This document corrects COM(2022) 542 final. Concerns all languages versions. Formatting adjustments which do not affect the substance of the text. The text shall read as follows:

·Právny predpis v oblasti klímy a balík návrhov Fit for 55 s ich väčšími ambíciami v oblasti klímy, ktorými sa podporí zavádzanie technológií s nízkymi alebo nulovými emisiami so súvisiacimi prínosmi pre kvalitu ovzdušia (ako sú nepalivové obnoviteľné zdroje energie, opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti, elektrická mobilita). Návrhy na zvýšenie ambícií zahŕňajú väčšiu ambíciu systému EÚ na obchodovanie s emisiami (ETS), väčšiu ambíciu nariadenia EÚ o spoločnom úsilí a prísnejšie emisné normy CO₂ pre osobné automobily a dodávky, ktoré vyžadujú, aby všetky novoevidované osobné automobily a dodávky mali od roku 2035 nulové emisie. Prísnejšie normy kvality ovzdušia podľa tohto návrhu povedú k súvisiacim prínosom pre klímu v podobe zníženia emisií skleníkových plynov, najmä emisií CO₂, zo spaľovania fosílnych palív, a zníženia čierneho uhlíka (BC), ktorý je látkou znečisťujúcou klímu s krátkou životnosťou (SLCF).

Revíziou smerníc o kvalite okolitého ovzdušia by sa tieto smernice zlúčili do jednej s cieľom:

Európska komisia sa v Európskej zelenej dohode v decembri 2019 zaviazala ďalej zlepšovať kvalitu ovzdušia a vo väčšej miere zosúladiť normy EÚ v oblasti kvality ovzdušia s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). Odporúčania WHO boli naposledy revidované v septembri 2021 a podliehajú pravidelnému vedeckému preskúmaniu, zvyčajne každých 10 rokov. Tento cieľ väčšieho zosúladenia s najnovšími vedeckými zisteniami bol potvrdený v akčnom pláne nulového znečistenia , ktorý zahŕňa víziu znížiť do roku 2050 znečistenie ovzdušia (a vody i pôdy) na úrovne, ktoré sa už nepovažujú za škodlivé pre zdravie a prírodné ekosystémy a ktorými sa neprekročia hranice toho, čo naša planéta dokáže uniesť, čím sa vytvorí prostredie bez toxických látok. Takisto boli zavedené ciele, ktoré treba splniť do roku 2030, a dva z nich sa týkajú ovzdušia, konkrétne zníženia vplyvu znečistenia ovzdušia na zdravie (predčasné úmrtia) o viac ako 55 % a zníženia podielu ekosystémov v EÚ, v ktorých znečistenie ovzdušia ohrozuje biodiverzitu, o 25 %. Prísnejšie normy kvality ovzdušia by tiež prispeli k cieľom európskeho plánu na boj proti rakovine. Komisia v Európskej zelenej dohode takisto oznámila, že posilní monitorovanie, modelovanie a plánovanie kvality ovzdušia.

Čisté ovzdušie je nevyhnutné pre ľudské zdravie a zachovanie životného prostredia. Za posledné tri desaťročia sa v Európskej únii (EÚ) dosiahlo výrazné zlepšenie kvality ovzdušia, a to vďaka spoločnému úsiliu EÚ a vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov v členských štátoch o zníženie nepriaznivých vplyvov znečistenia ovzdušia. Znečisteniu ovzdušia (a najmä tuhým časticiam, oxidu dusičitému a ozónu) sa však pripisuje približne 300 000 predčasných úmrtí ročne (v porovnaní s jedným miliónom úmrtí ročne na začiatku 90. rokov 20. storočia) a značné množstvo neprenosných ochorení, ako sú astma, kardiovaskulárne problémy a rakovina pľúc. Znečistenie ovzdušia je naďalej hlavnou environmentálnou príčinou predčasných úmrtí v EÚ. Neprimerane postihuje zraniteľné skupiny, ako sú deti, starší ľudia a osoby trpiace existujúcimi zdravotnými ťažkosťami, ako aj sociálno-ekonomicky znevýhodnené skupiny. Takisto sa objavuje čoraz viac dôkazov o tom, že znečistenie ovzdušia môže mať súvis so zmenami v nervovom systéme, ako je napríklad demencia.

