SPRÁVA KOMISIE Hodnotiaca tabuľka štátnej pomoci aktualizovaná za rok 2012 Správa o štátnej pomoci poskytnutej členskými štátmi EÚ – Aktualizácia 2012 – /* COM/2012/0778 final */





SPRÁVA KOMISIE Hodnotiaca tabuľka štátnej pomoci aktualizovaná za rok 2012 Správa o štátnej pomoci poskytnutej členskými štátmi EÚ – Aktualizácia 2012 – OBSAH SPRÁVA KOMISIE Hodnotiaca tabuľka štátnej pomoci aktualizovaná za rok 2012 Správa o štátnej pomoci poskytnutej členskými štátmi EÚ – Aktualizácia 2012 –.................................................................................... 2 Súhrn záverov správy.................................................................................................................... 5 Štátna pomoc v súčasnom hospodárskom kontexte....................................................................... 6 1........... Štátna pomoc v roku 2011............................................................................................. 7 1.1........ Pomoc nesúvisiaca s krízou............................................................................................. 7 1.2........ Krízová pomoc............................................................................................................... 8 2........... Vývoj a modely výdavkov na štátnu pomoc nesúvisiacu s krízou v členských štátoch........ 9 2.1........ Štátna pomoc poskytnutá pre priemysel a služby........................................................... 10 2.2........ Štátna pomoc na horizontálne ciele spoločného záujmu.................................................. 10 3........... Štátna pomoc poskytnutá finančnému sektoru a podpora pre reálnu ekonomiku............. 11 3.1........ Štátna pomoc finančnému sektoru................................................................................. 11 3.1.1..... Súvislosti...................................................................................................................... 11 3.1.2..... Sumy pomoci schválené a využité medzi 1. októbrom 2008 a 1. októbrom 2012........... 11 3.1.3..... Sumy pomoci schválené a využité v roku 2011.............................................................. 12 3.2........ Štátna pomoc pre reálnu ekonomiku............................................................................. 12 3.2.1..... Súvislosti...................................................................................................................... 12 3.2.2..... Schválené a využité sumy.............................................................................................. 12 4........... Tendencie v oblasti výdavkov na štátnu pomoc podľa typu opatrenia............................. 13 4.1........ Počet opatrení pomoci.................................................................................................. 13 4.2........ Objem pomoci – okolo 32,5 % pomoci poskytnutej pre priemysel a služby je pomoc v rámci skupinovej výnimky.................................................................................................................................... 13 5........... presadzovanie pravidiel štátnej pomoci.......................................................................... 13 5.1........ Neoprávnená pomoc.................................................................................................... 13 5.2........ Vymáhanie pomoci....................................................................................................... 14 5.3........ Presadzovanie právnych predpisov v oblasti štátnej pomoci: spolupráca s vnútroštátnymi súdmi 14 5.4........ Následné monitorovanie................................................................................................ 