EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli30. 6. 2017 COM(2017) 600 final SPRÁVA KOMISIE VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2016

O SUBSIDIARITE A PROPORCIONALITE



VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2016

O SUBSIDIARITE A PROPORCIONALITE 1. úvod Toto je 24. výročná správa o uplatňovaní zásad subsidiarity a proporcionality pri tvorbe právnych predpisov EÚ. Táto správa sa predkladá v súlade s článkom 9 protokolu č. 2 Zmluvy o Európskej únii a Zmluvy o fungovaní Európskej únie. V správe sa uvádzajú spôsoby, akými inštitúcie a orgány Európskej únie tieto dve zásady uplatňovali v roku 2016 a ako sa toto uplatňovanie v praxi zmenilo v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Analyzujú sa v nej aj návrhy Komisie, ktoré boli počas roka predmetom odôvodnených stanovísk národných parlamentov. Vzhľadom na úzke prepojenie medzi postupom kontroly dodržiavania zásady subsidiarity a politickým dialógom medzi národnými parlamentmi a Komisiou by táto správa mala byť vnímaná ako doplnok k výročnej správe Komisie o vzťahoch s národnými parlamentmi za rok 2016. 2. uplatňovanie zásad inštitúciami 2.1. Komisia Kontrola súladu iniciatív Komisie so zásadami subsidiarity a proporcionality je neoddeliteľnou súčasťou regulačných postupov Komisie. Komisia v roku 2016 pokračovala v realizácii svojho posilneného programu lepšej právnej regulácie, ktorý obsahuje posilnené usmernenie o posudzovaní subsidiarity a proporcionality v procese tvorby práva a nové príležitosti na poskytovanie pripomienok občanov a zainteresovaných strán. Komisia takisto dodržiava svoju prax vyhodnocovať existujúce politické rámce pred predložením legislatívnych revízií. Tieto hodnotenia zahŕňajú posúdenia toho, či existujúce politické opatrenia naďalej plnia svoj účel a do akej miery sú v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality. Zásady a nástroje lepšej právnej regulácie vrátane posúdenia subsidiarity a proporcionality sa uplatňujú v rôznych etapách rozhodovacieho procesu so zohľadnením príslušnej analýzy a príspevkov od zainteresovaných strán: 1.V skorej etape procesu politického plánovania sa na webovom sídle Komisie Europa uverejňujú plány alebo úvodné posúdenia vplyvu pri všetkých nových hlavných iniciatívach. Tie poskytujú predbežný opis plánovanej iniciatívy a načrtávajú plány Komisie v oblasti posúdenia vplyvu a konzultačnej práce. Plány alebo úvodné posúdenia vplyvu zahŕňajú aj pôvodné odôvodnenie subsidiarity a proporcionality opatrenia. 2.V priebehu tvorby politiky sa aspekty subsidiarity a proporcionality analyzujú v posúdeniach vplyvu, ktoré dopĺňa aj otvorená verejná konzultácia. Pri posúdeniach vplyvu sa zisťuje, ako sa zásady subsidiarity a proporcionality uplatňujú v jednotlivých konkrétnych prípadoch. Kvalita tejto analýzy je predmetom nezávislého skúmania výboru pre kontrolu regulácie. 3.Napokon, dôvodová správa pripojená k samotnému návrhu Komisie obsahuje súhrnné informácie o tom, ako sú dodržané zásady subsidiarity a proporcionality. Po prijatí Komisiou môžu zainteresované strany stále predkladať pripomienky k návrhu a príslušnému posúdeniu vplyvu vrátane otázok subsidiarity a proporcionality. Všetky tieto pripomienky potom tvoria príspevok do legislatívneho procesu. Aj webové sídlo Komisie „Lighten the load – Have your say“ , ktoré bolo spustené v roku 2015, spolu s Programom regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT), ktorý začal fungovať v roku 2016, poskytujú spôsoby, ktorými môžu verejnosť a zainteresované strany komunikovať s Komisiou o možnej nadmernej záťaži alebo neefektívnosti existujúcich regulačných opatrení, čo môže zahŕňať otázky subsidiarity alebo proporcionality. V roku 2016 platforma REFIT poskytla Komisii prvý súbor odporúčaní na zjednodušenie a zníženie regulačného zaťaženia existujúcich právnych predpisov EÚ, na ktoré Komisia reaguje prostredníctvom vykonávania svojho pracovného programu na rok 2017. V apríli 2016 predsedovia Európskeho parlamentu, Rady a Komisie podpísali Medziinštitucionálnu dohodu o lepšej tvorbe práva, ktorá preukazuje záväzok týchto troch inštitúcií dosiahnuť lepšiu právnu reguláciu. Táto dohoda zahŕňa záväzky všetkých troch inštitúcií dodržiavať a uplatňovať zásady subsidiarity a proporcionality a najmä záväzok Komisie predložiť v dôvodovej správe priloženej k jej návrhom príslušné posúdenie týchto aspektov. Analýza subsidiarity

V usmerneniach o lepšej právnej regulácii a sprievodnom súbore nástrojov , ktorý bol prijatý v máji 2015, sa požaduje, aby Komisia vykonala analýzu subsidiarity pri úvahe o novej iniciatíve v oblastiach, v ktorých Únia nemá výhradnú právomoc, a pri hodnotení relevantnosti a európskej pridanej hodnoty existujúcej intervencie. Komisia sa zaoberá subsidiaritou v súvislosti s legislatívnymi aj nelegislatívnymi iniciatívami. Cieľ analýzy je dvojaký: po prvé, posúdiť, či je opatrenie na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni dostatočné na dosiahnutie zamýšľaného cieľa, po druhé, posúdiť, či by opatrenie na úrovni Únie poskytlo pridanú hodnotu v porovnaní s opatreniami prijatými členskými štátmi. Podľa usmernení o lepšej právnej regulácii a súboru nástrojov je kľúčovou súčasťou analýzy posúdenie významu pre Úniu v prípade zvažovanej iniciatívy. Kľúčové hľadiská sú: geografický rozsah, počet dotknutých účastníkov, počet dotknutých členských štátov a kľúčový hospodársky, environmentálny a sociálny vplyv. Okrem toho sa v analýze určuje z kvalitatívneho – a v možnom rozsahu z kvantitatívneho – hľadiska, či existuje významný cezhraničný problém. Analýza by sa mala vzťahovať na výhody, ako aj nevýhody opatrenia na úrovni Únie v porovnaní s opatrením na úrovni členských štátov. Analýza proporcionality Podľa