Komisie (ES) č. 1547/1999[17]; (d) smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/59/ES[18] podliehajúca časovým obmedzeniam pre transpozíciu, stanoveným v jej článku 16. 5. Jedna alebo viaceré ZKÚ a členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, môžu uplatňovať svoje vlastné postupy týkajúce sa vývozu odpadu zo ZKÚ do daného členského štátu. 6. V takom prípade členský štát, s ktorým je ZKÚ spojené, oznámi Komisii platné právne predpisy v lehote šiestich mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia, ako aj akékoľvek budúce príslušné vnútroštátne právne predpisy a všetky následné zmeny a doplnenia týchto právnych predpisov. Článok 46 Dočasné zrušenie preferencií S cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie tohto rozhodnutia Únia môže dočasne zrušiť preferencie vzťahujúce sa na niektorú ZKÚ v súlade s ustanoveniami v prílohe VII. Článok 47 Riešenie administratívnych chýb V prípade, že sa orgány ZKÚ dopustia chyby pri vystavovaní osvedčení alebo v spôsobe administratívnej spolupráce, a táto chyba spôsobí straty v súvislosti s dovoznými clami Únie, členský štát, s ktorým má ZKÚ, ktoré sa dopustilo chyby, osobitný vzťah, uhradí do rozpočtu Únie vzniknutú stratu. Článok 48 Ochranné opatrenia a opatrenia dohľadu S cieľom zabezpečiť riadne vykonávanie tohto rozhodnutia Únia môže prijať ochranné opatrenia a opatrenia dohľadu stanovené v prílohe VIII. Kapitola 2 Dojednania pre obchod so službami a pre zriaďovanie podnikov Článok 49 Vymedzenie pojmov Na účely tejto kapitoly: (a) „fyzická osoba zo ZKÚ“ je osoba so zvyčajným miestom pobytu v ZKÚ, ktorá je občanom členského štátu alebo ktorá má právne postavenie špecifické pre niektorú ZKÚ. Toto vymedzenie nemá vplyv na práva udelené na základe občianstva Únie v zmysle zmluvy; (b) „právnická osoba zo ZKÚ“ je právnická osoba zo ZKÚ zriadená v súlade s platným právom v danej ZKÚ, ktorej registrovaná kancelária, ústredné riadenie alebo hlavné miesto podnikania je na území tejto ZKÚ. Ak právnická osoba má svoju registrovanú kanceláriu alebo ústredné riadenie iba v ZKÚ, nepovažuje sa za právnickú osobu zo ZKÚ, pokiaľ sa neangažuje v činnosti, ktorá predstavuje skutočné a neustále spojenie s hospodárstvom tejto krajiny alebo územia; (c) príslušné vymedzenia stanovené v dohodách o hospodárskej integrácii, na ktoré sa odkazuje v článku 50 ods. 1, sa uplatňujú na zaobchádzanie dohodnuté medzi Úniou a ZKÚ. Článok 50 Najpriaznivejšie zaobchádzanie 1. V súvislosti s akýmikoľvek opatreniami, ktoré majú vplyv na obchod so službami a zriaďovanie podnikov vykonávajúcich hospodársku činnosť: (a) Únia udelí fyzickým a právnickým osobám zo ZKÚ aspoň tak priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie, ktoré Únia uplatňuje na fyzické a právnické osoby z akejkoľvek tretej krajiny, s ktorou Únia uzatvára alebo už uzatvorila dohodu o hospodárskej integrácii, (b) ZKÚ udelí fyzickým a právnickým osobám z Únie aspoň tak priaznivé zaobchádzanie, ako je najpriaznivejšie zaobchádzanie, ktoré ZKÚ uplatňuje na fyzické a právnické osoby z akéhokoľvek hlavného obchodného hospodárstva, s ktorým ZKÚ uzatvorila dohodu o hospodárskej integrácii po tom, čo toto rozhodnutie nadobudlo účinnosť. 