14 Súhrn záverov správy Celkové výdavky na štátnu pomoc nesúvisiacu s krízou sa v EÚ v roku 2011 v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi ďalej znížili, a to na 64,3 miliardy EUR, resp. na 0,5 % HDP EÚ. Hoci členské štáty vo všeobecnosti pokračovali vo svojom úsilí znížiť celkovú úroveň pomoci, podstatná časť tohto poklesu je pravdepodobne výsledkom prísnejších rozpočtových podmienok v mnohých členských štátoch. Uvedené zníženie výdavkov zjavne prispelo k celkovému trendu nižších výdavkov štátnej pomoci za obdobie rokov 2006 – 2011. Budúcnosť ukáže, či tento klesajúci trend bude v nasledujúcich rokoch pokračovať, alebo prestane v dlhodobom horizonte pôsobiť. Pomoc vyčlenená na horizontálne ciele spoločného záujmu je naďalej vysoká, tvorí zhruba 90 % celkovej pomoci poskytnutej pre priemysel a služby. Pomoc v rámci skupinovej výnimky sa v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi ešte viac zvýšila, a to na približne 32,5 % celkovej pomoci poskytnutej pre priemysel a služby, čo potvrdzuje rastúci trend od roku 2006. Celková pomoc poskytnutá v rámci skupinovej výnimky a oznámených schém zotrvala na vysokej úrovni (zhruba 87,5 %), zatiaľ čo individuálna pomoc, ktorá je pod kontrolou Komisie, zostala na nízkej úrovni. Opatrenia na vrátenie nezlučiteľnej pomoci pokračovali a táto pomoc bola príjemcami vrátená. V roku 2011 Komisia schválila menej nových opatrení pomoci zameraných na podporu finančného sektora. Celková výška schválenej pomoci od roku 2008 do 1. októbra 2012 predstavovala 5 058,9 miliárd EUR (40,3 % HDP EÚ). V dôsledku neustáleho napätia na trhoch sa však väčšina opatrení schválených od roku 2008 stále realizuje. Pomoc v prospech finančného sektora v roku 2011 v celkovej hodnote 714,7 miliárd EUR, čo predstavuje 5,7 % HDP EÚ, mala zabezpečiť najmä podporu záruk a likvidity a sústreďovala sa iba na niekoľko členských štátov. Pokiaľ ide o pomoc udelenú na základe dočasného rámca, členské štáty nezaviedli žiadne nové opatrenia pomoci s výnimkou niekoľkých pre poľnohospodárstvo, zatiaľ čo niektoré existujúce opatrenia schválené v rokoch 2009 a 2010 sa predĺžili. Na základe dočasného rámca bola v roku 2011 poskytnutá pomoc vo výške 4,8 miliardy EUR, čo bolo menej ako v predchádzajúcich rokoch. Celková suma pomoci využitej na základe dočasného rámca (37,5 miliardy EUR) zostala značne pod celkovou výškou schválenej pomoci (82,9 miliardy EUR). Aktualizácia hodnotiacej tabuľky štátnej pomoci za rok 2012 obsahuje zhrnutie informácií, ktoré členské štáty tento rok predložili vo svojich výročných správach o výdavkoch na štátnu pomoc v roku 2011. Rovnako ako v predchádzajúcich hodnotiacich tabuľkách, sú sumy pomoci rozdelené na nekrízovú a krízovú pomoc, a to z metodických dôvodov a s cieľom predísť skresleniu obrazu vývoja výdavkov na štátnu pomoc vzhľadom na rozsiahle sumy pomoci poskytnuté pre finančný sektor[1]. Pokiaľ ide o pomoc nesúvisiacu s krízou, uvádza sa prehľad výdavkov na štátnu pomoc v roku 2011 spolu s prehľadom trendov v oblasti štátnej pomoci poskytnutej pre priemysel a služby (porovnaním výdavkov v období rokov 2006 – 2008 a 2009 – 2011). Rozlíšené sú jednotlivé druhy pomoci, t. j. pomoc v rámci skupinovej výnimky, schémy a individuálna pomoc (individuálna pomoc poskytnutá v rámci schémy a pomoc ad hoc). Krízová pomoc sa uvádza formou prehľadu schválených súm pomoci (od 1. októbra 2008 do 1. októbra 2012) a súm čerpania pomoci (od 1. októbra 2008 do 31. decembra 2011), podľa typu nástroja, teda ako opatrenia týkajúce sa rekapitalizácie, záruk, znehodnotených aktív a likvidity. Informácie o pomoci udelenej na základe Dočasného rámca Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy (ďalej len „dočasný rámec“)[2] sú poskytnuté vo forme schválených a použitých súm pomoci. Napokon sú uvedené aktualizované informácie o tom, čo sa dosiahlo v oblasti presadzovania pravidiel štátnej pomoci. Treba pripomenúť, že dozorný orgán EZVO takisto uverejňuje ročnú hodnotiacu tabuľku[3] s aktualizovanými informáciami o objeme štátnej pomoci poskytnutej