zásady proporcionality obsah a forma opatrenia Únie neprekračujú rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv . Dodržiavanie zásady proporcionality sa týka zabezpečenia toho, aby prístup a stupeň regulačnej intervencie boli v súlade s cieľom. Na proporcionalitu by sa malo jasne odkazovať v posúdeniach vplyvu , hodnoteniach a kontrolách vhodnosti. Najmä v usmerneniach o lepšej právnej regulácii a súbore nástrojov sa požaduje, aby Komisia vo svojej analýze proporcionality zvážila: ·či opatrenia neprekračujú rámec nevyhnutný na riešenie problému a uspokojivo sa nimi dosahuje cieľ, ·či je rozsah pôsobnosti iniciatívy obmedzený na aspekty, ktoré členské štáty nemôžu uspokojivo dosiahnuť samy, a či to EÚ môže urobiť lepšie, ·či činnosť alebo výber nástroja sú čo najjednoduchšie a v súlade s uspokojivým dosiahnutím cieľa a účinného presadzovania, ·či sú náklady udržané na minime a primerané cieľu, ktorý sa má dosiahnuť, ·či existuje riadne odôvodnenie výberu nástroja (nariadenie, smernica alebo alternatívne regulačné metódy) a ·či sa dodržiavajú riadne zavedené vnútroštátne opatrenia a osobitné okolnosti v jednotlivých členských štátoch. Posúdenia vplyvu Posúdenia vplyvu sa požadujú vtedy, keď sa očakáva, že iniciatíva bude mať významný hospodársky, sociálny alebo environmentálny vplyv. Zahŕňajú posúdenie problému, politické možnosti, ich pravdepodobný vplyv a ich súlad so zásadami subsidiarity a proporcionality. V júli 2015 bol výbor pre posudzovanie vplyvu nahradený výborom pre kontrolu regulácie. V roku 2016 sa výbor skladal z predsedu (na úrovni generálneho riaditeľa) a piatich členov na plný úväzok, z ktorých dvaja nepatrili do Komisie. Tretí a posledný externý člen boli vymenovaní v roku 2017. Všetci členovia výboru sú nezávislí a pôsobia v rámci osobnej spôsobilosti na základe svojich individuálnych odborných znalostí. Výbor skúma kvalitu posúdení vplyvu, hlavných hodnotení a kontrol vhodnosti. Súčasťou tejto kontroly kvality sú zásady subsidiarity a proporcionality.

V roku 2016 výbor pre kontrolu regulácie preskúmal 60 posúdení vplyvu. Deväť z týchto prípadov (15 %) bolo vyhodnotených tak, že potrebujú zlepšenie v analýze aspektov subsidiarity a/alebo proporcionality. Hoci celkový počet preskúmaných prípadov v roku 2015 bol nižší (29), podiel prípadov s problémom týkajúcim sa subsidiarity a proporcionality bol vyšší (23 %). Z nasledujúcich príkladov z roku 2016 vyplýva, ako výbor posudzoval subsidiaritu a proporcionalitu: ·V stanovisku k posúdeniu vplyvu návrhu, ktorým sa mení smernica o vysielaní pracovníkov , výbor pre kontrolu regulácie zdôraznil, že správa by mala obsahovať lepšie odôvodnenie argumentácie o zásadách subsidiarity a proporcionality. Výbor požiadal o odôvodnenie, prečo neboli do analýzy zahrnuté alternatívne možnosti. Pokiaľ ide o otázku proporcionality, výbor požiadal o vysvetlenie spôsobu, akým sa v správe pristupovalo k obavám malých a stredných podnikov v súvislosti s procesnou záťažou. V opätovne predloženej verzii správy, ktorá získala pozitívne stanovisko výboru, boli obidve záležitosti lepšie spracované, najmä pokiaľ ide o celkové odôvodnenie návrhu. Bola pridaná aj časť o malých a stredných podnikoch a pravdepodobnej záťaži administratívnymi postupmi. Hoci v revidovanej správe bolo lepšie odôvodnené vylúčenie niektorých možností, výbor napriek tomu požiadal, aby správa obsahovala lepšie vysvetlenie toho, prečo nebola zvážená výnimka pre krátkodobé vysielanie. Zmenená správa bola prijatá v marci 2016. ·V posúdení vplyvu návrhu na smernicu Rady o všeobecnom mechanizme prenesenia daňovej povinnosti pre daň z pridanej hodnoty výbor pre kontrolu regulácie zistil, že nebola dostatočne odôvodnená proporcionalita pre jednotlivé politické možnosti, najmä v súvislosti s vplyvom. Správa dostala negatívne stanovisko a opätovne predložená verzia bola zlepšená pridaním analýzy proporcionality s výsledným silnejším posúdením možností a rizík. Lepšie boli opísané napríklad druhotné následky v súvislosti s vplyvom na náklady na dosiahnutie súladu pre podniky a na iné členské štáty, ktoré nepoužívajú všeobecný mechanizmus prenesenia daňovej povinnosti. ·V posúdení vplyvu návrhu na nariadenie Rady o geografickom blokovaní z dôvodu miesta bydliska a štátnej príslušnosti výbor požiadal o lepšie odôvodnenie proporcionality prednostnej možnosti vo vzťahu k zistenému problému. Výbor požiadal o lepšie vysvetlenie prínosu iniciatívy, keďže obchodníci by nemuseli dodávať do iného členského štátu, a o podstatnejší dôkaz o tom, prečo by sa cezhraničný obchod zvýšil, aj keby si spotrebitelia museli tovar vyzdvihovať v zahraničí. K správe bolo vydané záporné stanovisko. Správa bola následne zlepšená a zmenené znenie získalo od výboru pozitívne stanovisko. ·K návrhu nariadenia o modernizácii pravidiel EÚ v oblasti autorského práva na jednotnom digitálnom trhu vydal výbor pozitívne stanovisko k posúdeniu vplyvu pod podmienkou, že správa bude zlepšená najmä vzhľadom na dôkazy podporujúce potrebu opatrenia na úrovni EÚ a proporcionalitu navrhnutých opatrení. Konkrétne výbor požiadal Komisiu, aby poskytla viac dôkazov, pokiaľ ide o používanie chráneného obsahu v rámci obsahu nahrávaného používateľmi, spravodlivosť odmeňovania autorov a interpretov a audiovizuálny obsah na platformách pre video na požiadanie. Obavy výboru viedli k revízii správy o posúdení vplyvu, ktorá je sprievodným dokumentom k predbežným legislatívnym návrhom, ktoré Komisia prijala v septembri 2016. ·V súvislosti s návrhom na revidovanú smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie výbor pre kontrolu regulácie vyjadril obavy týkajúce sa proporcionality niektorých možností a rozsahu, v akom bola dodržaná zásada subsidiarity. Komisia vo svojom návrhu