Komisia poskytla včasné usmernenie o uplatňovaní právnych predpisov EÚ o právach cestujúcich v súvislosti s ochorením COVID-19. Vydala odporúčanie týkajúce sa poukazov ponúkaných pasažierom a cestujúcim ako alternatívnu náhradu za zrušené cestovné a dopravné služby. Takisto zdôraznila, ako by členské štáty mohli podporiť finančnú likviditu dopravných spoločností. Komisia v decembri 2020 upozornila sieť spolupráce v oblasti ochrany spotrebiteľa na pravidlá zrušenia letov a vrátenia peňazí niekoľkých leteckých spoločností. To viedlo k diskusiám medzi Komisiou, vnútroštátnymi orgánmi na ochranu spotrebiteľa a 16 veľkými leteckými spoločnosťami. V dôsledku toho sa tieto letecké spoločnosti zaviazali poskytovať lepšie informácie a včasné vrátenie peňazí cestujúcim za zrušené lety.

Spoločné úsilie EÚ a členských štátov počas pandémie ochorenia COVID-19 umožnilo 650 000 občanom EÚ vrátiť sa bezpečne domov. Viac ako 100 000 ľudí, z nich 90 060 boli občania EÚ, bolo repatriovaných prostredníctvom mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany. Pandémia ochorenia COVID-19 výrazne zasiahla aj pracovníkov v doprave. Títo pracovníci sú v prvej línii krízy a zasiahli ich obmedzenia pri pohybe po EÚ vrátane dlhšieho čakania na hraniciach a obmedzených možností ubytovania a odpočívadiel. Obzvlášť zasiahnutí boli námorníci, ktorí sa niekoľko mesiacov nemohli vrátiť domov pre obmedzenia a obmedzenú dopravnú prepojenosť. Komisia poskytla členským štátom usmernenia o cestovaní v rámci EÚ, pričom zdôraznila potrebu zabezpečiť tranzitné koridory bezpečného prejazdu. Komisia podporila aj námorníkov odporúčaním určitých opatrení týkajúcich sa zdravia, repatriácie a cestovania. Vyzvala členské štáty, aby vytvorili sieť bezpečných prístavov, v ktorých by sa posádky mohli meniť bez obmedzení. Komisia zmiernila aj vízovú povinnosť a zaviedla výnimky z karantény, a to aj pre námorníkov z krajín mimo EÚ.

Niekoľko členských štátov však zaviedlo formuláre na vyhľadávanie cestujúcich a iné vyhlásenia (napr. vyhlásenia o zdravotnom stave, vyhlásenia o vstupe na územie) nekoordinovaným spôsobom. Majú rozličné formáty a niektoré existujú len v papierovej podobe. Cestujúcim to spôsobilo zbytočné nepríjemnosti a zmätok, ktorým by sa dalo predísť správnou koordináciou.

Bezpečný a interoperabilný digitálny COVID preukaz EÚ a ďalšie zdravotné protokoly, ktoré vypracovala Komisia a Európske centrum pre prevenciu a kontrolu chorôb s príslušnými dopravnými agentúrami, boli nápomocné pri obnovení bezpečného cestovania po EÚ, ak to bolo možné. Digitálny COVID preukaz EÚ, ako aj snahy o zavedenie koordinovaného prístupu k cestovaniu na úrovni EÚ vo všeobecnosti uvítali združenia v oblasti cestovania a cestovného ruchu ako dôležitý nástroj, ktorý občanom umožňuje cestovať poskytovaním potrebnej predvídateľnosti a v cestovaní ich povzbudzuje. S cieľom zabezpečiť, aby občania neprišli o tento účinný spôsob preukazovania statusu súvisiaceho s ochorením COVID-19, ktorý chráni súkromie, ak by po 30. júni 2022 naďalej existovali určité obmedzenia voľného pohybu na základe verejného zdravia, Komisia navrhla predĺžiť právny základ digitálneho COVID preukazu EÚ do 30. júna 2023.