na Islande, v Lichtenštajnsku a Nórsku. Hodnotiacu tabuľku štátnej pomoci tvorí súhrnná správa schválená kolégiom komisárov, ktorá sa zameriava na kľúčové skutočnosti, závery a trendy vývoja v oblasti štátnej pomoci poskytnutej členskými štátmi, a pracovný dokument útvarov Komisie (SWD) „Fakty a údaje o štátnej pomoci v členských štátoch EÚ“ pripojený k tejto správe s cieľom poskytnúť podkladové informácie. Štátna pomoc v súčasnom hospodárskom kontexte HDP EÚ vykazoval v roku 2011 veľmi mierny rast, v priemere značne pod 1 %. Celkovo súkromné a verejné výdavky boli ešte stále nízke a začali rásť len pomaly. Nezamestnanosť v EÚ presiahla 10 % a prehĺbenie krízy štátneho dlhu takisto silne doľahlo na hospodárstvo EÚ. Keďže krízová situácia vo finančnom sektore pokračovala, členské štáty museli tiež predĺžiť svoju podporu bankám, aby sa zachovala dôvera v tento sektor, a najmä aby banky mohli poskytovať úvery pre reálnu ekonomiku. Politika Komisie v oblasti kontroly štátnej pomoci bola celkovo opäť jedným z kľúčových faktorov pri zabezpečovaní toho, aby sa uplatnenie bezprecedentných záchranných opatrení dosiahlo koordinovaným spôsobom bez toho, aby došlo k neprimeranému narušeniu hospodárskej súťaže na vnútornom trhu. 1. Štátna pomoc v roku 2011 1.1. Pomoc nesúvisiaca s krízou V roku 2011 dosiahla celková výška pomoci nesúvisiacej s krízou 64,3 miliardy, resp. 0,5 % HDP[4] EÚ[5]. Pomoc pre priemysel a služby dosiahla výšku 52,9 miliardy EUR, resp. 0,42 % HDP EÚ,[6] pomoc pre poľnohospodárstvo tvorila 8,7 miliardy EUR, resp. 0,07 % HDP EÚ, pomoc rybnému hospodárstvu dosiahla sumu 109 mil. EUR, resp. 0,001 % HDP EÚ a pomoc pre dopravu bola vo výške 2,2 miliardy EUR, resp. 0,02 % HDP EÚ. Päť najväčších poskytovateľov pomoci pre priemysel a služby predstavuje z hľadiska objemu okolo 60 % celkovej sumy 39 miliárd EUR; ide o Nemecko (13,6 miliardy EUR), Francúzsko (12,3 miliardy EUR), Spojené kráľovstvo (4,8 miliardy EUR), Španielsko (4,5 miliardy EUR) a Taliansko (3,8 miliardy EUR). Iné je poradie, pokiaľ ide o % HDP: v tomto prípade najviac pomoci poskytuje Malta (1,6 %), Grécko (1,2 %), Fínsko (1,2 %), Maďarsko (1,1 %) a Slovinsko (1,1 %). V roku 2011 dosiahla notifikovaná pomoc železniciam[7] 32,3 miliardy EUR[8], čo predstavuje 0,25 % HDP EÚ. 1.2. Krízová pomoc Pokiaľ ide o krízovú pomoc poskytnutú finančnému sektoru, rekapitalizácia a odbremenenie od znehodnotených aktív dosiahli výšku 31,7 miliardy EUR, resp. 0,25 % HDP EÚ a celkový priemerný objem vydaných záruk vrátane nových záruk, ako aj opatrení v oblasti likvidity dosiahli sumu 682,9 miliardy EUR, čo predstavuje 5,4 % HDP EÚ. Do 1. októbra 2012 mali všetky členské štáty okrem Bulharska, Českej republiky, Estónska, Malty a Rumunska zavedené opatrenia súvisiace s finančnou krízou, ktoré schválila Komisia. Výška pomoci využitej na základe dočasného rámca predstavovala 4,8 miliardy EUR, resp. 0,037% HDP EÚ v roku 2011. Všetky členské štáty okrem Cypru mali zavedené opatrenia pomoci schválené na základe dočasného rámca. 2. Vývoj a modely výdavkov na štátnu pomoc nesúvisiacu s krízou v členských štátoch Graf č. 1[9]: Celková štátna pomoc (pomoc nesúvisiaca s krízou) ako % HDP (EÚ-27, údaje od roku 1992) Celkovo mali výdavky na štátnu pomoc nesúvisiacu s krízou dlhodobý klesajúci trend už od osemdesiatych rokov minulého storočia, keď predstavovali približne 2 % HDP EÚ. V deväťdesiatych rokoch minulého storočia klesli na približne 1 % HDP EÚ a po roku 2004[10] sa ďalej znížili na približne 0,5 % HDP EÚ, okrem roku 2006. Mierny nárast bol zaznamenaný v rokoch 2008 a 2009, ale v roku 2010 a 2011 to bolo opäť približne 0,5 % HDP EÚ. Z krátkodobého hľadiska boli výdavky na štátnu pomoc nesúvisiacu s krízou zhruba stabilné a na nízkej úrovni mnoho rokov, ako to ukazujú aj príslušné trendy: 0,64 % HDP EÚ v rokoch 2006 – 2008 až 0,58 % HDP EÚ v rokoch 2009 – 2011. Na jednej