výhrady výboru riadne zohľadnila. Najmä pokiaľ ide o ustanovenia o vykurovaní a chladení Komisia nenavrhla záväzné povinnosti, ale zaviedla namiesto toho niekoľko možností pre členské štáty, čím poskytla flexibilitu vykonávania na vnútroštátnej úrovni. Tieto primeranejšie a menej zaťažujúce ustanovenia sú spojené s posilnenými ustanoveniami v rámci riadenia na zabezpečenie dosiahnutia cieľov na rok 2030. Ako preukazujú tieto príklady, výbor pre kontrolu regulácie v roku 2016 prispel k zlepšeniu analýzy toho, ako sú v návrhoch dodržané zásady subsidiarity a proporcionality. Výbor pritom poskytol dôležité informácie pre politický rozhodovací proces Komisie. Hodnotenia a kontroly vhodnosti Subsidiarita a proporcionalita boli dôležité aj pre spätné hodnotenia a kontroly vhodnosti, ktoré sa vykonali v roku 2016. Týmito nástrojmi sa hodnotí, či európske opatrenia prinášajú očakávané výsledky z hľadiska efektívnosti, účinnosti, vzájomného súladu, relevantnosti a európskej pridanej hodnoty. Takisto sa v nich skúma, či sú opatrenia naďalej nevyhnutné alebo či ciele možno výhodnejšie dosiahnuť iným spôsobom. Komisia je odhodlaná dodržiavať zásadu „najskôr hodnotiť“ – inými slovami, pred zvažovaním nových opatrení analyzovať výkonnosť existujúcich politík v minulosti. Tým, že zbiera dôkazy a identifikuje ponaučenia, ktoré môžu byť nápomocné v rozhodovacom procese, EÚ zabezpečuje, že hodnotenie je neoddeliteľnou a trvalou súčasťou tvorby jej politiky. Komisia obvykle každoročne vypracuje 100 až 120 hodnotení. V roku 2016 Komisia uverejnila 43 hodnotení a kontrol vhodnosti. Komisia vypracovala dve kontroly vhodnosti (hodnotenia širších oblastí politiky); jednu o povinnostiach vykazovania, plánovania a monitorovania v energetickom acquis EÚ a jednu o smernici o vtákoch a smernici o biotopoch. Nasledujúce príklady z roku 2016 poukazujú na hodnotenia, v ktorých boli nastolené otázky subsidiarity, európskej pridanej hodnoty a proporcionality:

·V hodnotení smernice o cezhraničnom vymáhaní dopravných pokút sa konštatovalo, že smernica vytvorila európsku pridanú hodnotu, pretože zaviedla mechanizmus na výmenu informácií o registračných údajoch vozidiel, ktoré sú nevyhnutné na stíhanie priestupkov spáchaných použitím vozidiel zaregistrovaných v iných členských štátoch. Dosiahnutie rovnakých výsledkov inými spôsobmi ako smernicou by bolo takmer nemožné vzhľadom na: a) počet dohôd, ktoré by členské štáty museli podpísať, aby si mohli vymieňať rovnaký typ údajov; b) čas potrebný na ratifikovanie podobných dohôd vo všetkých členských štátoch; a c) možné výsledky takých dohôd, ako aj nedostatok transparentnosti, ktorý môže vyplývať z niektorých dvojstranných alebo viacstranných dohôd. ·Hodnotenie akčného plánu proti narastajúcim hrozbám antimikrobiálnej rezistencie obsahuje záver, že tento akčný plán má jasnú európsku pridanú hodnotu. Stimuloval opatrenia v členských štátoch, posilnil medzinárodnú spoluprácu a poskytol rámec na koordinovanie činností týkajúcich sa antimikrobiálnej rezistencie na medzinárodnej úrovni. Súhrnne preto závery hodnotenia podporujú pokračovanie opatrení na úrovni EÚ. Z hodnotenia vyplýva, že existuje jasná potreba podporovať členské štáty a pomáhať im pri tvorbe a vykonávaní národných akčných plánov s cieľom zredukovať rozdiely medzi používaním antimikrobiálnych látok a rozšírením infekcií, podporovať spoluprácu medzi odvetviami, zlepšiť znalosti občanov a posilniť systémy monitorovania a dohľadu prostredníctvom rozšírenia odborných znalostí o metodikách, spoľahlivých ukazovateľoch a nástrojoch. Pri hodnotení sa preukázala potreba neprestajnej koordinácie a spolupráce na výskume a na vývoji nových antimikrobiálnych látok, rýchlych diagnostických testov, vakcín a alternatívnej liečby, ako aj nových obchodných modelov na udržanie investícií a zvýšenie znalostí o prenose antimikrobiálnej rezistencie. ·V hodnotení ex post siedmeho rámcového programu pre výskum sa konštatovalo, že riešenie celoeurópskych výziev prostredníctvom európskeho výskumu patrí medzi najvýznamnejšie oblasti európskej pridanej hodnoty v porovnaní s opatreniami členských štátov. Európske výskumné programy obsahujú súbor ocenení „spoločenské výzvy“, ktoré ponúkajú peňažné odmeny tým, ktorí najefektívnejšie vyriešia zadanú výzvu. Pôsobia ako stimul pre inovácie. Predpisujú cieľ, nie však spôsob, akým sa má dosiahnuť. V roku 2014 vyhrala cenu za inováciu nemecká biofarmaceutická spoločnosť CureVac GmbH a získala sumu 2 milióny EUR za pokrok v oblasti nových technológií, ktoré udržiavajú vakcíny zachraňujúce život stabilné pri akejkoľvek teplote okolia, čo je jedna z najväčších prekážok pri používaní očkovacích látok v rozvojových krajinách. V roku 2015 prinieslo ocenenie dodatočnú súkromnú investíciu do výskumu, keď nadácia Bill and Melinda Gates Foundation oznámila svoj záväzok investovať 46 miliónov EUR do spoločnosti CureVac s cieľom urýchliť rozvoj ich inovačnej vakcinačnej technológie a výrobu početných vakcín proti infekčným ochoreniam. 2.2. Následné opatrenia nadväzujúce na odôvodnené stanoviská národných parlamentov V roku 2016 dostala Komisia od národných parlamentov 65 odôvodnených stanovísk týkajúcich sa zásady subsidiarity. Bolo to o 713 % viac ako osem odôvodnených stanovísk prijatých v roku 2015. Počet odôvodnených stanovísk doručených v roku 2016 je tretí najvyšší za kalendárny rok od zavedenia postupu kontroly dodržiavania zásady subsidiarity Lisabonskou zmluvou v roku 2009 (viac ich bolo 84 v roku 2012 a 70 v roku 2013). Odôvodnené stanoviská doručené v roku 2016 predstavovali aj vyšší podiel (10,5 %) celkového počtu stanovísk, ktoré Komisia dostala v tom istom roku v rámci politického dialógu (620). Je potrebné poznamenať, že celkový počet stanovísk, ktoré predložili národné parlamenty v rámci politického dialógu, sa v roku 2016 takisto výrazne zvýšil. 