2. Povinnosti stanovené v odseku 1 sa neuplatňujú na zaobchádzanie poskytnuté: (a) v rámci vnútorného trhu, na ktorom sa od strán vyžaduje, aby významne aproximovali svoje právne predpisy s cieľom odstrániť nediskriminačné prekážky v zriaďovaní podnikov a v obchode so službami; (b) v rámci opatrení stanovujúcich uznávanie kvalifikácií, licencií alebo opatrení obozretnosti v súlade s článkom VII Všeobecnej dohody o obchode so službami (GATS) alebo jej prílohou o finančných službách. Uvedené nemá vplyv na osobitné opatrenia ZKÚ podľa tohto článku; (c) v rámci akejkoľvek medzinárodnej dohody alebo dojednaní, ktoré sa týkajú výlučne alebo hlavne zdaňovania; (d) v rámci opatrení, na ktoré sa vzťahuje výnimka z doložky najvyšších výhod uvedená v súlade s článkom II ods. 2 GATS. 3. Orgány ZKÚ môžu s cieľom podporovania alebo napomáhania miestnej zamestnanosti prijať nariadenia na pomoc svojim fyzickým osobám a miestnym činnostiam. V takom prípade budú orgány ZKÚ informovať Komisiu o nariadeniach, ktoré prijmú, aby mohla informovať členské štáty. Článok 51 Odborná kvalifikácia Pokiaľ ide o profesie ako lekár, dentista, pôrodná asistentka, nešpecializovaná ošetrovateľka, lekárnik a veterinár, Rada, konajúc jednomyseľne na návrh Komisie, prijme zoznam odborných kvalifikácií charakteristických pre ZKÚ, ktoré sa majú uznávať v členských štátoch. Hlava III Oblasti súvisiace s obchodom Kapitola 1 Obchod a trvalo udržateľný rozvoj Článok 52 Všeobecný prístup Cieľom obchodu a obchodnej spolupráce v rámci pridruženia je prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju v hospodárskom, sociálnom a environmentálnom rozmere. V tomto kontexte domáce právne predpisy a nariadenia zámorských krajín a území v oblasti životného prostredia alebo práce nesmú poľaviť zo svojich nárokov s cieľom posilniť obchod alebo investície. Článok 53 Normy týkajúce sa životného prostredia a zmeny klímy v obchode 1. Cieľom obchodu a obchodnej spolupráce v rámci pridruženia je upevniť vzájomný podporný vzťah medzi politikami a záväzkami v oblasti obchodu a životného prostredia. Obchod a obchodná spolupráca v rámci pridruženia zohľadňuje zásady medzinárodnej environmentálnej správy a viacstranných environmentálnych dohôd. 2. Sleduje sa hlavný cieľ Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (ďalej len „dohovor UNFCCC“) a jeho Kjótskeho protokolu. Spolupráca sa zakladá na rozvoji budúceho medzinárodného rámca pre zmenu klímy v súlade s akčným plánom z Bali a na vykonávaní rozhodnutí vyplývajúcich z konferencií strán dohovoru UNFCCC o globálnom oteplení a cieľových hodnotách emisií. 3. Opatrenia na vykonávanie viacstranných environmentálnych dohôd sa neuplatňujú spôsobom, ktorý by znamenal svojvoľnú alebo bezdôvodnú diskrimináciu medzi partnermi alebo skryté obmedzovanie obchodu. Článok 54 Pracovné normy v obchode 1. Cieľom pridruženia je podporovať obchod takým spôsobom, ktorý prispieva k plnej a produktívnej zamestnanosti a dôstojnej práci pre všetkých. 2. Medzinárodne uznávané základné pracovné normy, ako sú vymedzené príslušnými dohovormi Medzinárodnej organizácie práce, sa dodržiavajú a uplatňujú v právnych predpisoch a v praxi. Tieto pracovné normy zahŕňajú predovšetkým dodržiavanie slobody združovania, práva na kolektívne vyjednávanie, odstránenie všetkých foriem nútenej alebo povinnej práce, odstránenie najhorších foriem detskej práce, dodržiavanie minimálneho veku pre vstup do zamestnania a nediskriminácie v súvislosti so zamestnaním. 