strane členské štáty zrejme zachovávali disciplínu v oblasti štátnej pomoci a zvyšovali pomoc nesúvisiacu s krízou iba v niektorých oblastiach, kde bola nutná reakcia na finančnú a hospodársku krízu napriek tomu, že mnohé členské štáty poskytli značné sumy pomoci finančnému sektoru. Na druhej strane, najmä v roku 2011, mnohé členské štáty mohli byť nútené znížiť objemy pomoci v dôsledku prísnejších rozpočtových obmedzení, čo nevylučuje možnosť, že výdavky by mohli byť presunuté do nasledujúcich rokov, alebo opatrenia pomoci, ktorým sa už skončila platnosť, by mohli byť neskôr znovu zavedené. V dôsledku osobitostí spojených s pomocou pre poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a dopravu sa nasledujúce oddiely o výške a zameraní pomoci nesúvisiacej s krízou (2.1 a 2.2) zaoberajú iba pomocou pre priemysel a služby. 2.1. Štátna pomoc poskytnutá pre priemysel a služby Keď sa pozrieme na vývoj, t. j. porovnajú sa výdavky na pomoc medzi obdobiami 2006 – 2008 a 2009 – 2011, možno vidieť mierny nárast za obdobie rokov 2009 – 2011, kedy objem pomoci dosiahol 60,0 miliárd EUR, resp. 0,48 % HDP EÚ, zatiaľ čo v predchádzajúcom období bol vo výške 58,6 miliardy EUR, resp. 0,47 % HDP EÚ. Na základe vyššie uvedených dôvodov by nebolo opodstatnené konštatovať, že v oblasti štátnej pomoci možno pozorovať dlhodobý nárast, alebo že jednorazový efekt roku 2009 ešte stále prispieva k celkovému nárastu v uvedenom období. V každom prípade sa zdá pravdepodobnejšie, že sa tento trend zvráti v dôsledku nižších výdavkov v rokoch 2010 a 2011. Nižšie výdavky na pomoc pre priemysel a služby v roku 2011 naznačujú, že niektoré členské štáty znížili výdavky v dôsledku rozpočtových obmedzení alebo mohli časové plány výdavkov predĺžiť na viac rokov v záujme zachovania prísnej rozpočtovej disciplíny. K poklesu prispela aj nižšia odvetvová pomoc poskytnutá v roku 2011. Viac pomoci teda bolo vyčlenenej na horizontálne ciele, najmä s cieľom podporiť regionálny rozvoj, presadzovať ochranu životného prostredia a pokračovať v investíciách do výskumu a vývoja. Celkovo tento vývoj ukazuje, že členské štáty boli schopné pružne reagovať na ekonomické obmedzenia, ale aj na meniace sa hospodárske potreby. Pomoc v rámci skupinovej výnimky[11] sa v roku 2011 podstatne zvýšila. Všeobecnejšie povedané, členské štáty naďalej poskytovali pomoc prostredníctvom schém, čo naznačuje ich priaznivý postoj k týmto nástrojom, pričom cieľom bolo podporiť veľký počet podnikov bez predchádzajúcej individuálnej notifikácie Komisii. 2.2. Štátna pomoc na horizontálne ciele spoločného záujmu Pojem horizontálna pomoc, zahŕňajúca pomoc, ktorá sa neposkytuje konkrétnym odvetviam hospodárstva, vyplýva zo Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)[12]. Komisii to ponecháva priestor na prijímanie politických rozhodnutí, podľa ktorých je možné štátnu pomoc na účely poskytovania účinnejšej podpory pre spoločné politické ciele považovať za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch boli v roku 2011 troma hlavnými cieľmi, na ktoré členské štáty poskytli pomoc: regionálny rozvoj, ochrana životného prostredia vrátane podpory úspor energie a využívania obnoviteľných zdrojov energie, ako aj výskum, vývoj a inovácie („VVI“). V menšej miere využili členské štáty pomoc pre MSP, pomoc na vytváranie pracovných miest a na podporu odbornej prípravy. Z celkovej hodnoty 52,9 miliárd EUR, resp. 0,42 % HDP EÚ poskytnutej pre priemysel a služby bolo 89,7 % vyčlenených na horizontálne ciele. Regionálna pomoc dosiahla 14 miliárd EUR, resp. 0,11 % HDP EÚ, po ktorej nasleduje ochrana životného prostredia vrátane úspor energie, ktorá bola vo výške 12,4 miliardy EUR, čo predstavuje 0,09 % HDP EÚ, a pomoc na výskum, vývoj a inovácie, ktorá dosiahla výšku 10 miliárd EUR, resp. 0,08 % HDP EÚ. Tieto tri ciele predstavovali približne dve tretiny celkovej pomoci pre priemysel a