Po druhé je to spôsobené tým, že v ZFEÚ sa vyžadujú politiky zamerané na vysokú úroveň ochrany, ktoré prihliadajú na rozmanité situácie v celej EÚ. V existujúcich smerniciach boli stanovené minimálne normy kvality ovzdušia v celej EÚ, ale výber opatrení sa ponechal na členské štáty, aby mohli tieto opatrenia prispôsobiť konkrétnym vnútroštátnym, regionálnym a miestnym podmienkam. Táto zásada je zachovaná aj v navrhovanej smernici, ktorou by sa dve existujúce smernice o kvalite okolitého ovzdušia zlúčili do jednej.

Ciele tejto iniciatívy nemožno uspokojivo dosiahnuť len na úrovni členských štátov. Po prvé je to spôsobené tým, že znečistenie ovzdušia má cezhraničný charakter: atmosférické modelovanie a merania znečistenia ovzdušia nesporne dokazujú, že znečistenie uvoľnené v jednom členskom štáte prispieva k nameranému znečisteniu v iných členských štátoch. Keď sa látky znečisťujúce ovzdušie uvoľnia do ovzdušia alebo vytvoria v atmosfére, môžu byť prenesené tisícky kilometrov. Rozsah tohto problému si vyžaduje opatrenia na úrovni celej EÚ s cieľom zabezpečiť, aby všetky členské štáty prijali opatrenia na zníženie rizík pre obyvateľstvo v každom členskom štáte.

·Pozitívne súvisiace prínosy pre kvalitu ovzdušia prinesú opatrenia v rámci stratégie pre udržateľnú a inteligentnú mobilitu a súvisiaceho nového rámca pre mestskú mobilitu z roku 2021, ktorým sa podporuje prechod na nízkoemisnú a verejnú dopravu. Niektoré opatrenia s osobitným významom pre kvalitu ovzdušia zahŕňajú prísnejšie normy pre emisie látok znečisťujúcich ovzdušie v prípade vozidiel so spaľovacím motorom (v pripravovanom návrhu Euro 7); návrh nariadenia o infraštruktúre pre alternatívne palivá: komplexná sieť nabíjacej a čerpacej infraštruktúry je potrebná na to, aby sa uľahčilo väčšie využívanie obnoviteľných a nízkouhlíkových palív vrátane elektromobility, čo by prinieslo značné súvisiace prínosy pre kvalitu ovzdušia; návrhy týkajúce sa ReFuelEU Aviation a FuelEU Maritime zahŕňajú opatrenia, ktorými sa podporuje využívanie čistejších palív s potenciálom znížiť emisie látok znečisťujúcich ovzdušie a zlepšiť kvalitu ovzdušia v blízkosti prístavov a letísk tým, že sa bude vyžadovať využívanie pobrežného zásobovania elektrickou energiou alebo energie s nulovými emisiami v kotvisku v prípade konkrétnych typov lodí a využívanie udržateľných leteckých palív v lietadlách. Smernice o kvalite okolitého ovzdušia na oplátku prinášajú viac opatrení v mestských oblastiach s cieľom prejsť na mobilitu s nižšími emisiami, na zavádzanie nízkoemisných zón, väčšie využívanie verejnej dopravy a aktívnej mobility na dosiahnutie limitných hodnôt.

·Väčšie využívanie nepalivových obnoviteľných zdrojov energie zníži závislosť od fosílnych palív, a tým aj emisie látok znečisťujúcich ovzdušie, čím sa zlepší kvalita ovzdušia. Iniciatívy na podporu obnoviteľných zdrojov energie zahŕňajú návrh z roku 2021 na revíziu smernice o obnoviteľných zdrojoch energie (RED II), ktorým sa predkladajú ambicióznejšie ciele do roku 2030, ako aj oznámenie Komisie z roku 2022 s názvom REPowerEU s dôrazom na predsunutie investovania do obnoviteľných zdrojov energie, najmä do slnečnej a veternej energie, a do tepelných čerpadiel – všetky tieto zdroje sú prospešné aj pre kvalitu ovzdušia.