3. Nedodržanie základných pracovných noriem sa nemôže považovať za legitímnu komparatívnu výhodu alebo žiadnym spôsobom použiť ako legitímna komparatívna výhoda. Nepoužijú sa na protekcionistické ciele. Článok 55 Trvalo udržateľný obchod s produktmi rybného hospodárstva S cieľom podporovať trvalo udržateľné riadenie zásob rýb môže byť súčasťou pridruženia spolupráca v oblasti boja proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a s ním súvisiacemu obchodu. Spolupráca v tejto oblasti sa zameriava na: (a) presadzovanie vykonávania opatrení na boj proti nezákonnému, nenahlásenému a neregulovanému rybolovu a s ním súvisiacemu obchodu v ZKÚ; (b) uľahčenie spolupráce medzi ZKÚ a regionálnymi organizáciami rybného hospodárstva, a to predovšetkým vzhľadom na rozvoj a účinné vykonávanie kontrolných a inšpekčných systémov, podnetov a opatrení na účinné dlhodobé rybné hospodárstvo a hospodárenie s morskými ekosystémami. Článok 56 Trvalo udržateľný obchod s drevom V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti obchodu s drevom zameriava na podporu obchodu s legálne ťaženým drevom. Takáto spolupráca môže zahŕňať dialóg týkajúci sa regulačných opatrení, ako aj výmenu informácií o trhovo založených alebo dobrovoľných opatreniach, ako je certifikácia lesov alebo ekologická politika obstarávania. Článok 57 Trvalo udržateľný rozvoj v obchode 1. V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti trvalo udržateľného rozvoja v obchode môže zamerať na: (a) uľahčenie a podporu obchodu s environmentálnym tovarom a službami a s tovarom, ktorý prispieva k zlepšeniu sociálnych podmienok v ZKÚ, a investícií do nich, (b) urýchlené odstránenie prekážok v obchode s tovarom alebo službami, ktoré majú osobitný význam pre zmiernenie následkov zmeny klímy alebo prekážok v investovaní do nich, ako je napríklad udržateľná energia z obnoviteľných zdrojov a energeticky účinné výrobky a služby, a to vrátane prijatia politického rámca, ktorý by prispel k využitiu najlepších dostupných technológií, a presadzovania noriem, ktoré zodpovedajú environmentálnym a hospodárskym potrebám a ktoré minimalizujú technické prekážky v obchode, (c) podporu obchodu s tovarom, ktorý prispieva k lepším sociálnym podmienkam a praxi nepoškodzujúcej životné prostredie, vrátane tovaru, na ktorý sa vzťahujú dobrovoľné schémy zaručujúce udržateľné hospodárstvo, ako sú napríklad schémy spravodlivého a etického obchodovania, schémy environmentálnych značiek a certifikačné schémy pre výrobky z prírodných zdrojov, (d) podporu medzinárodne uznávaných zásad a usmernení v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov a povzbudzovanie podnikov pôsobiacich na území ZKÚ, aby ich uplatňovali, (e) výmenu informácií a osvedčených postupov v oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. 2. Pri tvorbe a vykonávaní opatrení zameraných na ochranu životného prostredia alebo pracovných podmienok, ktoré môžu mať vplyv na obchod alebo investície, Únia a ZKÚ zohľadnia dostupné vedecko-technické poznatky a medzinárodné normy, usmernenia alebo odporúčania vrátane zásady predbežnej opatrnosti. 