služby. Tento trend, v rámci ktorého sa horizontálna pomoc v období rokov 2006 – 2008 a 2009 – 2011 zvýšila o približne 0,2 % HDP, ukazuje, že členské štáty v uplynulých rokoch vyvíjali zjavné úsilie o vyčlenenie pomoci na horizontálne ciele. Len v niekoľkých členských štátoch bola úroveň horizontálnej pomoci nižšia než 50 %. Odvetvová pomoc[13], ktorá tvorila približne 10,3 % celkovej pomoci poskytnutej pre priemysel a služby v celkovej výške 5,5 miliardy EUR, resp. 0,04 % HDP EÚ, pokračovala v poklese aj v roku 2011. Menej pomoci sa poskytlo odvetviu uhlia a výrobnej a nevýrobnej sfére. 3. Štátna pomoc poskytnutá finančnému sektoru a podpora pre reálnu ekonomiku 3.1. Štátna pomoc finančnému sektoru 3.1.1. Súvislosti Otrasy na finančných trhoch, ktoré pokračovali aj v roku 2011, boli vyvolané finančnou krízou z roku 2008 a vyžadovali si rozsiahly zásah zo strany európskych vlád s cieľom zmierniť nepriaznivé účinky šoku. Štátna pomoc pre finančné inštitúcie mala rozhodujúci význam z hľadiska obnovenia dôvery vo finančný sektor, ako aj z hľadiska zabránenia systémovej kríze. Vzhľadom na zhoršujúcu sa krízu štátneho dlhu v polovici roka 2011 členské štáty a Komisia sa dohodli na súbore opatrení na posilnenie kapitálu bánk a poskytnutie záruk za ich záväzky (bankový balík)[14]. 3.1.2. Sumy pomoci schválené a využité medzi 1. októbrom 2008 a 1. októbrom 2012 V období od 1. októbra 2008[15] do 1. októbra 2012 Komisia schválila pomoc pre finančný sektor v celkovej sume 5 058,9 miliardy EUR (40,3 % HDP EÚ). Veľká časť pomoci bola povolená v roku 2008, keď bolo schválených 3 394 miliárd EUR (27,7 % HDP EÚ), zahŕňajúcich najmä záruky na dlhopisy a vklady bánk. Po roku 2008 sa schválená pomoc zameriava viac na rekapitalizáciu bánk a na odbremenenie od znehodnotených aktív a menej na záruky, pričom nedávno bola schválená nová vlna opatrení týkajúcich sa záruk najmä v tých krajinách, ktoré zaznamenali zvýšenie úrokových rozpätí štátnych dlhopisov, napríklad v Španielsku a Taliansku. Medzi rokmi 2008[16] a 2011 dosiahla celková suma využitej pomoci 1 615,9 miliardy EUR (12,8 % HDP EÚ). Najväčšiu časť predstavovali záruky vo výške približne 1 084,8 miliardy EUR (8,6 % HDP EÚ), po ktorých nasleduje rekapitalizácia so sumou 322,1 miliardy EUR (2,5 % HDP EÚ), znehodnotené aktíva vo výške 119,9 miliardy EUR (0,9 % HDP EÚ) a opatrenia v oblasti likvidity vo výške 89 miliárd EUR (0,7 % HDP EÚ). 3.1.3. Sumy pomoci schválené a využité v roku 2011 V roku 2011 Komisia schválila pomoc pre finančný sektor vo výške 274,4 miliardy EUR (2 % HDP EÚ). Nová schválená pomoc sa sústredila na niekoľko krajín a zahŕňala záruky vo výške 179,7 miliardy EUR, opatrenia v oblasti likvidity vo výške 50,2 mld. EUR, rekapitalizácie v sume 38,1 miliardy EUR a odbremenenie od znehodnotených aktív vo výške 6,4 miliardy EUR. Celkový objem využitej pomoci v roku 2011 predstavoval 714,7 miliardy EUR, resp. 5,7 % HDP EÚ. Vydané záruky predstavovali 521,8 miliardy EUR a nové vydané záruky dosiahli 110,9 miliardy EUR. Intervencie v oblasti likvidity dosiahli 43,7 miliardy EUR a nová likvidita poskytnutá v roku 2011 predstavovala sumu 6,5 miliardy EUR. Rekapitalizácia dosiahla 31,7 miliardy EUR. Žiadna pomoc nebola poskytnutá formou schválených opatrení súvisiacich so znehodnotenými aktívami. 3.2. Štátna pomoc pre reálnu ekonomiku 3.2.1. Súvislosti V reakcii na sprísnenie prístupu k úverom, ktorému spoločnosti čelili v dôsledku finančnej krízy, Komisia 17. decembra 2008 prijala dočasný rámec. Hlavným cieľom bolo zachovať kontinuitu v prístupe podnikov k financiám a pripraviť pôdu pre udržateľný dlhodobý rast stimulovaním investícií. Dočasným rámcom sa zaviedlo niekoľko nových nástrojov štátnej pomoci, ako aj dočasné úpravy existujúcich rámcov štátnej pomoci. Rámec bol dostupný pre všetky odvetvia hospodárstva. Vylučoval však pomoc na nápravu existujúcich štrukturálnych