Otvorená verejná konzultácia trvala 12 týždňov a mala podobu online dotazníka, ktorý obsahoval 13 úvodných a 31 špecifických otázok a ktorý bol umiestnený v rámci nástroja EU Survey. Dotazník obsahoval otázky, ktoré sa mali zahrnúť do posúdenia vplyvu, a zozbieral počiatočné názory na úroveň ambícií a potenciálne vplyvy určitých možností revízie smerníc o kvalite okolitého ovzdušia. Celkovo bolo doručených 934 odpovedí a predložených bolo 116 pozičných dokumentov. Otvorené otázky dostali od 11 do 406 individuálnych odpovedí – v priemere 124. Odpovede prišli z 23 rôznych členských štátov.

2.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Navrhovaný nástroj zostáva smernicou, ako to bolo predtým. Iný nástroj by nebol vhodný, keďže cieľom návrhu je pokračovať v stanovovaní cieľov na úrovni EÚ, ale ponechať výber opatrení na dosiahnutie súladu na členské štáty, ktoré môžu tieto opatrenia prispôsobiť jednotlivým vnútroštátnym, regionálnym a miestnym podmienkam, t. j. zohľadniť rôznorodosť a osobitosť situácií v celej EÚ. Kontinuita pri výbere nástroja tiež uľahčuje zlúčenie a zjednodušenie dvoch existujúcich smerníc do jedného nástroja.

b) poukázať na perspektívu úplného zosúladenia s usmerneniami WHO ku kvalite ovzdušia z roku 2021 v období po roku 2030 a súčasne nastúpiť na cestu k zosúladeniu aj s budúcimi usmerneniami WHO s cieľom splniť do roku 2050 víziu nulového znečistenia;

Tieto odborné poznatky sa získali najmä prostredníctvom zmlúv o poskytovaní služieb a dohôd o grante, okrem iného s WHO, Európskou environmentálnou agentúrou, so Spoločným výskumným centrom a s rôznymi konzultantmi. Všetky správy expertov a zmluvy sa pravidelne nahrávali na internet na účely verejnej distribúcie.

Administratívne náklady od roku 2030 sa odhadujú v rozmedzí od 75 miliónov EUR do 106 miliónov EUR ročne. Zahŕňa to náklady na vypracovanie plánov kvality ovzdušia, hodnotenie kvality ovzdušia a dodatočné vzorkovacie miesta. Očakáva sa, že najmä náklady na vypracovanie plánov kvality ovzdušia sa časom znížia, keďže prekročenia noriem v oblasti kvality ovzdušia už tieto plány vyriešia a stanú sa nadbytočnými. Požiadavky na režim hodnotenia kvality ovzdušia sa obdobne stanú menej prísnymi, keďže kvalita ovzdušia sa zlepší, pričom sa očakáva zníženie nákladov súvisiacich s monitorovaním kvality ovzdušia – uvedené odhady vrátane jednorazových investícií však boli vypočítané na ročnom základe. Treba poznamenať, že všetky tieto náklady znášajú verejné orgány.

V rámci možnosti politiky I-1 („úplné zosúladenie“ s usmerneniami WHO ku kvalite ovzdušia z roku 2021 do roku 2030) ostáva pomer prínosov a nákladov takisto značne pozitívny (od 6:1 do 18:1). Možno však očakávať, že 71 % vzorkovacích miest by nesplnilo príslušné normy kvality ovzdušia bez dodatočného úsilia na miestnej úrovni (a v mnohých z týchto prípadov by tieto normy vôbec neboli schopné splniť len s technicky uskutočniteľnými zníženiami). Podľa stredného odhadu predstavujú čisté prínosy viac ako 38 miliárd EUR, t. j. o 5 % viac ako možnosť politiky I-2. Príslušné zmierňujúce opatrenia sa odhadujú na sedem miliárd eur v roku 2030.

V prípade možnosti politiky I-2 („užšie zosúladenie“ s usmerneniami WHO ku kvalite ovzdušia z roku 2021 do roku 2030) sa očakáva, že pomer prínosov a nákladov bude mierne nižší (od 7,5:1 do 21:1). Očakáva sa, že približne 6 % vzorkovacích miest by nesplnilo príslušné normy kvality ovzdušia bez dodatočného úsilia na miestnej úrovni (alebo by potrebovalo predĺžiť termín alebo udeliť výnimky). Podľa stredného odhadu predstavujú čisté prínosy viac ako 36 miliárd EUR, t. j. o 25 % viac ako možnosť politiky I-3. Príslušné celkové zmierňujúce opatrenia a súvisiace administratívne náklady sa odhadujú na 5,7 miliardy EUR v roku 2030.