Systémom zelených jazdných pruhov sa zabezpečila plynulá premávka v EÚ a pracovníkom v doprave sa umožnilo prekračovať hranice nediskriminačným spôsobom. Komisia vyzvala členské štáty, aby určili vnútorné hraničné priechody siete TEN-T ako hraničné priechody so „zeleným jazdným pruhom“, kde platia určité pravidlá. Prechod cez tieto zelené jazdné pruhy by mal na vnútorných pozemných hraniciach trvať menej ako 15 minút a tieto priechody by mali byť otvorené pre všetky nákladné vozidlá prepravujúce akýkoľvek druh tovaru.

(–) EÚ prijala 8. apríla ďalšie sankcie, ktorými sa zakazuje plavidlám plaviacim sa pod ruskou vlajkou vstúpiť do prístavu EÚ (vrátane jácht) a podnikom cestnej dopravy so sídlom v Rusku a Bielorusku prepravovať tovar po ceste na území Európskej únie.

(–) EÚ pridala Ruské železnice do zoznamu subjektov, na ktoré sa vzťahujú finančné sankcie. Osoby spojené s Ruskými železnicami a ich dcérskymi spoločnosťami boli pridané do zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia EÚ.

Rusko 24. februára 2022 začalo komplexnú vojenskú inváziu proti Ukrajine. V prvých týždňoch konfliktu utieklo z Ukrajiny do EÚ viac ako 3,9 milióna ľudí. EÚ poskytla Ukrajine makrofinančnú pomoc vo výške 1,2 miliardy EUR, pričom 600 miliónov EUR vo forme zvýhodnených pôžičiek bolo vyplatených v marci a druhá splátka vo výške 600 miliónov EUR sa ešte má vyplatiť. Okrem toho sa 7. apríla do rozpočtu Ukrajiny previedla núdzová podpora vo výške 120 miliónov EUR vo forme grantov na podporu zabezpečenia základných vládnych výdavkov. EÚ mení účel prebiehajúcich projektov (od 100 do 200 miliónov EUR) s cieľom poskytnúť núdzovú pomoc a uspokojiť naliehavé potreby obyvateľstva a orgánov. Komisia takisto prijala nový núdzový balík vo výške 330 miliónov EUR. Prijala niekoľko opatrení na udelenie sankcií Rusku a pomoc Ukrajine. Opatrenia súvisiace s dopravou zahŕňajú:

Komisia takisto objasnila, ako vykladať kľúčové pravidlá EÚ v oblasti dopravy, štátnej pomoci a verejného obstarávania v čase krízy, a to prijatím usmernenia pre členské štáty. Členským štátom to umožnilo zmeniť existujúce zmluvy o záväzkoch vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme v pozemnej , leteckej a námornej doprave podľa potrieb súvisiacich s krízou ochorenia COVID-19. Komisia vydala aj usmernenie o postupe naliehavého zadávania nových zmlúv týkajúcich sa záväzkov vyplývajúcich zo služieb vo verejnom záujme, aby bolo možné zachovať základnú dopravnú prepojenosť, ak komerčné služby nie sú možné z dôvodu krízy. Tieto legislatívne opatrenia sú dočasné a obmedzené na trvanie krízy spôsobenej ochorením COVID-19. Ich rýchle prijatie dokazuje, že Komisia, Európsky parlament a Rada sú schopné na takéto krízy účinne reagovať.

Ruská vojna proti Ukrajine ukázala dôležitosť pripravenosti. Vďaka existujúcim kapacitám bola EÚ schopná rýchlo zaviesť účinnú pomoc Ukrajine a utečencom z tejto krajiny. Zatiaľ nepoznáme úplný vplyv vojny ani ďalšej krízy, ktorá by mohla ovplyvniť dopravu. Účinný mechanizmus reakcie by nemal byť zameraný len na jeden druh dopravy, pretože systémové narušenia v jednom druhu dopravy môžu ovplyvniť celú sieť.

Na rýchlu reakciu na budúcu krízu by Komisia a členské štáty mali podľa potreby mobilizovať ďalšie finančné prostriedky v závislosti od povahy krízy. Reakcia by mohla mať aj formu finančnej úľavy, a to dočasným oslobodením od platobných povinností. Komisia by mohla zvážiť aj legislatívne opatrenia, ktoré by odvetviu dopravy poskytli finančnú pomoc. Tieto opatrenia by mohli umožniť riadiacemu orgánu prístavu alebo zodpovednému orgánu upustiť od platby, znížiť alebo odložiť platbu poplatkov za infraštruktúru námorných prístavov alebo umožniť manažérom železničnej infraštruktúry stanoviť poplatky za prístup pod úrovňou prevádzkových nákladov (pozri oddiel 2.4). Vzhľadom na to, že každá kríza je iná a môže si vyžadovať iné opatrenia, potreba dočasnej štátnej pomoci sa bude analyzovať v každom individuálnom prípade namiesto zriadenia trvalého a pevného rámca do budúcnosti.