3. Únia a ZKÚ uplatňujú plnú transparentnosť pri tvorbe, zavádzaní a vykonávaní akýchkoľvek opatrení zameraných na ochranu životného prostredia a pracovných podmienok, ktoré majú vplyv na obchod alebo investície. Kapitola 2 Ostatné oblasti súvisiace s obchodom Článok 58 Bežné platby a pohyby kapitálu 1. Na platby vo voľne prevoditeľnej mene na bežný účet platobnej bilancie medzi osobami s pobytom v Únii a ZKÚ neukladajú strany žiadne obmedzenia. 2. Pokiaľ ide o transakcie na kapitálový účet platobnej bilancie, členské štáty a orgány ZKÚ neuložia obmedzenia na voľný pohyb kapitálu pre priame investície v spoločnostiach vytvorených v súlade so zákonmi hostiteľského členského štátu, krajiny alebo územia a na zabezpečenie repatriácie aktív vytvorených týmito investíciami a akéhokoľvek z nich pochádzajúceho zisku. 3. Únia a ZKÚ sú oprávnené prijímať opatrenia uvedené v článkoch 64, 65, 66, 75 a 215 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súlade s podmienkami v nej stanovenými mutatis mutandis. 4. Orgány ZKÚ, dotknuté členské štáty alebo Únia sa okamžite navzájom informujú o všetkých takýchto opatreniach a čo najskôr predložia časový rozpis pre ich odstránenie. Článok 59 Politika hospodárskej súťaže S patričným zreteľom na rozdielne úrovne rozvoja a hospodárskych potrieb každej ZKÚ sa pri odstraňovaní narušení hospodárskej súťaže uplatňujú miestne, vnútroštátne alebo regionálne pravidlá a postupy zahŕňajúce kontrolu a za určitých podmienok zákaz dohôd medzi podnikmi, rozhodnutí prijatých združeniami podnikov a zosúladených postupov medzi podnikmi, ktoré majú za cieľ alebo následok vylúčenie, obmedzovanie alebo narušenie hospodárskej súťaže. Tento zákaz sa takisto vzťahuje na zneužitie dominantného postavenia jedným alebo viacerými podnikmi na území Únie alebo ZKÚ. Článok 60 Ochrana práv duševného vlastníctva 1. Dostatočná a účinná úroveň ochrany práv duševného vlastníctva vrátane prostriedkov na presadzovanie takýchto práv sa zabezpečí v súlade s najvyššími medzinárodnými normami a v prípade potreby s cieľom obmedziť prekážky v dvojstrannom obchode a jeho narušenia. 2. V kontexte pridruženia sa spolupráca v tejto oblasti týka prípravy právnych predpisov a nariadení na ochranu a presadzovanie práv duševného vlastníctva, prevenciu zneužívania týchto práv ich držiteľmi, porušenia týchto práv zo strany konkurencie a na podporu regionálnych organizácií práv duševného vlastníctva zúčastňujúcich sa na presadzovaní a chránení týchto práv, a to vrátane odbornej prípravy zamestnancov. Článok 61 Technické prekážky v obchode Pridruženie môže zahŕňať spoluprácu pri technickej regulácii v oblasti tovaru, normalizácie, posudzovania zhody, akreditácie, dohľadu nad trhom a zabezpečenia kvality s cieľom odstrániť zbytočné technické prekážky v obchode medzi Úniou a ZKÚ a odstrániť rozdiely v týchto oblastiach. Článok 62 Spotrebiteľská politika, ochrana zdravia spotrebiteľa a obchod V kontexte pridruženia môže spolupráca v oblasti spotrebiteľskej politiky, ochrany zdravia spotrebiteľa a obchodu zahŕňať prípravu právnych predpisov a nariadení v oblasti spotrebiteľskej politiky a ochrany zdravia spotrebiteľa s cieľom predchádzať zbytočným prekážkam v obchode. Článok 63 Sanitárne a fytosanitárne opatrenia V kontexte pridruženia