EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli12. 2. 2016 COM(2016) 67 final 2016/0039(COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Tunisku {SWD(2016) 30 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Súbežne so zdĺhavým a krehkým procesom politickej transformácie prebiehajúcim od revolúcie v roku 2011 tuniské hospodárstvo poškodzujú nepretržité domáce nepokoje, regionálna nestabilita (vrátane dôsledkov konfliktov v Líbyi) a oslabené medzinárodné prostredie (najmä v eurozóne). Tento nepriaznivý vývoj podstatne oslabil výkonnosť jeho rastu, ako aj jeho fiškálnu pozíciu a platobnú bilanciu. Prognózy rastu v roku 2015 boli revidované výrazne smerom nadol prevažne ako výsledok negatívneho hospodárskeho vplyvu teroristických útokov (najmä v oblasti cestovného ruchu, dopravy a investícií) a výpadkov výroby v dôsledku sociálnych nepokojov, pričom táto situácia negatívne vplýva na už chúlostivú platobnú bilanciu a fiškálnu pozíciu, z čoho vyplynuli významné potreby z hľadiska financovania. Krajina zároveň pokračovala vo výrazných krokoch smerujúcich k upevneniu demokratických mechanizmov, aj schválením novej ústavy v januári 2014, napriek tomu sa politická transformácia nezaobišla bez ťažkostí a období nestability. V polovici apríla 2013 Tunisko dosiahlo dohodu s Medzinárodným menovým fondom (MMF) o 24-mesačnom pohotovostnom úvere v objeme 1,75 miliardy USD, ktorý rada MMF schválila v júni 2013 a ktorý bol následne predĺžený do decembra 2015. Takisto požiadalo EÚ v auguste 2013 o doplnkovú makrofinančnú pomoc. V reakcii na to Európska komisia v decembri 2013 navrhla makrofinančnú pomoc vo výške 250 miliónov EUR vo forme úverov (ďalej len „MFP-I“), ktorú spoluzákonodarcovia zvýšili na 300 miliónov EUR a v máji 2014 schválili. Memorandum o porozumení, v ktorom sú vymedzené politické podmienky týkajúce tohto úveru, nadobudlo účinnosť v marci 2015. V nadväznosti na skončenie 6. preskúmania programu MMF v septembri minulého roku Tunisko požiadalo MMF o následný úver s pravdepodobnou dĺžkou trvania 4 roky. Nový program MMF je stále predmetom rokovaní, očakáva sa však, že rade MMF bude predložený na schválenie na jar 2016. Napriek určitým meškaniam pri jej plnení sa operácia MFP-I vykonáva. Prvá tranža bola vyplatená 7. mája 2015 a potom, ako Tunisko splnilo podmienky dohodnuté s EÚ v memorande o porozumení, bola 1. decembra 2015 vyplatená druhá tranža. Očakáva sa, že k vyplateniu tretej a poslednej tranže dôjde v druhom štvrťroku 2016 za predpokladu, že budú splnené podmienky memoranda o porozumení. V tejto súvislosti tuniský premiér v liste adresovanom predsedovi Junckerovi v auguste 2015 predložil žiadosť, ktorú ministerstvo rozvojovej spolupráce a investícií zopakovalo v liste z decembra, o poskytnutie druhej operácie makrofinančnej pomoci zo strany EÚ v objeme 500 miliónov EUR, ktorá by dopĺňala následný program MMF. Vzhľadom na výrazný vplyv bezpečnostnej situácie na hospodárstvo a potreby vonkajšieho financovania Tuniska počas obdobia konsolidácie jeho politickej transformácie a v nadväznosti na aktualizované posúdenie jeho potrieb vonkajšieho financovania, ktoré sa uskutočnilo v spolupráci s MMF, Európska komisia predkladá Európskemu parlamentu a Rade návrh na poskytnutie druhej makrofinančnej pomoci (ďalej len „MFP-II“) Tuniskej republike v objeme maximálne 500 miliónov EUR vo forme strednodobých úverov. Navrhovaná suma takisto zodpovedá očakávanému objemu programu MMF, závažným rizikám, ktorým tuniské hospodárstvo v súčasnosti čelí, a pevnému záväzku EÚ podporiť politickú a hospodársku