problémov, takže sa žiadna pomoc neposkytla spoločnostiam, ktoré boli v ťažkostiach už pred krízou. Platnosť dočasného rámca mala vypršať koncom roku 2010. Vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú nestabilitu finančných trhov znásobenú neistými hospodárskymi vyhliadkami Komisia koncom roku 2010 rozhodla predĺžiť o jeden rok väčšinu opatrení, ktoré boli v dočasnom rámci stanovené na jeden rok, podľa prísnejších podmienok[17], s výnimkou možnosti udeliť zlučiteľnú pomoc v limitovanej výške do 500 000 EUR na jeden podnik. Zlučiteľná limitovaná výška pomoci (pomoc do 500 000 EUR na jeden podnik) bola obmedzená na príjemcov, ktorí predložili úplnú žiadosť najneskôr 31. decembra 2010 v rámci schémy štátnej pomoci, ktorý Komisia schválila v súlade s dočasným rámcom, a najneskôr do 31. marca 2011, pokiaľ išlo o podniky pôsobiace v oblasti prvovýroby poľnohospodárskych výrobkov. 3.2.2. Schválené a využité sumy V roku 2011 členské štáty nerealizovali žiadne nové opatrenia pomoci (okrem niekoľkých pre poľnohospodárov), ale požiadali o predĺženie niektorých existujúcich opatrení[18]. Od nadobudnutia účinnosti dočasného rámca do konca roka 2011 dosiahol celkový objem schválený Komisiou 82,9 miliardy EUR. V roku 2011 predstavovala pomoc využitá na základe dočasného rámca sumu približne 4,8 miliardy EUR, resp. 0,037 % HDP EÚ. Hlavným nástrojom, ktorý využívali členské štáty, boli dotované záruky (1,9 miliardy EUR), po ktorých nasledujú maximálne sumy pomoci vo výške 500 000 EUR na jeden podnik (0,6 miliardy EUR). Celková suma, ktorú členské štáty využili na základe dočasného rámca, predstavovala zhruba 37,5 miliardy EUR), čo predstavuje mieru využitia 45 % vo vzťahu k celkovej schválenej pomoc na základe dočasného rámca. Podrobnejšie informácie o pomoci poskytnutej na základe dočasného rámca sú uvedené v kapitole 3.2 pracovného dokumentu útvarov Komisie. 4. Tendencie v oblasti výdavkov na štátnu pomoc podľa typu opatrenia 4.1. Počet opatrení pomoci V roku 2011 zaviedli členské štáty menej nových opatrení pomoci. Podiel pomoci poskytnutej v rámci skupinovej výnimky alebo schém, alebo poskytnutej ako individuálna pomoc, však zostal pomerne stabilný, s miernym nárastom pri opatreniach pomoci ad hoc. Najpravdepodobnejším dôvodom, prečo sa členské štáty zdráhali realizovať nové opatrenia pomoci, boli vnútroštátne rozpočtové obmedzenia. Menej nových opatrení pomoci v rámci skupinovej výnimky možno vysvetliť skutočnosťou, že členské štáty postupne utlmovali opatrenia realizované v rámci predchádzajúcich špecifických skupinových výnimiek (MSP, zamestnanosť, odborná príprava a regionálna pomoc). Vzhľadom na to, že nariadenie o skupinových výnimkách (ďalej len „GBER“)[19], ktoré bolo zavedené v auguste 2008, umožňuje širší rozsah pôsobnosti v poskytovaní pomoci, napr. viacero cieľov pomoci, širšie uplatňovanie a v niektorých prípadoch miernejšie podmienky (v závislosti od individuálneho cieľa), členské štáty potrebovali menej nových opatrení v rámci skupinovej výnimky na základe GBER, aby nahradili predchádzajúce opatrenia, na ktoré sa vzťahovala skupinová výnimka. 4.2. Objem pomoci – okolo 32,5 % pomoci poskytnutej pre priemysel a služby je pomoc v rámci skupinovej výnimky Pomoc v rámci skupinovej výnimky pre priemysel a služby sa v roku 2011 zvýšila o zhruba 5 miliárd EUR na 17,2 miliardy EUR, resp. na 0,13 % HDP EÚ, čo predstavuje 32,5 % celkovej pomoci poskytnutej pre priemysel a služby. Regionálna pomoc, pomoc na ochranu životného prostredia a úspory energie, ako aj pomoc pre VVI predstavovali hlavné opatrenia, keďže členské štáty vyčlenili menej pomoci pre MSP, na odbornú prípravu a zamestnanosť. 