sa spolupráca v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení zameriava na: (a) uľahčenie obchodu medzi Úniou a ZKÚ ako celkom a medzi ZKÚ a tretími krajinami pri súčasnom zachovaní zdravia alebo života ľudí, zvierat a rastlín v súlade s Dohodou WTO o uplatňovaní sanitárnych a fytosanitárnych opatrení (ďalej len „dohoda WTO o SPS“), (b) riešenie problémov vyplývajúcich zo sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, (c) zabezpečenie transparentnosti, pokiaľ ide o sanitárne a fytosanitárne opatrenia v obchode medzi Úniou a ZKÚ, (d) presadzovanie harmonizácie opatrení s medzinárodnými normami v súlade s dohodou WTO o SPS, (e) podporu účinnej účasti ZKÚ v organizáciách, ktoré stanovujú medzinárodné sanitárne a fytosanitárne normy, (f) podporu konzultácií a výmeny medzi ZKÚ a európskymi ústavmi a laboratóriami, (g) vybudovanie a zvyšovanie technickej kapacity ZKÚ na vykonávanie a monitorovanie sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, (h) presadzovanie transferu technológií v oblasti sanitárnych a fytosanitárnych opatrení. Článok 64 Zákaz protekcionistických opatrení Ustanovenia kapitoly 1 a 2 sa nepoužijú ako prostriedok svojvoľnej diskriminácie alebo skrytého obmedzovania obchodu. Kapitola 3 Menové a daňové otázky Článok 65 Vyňatie daní 1. Bez toho, aby to malo vplyv na ustanovenia článku 66, udeľovanie doložky najvyšších výhod poskytnutej v súlade s ustanoveniami tohto rozhodnutia sa neuplatňuje na daňové výhody, ktoré členské štáty alebo orgány ZKÚ poskytujú alebo môžu poskytovať v budúcnosti na základe dohôd s cieľom zabrániť dvojitému zdaneniu alebo na základe iných daňových dojednaní alebo platných domácich daňových právnych predpisov. 2. Nič v tomto rozhodnutí sa nesmie vykladať tak, aby to bránilo prijatiu alebo vykonávaniu akéhokoľvek opatrenia zameraného na predchádzanie daňovým podvodom a vyhýbanie sa daňovým povinnostiam v súlade s daňovými ustanoveniami zmlúv o zabránení dvojitého zdanenia alebo iných daňových dojednaní, alebo platných domácich daňových právnych predpisov. 3. Nič v tomto rozhodnutí sa nevykladá tak, aby to bránilo príslušným orgánom jednotlivých krajín rozlišovať pri uplatňovaní relevantných ustanovení ich daňových právnych predpisov medzi daňovníkmi, ktorí nie sú v rovnakej situácii, najmä pokiaľ ide o ich miesto pobytu, alebo pokiaľ ide o miesto, kde je investovaný ich kapitál. Článok 66 Daňové a colné dojednania pre zmluvy financované Úniou 1. ZKÚ uplatňujú na zmluvy financované Úniou daňové a colné dojednania, ktoré sú priaznivé aspoň v takej miere, ako dojednania uplatňované na členské štáty, s ktorými sú ZKÚ spojené, alebo na štáty, ktorým je udelená doložka najvyšších výhod, alebo na medzinárodné rozvojové organizácie, s ktorými majú vzťahy, podľa toho, ktoré zaobchádzanie je najpriaznivejšie. 