65 odôvodnených stanovísk prijatých v roku 2016 zahŕňalo 38 stanovísk, ktoré sa týkali štyroch návrhov Komisie. Návrhom, ktorý vyvolal najviac odôvodnených stanovísk, bol návrh na revíziu smernice o vysielaní pracovníkov,ku ktorému vzniklo 14 odôvodnených stanovísk, v dôsledku čoho sa uplatnil postup podľa článku 7 ods. 2 protokolu č. 2 k zmluvám (tzv. postup „žltej karty“). K návrhu revízie dublinského nariadenia prišlo osem odôvodnených stanovísk a k dvom návrhom na vytvorenie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb prišlo osem odôvodnených stanovísk. K ostatným návrhom prišli jeden až štyri odôvodnené stanoviská. Prípady, ku ktorým Komisia prijala najvyšší počet odôvodnených stanovísk, sú podrobnejšie opísané v kapitole 3. Významný nárast celkového počtu odôvodnených stanovísk vydaných v roku 2016 sa premietol do podstatného nárastu počtu odôvodnených stanovísk vydaných v jednotlivých komorách. V roku 2016 vydalo odôvodnené stanoviská 26 zo 41 komôr (v porovnaní s 8 v roku 2015). Odôvodnené stanoviská vydali: Narodno Sabranie (BG) (3), Senát (CZ) (3), Poslanecká sněmovna (CZ) (4), Folketing (DK) (2), Riigikogu (EE) (1), Dáil Éireann (IE) (2), Seanad Éireann (IE) (1), Sénat (FR) (3), Hrvatski sabor (HR) (1), Senato della Repubblica (IT) (3), Saeima (LV) (1), Seimas (LT) (1), Chambre des Députés (LU) (2), Országgyűlés (HU) (2), Kamra tad-Deputati (MT) (5), Eerste Kamer (NL) (1), Tweede Kamer (NL) (3), Bundesrat (AT) (4), Senat (PL) (2), Sejm (PL) (2), Assembleia da República (PT) (1), Camera Deputaților (RO) (2), Senat (RO) (1), Národná rada (SK) (2), Riksdag (SE) (12) a House of Commons (UK) (1). Riksdag (SE) bol národným parlamentom, ktorý vydal zďaleka najvyšší počet odôvodnených stanovísk (12). Druhý najvyšší počet odôvodnených stanovísk (5) vydala Kamra tad-Deputati (MT), po nej nasledovali Poslanecká sněmovna (CZ) a Bundesrat (AT) (každý 4). Okrem toho niektoré regionálne parlamenty využili túto príležitosť na priame informovanie Komisie o svojich stanoviskách k určitým návrhom Komisie, ktoré boli v niektorých prípadoch takisto predložené ich príslušným národným parlamentným komorám ako súčasť postupu kontroly dodržiavania zásady subsidiarity podľa článku 6 protokolu č. 2 k zmluvám. Komisia podľa potreby zohľadní tieto názory. 2.3. Európsky parlament a Rada a) Európsky parlament Európsky parlament prijal súbory opatrení s cieľom splniť svoje povinnosti vyplývajúce zo zmlúv, ktoré sa týkajú uplatňovania zásad subsidiarity a proporcionality. V súčasnosti prebieha nasledujúci postup najmä s odkazom na odôvodnené stanoviská národných parlamentov: ·odôvodnené stanoviská boli odovzdané Výboru Európskeho parlamentu pre právne veci a parlamentnému gestorskému výboru na distribúciu všetkým členom výboru, boli vložené aj do zasadacieho spisu, ·odôvodnené stanoviská sa systematicky prekladajú do všetkých úradných jazykov EÚ (okrem írčiny a maltčiny), ·preambuly k legislatívnym uzneseniam odkazujú na prijaté odôvodnené stanoviská, ·parlamentný gestorský výbor zabezpečí, aby Európsky parlament nepristúpil k záverečnému hlasovaniu pred uplynutím osemtýždňovej lehoty na predloženie odôvodnených stanovísk podľa protokolu č. 2 k zmluvám. V roku 2016 Európsky parlament formálne prijal 410 podaní od národných parlamentov. 76 z nich boli odôvodnené stanoviská predložené podľa protokolu č. 2 k zmluvám, zatiaľ čo zvyšných 334 podaní boli príspevky (podania nesúvisiace s postupom kontroly dodržiavania zásady subsidiarity). Tieto číselné údaje sa zvýšili v porovnaní s rokom 2015, keď bolo Európskemu parlamentu oficiálne odovzdaných deväť odôvodnených stanovísk a 242 príspevkov. Všetky podania od národných parlamentov Európskemu parlamentu sú dostupné v rámci internej databázy (CONNECT).

Podľa prílohy V k rokovaciemu poriadku Európskeho parlamentu je Výbor pre právne veci parlamentným výborom s horizontálnou zodpovednosťou za zabezpečenie dodržiavania zásady subsidiarity. Každých šesť mesiacov je jeden člen výboru vymenovaný za stáleho spravodajcu pre subsidiaritu na základe rotácie medzi politickými skupinami. Pán Gilles LEBRETON (ENF) bol vymenovaný za stáleho spravodajcu počas prvého polroka 2016. Po ňom nasledoval pán Kostas CHRYSOGONOS (GUE/NGL). Spravodajca sleduje prijaté odôvodnené stanoviská a má príležitosť vzniesť problémy uvedené v odôvodnených stanoviskách na prediskutovanie vo výbore a na možné odporúčania gestorskému výboru pre príslušný návrh. Výbor pre právne veci takisto pravidelne vypracúva správu k výročným správam Komisie o subsidiarite a proporcionalite. Pán Sajjad KARIM (ECR) bol vymenovaný za spravodajcu pre výročnú správu o subsidiarite a proporcionalite za rok 2014. Pani Mady DELVAUX (S&D) bola vymenovaná za spravodajkyňu pre výročnú správu za rok 2015. Výbor prispieva aj do polročných správ, ktoré zostavuje Konferencia parlamentných výborov pre záležitosti Únie (COSAC) o otázkach týkajúcich sa subsidiarity. Dňa 24. mája 2016 uskutočnil Výbor pre právne veci výmenu názorov o odôvodnených stanoviskách prijatých podľa postupu uvedeného v článku 7 ods. 2 protokolu č. 2, tzv. postupu „žltej karty“, k návrhu na cielenú revíziu smernice o vysielaní pracovníkov (pozri aj ďalej v kapitole 3 tejto správy). Dňa 12. októbra 2016 Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci pozval národné parlamenty na výmenu názorov o návrhu. Výbor pre právne veci zodpovedá aj za zabezpečenie dodržiavania zásady proporcionality, ktorá sa zohľadňuje pri plnení jeho úlohy overiť právny základ návrhov a pri vykonávaní jeho zodpovednosti za lepšiu tvorbu práva. Okrem toho výskumná služba Európskeho parlamentu naďalej pomáhala Európskemu