transformáciu Tuniska. Navrhovaná nová MFP by Tunisku pomohla v kontexte nového programu MMF pokryť časť jeho zostatkových potrieb vonkajšieho financovania, ktoré sa na obdobie rokov 2016 – 2017 odhadujú na približne 2,9 miliardy USD. Znížila by zraniteľnosť hospodárstva z hľadiska platobnej bilancie a fiškálnych problémov v krátkodobom horizonte a zároveň by sa koordinovala s programami úprav a reforiem dohodnutými s MMF a so Svetovou bankou, ako aj s reformami schválenými v rámci operácií EÚ v oblasti rozpočtovej podpory, najmä zmlúv o podpore konsolidácie štátu Programme d’appui à la Relance (PAR). Navrhovaná MFP-II je v súlade so smerovaním európskej susedskej politiky (ESP) a s úsilím medzinárodného spoločenstva vrátane iniciatívy Deauvillského partnerstva skupiny G-7 s cieľom pomôcť Tunisku v týchto zložitých časoch. Komisia sa v tejto súvislosti a ako je vypracované v pracovnom dokumente útvarov Komisie pripojenom k tomuto návrhu domnieva aj na základe posúdenia politickej situácie Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, že politické a hospodárske podmienky na poskytnutie makrofinančnej pomoci v navrhovanej výške a forme sú splnené. Všeobecný kontext Po dvoch rokoch stabilného, ale nízkeho rastu HDP v kontexte programu MMF (2,3 % v roku 2013 aj 2014) bol rast na rok 2015 revidovaný smerom nadol na 0,5 % v porovnaní s predpoveďou na úrovni 3 % zo začiatku roka. Hospodárstvo Tuniska zaznamenalo výrazné zhoršenie prevažne v dôsledku teroristických útokov v roku 2015, ktoré ovplyvnili kľúčové odvetvia hospodárstva. Negatívny vplyv týchto útokov na cestovný ruch (na ktorý pripadá približne 7 % k HDP a predstavuje okolo 15 % pracovnej sily) a odvetvie dopravy (na ktoré pripadá rovnako približne 7 % k HDP, z toho 20 % závisí od cestovania v turistickom ruchu), ako aj na náladu zahraničných investorov v spojení s výpadkami v produkcii fosfátov, doprave a iných sektoroch (vzhľadom na prerušenia práce a štrajky) prispeli k revízii predpovede smerom nadol. Tuniské orgány a MMF očakávajú, že ak sa nevyskytnú dodatočné otrasy, dôjde v roku 2016 k oživeniu rastu, ktorý bude podporovaný pomalým oživením v cestovnom ruchu a normalizáciou domácej výroby. Napriek tomu sa tento základný scenár vyznačuje výraznými rizikami poklesu. V každom prípade tieto nízke miery rastu nebudú stačiť na výrazné zníženie nezamestnanosti, ktorá je naďalej vysoká na úrovni 15 % a obzvlášť je vysoká medzi mladými ľuďmi a absolventmi (viac ako 30 %) a ženami (21,6 %). Navyše zamestnanosť v neformálnom hospodárstve stále predstavuje približne 50 % pracujúcich vo veku od 15 do 24 rokov. Inflácia v priemere dosahovala 5,5 % v roku 2014 a má klesajúcu tendenciu vzhľadom na klesajúce medzinárodné ceny komodít, stabilnú domácu produkciu potravín, oslabenie domáceho dopytu a obozretnú menovú politiku. Celková inflácia sa podľa očakávaní bude spomaľovať na priemernú úroveň 4,9 v roku 2015 a počas nasledujúcich piatich rokov by mala ostať na úrovni približne 4 %. Po období reštriktívnej menovej politiky v rokoch 2012 až do polovice roka 2014, ktorá bola reakciou na inflačné tlaky a zhoršenie vonkajšej a fiškálnej rovnováhy, centrálna banka znížila svoju referenčnú úrokovú sadzbu o 50 bázických bodov (na 4,25 %) v októbri minulého roka, aby tak uprostred spomaľujúcej sa inflácie meranej indexom spotrebiteľských cien (CPI) pomohla znova naštartovať stagnujúci rast HDP. Pokiaľ ide o verejné financie, Tunisko dosiahlo v roku 2014 určitý stupeň fiškálnej konsolidácie, keďže štrukturálne fiškálne saldo (ktoré predovšetkým nezahŕňa náklady na