2. S výhradou odseku 1 sa na zmluvy financované Úniou vzťahujú nasledovné dojednania: (a) tieto zmluvy nepodliehajú kolkovým alebo registračným poplatkom alebo fiškálnym poplatkom s rovnakým účinkom v oprávnenej ZKÚ, či už takéto poplatky existujú, alebo sa iba pripravujú v budúcnosti; avšak takéto zmluvy sa zaregistrujú v súlade so zákonmi platnými v ZKÚ, a preto možno účtovať poplatok zodpovedajúci poskytnutým službám; (b) zisky a/alebo príjmy vyplývajúce z plnenia zmlúv sú zdaniteľné podľa vnútorných fiškálnych opatrení príslušných ZKÚ za predpokladu, že fyzická alebo právnická osoba, ktorá takýto zisk a/alebo príjem dosiahla, má svoje stále miesto podnikania v tejto ZKÚ, alebo plnenie zmluvy trvá dlhšie ako šesť mesiacov; (c) podniky, ktoré musia dovážať zariadenia na vykonanie zákaziek na uskutočnenie stavebných prác, ak o to požiadajú, využívajú režim dočasného použitia, ako je to stanovené právnymi predpismi oprávnenej ZKÚ s ohľadom na toto zariadenie; (d) profesionálne zariadenie potrebné na vykonávanie úloh definovaných v zákazke na poskytnutie služieb bude dočasne vpustené do oprávnenej ZKÚ bez fiškálnych, dovozných poplatkov a ciel a iných poplatkov s rovnakým účinkom tam, kde tieto clá a poplatky netvoria náhradu za poskytnuté služby; (e) dovozy v rámci zákaziek na dodanie tovaru budú vpustené do oprávnenej ZKÚ bez ciel, dovozných ciel, daní alebo fiškálnych poplatkov s rovnakým účinkom. Zákazka na dodanie tovaru s pôvodom v dotknutých ZKÚ sa uzatvára na základe cien tovaru zo závodu, ku ktorým je možné pridať také vnútorné fiškálne poplatky, ktoré môžu byť uplatniteľné na tieto dodávky v ZKÚ; (f) palivá, mazivá a uhľovodíkové spojivá a všetky materiály používané pri plnení zákaziek na uskutočnenie stavebných prác sa považujú za zakúpené na miestnom trhu a podliehajú fiškálnym pravidlám podľa platných vnútroštátnych právnych predpisov v oprávnenej ZKÚ; (g) tovar osobnej potreby a úžitkový tovar dovážaný na používanie fyzickými osobami inými ako sú miestne najaté osoby zapojené do vykonávania úloh formulovaných v zákazke na poskytnutie služieb a členovia ich rodín, sú oslobodené od ciel alebo dovozného cla, daní a iných fiškálnych poplatkov s rovnakým účinkom v rámci obmedzení právnych predpisov oprávnenej ZKÚ. 3. Akákoľvek záležitosť týkajúca sa zmluvy nezahrnutá do odsekov 1 a 2 bude naďalej podliehať právnym predpisom príslušnej ZKÚ. Kapitola 4 Rozvoj obchodnej kapacity Článok 67 Všeobecný prístup Na zabezpečenie toho, aby ZKÚ maximálne využili výhody plynúce z ustanovení tohto rozhodnutia a aby sa mohli za najlepších možných podmienok zúčastňovať na vnútornom trhu Únie, ako aj na regionálnych, subregionálnych a medzinárodných trhoch, cieľom pridruženia je prispievať k rozvoju obchodnej kapacity ZKÚ týmto spôsobom: (a) zvyšovaním konkurencieschopnosti ZKÚ, samostatnosti a hospodárskej pružnosti prostredníctvom diverzifikácie rozsahu obchodu s tovarom a službami ZKÚ a zvyšovaním jeho hodnoty a objemu a posilňovaním schopnosti ZKÚ prilákať súkromných investorov do rôznych odvetví hospodárskej činnosti; (b) zlepšením spolupráce v obchode s tovarom a službami a pri zriaďovaní podnikov v rámci ZKÚ a medzi ZKÚ a ich susednými krajinami. Článok 68 Obchodný dialóg, spolupráca a rozvoj kapacít V kontexte pridruženia môžu iniciatívy v oblasti obchodného dialógu, spolupráce a rozvoja kapacít zahŕňať: (a) zvyšovanie kapacít ZKÚ na formuláciu a vykonávanie politík nevyhnutných pre rozvoj ich obchodu s tovarom a službami; (b) podpora úsilia ZKÚ prijať náležité právne, regulačné a inštitucionálne rámce ako aj potrebné správne postupy; (c) podpora rozvoja miestneho súkromného sektora, najmä podpora MSP; (d) uľahčovanie rozvoja v oblasti trhu a výrobkov