Posilnenie odolnosti odvetvia dopravy ide ruka v ruke so zlepšením prepojenosti a udržateľnosti dopravného systému EÚ. Komisia bude naďalej pozorne sledovať a podporovať vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, čo pomôže zvýšiť odolnosť odvetvia dopravy vo všetkých druhoch dopravy. Členské štáty plánujú venovať významnú časť Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na dopravu, čím ju zaradia medzi najdôležitejšie hospodárske odvetvia, ktoré budú využívať investície v rámci nástroja NextGenerationEU. V 24 plánoch obnovy a odolnosti schválených Radou sa v národných plánoch obnovy a odolnosti vyčlení značná suma na zlepšenie udržateľnosti európskeho systému mobility. Celkovo vynaložia členské štáty 70,7 miliardy EUR na investície a reformy súvisiace so zelenou transformáciou dopravy, čo predstavuje približne 15,7 % pridelených finančných prostriedkov. Dodatočnými investíciami a reformami v odvetví dopravy sa riešia ďalšie priority, ako je digitálna transformácia a sociálna a územná súdržnosť tohto odvetvia. V každom národnom pláne sa venuje časť pridelených finančných prostriedkov tejto oblasti. V súčasnej geopolitickej situácii, ktorú výrazne ovplyvňuje ruská vojenská agresia na Ukrajine, je zníženie závislosti EÚ od fosílnych palív ešte naliehavejšie. V záujme riešenia týchto výziev uverejnila Komisia 18. mája 2022 plán REPowerEU, v ktorom sa stanovujú spoločné európske opatrenia v tejto oblasti. Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude zohrávať ústrednú úlohu pri mobilizácii a využívaní dostupných zdrojov na európskej a vnútroštátnej úrovni s cieľom dosiahnuť ciele plánu REPowerEU. Okrem toho finančné nástroje ako Nástroj na prepájanie Európy vrátane jeho digitálnej časti NPE – Digitalizácia, Kohézny fond, Európsky fond regionálneho rozvoja a InvestEU sú kľúčové v záujme zlepšenia odolnosti jednotného trhu prostredníctvom investícií do prepojenosti, digitalizácie a infraštruktúry digitálnej prepojenosti a multimodality dopravného systému EÚ, ako aj zníženia jeho závislosti od fosílnych palív.

Tieto trvalé ustanovenia by mohli odrážať dočasné opatrenia zavedené v reakcii na krízu spôsobenú ochorením COVID-19, ako sú opatrenia zavedené v rámci nariadení Omnibus I a II alebo v rámci zmien nariadenia o leteckých dopravných službách a nariadenia o prevádzkových intervaloch (pozri oddiel 2.4). Podobne by poznatky získané z pandémie ochorenia COVID-19 mali iniciovať dlho očakávané diskusie o revízii nariadenia 261/2004 o právach cestujúcich v leteckej doprave, aby bolo pripravené na budúce krízy. Súčasťou prebiehajúceho posúdenia právnych predpisov EÚ o právach cestujúcich bude aj zavedenie pohotovostných plánov.

V prípade potreby je potrebné zmeniť právne predpisy EÚ v oblasti dopravy, aby sa zaviedli ustanovenia na lepšie zvládnutie závažnej krízy. Tieto ustanovenia by však nemali viesť k nenáležitým výnimkám z uplatňovania práva EÚ. Zavedenie takýchto doložiek by sa preto malo dôkladne zvážiť pri zmene alebo prijímaní konkrétneho nariadenia alebo smernice. V posúdeniach vplyvu by sa malo vyhodnotiť, či sú núdzové doložky potrebné a ako by mali byť navrhnuté.