5. presadzovanie pravidiel štátnej pomoci 5.1. Neoprávnená pomoc[20] V rokoch 2000 až 2011 Komisia prijala 986 rozhodnutí o neoprávnenej pomoci. Zamietavé rozhodnutia o opatreniach pomoci, pri ktorých sa konštatovalo, že sú nezlučiteľné s vnútorným trhom, tvorili 23 % prípadov[21] a boli spojené s nariadením členskému štátu, aby vymohol vrátenie nezákonne poskytnutej pomoci. V prípade asi 3 % neoprávnenej pomoci[22] Komisia pripojila podmienky k svojmu rozhodnutiu. Táto miera intervencie je zhruba deväťkrát vyššia než je podiel zamietavých a podmienených rozhodnutí v notifikovaných prípadoch. Viac než polovica intervencií sa týkala opatrení o poskytnutí pomoci pre priemysel a služby, zatiaľ čo v poľnohospodárskom sektore to predstavovalo menej než štvrtinu. Zvyšok sa týkal rybného hospodárstva, dopravy a uhoľného priemyslu. 5.2. Vymáhanie pomoci K 30. júnu 2012 bol celkový počet dosiaľ nevyriešených prípadov vymáhania pomoci 46 (v porovnaní so 41 prípadmi ku koncu roka 2010). Výška neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci vymáhanej od roku 2000 sa k 30. júnu 2012 tiež zvýšila na 13,5 miliardy EUR (pričom pohľadávky vo výške 2,3 mld. EUR sa majú ešte vymôcť). To znamená, že percento neoprávnenej a nezlučiteľnej pomoci, ktorú je potrebné vymôcť, sa zvýšilo z 11,1 % v roku 2010 na približne 14,4 % k 30. júnu 2012. V oblasti rybného hospodárstva Komisia v roku 2011 prijala päť zamietavých rozhodnutí, z ktorých 4 zahŕňajú vrátenie pomoci. V poľnohospodárstve bolo v roku 2011 prijatých päť rozhodnutí o vymáhaní pomoci. Pokiaľ ide o dopravu, žiadne rozhodnutia o vymáhaní pomoci neboli vydané. 5.3. Presadzovanie právnych predpisov v oblasti štátnej pomoci: spolupráca s vnútroštátnymi súdmi V nadväznosti na oznámenie o vymáhaní práva štátnej pomoci vnútroštátnymi súdmi z roku 2009[23] sa zintenzívnilo úsilie v oblasti vymáhania: Komisia sa aktívne podieľa na financovaní programov odbornej prípravy pre sudcov vnútroštátnych súdov na základe každoročnej výzvy na predkladanie projektov, a takisto vysiela školiteľov na vyučovanie na takýchto seminároch a konferenciách. Vo februári 2012 Komisia v spolupráci s Asociáciou európskych sudcov práva hospodárskej súťaže zorganizovala jednodňový odborný seminár týkajúci sa antitrustových otázok, ako aj otázok štátnej pomoci, ktoré sú relevantné pre vnútroštátne súdy. 5.4. Následné monitorovanie V priebehu rokov došlo v štruktúre kontroly štátnej pomoci k výraznému vývoju. V súčasnosti zhruba 88 % pomoci poskytnutej pre priemysel a služby nepreskúmava Komisia jednotlivo, ale pomoc je poskytovaná na základe už predtým schválených schém pomoci, alebo v rámci skupinovej výnimky. GR pre hospodársku súťaž monitoruje spôsob, akým členské štáty uplatňujú existujúce schémy pomoci. S cieľom ďalej zlepšovať účinnosť tejto kontroly sa GR pre hospodársku súťaž v roku 2011 rozhodla výrazne rozšíriť rozsah monitorovania v rokoch 2011/2012. Hoci vyšetrovanie v mnohých prípadoch ešte stále prebieha, ukazuje sa celkový nárast v počte sporných prípadov. Viac než jedna tretina prípadov monitorovaných v roku 2011/2012 vykazuje problémy rôzneho druhu a závažnosti (nenotifikovaná úprava schém, individuálna pomoc, ktorá presahuje maximálne stropy, podmienky zlučiteľnosti, ktoré nie sú náležite zohľadnené vo vnútroštátnom právnom základe atď.). So zreteľom na možné odchýlky spôsobené malým počtom doteraz monitorovaných prípadov (v porovnaní s veľkým počtom existujúcich schém pomoci) sa zdá, že miera dodržiavania predpisov sa líši podľa jednotlivých členských štátov, ako aj podľa jednotlivých druhov pomoci. Komisia bude systematicky sledovať všetky nezrovnalosti. Zároveň členské štáty musia vyvinúť väčšie úsilie na zlepšenie dodržiavania pravidiel štátnej pomoci. Pracovný dokument útvarov Komisie „Fakty a údaje o štátnej pomoci v členských štátoch EÚ“ [1] Krízová pomoc je vyjadrená ako i) viazaná suma pomoci a ii) použitá suma pomoci. Viazaná suma (prisľúbený objem pomoci) predstavuje celkovú maximálnu výšku opatrení štátnej pomoci prijatých členskými štátmi a schválených Komisiou. Použitá suma vyjadruje skutočný objem