vrátane zvyšovania kvality výrobkov; (e) prispievanie k rozvoju ľudských zdrojov a odborných zručností relevantných pre obchod s tovarom a službami; (f) zvyšovanie kapacity sprostredkovateľských organizácií poskytovať podnikom ZKÚ služby náležité pre ich vývoznú činnosť, ako je napríklad poskytovanie informácií o trhu; (g) prispenie k vytvoreniu podnikateľského prostredia, ktoré napomáha investíciám. Kapitola 5 Spolupráca v oblasti finančných služieb a daňových záležitostí Článok 69 Spolupráca v oblasti medzinárodných finančných služieb S cieľom presadzovať stabilitu, integritu a transparentnosť svetového finančného systému môže pridruženie zahŕňať spoluprácu v oblasti medzinárodných finančných služieb. Takáto spolupráca sa môže vzťahovať na: (a) poskytovanie účinnej a primeranej ochrany investorom a iným spotrebiteľom finančných služieb, (b) predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a boj proti nim, (c) presadzovanie spolupráce medzi rôznymi aktérmi finančného systému vrátane regulátorov a orgánov dohľadu, (d) zriadenie nezávislého a účinného mechanizmu pre dohľad nad finančnými službami. Článok 70 Konvergencia právnych predpisov v oblasti finančných služieb Únia a ZKÚ presadzujú konvergenciu právnych predpisov s uznávanými medzinárodnými normami pre reguláciu a dohľad v oblasti finančných služieb, a to vrátane týchto noriem: „Základné zásady pre efektívny bankový dohľad“ Bazilejského výboru, „Základné zásady a metodika poisťovníctva“ Medzinárodného združenia orgánov dohľadu nad poistením, „Ciele a zásady regulácie cenných papierov“ Medzinárodnej organizácie komisií pre cenné papiere, „Dohoda o výmene informácií o daňových záležitostiach“ Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len „OECD“), „Vyhlásenie o transparentnosti a výmene informácií na daňové účely“ G20, „Kľúčové atribúty účinných režimov riešenia krízových situácií pre finančné inštitúcie“ Rady pre finančnú stabilitu a „Štyridsať odporúčaní o praní špinavých peňazí a financovaní terorizmu“ osobitnej skupiny pre finančné opatrenia. Únia a ZKÚ takisto presadzujú konvergenciu právnych predpisov ZKÚ s právnymi predpismi Únie v oblasti finančných služieb. Článok 71 Spolupráca medzi regulačnými a dozornými orgánmi Únia a ZKÚ podporujú spoluprácu medzi príslušnými regulačnými a dozornými orgánmi vrátane výmeny informácií, odborných poznatkov o finančných trhoch a iných opatrení na tento účel. Osobitná pozornosť sa venuje posilňovaniu administratívnej kapacity týchto orgánov, okrem iného prostredníctvom výmeny personálu a spoločných odborných výcvikov. Článok 72 Spolupráca v daňových záležitostiach Únia a ZKÚ presadzujú spoluprácu v daňovej oblasti s cieľom uľahčiť výber oprávnených daňových príjmov a prijať opatrenia na účinné vykonávanie zásad dobrej správy v oblasti daní, a to vrátane transparentnosti, výmeny informácií a spravodlivej daňovej súťaže. Štvrtá časť Nástroje pre trvalo udržateľný rozvoj Kapitola 1 Všeobecné ustanovenia Článok 73 Všeobecné ciele Únia prispieva k dosiahnutiu celkových cieľov pridruženia poskytovaním: (a) adekvátnych finančných zdrojov a primeranej technickej pomoci v záujme posilňovania kapacity ZKÚ na formuláciu a vykonávanie strategických a regulačných rámcov; (b) dlhodobého financovania na