VII.Starostlivosť o cestujúcich s osobitnými potrebami: Osobitná pozornosť by sa mala venovať potrebám cestujúcich a skupín cestujúcich v zraniteľných situáciách (napr. osôb so zníženou pohyblivosťou a/alebo osôb so zdravotným postihnutím), uviaznutých cestujúcich, cestujúcich s kritickým povolaním a cezhraničných pracovníkov.

IV.Transparentnosť, komunikácia a dialóg: Všetky opatrenia by mali byť jasne oznámené dotknutým zainteresovaným stranám predtým, ako nadobudnú účinnosť, prediskutované s týmito stranami a v prípade potreby upravené. Mal by sa zabezpečiť nepretržitý dialóg so zainteresovanými stranami vrátane medzinárodných partnerov.

III.Koordinácia: Všetky opatrenia by mali byť koordinované s dopravnými orgánmi prostredníctvom siete národných dopravných kontaktných miest. Mali by sa vytvoriť komunikačné kanály medzi sieťou, EÚ a medzinárodnými fórami horizontálneho krízového riadenia. Koordinácia medzi príslušnými orgánmi musí začať od úplného začiatku, najmä ak ovplyvňuje sieť TEN-T a viac ako jeden členský štát.

II.Nediskriminácia: Opatrenia by nemali viesť k nenáležitej diskriminácii na základe štátnej príslušnosti, pôvodu tovaru ani diskriminovať rôzne druhy dopravy alebo prepravovaného tovaru. Mali by zabezpečiť nediskriminačné zaobchádzanie s pracovníkmi v doprave (vrátane osôb s pobytom mimo EÚ) a podľa možnosti zrušiť cestovné alebo dopravné obmedzenia alebo akúkoľvek inú administratívnu záťaž, ktorá ich ovplyvňuje, vzhľadom na ich kľúčovú úlohu v dodávateľských reťazcoch nákladných vozidiel. To isté platí pre nediskrimináciu cestujúcich.

Komisia vyzvala členské štáty, aby zabezpečili uplatňovanie zásad pre nepredvídané udalosti a minimalizovali kontroly, skríningy a iné formality s cieľom znížiť meškania na hraničných priechodoch so zeleným jazdným pruhom a dodržiavať 15-minútový časový limit. Členské štáty môžu zvážiť aj pozastavenie všetkých obmedzení prístupu na cesty na svojom území (zákazy cez víkendy, zákazy v nočných hodinách, zákazy určitých odvetví dopravy s cieľom znížiť hluk atď.), aby sa uľahčila cestná nákladná doprava a potrebný voľný pohyb pracovníkov v doprave. Takisto by mali zabezpečiť, aby sa elektronické predkladanie/poskytovanie dokladov považovalo za dostatočné a podporovalo sa. Členské štáty by mali pokračovať aj v uznávaní osvedčenia pre pracovníkov v medzinárodnej doprave, ktorí vykonávajú cezhraničné služby, ako sa navrhuje v prílohe 3 k oznámeniu o zelených jazdných pruhoch. Toto osvedčenie už bolo pridané do Praktickej príručky EÚ pre príslušníkov pohraničnej stráže.

Ak dôjde k podobnej kríze, ako je kríza spôsobená ochorením COVID-19, Komisia a členské štáty by mali vychádzať zo skúseností pri vypracúvaní spoločného vzoru pre digitálne formuláre na vyhľadanie cestujúceho EÚ a platformy na poskytovanie údajov o cestujúcich na účely cezhraničného sledovania kontaktov. Nástroje vyvinuté na úrovni EÚ by sa mali v prípade potreby rýchlo a jednoducho znovu aktivovať.

Zriadenie jazdných pruhov pre núdzovú pomoc pre humanitárne konvoje a nákladné vozidlá S cieľom pomôcť humanitárnym konvojom prekračovať hranice medzi EÚ a Ukrajinou rýchlo a bezpečne sa v oznámení o operačných usmerneniach týkajúcich sa riadenia vonkajších hraníc nariaďuje členským štátom, aby na svojich hraničných priechodoch zriadili osobitné jazdné pruhy ako jazdné pruhy pre núdzovú pomoc. Vymedzenie podobných jazdných pruhov pre nákladné vozidlá sa odporúča aj s cieľom zabezpečiť nepretržitú dodávku tovaru a služieb a bezpečný návrat pracovníkov v doprave z Ukrajiny.