parlamentu pri zohľadňovaní zásad subsidiarity a proporcionality v jeho práci: ·systematickou kontrolou aspektov subsidiarity a proporcionality posúdení vplyvu Komisie a upozorňovaním na akékoľvek obavy vyjadrené v tejto súvislosti, najmä národnými parlamentmi a Výborom regiónov, ·zabezpečením toho, aby boli tieto zásady plne rešpektované vo vlastnej práci Európskeho parlamentu, napríklad vo vykonávaní posúdení vplyvu vlastných vecných zmien alebo analyzovaní pridanej hodnoty parlamentných návrhov nových právnych predpisov, na základe článku 225 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a nákladov v prípade neexistencie opatrenia na úrovni EÚ, ·kontrolou aspektov subsidiarity a proporcionality pri vypracúvaní posúdení vplyvu so zameraním na pridanú hodnotu EÚ namiesto vnútroštátnych výdavkov alebo opatrení. V roku 2016 Európsky parlament vydal 36 počiatočných hodnotení, jedno posúdenie vplyvu podstatných pozmeňujúcich návrhov Parlamentu a 14 európskych posúdení vplyvu ex post. Okrem toho vypracoval sedem správ o nákladoch v prípade nekonania na úrovni EÚ a štyri posúdenia európskej pridanej hodnoty. Výskumná služba Európskeho parlamentu takisto skúma vykonávanie a účinnosť existujúcich právnych predpisov EÚ vždy, keď Európska komisia oznámi zmenu týchto právnych predpisov vo svojom ročnom pracovnom programe. V roku 2016 bolo vypracovaných približne 28 takýchto „hodnotení vykonávania“. Každý rok Európsky parlament obnovuje svoju výzvu adresovanú národným parlamentom, aby postúpili všetky informácie, ktoré v tejto súvislosti považujú za užitočné. b) Rada Povinnosti Rady týkajúce sa monitorovania zásady subsidiarity národnými parlamentmi sú stanovené v protokoloch č. 1 a 2 k zmluvám. Povinnosti Rady spočívajú predovšetkým v postupovaní návrhov legislatívnych aktov, ktoré nevznikli v Komisii, národným parlamentom. Podľa článku 4 protokolu č. 2 k zmluvám musí Rada postúpiť národným parlamentom všetky návrhy legislatívnych aktov, ktoré pochádzajú od skupiny členských štátov, Súdneho dvora, Európskej centrálnej banky alebo Európskej investičnej banky. V dôsledku uvedeného záväzku podľa článku 6 protokolu č. 2 Rada musí postúpiť každé stanovisko národného parlamentu k legislatívnemu návrhu pochádzajúcemu od skupiny členských štátov navrhujúcim členským štátom. Podobne Rada postupuje stanoviská národných parlamentov k návrhom legislatívnych aktov od Súdneho dvora, Európskej centrálnej banky a Európskej investičnej banky príslušnej inštitúcii. V roku 2016 neboli prijaté nijaké takéto návrhy legislatívnych aktov alebo stanoviská. Okrem požiadaviek podľa zmluvy Rada takisto zabezpečuje, aby boli členské štáty informované o stanoviskách národných parlamentov k legislatívnym návrhom Komisie. V roku 2016 sekretariát Rady distribuoval delegáciám 69 odôvodnených stanovísk prijatých v rámci protokolu č. 2 a 280 stanovísk vydaných v rámci politického dialógu. Okrem toho Rada v rámci svojej legislatívnej práce overuje dodržiavanie zásad subsidiarity a proporcionality pri skúmaní posúdení vplyvu, ktoré sú sprievodnými dokumentmi k návrhom Komisie. 2.4. Výbor regiónov V súlade s odkazom na miestnu a regionálnu úroveň v článku 5 ods. 3 Zmluvy o Európskej únii Výbor regiónov v roku 2016 monitoroval prostredníctvom rôznych svojich nástrojov uplatňovanie zásady subsidiarity. Zvláštnu pozornosť venoval monitorovaniu štyroch iniciatív vybratých z pracovného programu Komisie na rok 2016 prostredníctvom pracovného programu v oblasti subsidiarity . Okrem toho Výbor regiónov prostredníctvom svojich vlastných interných pravidiel posudzoval súlad so zásadami subsidiarity a proporcionality všetkých legislatívnych návrhov, ku ktorým vydal stanoviská. V roku 2016 vydal 13 stanovísk k legislatívnym návrhom, z ktorých deväť sa týkalo monitorovania subsidiarity a proporcionality, okrem tých, ktoré boli zahrnuté do pracovného programu v oblasti subsidiarity. Pri väčšine návrhov Výbor regiónov zistil, že sú v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality. V dvoch prípadoch Výbor regiónov vyjadril obavy rôzneho stupňa týkajúce sa proporcionality, najmä k balíku predpisov o obehovom hospodárstve a k revízii smernice o audiovizuálnych mediálnych službách. V prípade vytvorenia európskeho systému ochrany vkladov Výbor regiónov zistil, že odôvodnenie bolo neúplné, a požiadal Komisiu, aby predložila dôkladnejšie odôvodnenie, ktoré by umožnilo informované posúdenie súladu so zásadami subsidiarity a proporcionality. Konzultácie s expertnou skupinou pre subsidiaritu Konzultácia s expertnou skupinou pre subsidiaritu sa uskutočnila ku každej iniciatíve zahrnutej v pracovnom programe v oblasti subsidiarity. Prvá konzultácia s expertnou skupinou pre subsidiaritu sa týkala návrhov smerníc v novom balíku predpisov o obehovom hospodárstve. Väčšina expertov sa domnievala, že ciele nakladania s odpadom nevyvolávajú obavy v súvislosti so subsidiaritou. Pokiaľ však ide o zásadu proporcionality, niektorí sa domnievali, že ciele uvedené v legislatívnom návrhu z roku 2014 boli neprimerané. Stanovisko obsahovalo tieto závery: „návrhy Európskej komisie nevyvolávajú obavy v súvislosti s dodržiavaním subsidiarity, ale vyvolávajú obavy týkajúce sa dodržiavania proporcionality“. Druhá konzultácia v roku 2016 sa týkala revízie smernice o vysielaní pracovníkov. Respondenti v rámci konzultácie zdôraznili, že návrh obsahuje významné nové prvky a navrhnuté opatrenia nie sú primerane a dôkladne odôvodnené. Pokiaľ ide o významné aspekty subsidiarity, v stanovisku sa neuvádzal nijaký problém a obsahovalo súhlas s návrhom Komisie, „že cieľ tohto návrhu revízie smernice, ktorým je spoločné stanovenie pravidiel, ktoré sa majú uplatňovať na vysielanie pracovníkov, sa dá lepšie dosiahnuť na úrovni EÚ“.