opatrenia pomoci, ktoré členský štát realizoval. Metodika použitá pri výpočte pomoci v súvislosti s krízou je ďalej vysvetlená v pracovnom dokumente útvarov Komisie. Pomoc nesúvisiaca s krízou je spravidla vyjadrená prvkom pomoci a na jeho základe sú vyjadrené celkové výdavky, a to v absolútnom objeme aj ako % HDP s cieľom poskytnúť porovnateľné informácie. [2] Konsolidované znenie oznámenia Komisie – Dočasný rámec Spoločenstva pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, Ú. v. EÚ C 83, 7.4.2009, s. 1, zmenené a doplnené Ú. v. EÚ C 261, 31.10.2009, s. 1 a Ú. v. EÚ C 303, 15.12.2009, s. 6. Predĺženie dočasného rámca, Ú. v. EÚ C 6, 11.1.2011, s. 5. [3] Pozri http://www.eftasurv.int/press--publications/scoreboards/state-aid-scoreboards/. [4] Celková štátna pomoc nesúvisiaca s krízou zahŕňa pomoc poskytnutú pre priemysel a služby, odvetvie uhlia, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a dopravy, ale keďže nie sú k dispozícii porovnateľné údaje, nezahŕňa dotácie pre sektor železničnej dopravy a pomoc na náhradu za služby všeobecného hospodárskeho záujmu. Jednotlivé sumy sa týkajú prvku pomoci (alebo ekvivalentu hrubého grantu v prípade záruk a pôžičiek) obsiahnutého v opatrení štátnej pomoci, pokiaľ nie je uvedené inak. Ďalšie informácie možno nájsť v metodických poznámkach uvedených v pracovnom dokumente útvarov Komisie. [5] „EÚ“ znamená všetky členské štáty Európskej únie. [6] Na uhoľný priemysel ako súčasť odvetvovej pomoci zahrnutej do pomoci pre priemysel a služby pripadla suma vo výške 2,3 miliardy EUR, čo predstavovalo 4,2 % celkovej pomoci pre priemysel a služby. [7] Informácie o subvenciách pre železnice sa líšia čo do rozsahu a stupňa podrobnosti od tých, ktoré zozbierali členské štáty o pomoci poskytnutej pre priemysel a služby v súlade s prílohou III A k nariadeniu Komisie (ES) č. 794/2004 (Ú. v. EÚ L 140, 30.4.2004, s. 1). Agregácia do jedinej celkovej sumy štátnej pomoci teda nie je možná. [8] V čase finalizácie tejto správy informácie o dotácie na železniciach nepredložili Česká republika, Taliansko, Luxembursko, Holandsko, Portugalsko a Slovensko. Cyprus a Malta nemajú prevádzkovateľov železníc. [9] Zdroj: GR pre hospodársku súťaž, údaje o HDP: Eurostat. [10] Pre podrobnejšie informácie o dôvodoch zníženia výdavkov na štátnu pomoc v minulosti pozri predchádzajúce hodnotiace tabuľky , ktoré je možné nájsť na webovej stránke GR pre hospodársku súťaž: http://ec.europa.eu/competition/state_aid/studies_reports/archive/scoreboard_arch.html. [11] Pre podrobnejšie informácie pozri kapitoly 2.2.2.1 a 4 v pracovnom dokumente útvarov Komisie. [12] Napríklad článok 107 ods. 3 písm. a) ZFEÚ v súvislosti s regionálnou pomocou a článok 107 ods. 3 písm. b) ZFEÚ v súvislosti s uskutočnením významného projektu spoločného európskeho záujmu. [13] Pomoc na záchranu a reštrukturalizáciu je zahrnutý do odvetvovej pomoci. [14] Závery zasadnutia Rady ECOFIN z 8. novembra 2011. [15] Je zahrnutá aj rekapitalizačná pomoc poskytnutá spoločnosti Northern Rock v roku 2007. [16] Je zahrnutá aj rekapitalizačná pomoc poskytnutá spoločnosti Northern Rock v roku 2007. [17] Oznámenie Komisie – Dočasný rámec Únie pre opatrenia štátnej pomoci na podporu prístupu k financovaniu v období súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, Ú. v. EÚ C 6, 11.1.2011, s. 5. [18] Podrobnejšie informácie pozri v kapitole 3.2 pracovného dokumentu útvarov Komisie. [19] Nariadenie Komisie (ES) č. 800/2008, Ú. v. EÚ L 214, 9.8.2008, s. 3. [20] Článok 108 ods. 3 ZFEÚ ukladá členským štátom, aby nielen oznámili nové opatrenia štátnej pomoci Komisii pred zavedením, ale sa aj zdržali ich uvedenia do platnosti až do prijatia konečného rozhodnutia. V prípade, že ktorákoľvek z týchto povinností nie je dodržaná, opatrenie štátnej pomoci sa považuje za neoprávnené. [21] 224 prípadov. [22] 28 prípadov. [23] Ú. v. EÚ C 85, 9.4.2009, s. 1.