4.Riadenie tokov utečencov a repatriácia uviaznutých cestujúcich a pracovníkov v doprave

V krajinách mimo EÚ by delegácie EÚ a členské štáty s veľvyslanectvami alebo konzulátmi mali naďalej zvyšovať pripravenosť na krízy, a to najmä prostredníctvom miestnych pohotovostných plánov. Mali by sa zvážiť a zriadiť spoločné konzulárne tímy reakcie na krízu EÚ vrátane možnej účasti nezastúpených členských štátov. ESVČ posilnila svoju konzulárnu reakciu a pripravenosť zriadením konzulárneho krízového tímu, ktorý je pripravený začať konať a koordinovať so sieťou delegácií EÚ snahy o repatriáciu organizované členskými štátmi (s podporou mechanizmu UCPM alebo bez nej).

V prípade potreby sa zmobilizuje mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany a rezerva rescEU. Cestujúci alebo pracovníci môžu skončiť uviaznutí na území EÚ alebo mimo neho. S cieľom pripraviť sa na budúce krízy a reagovať na ne bude ESVČ naďalej prispievať ku krízovej spolupráci a koordinácii v úzkej spolupráci s členskými štátmi. V budúcich krízach bude mechanizmus Únie v oblasti civilnej ochrany podporovať repatriáciu občanov EÚ, ktorí uviazli mimo EÚ. Mechanizmus musí rýchlo aktivovať vláda (vlády) dotknutých občanov. Členský štát, ktorý koordinuje pomoc pre všetkých dotknutých občanov EÚ, môže poslať žiadosť aj Koordinačnému centru pre reakcie na núdzové situácie Komisie.

Evakuáciu môžu vykonať členské štáty a/alebo účastnícke štáty mechanizmu na dobrovoľnom základe a Komisia môže spolufinancovať až 75 % nákladov na dopravu. Revidovaný právny predpis o mechanizmeposkytuje možnosť vyvinúť viacúčelové lietadlá pre rezervu rescEU na evakuáciu ranených. Komisia by v budúcnosti mohla využiť tieto lietadlá ako poslednú možnosť v reakcii na žiadosti členských štátov o pomoc pri konzulárnej evakuácii. V prípade krízy súvisiacej so zdravím možno v rámci operácie evakuácie ranených a prostredníctvom systému včasného varovania a reakcie EÚ v koordinácii s Komisiou aktivovať evakuáciu ranených cestujúcich a pracovníkov v doprave EÚ.

Komisia a ESVČ budú koordinovať a monitorovať zriaďovanie tranzitných koridorov bezpečného prejazdu. V súlade s oznámením o zelených jazdných pruhoch z marca 2020 by členské štáty mali zriadiť tranzitné koridory pre súkromných vodičov a ich cestujúcich (bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť) a všetkých občanov EÚ, ktorí sa vracajú domov. Členské štáty by mali takisto zabezpečiť vyhradenie aspoň jedného letiska na účely návratu občanov a prijímania letov medzinárodnej pomoci. Takéto koridory by mali byť súčasťou národných núdzových plánov.

Členské štáty by mali umožniť osobám cestovať a pomôcť im vrátiť sa domov. Občania EÚ, ktorí boli prepravení späť z krízových oblastí a ešte sa nedostali do krajiny svojho pobytu v EÚ, by nemali cestovať spolu vo veľkom počte, pretože to môže spôsobiť preťaženie infraštruktúry/logistických uzlov. Členské štáty, ktorých občania sú v tranzite v inej krajine EÚ, by sa mali pokúsiť pomôcť tejto krajine repatriovať daných občanov.