Pokiaľ ide o návrh revízie smernice o audiovizuálnych mediálnych službách, experti dospeli k záveru, že návrh je zrejme v súlade so zásadou subsidiarity, ale extrémne podrobné pravidlá o národných regulačných orgánoch nedávajú veľa priestoru na vnútroštátne rozhodovanie, a že tento aspekt návrhu vzbudzuje obavy o proporcionalitu. Posledná konzultácia s expertnou skupinou pre subsidiaritu v roku 2016 sa týkala návrhu smernice o autorskom práve na digitálnom jednotnom trhu. Neboli zistené nijaké problémy súvisiace so subsidiaritou alebo proporcionalitou. Stanovisko Európskeho výboru regiónov bolo prijaté 8. februára 2017. V roku 2016 Výbor regiónov pokračoval v inovovaní a vývoji platformy REGPEX – podsiete siete na monitorovanie subsidiarity, ktorá je otvorená pre parlamenty a vlády regiónov s legislatívnou právomocou, ktorá na konci roka 2016 mala 76 partnerov (47 regionálnych zhromaždení a 29 regionálnych štátnych správ). Vyhľadávací nástroj platformy REGPEX uľahčuje výber priorít pre monitorovanie subsidiarity a výmenu informácií medzi partnermi poskytnutím priameho prístupu k informáciám na účely analýzy subsidiarity. REGPEX je naďalej dôležitým nástrojom na monitorovanie subsidiarity. Podporuje výmenu osvedčených postupov a jednotnejší prístup k monitorovaniu subsidiarity. V roku 2016 partneri platformy REGPEX odovzdali spolu 28 príspevkov. Medzi najaktívnejších partnerov patrili hornorakúsky parlament, zákonodarné zhromaždenie regiónu Emilia-Romagna a bavorský parlament. V roku 2016 získal návrh smernice o vysielaní pracovníkov tri príspevky od regionálnych štátnych správ. Bavorský parlament vyjadril názor, že vzhľadom na to, že Únia nemá nijaké kompetencie v oblasti odmeňovania, akékoľvek opatrenia v oblasti harmonizácie vysielania pracovníkov sú neprípustné. Zhromaždenie regiónu Friuli Venezia Giulia uvítalo uplatňovanie systému vyplácania vyslaných pracovníkov podľa hostiteľskej krajiny. Zhromaždenie regiónu Marche sa domnieva, že pracovnoprávne vzťahy (vrátane rozsahu pôsobnosti kolektívnych zmlúv) najlepšie možno regulovať na vnútroštátnej úrovni z dôvodu osobitostí vnútroštátnych systémov kolektívneho vyjednávania. Tieto postoje sa odrážali v správe Výboru regiónov o konzultácii súvisiacej so stanoviskom výboru k návrhu smernice o vysielaní pracovníkov. Konferencia o subsidiarite, lepšej právnej regulácii a politickom dialógu Konferencia o subsidiarite, lepšej právnej regulácii a politickom dialógu, ktorú spoločne zorganizovali Konferencia talianskych regionálnych parlamentov, Senato della Repubblica (IT) a Výbor regiónov, sa uskutočnila 19. februára 2016 v Ríme. Tento skúšobný projekt na zvyšovanie informovanosti o subsidiarite a podujatie zamerané na odbornú prípravu bol vytvorený ako súčasť novej koncepcie na splnenie potrieb miestnych a regionálnych samospráv na pozadí plánovanej reformy zhromaždenia Senato della Repubblica (IT). Na podujatí sa zišlo 150 účastníkov, zdôraznila sa úloha regionálnych štátnych správ v rozhodovacom procese EÚ a vyzdvihlo monitorovanie subsidiarity ako konštruktívne cvičenie. Podrobnejší opis činností týkajúcich sa subsidiarity je uvedený vo výročnej správe o subsidiarite za rok 2016, ktorú vydal Výbor regiónov. 2.5. Súdny dvor Európskej únie Hlavnými súdnymi rozhodnutiami Súdneho dvora v roku 2016 týkajúcimi sa zásady subsidiarity boli rozsudky Súdneho dvora zo 4. mája 2016 o zákonnosti smernice o tabakových výrobkoch . Súdny dvor sa domnieval, že subsidiarita bola v právnych predpisoch Únie dodržaná. Na to, aby dospel k tomuto rozhodnutiu, Súdny dvor rozlišoval medzi ex ante preskúmaním súladu so zásadou subsidiarity, ktoré „sa vykonáva najprv na politickej úrovni národnými parlamentmi podľa postupov stanovených na tento účel týmto protokolom č. 2“, a súdnym preskúmaním ex post, v ktorom Súdny dvor „musí overiť rešpektovanie vecných podmienok stanovených v článku 5 ods. 3 ZEÚ, ako aj procesných záruk stanovených v uvedenom protokole“. Pokiaľ ide o vecné podmienky, Súdny dvor uplatnil jednoduchý test: musel „overiť, či normotvorca Únie mohol na základe podrobne opísaných údajov konštatovať, že cieľ sledovaný zamýšľanou činnosťou možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie“. Súdny dvor pripomenul, že smernica má dva ciele: uľahčenie „riadneho fungovania vnútorného trhu…, pričom sa zabezpečuje vysoká úroveň ochrany ľudského zdravia, najmä pokiaľ ide o mladých ľudí“. Aj pri predpoklade, že druhý cieľ môžu lepšie dosiahnuť členské štáty, „sledovanie uvedeného cieľa na takejto úrovni by mohlo upevniť, ak nie vytvoriť situácie, keď by niektoré členské štáty povolili uvádzanie tabakových výrobkov s určitými charakteristickými arómami na trh, zatiaľ čo iné by ho zakázali, čo by bolo v priamom rozpore s prvým cieľom tejto smernice, teda so zlepšením fungovania vnútorného trhu s tabakovými a súvisiacimi výrobkami.