podporu rastu súkromného sektora. Článok 74 Vymedzenie pojmov Na účely tohto rozhodnutia sa uplatňujú tieto vymedzenia pojmov: „Programovateľná pomoc“ znamená nenávratnú pomoc v rámci Európskeho rozvojového fondu vyčlenenú pre ZKÚ s cieľom financovať územné alebo regionálne stratégie a priority stanovené v programovacích dokumentoch. „Programovanie“ znamená proces organizácie, rozhodovania a prideľovania predbežných finančných zdrojov, ktorým sa majú vykonávať opatrenia v jednej z oblastí uvedených v druhej časti tohto rozhodnutia na viacročnom základe na dosiahnutie cieľov pridruženia pre trvalo udržateľný rozvoj ZKÚ. „Programovací dokument“ znamená dokument, v ktorom sa stanovuje stratégia, priority a dojednania ZKÚ a ktorý premieta ciele a úlohy ZKÚ v oblasti ich trvalo udržateľného rozvoja tak, aby sa účinným a efektívnym spôsobom dali sledovať ciele pridruženia. „Plány rozvoja“ uvedené v článku 82 tohto rozhodnutia znamenajú súvislý súbor operácií definovaných a financovaných výhradne zo strany ZKÚ v rámci ich vlastných politík a stratégií rozvoja a operácií schválených ZKÚ a členskými štátmi, s ktorými sú ZKÚ spojené. „Prostriedky pridelené na územnom základe“ znamenajú sumu pridelenú na programovateľnú pomoc jednotlivým ZKÚ v rámci Európskeho rozvojového fondu s cieľom financovať regionálne stratégie a priority stanovené v programovacích dokumentoch. „Regionálne pridelené prostriedky“ znamenajú sumu pridelenú na programovateľnú pomoc v rámci Európskeho rozvojového fondu s cieľom financovať regionálne stratégie spolupráce alebo tematické priority spoločné pre viaceré ZKÚ stanovené v programovacích dokumentoch. „Rozhodnutie o financovaní“ znamená akt prijatý Komisiou, v ktorom sa uvádzajú všetky podrobné údaje o finančnom príspevku Únie a ktorým sa schvaľuje poskytnutie finančnej pomoci z Európskeho rozvojového fondu. Článok 75 Zásady finančnej spolupráce 1. Finančná pomoc Únie vychádza zo zásady partnerstva, zodpovednosti, zosúladenia územných systémov, komplementarity a subsidiarity. 2. Operácie financované v rámci tohto rozhodnutia sa môžu uskutočniť vo forme programovateľnej alebo neprogramovateľnej pomoci. 3. Finančná pomoc Únie: (a) sa uskutočňuje s náležitým ohľadom na geografické, sociálne a kultúrne vlastnosti jednotlivých ZKÚ, ako aj ich osobitný potenciál; (b) zabezpečuje, aby sa zdrojové toky poskytovali na predvídateľnom a pravidelnom základe; (c) je flexibilná a prispôsobená situácii v každej ZKÚ; (d) sa vykonáva v úplnom súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami každého z partnerov. 4. Príslušné orgány ZKÚ zodpovedajú za uskutočňovanie operácií bez toho, aby boli dotknuté právomoci Komisie zamerané na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia pri využívaní prostriedkov Únie. Kapitola 2 Finančné zdroje Článok 76 Zdroje financovania ZKÚ sú oprávnené získať prostriedky z týchto zdrojov financovania: (a) zdroje pridelené ZKÚ v rámci vnútornej dohody medzi členskými štátmi Únie, ktorou sa stanovuje 11. Európsky rozvojový fond (ERF); (b) programy a nástroje Únie stanovené v rámci všeobecného rozpočtu Únie; (c) fondy spravované Európskou investičnou bankou v rámci vlastných zdrojov Európskej investičnej banky a zdroje vyčlenené na investičný nástroj ERF v súlade s pod