Možnosť politiky I-3 („čiastočné zosúladenie“ s usmerneniami WHO ku kvalite ovzdušia z roku 2021 do roku 2030) má najvyšší pomer prínosov a nákladov (od 10:1 do 28:1). Možno očakávať, že príslušné normy kvality ovzdušia splní väčšina vzorkovacích miest v EÚ s malým dodatočným úsilím. Podľa stredného odhadu dosahujú čisté prínosy viac ako 29 miliárd EUR v porovnaní s príslušnými nákladmi na zmierňujúce opatrenia vo výške 3,3 miliardy EUR v roku 2030.

Ročné náklady a prínosy boli ako stredný odhad vypočítané pre rok 2030, keďže ide o rok, v ktorom by sa prvýkrát musela dodržať väčšina nových noriem kvality ovzdušia. Náklady na zmiernenie by vznikli už v predchádzajúcich rokoch, aby sa zabezpečilo splnenie nových noriem v roku 2030, ale po roku 2030 sa pravdepodobne znížia, keďže jednorazové investície potrebné na dosiahnutie cieľov už budú vynaložené.

Možnosti politiky týkajúce sa jednotlivých úrovní zosúladenia s usmerneniami WHO ku kvalite ovzdušia majú environmentálne, hospodárske, sociálne a zdravotné dôsledky. Všetky tri z týchto možností, t. j. „úplné zosúladenie“ (I-1), „užšie zosúladenie“ (I-2) a „čiastočné zosúladenie“ (I-3), by boli veľkým prínosom pre zdravie a životné prostredie – aj keď v rôznej miere. Z posúdenia vplyvu však vyplýva, že v prípade všetkých troch možností politiky sú prínosy pre spoločnosť ďaleko vyššie než náklady.

Navrhovanou smernicou sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú zásady uznané predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie. Cieľom tohto návrhu je zabraňovať škodlivým účinkom znečistenia ovzdušia na ľudské zdravie a životné prostredie, predchádzať im a znižovať ich v súlade s článkom 191 ods. 1 ZFEÚ. Jeho cieľom je teda podporiť integráciu vysokej úrovne ochrany životného prostredia a zlepšenie kvality životného prostredia do politík EÚ v súlade so zásadou udržateľného rozvoja, ako sa uvádza v článku 37 Charty základných práv Európskej únie. Takisto sa v ňom konkretizuje povinnosť chrániť právo na život a právo na nedotknuteľnosť osoby, ktoré sú stanovené v článkoch 2 a 3 uvedenej charty.

V rámci posúdenia vplyvu boli zohľadnené návrhy uvedené v stanovisku platformy Fit for Future z 12. novembra 2021 na tému „Právne predpisy o kvalite okolitého ovzdušia“ vrátane napríklad odporúčaní týkajúcich sa noriem kvality ovzdušia, vykonávania, monitorovania, zlúčenia existujúcich smerníc do jednej, či súladu so súvisiacimi politikami.

Prijatím smernice 2008/50/ES sa nahradilo niekoľko legislatívnych aktov: smernica Rady 96/62/ES o posudzovaní a riadení kvality okolitého ovzdušia, smernica Rady 99/30/ES o limitných hodnotách oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok a olova v okolitom ovzduší, smernica 2000/69/ES týkajúca sa limitných hodnôt pre benzén a oxid uhoľnatý v okolitom ovzduší, smernica 2002/3/ES, ktorá sa týka ozónu v okolitom ovzduší, a rozhodnutie Rady 97/101/ES, ktorým sa zavádza vzájomná výmena informácií a údajov zo sietí a samostatných staníc merajúcich znečistenie vo voľnom ovzduší v rámci členských štátov. V záujme jasnosti, zjednodušenia a administratívnej efektívnosti boli zlúčené do jednej smernice. V tom čase Európsky parlament a Rada tiež stanovili, že po získaní dostatočných skúseností s vykonávaním smernice 2004/107/ES by sa malo zvážiť zlúčenie smernice 2004/107/ES so smernicou 2008/50/ES.