“ Podľa Súdneho dvora „zo vzájomnej závislosti oboch cieľov… vyplýva, že normotvorca Únie sa mohol legitímne domnievať, že jeho opatrenie musí obsahovať zavedenie režimu pre uvádzanie tabakových výrobkov s charakteristickou arómou na trh Únie a že tento dvojaký cieľ môže byť z dôvodu tejto závislosti lepšie uskutočnený na úrovni Únie“. Okrem toho Súdny dvor potvrdil, že cieľom subsidiarity „nie je obmedziť právomoc Únie v závislosti od situácie niektorého z členských štátov posudzovanej individuálne“ . Pokiaľ ide o procesné záruky a najmä povinnosť uviesť dôvody týkajúce sa subsidiarity, Súdny dvor pripomenul, že dodržiavanie tejto povinnosti „sa musí posúdiť nielen vzhľadom na znenie napadnutého aktu, ale aj vzhľadom na jeho kontext a okolnosti prípadu“. Súdny dvor zistil, že návrh Komisie a príslušné posúdenie vplyvu zahŕňa „dostatok dôkazov, ktoré jasným a jednoznačným spôsobom preukazujú výhody súvisiace s opatreniami prijatými skôr na úrovni Únie než na úrovni členských štátov.“ Tie „umožnili tak normotvorcovi Únie, ako aj vnútroštátnym parlamentom posúdiť, či bol uvedený návrh v súlade so zásadou subsidiarity, pričom tieto dôkazy umožňujú, aby sa jednotlivci oboznámili s odôvodnením vzťahujúcim sa na túto zásadu a aby Súdny dvor vykonal svoje preskúmanie“ . Rozsudky takisto zamietli žalobné dôvody údajného porušenia zásady proporcionality rôznymi ustanoveniami smernice o tabakových výrobkoch. Súdny dvor potvrdil proporcionalitu rozhodnutí zákonodarcu, ktorý má širokú diskrečnú právomoc v oblastiach, v ktorých musí vykonať zložité politické, hospodárske a sociálne posúdenia, ako je napríklad regulácia trhu s tabakovými výrobkami. Podľa Súdneho dvora neboli prijaté opatrenia zjavne neprimerané vo vzťahu k ich cieľu a menej obmedzujúce opatrenia sa nezdali byť rovnako vhodné na dosiahnutie tohto cieľa . 3. hlavné prípady, v ktorých boli vyjadrené obavy v súvislosti so zásadami subsidiarity a proporcionality ·Návrh na revíziu smernice o vysielaní pracovníkov Na splnenie záväzku uvedeného v politických usmerneniach Komisie podporovať zásadu, že rovnaká práca na rovnakom mieste by mala byť rovnako odmeňovaná, prijala Komisia 8. marca 2016 návrh na cielenú revíziu smernice z roku 1996 o vysielaní pracovníkov . V podstate je cieľom revízie zabezpečiť, aby vykonávanie slobody poskytovať služby v Únii prebiehalo za podmienok, ktoré zaručujú rovnaké podmienky pre podniky a dodržiavanie práv pracovníkov. V tejto súvislosti sa v návrhu zavádzajú zmeny v troch hlavných oblastiach: i) odmeňovanie vyslaných pracovníkov vrátane situácií zadávania zákaziek subdodávateľovi, ii) pravidlá vzťahujúce sa na dočasných agentúrnych pracovníkov a iii) dlhodobé vysielanie. V návrhu sa najmä stanovuje, že všetky povinné pravidlá odmeňovania v hostiteľskom členskom štáte sa uplatňujú na pracovníkov vyslaných do daného členského štátu. Tento návrh Komisie vyvolal 14 odôvodnených stanovísk od národných parlamentov v 11 členských štátoch. Tieto odôvodnené stanoviská predstavujú 22 z celkových 56 hlasov, čím spustili postup podľa článku 7 ods. 2 protokolu č. 2 k zmluvám (tzv. postup „žltej karty“). Národné parlamenty vo svojich odôvodnených stanoviskách uviedli najmä to, i) že existujúce pravidlá sú dostatočné a primerané, ii) že úroveň Únie nie je vhodná na toto opatrenie, iii) že v návrhu sa výslovne neuznávajú právomoci členských štátov v oblasti odmeňovania a podmienok zamestnávania a iv) že odôvodnenie návrhu vzhľadom na zásadu subsidiarity je príliš stručné.

V súlade s uvedeným záväzkom Komisie zlepšiť interakciu s národnými parlamentmi Komisia spolupracovala priamo s národnými parlamentmi. Na Konferencii parlamentných výborov pre záležitosti Únie (COSAC), ktorá sa konala 13. júna 2016, sa počiatočná výmena názorov s prvým podpredsedom Komisie Fransom Timmermansom zamerala na procesné aspekty, a 11. júla 2016 sa uskutočnila vecná diskusia v kontexte obsiahlejšej rozpravy s komisárkou Marianne Thyssenovou o sociálnom rozmere EÚ. Po dôkladnej analýze odôvodnených stanovísk Komisia 20. júla 2016 prijala oznámenie so záverom, že návrh je v súlade so zásadou subsidiarity a že by sa nemal meniť . Komisia vo svojom oznámení pripomenula, že návrh je založený na právnom základe pre vnútorný trh a že vysielanie má samo osebe cezhraničný charakter. Zdôrazňuje, že cieľom návrhu je uľahčiť slobodu poskytovať služby a zároveň zabezpečiť vyrovnanejšie podmienky medzi vnútroštátnymi a cezhraničnými poskytovateľmi služieb a takisto zabezpečiť, aby pracovníci vykonávajúci prácu na rovnakom mieste boli chránení rovnakými povinnými pravidlami bez ohľadu na to, či sú to miestni alebo vyslaní pracovníci. V oznámení sa takisto objasňuje, prečo existujúce pravidlá nie sú dostatočné a primerané na dosiahnutie tohto cieľa. Okrem toho Komisia v oznámení potvrdzuje, že návrh plne rešpektuje právomoci členských štátov stanoviť odmeňovanie a ostatné podmienky zamestnávania v súlade s vnútroštátnym právom a praxou členských štátov. To isté platí pre ich právomoc určiť podmienky, ktoré sa vzťahujú na dočasných agentúrnych zamestnancov. Napokon sa Komisia v oznámení zaoberala otázkou odôvodnenia súladu návrhu so zásadou subsidiarity, pričom pripomenula judikatúru Súdneho dvora a odkázala na dôvodovú správu a správu o posúdení vplyvu.