Členské štáty by mali pomáhať štátnym príslušníkom tretích krajín, ktorí prichádzajú z konfliktných zón alebo iných postihnutých oblastí, a pomáhať im pokračovať v ceste. To môže zahŕňať zriadenie prijímacích zariadení a bezpečných tranzitných koridorov, dočasné upustenie od osobitných požiadaviek (napr. tranzitných povolení) a vykonávanie hraničných kontrol na bezpečnom mieste ďaleko od hraníc, aby sa predišlo vytváraniu dlhých radov. V súlade s oznámením o operačných usmerneniach týkajúcich sa riadenia vonkajších hraníc by členské štáty mali využívať stály zbor agentúr Frontex a Europol, ktorý možno nasadiť na riadenie a zlepšovanie dopravných tokov na hraniciach (kontrola cestovných dokladov, preukazov COVID-19 atď.). Operačné usmernenia sa uplatňujú vo všetkých členských štátoch a nie len v tých, ktoré hraničia s oblasťou konfliktu. Uľahčuje to prekračovanie vnútorných hraníc EÚ, predchádza zápcham a pomáha osobám utekajúcim z konfliktnej zóny cestovať ďalej. To zahŕňa hraničné prechody medzi krajinami mimo Schengenu a krajinami Schengenu.

Predovšetkým osoby so zdravotným postihnutím môžu byť počas kríz v zraniteľnej situácii. Cestujúci so zdravotným postihnutím môžu v núdzových situáciách čeliť prekážkam v prístupe k doprave. Členské štáty preto zabezpečia cielené opatrenia a začlenenie zdravotného postihnutia do každého z uvedených opatrení. Je potrebné zohľadniť ich osobitné potreby, zabezpečiť dostupnosť, primerané úpravy a ich bezpečnosť počas krízového riadenia v súlade s Dohovorom OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím.

Zabezpečenie plynulejšej výmeny posádky a repatriácie námorníkov Poskytovanie podpory námorníkom si vyžaduje osobitný mechanizmus. Komisia ho navrhuje založiť na troch prvkoch. • Fórum zainteresovaných strán v námorníctve: Toto fórum zriadené Komisiou bude pravidelne a úzko koordinovať výmenu posádky a problémy námorníkov s cestovaním v prípade núdze. Fórum bude aktivované rýchlo a bude zahŕňať všetky zainteresované strany vrátane národných krízových centier a sociálnych partnerov, aby sa zabezpečilo, že budú môcť diskutovať o akýchkoľvek vznikajúcich problémoch a riešiť ich včas a primerane. Identifikuje potenciálne problémy, zvýši odolnosť systému práce lodného priemyslu a posilní stabilitu dodávateľského reťazca EÚ. • Užšia spolupráca s krajinami pôvodu: Komisia a ESVČ budú na základe osvetovej činnosti počas pandémie ochorenia COVID-19 spolupracovať s delegáciami EÚ v krajinách poskytujúcich pracovnú silu. Budú čerpať z poznatkov získaných z cestovania námorníkov počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a identifikovať spôsoby, ako zabezpečiť plynulejšie výmeny posádky a repatriáciu do týchto krajín. Námorníkom to uľahčí rýchly návrat domov z dôvodu vylodenia, najmä počas núdzových situácií. • Vylepšené údaje: Jedným z významných problémov je nedostatok údajov o tom, kde námorníci pracujú a cestujú. Tieto údaje sú nevyhnutné na posúdenie rozsahu akejkoľvek výmeny posádky a problémov s cestovaním námorníkov a následne na ich vyhodnotenie a riešenie. Európska námorná bezpečnostná agentúra (EMSA) sa preto bude snažiť zhromaždiť a analyzovať tieto informácie. Táto databáza sa potom môže použiť v iniciatívach Komisie a členských štátov na prípravu krízových opatrení pre budúce krízy.

5.Zabezpečenie minimálnej dopravnej prepojenosti a ochrany cestujúcich

Keď sú dopravné služby pod tlakom, je dôležité udržiavať primeranú hromadnú verejnú dopravu v mestách a regiónoch a medzi nimi. To môže byť obzvlášť náročné pre pohraničné oblasti, v ktorých môže poskytovanie základných služieb závisieť od cezhraničných pracovníkov. Členské štáty by preto mali zvážiť urýchlené zadávanie zmlúv o službách vo verejnom záujme pre služby hromadnej dopravy alebo zmenu existujúcich zmlúv pre potreby dopravy verejnosti. Pravidlá EÚ pre verejnú železničnú, cestnú a námornú dopravu už za určitých podmienok stanovujú urýchlený postup. Komisia v rámci revízie nariadenia o leteckých dopravných službách zváži možnosti uľahčenia urýchleného zadávania zmlúv o službách vo verejnom záujme členskými štátmi s cieľom zabezpečiť základnú prepojenosť v čase krízy.