Komisia v súvislosti so svojím programom lepšej právnej regulácie (a programom REFIT) navrhuje zlúčiť smernicu 2008/50/ES a smernicu 2004/107/ES do jednej smernice upravujúcej všetky relevantné látky, ktoré znečisťujú ovzdušie.

Súbežne s posúdením vplyvu vykonaným v súvislosti s týmto návrhom sa vykonala širšia analýza kontextu čistého ovzdušia a jeho budúcich vyhliadok, ktorá sa uverejní ako pravidelná správa o výhľade pre čisté ovzdušie a ako súčasť správy o monitorovaní a výhľade nulového znečistenia naplánovanej na koniec roka 2022. Tretím výhľadom pre čisté ovzdušie sa doplní analýza vykonaná v rámci posúdenia vplyvu revízie uvedených smerníc, pričom sa objasnia dodatočné prvky, napríklad regionálny vplyv opatrení navrhovaných v balíku REPowerEU pre čisté ovzdušie; pozitívne vyhliadky na dosiahnutie cieľov nulového znečistenia do roku 2030 v rámci uprednostňovaného balíka politických opatrení na revíziu smerníc; ako aj vplyv zahrnutia netechnologických (napr. dietetických) opatrení do prognóz čistého ovzdušia na rok 2030. Tieto vplyvy sú doplnkom možných väčších dlhodobých pozitívnych vplyvov.

Posúdené vplyvy návrhu týkajúceho sa kvality ovzdušia sú takisto v súlade s akčným plánom nulového znečistenia , najmä s jeho cieľom znížiť do roku 2030 vplyvy znečistenia ovzdušia na zdravie (predčasné úmrtia) o viac ako 55 %, a s víziou akčného plánu znížiť do roku 2050 znečistenie ovzdušia, vody a pôdy na úrovne, ktoré sa už nepovažujú za škodlivé pre zdravie. Existujú tu aj dôležité synergie s politikami, ktoré sa zaoberajú emisiami znečisťujúcich látok pri zdroji a ktoré sú tiež súčasťou akčného plánu. Týka sa to napríklad nedávneho návrhu na revíziu smernice o priemyselných emisiách a pripravovaného návrhu emisných noriem Euro 7 pre cestné vozidlá , ktorými sa podporí splnenie prísnejších noriem kvality ovzdušia.

Článkom 8 sa zabezpečuje, že kvalita okolitého ovzdušia sa musí monitorovať pomocou stálych vzorkovacích miest vždy, keď úrovne znečistenia ovzdušia prekročia odporúčania WHO. Ak sa prekročia limitné hodnoty alebo cieľová hodnota pre ozón stanovené v tejto smernici, musí sa kvalita ovzdušia vyhodnotiť aj pomocou modelovacích aplikácií. Modelovanie takisto pomôže zistiť možné ďalšie miesta, kde sú limitné hodnoty alebo cieľová hodnota pre ozón prekročené. Cieľom je využiť pokrok v modelovacích aplikáciách na usmernenie účinných, cielených a nákladovo efektívnych opatrení v oblasti kvality ovzdušia so zámerom čo najskôr ukončiť porušovanie noriem kvality ovzdušia.

V článku 3 sa stanovuje pravidelné preskúmavanie vedeckých dôkazov s cieľom skontrolovať, či sú platné normy kvality ovzdušia stále dostatočné na ochranu ľudského zdravia a životného prostredia a či by sa mali regulovať ďalšie látky znečisťujúce ovzdušie. Preskúmanie bude podkladom pre vypracovanie plánov na zosúladenie s usmerneniami WHO ku kvalite ovzdušia do roku 2050 na základe mechanizmu pravidelného preskúmavania s cieľom zohľadniť najnovšie vedecké poznatky o kvalite ovzdušia.

V článku 1 sa zavádza cieľ nulového znečistenia kvality ovzdušia do roku 2050, aby sa zabezpečilo zlepšenie kvality ovzdušia do roku 2050 tak, aby sa už znečistenie nepovažovalo za škodlivé pre ľudské zdravie a životné prostredie.