·Návrh na revíziu dublinského nariadenia Prvý balík legislatívnych opatrení zameraný na to, aby bol spoločný európsky azylový systém spravodlivejší a udržateľnejší, obsahuje návrh na revíziu dublinského nariadenia . Návrh, ktorý bol prijatý 4. mája 2016, je súčasťou komplexnej odpovede Komisie na mohutný, neriadený príchod migrantov a žiadateľov o azyl v roku 2015, ktorý odhalil štrukturálne nedostatky v návrhu a vo vykonávaní existujúceho dublinského systému. Cieľom návrhu je dosiahnuť spravodlivé rozdelenie povinností medzi členskými štátmi zavedením nového „nápravného alokačného mechanizmu“, ktorý zabraňuje zneužívaniu európskeho azylového systému, ako aj sekundárnym pohybom. Národné parlamenty vydali osem odôvodnených stanovísk k návrhu, pričom namietali najmä, že návrh nie je v súlade so zásadou subsidiarity, lebo nápravný alokačný mechanizmus zachádza príliš ďaleko a rozhodnutia o premiestnení by mali zostať vo výlučnej právomoci členských štátov. Komisia vo svojej odpovedi uviedla, že návrh je potrebný a primeraný na zabezpečenie udržateľného a spravodlivého spoločného európskeho azylového systému. Komisia okrem toho zdôraznila, že zabezpečenie správneho uplatňovania dublinského systému v krízových obdobiach a riešenie sekundárnych pohybov štátnych príslušníkov tretích krajín medzi členskými štátmi sú cezhraničné záležitosti, ktoré nie je možné vyriešiť prostredníctvom opatrení prijatých členskými štátmi individuálne alebo dvojstranne. Komisia sa preto domnieva, že návrh je v súlade so zásadou subsidiarity. Komisia takisto objasnila, že návrh poskytne spravodlivejší, účinnejší a udržateľnejší systém na určenie členského štátu, ktorý je zodpovedný za posúdenie žiadostí o azyl, pričom zachová zásadu, že žiadatelia o azyl by mali požiadať o azyl v krajine, do ktorej vstúpili ako prvej, pokiaľ nemajú rodinu v inej krajine. Nový nápravný mechanizmus zabezpečí solidaritu, spravodlivé rozdelenie úloh v rámci Únie a odstránenie neprimeraného tlaku na azylové systémy členských štátov v prvej línii. ·Návrhy na zriadenie spoločného konsolidovaného základe dane z príjmov právnických osôb Cieľom stanovenia spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb je poskytnúť spoločnostiam jednotný súbor pravidiel na výpočet ich zdaniteľných ziskov v celej Európskej únii. Prvý návrh smernice o spoločnom konsolidovanom základe dane z príjmov právnických osôb, predložený v roku 2011, bol navrhnutý na posilnenie jednotného trhu pre podniky. Hoci členské štáty dosiahli v Rade pokrok pri mnohých prvkoch návrhu, nevedeli dosiahnuť konečnú dohodu. Komisia vo svojom pracovnom programe na rok 2016 oznámila, že návrh stiahne a začne pracovať odznova s novým postupným prístupom. Dňa 25. októbra 2016 Komisia znova spustila svoju iniciatívu na dosiahnutie spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb a prijala dva nové legislatívne návrhy. Týmito návrhmi Komisia zamýšľa posilniť tie prvky návrhu z roku 2011, ktoré napomáhajú podnikaniu, s cieľom pomôcť cezhraničným spoločnostiam znížiť náklady, byrokraciu a podporiť inovácie. Súčasne si Komisia želá posilniť potenciál spoločného konsolidovaného základu dane z príjmov právnických osôb ako nástroja proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Sadzby dane z príjmov právnických osôb nie sú súčasťou návrhov, keďže tie sú aj naďalej oblasťou patriacou pod zvrchovanosť členských štátov. Komisia dostala osem odôvodnených stanovísk ako reakciu na tieto dva nové návrhy . V týchto odôvodnených stanoviskách bolo poznať obavy, že členské štáty by stratili kontrolu nad svojimi systémami zdaňovania právnických osôb. Národné parlamenty argumentovali, že návrhy sú nepotrebné, že sa môžu dokonca ukázať ako neúčinné pri riešení vyhýbania sa daňovým povinnostiam a že existujúca smernica o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam spolu s dohodnutým opatrením v rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) je na tento účel dostatočná. Komisia vo svojich odpovediach národným parlamentom zdôraznila, že návrhy sa nezaoberajú úrovňami, na ktorých by mali byť stanovené daňové sadzby na vnútroštátnej úrovni, ale zosúlaďujú daňový základ z príjmov právnických osôb, čo je predpoklad na nápravu zistených deformácií vnútorného trhu. V tejto súvislosti bude smernica o opatreniach proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam okamžitým opatrením na riešenie naliehavých potrieb. Jej pravidlá ponúkajú možnosti, v podobe minimálneho štandardu, na vyplnenie medzier v existujúcich 28 vnútroštátnych daňových systémoch. Spoločný konsolidovaný základ dane z príjmov právnických osôb bude plnohodnotný systém zdaňovania príjmov právnických osôb s cezhraničným rozmerom a cieľmi presahujúcimi opatrenie proti vyhýbaniu sa daňovým povinnostiam. Komisia takisto pripomenula, že OECD neberie do úvahy špecifické vlastnosti, ktoré sa týkajú jednotného trhu, akým je trh Európskej únie. Komisia vysvetlila, že má právomoc navrhovať právne predpisy – v rámci limitov svojich kompetencií stanovených v zmluvách – na zabezpečenie lepšieho fungovania vnútorného trhu. Komisia však potvrdila, že zásady transferového oceňovania dohodnuté v OECD sa budú naďalej uplatňovať na transakcie s prepojenými podnikmi mimo konsolidovanej daňovej skupiny v rámci EÚ a v tretích krajinách. 4. záver Podpísaním Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva v roku 2016 Európsky parlament, Rada a Komisia potvrdili spoločný záväzok zabezpečiť, aby zásady subsidiarity a proporcionality boli naďalej ústredným prvkom európskeho rozhodovania a aby sa tieto zásady plne dodržiavali v celom legislatívnom procese. Európsky parlament v roku 2016 pokračoval v skúmaní súladu legislatívnych návrhov so zásadami subsidiarity a proporcionality prostredníctvom príslušných parlamentných výborov, ako aj Výboru pre právne veci, ktorý má horizontálnu zodpovednosť za zabezpečenie dodržiavania zásady subsidiarity. Aj Výbor regiónov pokračoval vo svojej práci na monitorovaní zásady subsidiarity, najmä prostredníctvom prijatia a vykonávania svojho pracovného programu v oblasti subsidiarity na rok 2016 vrátane konzultácií s expertnou skupinou pre subsidiaritu. Výbor regiónov vo svojich stanoviskách zohľadnil obavy o dodržiavanie zásady subsidiarity, ktoré vyjadrili parlamenty a správne orgány regiónov s legislatívnou právomocou. V roku 2016 výbor zorganizoval v Ríme konferenciu o subsidiarite, lepšej právnej regulácii a politickom dialógu v spolupráci s regionálnymi parlamentmi a zhromaždením Senato della Repubblica (IT). Komisia v roku 2016 naďalej vykonávala svoj posilnený program lepšej právnej regulácie z roku 2015, ktorý zahŕňa posilnené usmernenie o spôsobe posudzovania subsidiarity a proporcionality v procese tvorby politiky. Výbor pre kontrolu regulácie v roku 2016 preveril 60 posúdení vplyvu a v niektorých prípadoch si vyžiadal zlepšenie argumentácie o zásadách subsidiarity a proporcionality.