Súčasťou tohto návrhu sú aj zlepšenia systémov monitorovania, modelovania a hodnotenia kvality ovzdušia. Poskytnú ďalšie porovnateľné a objektívne informácie, ktoré umožnia pravidelne monitorovať a hodnotiť vývoj kvality ovzdušia v EÚ. Spolu s presnejšími požiadavkami na informácie, ktoré sa majú zahrnúť do plánov kvality ovzdušia, ako sa stanovuje v tomto návrhu, to umožní neustále preskúmavať účinnosť konkrétnych (často miestnych) opatrení v oblasti kvality ovzdušia. Jasnejšie osobitné požiadavky týkajúce sa informovania verejnosti uľahčia a urýchlia prístup verejnosti k výsledkom monitorovania a hodnotenia údajov o kvalite ovzdušia a súvisiacich politických opatrení.

Súčasný rámec zavedený smernicami o kvalite okolitého ovzdušia už ponúka vysokokvalitné reprezentatívne monitorovanie kvality ovzdušia, ako sa ukázalo pri kontrole vhodnosti uvedených smerníc. Členské štáty zriadili naprieč celou EÚ sieť monitorovania kvality ovzdušia približne so 16 000 vzorkovacími miestami pre konkrétne znečisťujúce látky (z ktorých mnohé sú zoskupené na viac ako 4 000 monitorovacích staniciach), pričom odber vzoriek je založený na spoločných kritériách vymedzených v uvedených smerniciach. Celkovo je monitorovacia sieť vo veľkej miere v súlade so smernicami a zabezpečuje dostupnosť spoľahlivých a reprezentatívnych údajov o kvalite ovzdušia. Rámec monitorovania sa týmto návrhom ešte vylepší, ako sa podrobnejšie vysvetľuje ďalej v texte.

V článku 20 sa od členských štátov vyžaduje, aby preukázali, prečo by krátkodobý akčný plán nebol účinný, ak sa rozhodnú, že ho neprijmú napriek riziku prekročenia výstražného prahu pre ozón. V článku sa takisto stanovuje povinnosť konzultovať o krátkodobých akčných plánoch s verejnosťou, a to s cieľom zabezpečiť, aby sa pri ich navrhovaní zohľadnili všetky relevantné informácie.

Článkom 19 sa zvyšuje účinnosť plánov kvality ovzdušia s cieľom zabezpečiť čo najskoršie splnenie noriem kvality ovzdušia. To sa dosiahne a) požiadavkou, aby sa plány kvality ovzdušia vypracovali pred nadobudnutím účinnosti noriem kvality ovzdušia v prípadoch nesplnenia noriem pred rokom 2030; b) stanovením toho, že cieľom plánov kvality ovzdušia musí byť čo najkratšie obdobie prekračovania hodnôt a v žiadnom prípade netrvajúce viac ako tri roky v prípade limitných hodnôt; a c) vyžadovaním pravidelných aktualizácií plánov kvality ovzdušia, ak sa nimi nedosiahne splnenie noriem.

V článku 13 sa normy kvality ovzdušia EÚ vo väčšej miere zosúlaďujú s odporúčaniami WHO z roku 2021, pričom sa zohľadňuje uskutočniteľnosť a nákladová efektívnosť analyzované v posúdení vplyvu, ktoré je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. Okrem toho sa zavádzajú limitné hodnoty pre všetky látky znečisťujúce ovzdušie, na ktoré sa v súčasnosti vzťahujú cieľové hodnoty, s výnimkou ozónu (O3). Skúsenosti so súčasnými smernicami ukazujú, že sa tým zvýši účinnosť znižovania koncentrácií látok znečisťujúcich ovzdušie. Ozón je z tejto zmeny vyňatý pre zložitý charakter jeho tvorby v atmosfére, ktorý komplikuje úlohu posúdenia uskutočniteľnosti dodržiavania prísnych limitných hodnôt. Revidované limitné a cieľové hodnoty nadobudnú účinnosť v roku 2030, pričom sa vyváži potreba rýchleho zlepšenia s potrebou zabezpečiť dostatočný prípravný čas a koordináciu s kľúčovými súvisiacimi politikami, ktoré prinesú výsledky v roku 2030, ako je balík návrhov Fit for 55 v oblasti politík na zmierňovanie zmeny klímy. S cieľom nasmerovať EÚ na cestu, ktorá jej umožní realizovať víziu nulového znečistenia ovzdušia v roku 2050, sa zavádza nové ustanovenie, v ktorom sa vyžaduje zníženie priemernej expozície verejnosti jemným tuhým časticiam (PM2,5) a oxidu dusičitému (NO2) na regionálnej úrovni (územné jednotky NUTS 1) na úrovne odporúčané WHO. Rozširuje sa tým povinnosť dosiahnuť limitné a cieľové hodnoty platné v zónach kvality ovzdušia. S cieľom zabezpečiť podkladové údaje pre politiku čistého ovzdušia na úrovni EÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby Komisii urýchlene oznámili, ak zavedú prísnejšie normy kvality ovzdušia ako normy EÚ.

Ustanovenia o hodnotení ozónu sú začlenené do ustanovení o hodnotení iných znečisťujúcich látok, a to v záujme zjednodušenia a zefektívnenia daných ustanovení.

V prílohe VII sa zavádza monitorovanie ultrajemných častíc (UFP) na miestach, kde sú vysoké koncentrácie UFP pravdepodobné, ako sú letiská, prístavy, cesty, priemyselné areály alebo vykurovanie domácností alebo v ich blízkosti. Spolu s informáciami z monitorovania pozaďových koncentrácií UFP v monitorovacích superlokalitách, ktoré sa vyžadujú v článku 10, to pomôže pochopiť príspevok jednotlivých zdrojov ku koncentráciám UFP. V prílohe VII sa takisto aktualizuje zoznam prchavých organických zlúčenín (VOC) odporúčaných na meranie, a to s cieľom zlepšiť pochopenie tvorby a riadenia ozónu.

Príloha I v spojení s článkami 13 a 15 spája normy kvality ovzdušia týkajúce sa jednotlivých znečisťujúcich látok a stanovuje: a) nové limitné hodnoty na účely ochrany ľudského zdravia; b) aktualizované cieľové hodnoty pre ozón a dlhodobé ciele; c) nové výstražné prahy týkajúce sa tuhých častíc (PM10 a PM2,5) a d) hodnoty povinného zníženia priemernej expozície jemným tuhým časticiam (PM2,5) a oxidu dusičitému (NO2) na dosiahnutie cieľa priemernej koncentrácie expozície na úrovni odporúčaní WHO.

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru,

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

⇩ nový

(1)Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/107/ES a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2008/50/ES boli podstatným spôsobom zmenené. Pri príležitosti ďalších zmien by sa z dôvodu jasnosti mali uvedené smernice prepracovať.

(2)Európska komisia v decembri 2019 vo svojom oznámení s názvom Európska zelená dohoda stanovila ambiciózny plán transformácie Únie na spravodlivú a prosperujúcu spoločnosť s moderným a konkurencieschopným hospodárstvom efektívne využívajúcim zdroje, ktorého cieľom je chrániť, zachovávať a zveľaďovať prírodný kapitál Únie a chrániť zdravie a blaho občanov pred environmentálnymi rizikami a vplyvmi. Konkrétne v oblasti čistého ovzdušia obsahuje Európska zelená dohoda záväzok ďalej zlepšovať kvalitu ovzdušia a vo väčšej miere zosúladiť normy EÚ v oblasti kvality ovzdušia s odporúčaniami Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO). Komisia v nej oznámila aj posilnenie ustanovení o monitorovaní, modelovaní a plánovaní kvality ovzdušia.

(3)V máji 2021 Komisia prijala oznámenie, ktorým sa stanovuje akčný plán nulového znečistenia, ktorý sa okrem iného zaoberá aspektmi Európskej zelenej dohody týkajúcimi sa znečistenia, a ďalej sa zaväzuje znížiť do roku 2030 vplyv znečistenia ovzdušia na zdravie o viac ako 55 % a ekosystémy EÚ, v ktorých znečistenie ovzdušia ohrozuje biodiverzitu, o 25 %.

(4)V akčnom pláne nulového znečistenia sa stanovuje aj vízia na rok 2050, podľa ktorej sa znečistenie ovzdušia zníži na úrovne, ktoré sa už nebudú považovať za škodlivé pre zdravie a prírodné ekosystémy. Na tento účel by sa mal použiť fázový prístup k stanovovaniu súčasných a budúcich noriem EÚ v oblasti kvality ovzdušia, pričom by sa mali stanoviť priebežné normy kvality ovzdušia na rok 2030 i na roky nasledujúce po ňom a mala by sa vypracovať perspektíva zosúladenia s usmerneniami WHO ku kvalite ovzdušia najneskôr do roku 2050 na základe mechanizmu pravidelného preskúmavania s cieľom zohľadniť najnovšie vedecké poznatky. Vzhľadom na súvis medzi znižovaním znečistenia a dekarbonizáciou by sa dlhodobý cieľ splniť ambíciu nulového znečistenia mal plniť ruka v ruke so znižovaním emisií skleníkových plynov, ako sa stanovuje v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2021/1119.

(5)Pri prijímaní príslušných opatrení na úrovni Únie a na vnútroštátnej úrovni v záujme dosiahnutia cieľa nulového znečistenia ovzdušia by sa členské štáty, Európsky parlament, Rada a Komisia mali riadiť zásadou „predbežnej opatrnosti“ a zásadou „znečisťovateľ platí“ stanovenými v Zmluve o fungovaní Európskej únie a zásadou „nespôsobovať škodu“ stanovenou v Európskej zelenej dohode. Mali by okrem iného zohľadniť: pozitívny vplyv lepšej kvality ovzdušia na verejné zdravie, kvalitu životného prostredia, blaho občanov, prosperitu spoločnosti, zamestnanosť a konkurencieschopnosť hospodárstva; energetickú transformáciu, posilnenú energetickú bezpečnosť a boj proti energetickej chudobe; potravinovú bezpečnosť a cenovú dostupnosť potravín; rozvoj udržateľných a inteligentných riešení v oblasti mobility a dopravy; vplyv zmien správania; spravodlivosť a solidaritu v členských štátoch i medzi nimi vzhľadom na ich hospodársku spôsobilosť, vnútroštátne okolnosti, ako sú napríklad osobitosti ostrovov, a potrebu postupnej konvergencie; potrebu zabezpečiť spravodlivú a sociálne korektnú transformáciu vhodnými programami vzdelávania a odbornej prípravy; najlepšie dostupné a najnovšie vedecké dôkazy, najmä zistenia, o ktorých informuje WHO; potrebu začleniť riziká súvisiace so znečistením ovzdušia do investičných a plánovacích rozhodnutí; nákladovú účinnosť a technologickú neutralitu pri dosahovaní zníženia emisií látok znečisťujúcich ovzdušie; ako aj postupné zvyšovanie environmentálnej integrity a miery ambicióznosti.

(6)V ôsmom všeobecnom environmentálnom akčnom programe Únie do roku 2030 prijatom rozhodnutím Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2022/591 zo 6. apríla 2022 sa stanovuje cieľ dosiahnuť netoxické životné prostredie, ktoré chráni zdravie a blaho ľudí, zvierat a ekosystémov pred environmentálnymi rizikami a negatívnymi vplyvmi, a na tento účel sa v ňom stanovuje, že je potrebné ďalšie zlepšovanie metód monitorovania, lepšie informovanie verejnosti a prístup k spravodlivosti. Tým sa riadia ciele stanovené v tejto smernici.

(7)Komisia by mala pravidelne preskúmavať vedecké dôkazy týkajúce sa znečisťujúcich látok, ich účinkov na ľudské zdravie i životné prostredie a technologického rozvoja. Na základe daného preskúmania by Komisia mala posúdiť, či sú uplatniteľné normy kvality ovzdušia stále vhodné na dosiahnutie cieľov tejto smernice. Prvé takéto preskúmanie by sa malo vykonať do 31. 12. 2028 s cieľom posúdiť, či je potrebné normy kvality ovzdušia aktualizovať na základe najnovších vedeckých informácií.

🡻 2008/50 odôvodnenie 5 (prispôsobené)

(8)Spoločný prístup k hodnoteniu kvality okolitého ovzdušia by sa mal uplatňovať na základe ⌦ pomocou ⌫ spoločných kritérií hodnotenia. Pri hodnotení kvality okolitého ovzdušia by sa malo prihliadať na počet obyvateľstva a veľkosť ekosystémov, ktoré sú vystavené znečisteniu ovzdušia. Je preto vhodné zatriediť územie jednotlivých členských štátov do zón alebo aglomerácií odrážajúcich hustotu obyvateľstva.

🡻 2008/50 odôvodnenie 14 (prispôsobené)