rekapitalizáciu bánk a iné jednorazové položky) pokleslo z úrovne 5,1 % HDP v roku 2013 na úroveň 4,2 % HDP v roku 2014. Očakáva sa však, že sa štrukturálny deficit v roku 2015 zvýši na 4,7 % HDP prevažne v dôsledku výdavkových opatrení prijatých v nadväznosti na teroristické útoky a napriek úsporám vo výdavkoch generovaných nižšími cenami ropy, než sa očakávali. V zákone o rozpočte na rok 2016 sa predpokladá zníženie štrukturálneho deficitu späť na 4,2 % HDP, ktoré sa v prevažnej miere dosiahne zvýšením príjmov (čiastočne v dôsledku zavedenia DPH) a znížením výdavkov na subvencie (najmä v dôsledku toho, že sa predkladajú nižšie medzinárodné ceny ropy a stabilný výmenný kurz). Napriek tomu sa predpokladané zamestnanie dodatočných približne 15 000 verejných zamestnancov (najmä v sektoroch obrany a bezpečnosti) prejaví vo zvýšení mzdových nákladov. Na druhej strane sa naďalej zvyšoval dlh verejnej správy, ktorý v roku 2014 dosiahol úroveň 50 % HDP, a než nastúpi opačný trend bude podľa predpovedí na konci roku 2018 kulminovať na úrovni 61 % HDP. Takisto sa predpokladá podstatné zvýšenie potrieb na splácanie verejného dlhu v nasledujúcich dvoch rokoch (z úrovne približne 600 mil. USD v roku 2015 na viac ako 1,4 mld. USD v roku 2017 a na takmer 1,2 mld. USD v roku 2018). Pokiaľ ide o platobnú bilanciu, deficit bežného účtu sa v roku 2014 ďalej zhoršil na úroveň 8,9 % HDP v porovnaní s 8,3 % HDP v roku 2013 a očakáva sa, že napriek poklesu cien ropy, slabšej domácej hospodárskej činnosti a zvýšeniu vývozu zostane v roku 2015 na úrovni, ktorá je vo veľkej miere neudržateľná. Negatívne účinky teroristického útoku v Sousse na cestovný ruch podľa očakávaní vyvinú ďalší tlak na deficit bežného účtu, ktorý sa vráti späť na úroveň 8,8 % HDP. Aj prílev súkromného kapitálu od roku 2011 oslabil, čo prispelo k zraniteľnosti z hľadiska platobnej bilancie. Čisté priame zahraničné investície, ktoré v rokoch 2005 – 2010 tvorili v priemere takmer 5 % HDP, za posledné dva roky poklesli na úroveň nepatrne nad 2 % HDP. V kontexte prehĺbenia deficitu bežného účtu a slabšieho prílevu kapitálu sa Tunisko muselo vo zvýšenej miere spoliehať na oficiálne toky finančnej pomoci. Tunisku sa v roku 2015 podarilo pokryť časť rozdielu vo vonkajšom financovaní emisiou 10-ročných eurobondov v objeme 1 miliardy USD v januári 2015 pri úrokovej sadzbe 5,75 %, ktorej upisovanie medzinárodnými investormi v značnej miere prevýšilo ponuku napriek tomu, že ich súčasťou nebola štátna záruka jedného zo zahraničných darcov.

Pri porovnaní s počiatočným cieľom v rámci programu MMF na úrovni 9,0 miliárd USD bol konečný stav oficiálnych devízových rezerv v roku 2014 na úrovni 7,7 miliardy USD alebo na úrovni rovnajúcej sa sotva 3 mesiacom dovozu. Emisiou medzinárodných dlhopisov v objeme 1 miliardy USD z januára 2015 sa zvýšila úroveň devízových rezerv, ale ku koncu októbra rezervy poklesli na približne 6,5 miliardy USD alebo na úroveň rovnajúcu sa o čosi menej ako 4 mesiacom dovozu, keďže v dôsledku teroristických útokov došlo k poklesu príjmov z cestovného ruchu. V súčasnosti sa očakáva, že úroveň rezerv bude na konci roka 2015 7,5 miliardy USD. To je výrazne pod úrovňou 8,2 miliardy USD, ktorú pre koniec roka predpokladal MMF v kontexte 6. preskúmania programu (ukončené v septembri 2015) a v porovnaní s cieľom devízových rezerv v pôvodnom programe na úrovni 10,1 miliardy USD. Vonkajší dlh sa zvýšil z úrovne 48 % HDP v roku 2011 na odhadovaných 56,2 % HDP v roku 2014 a očakáva sa, že predtým, ako nastúpi opačný trend, bude kulminovať v roku 2018 na úrovni 72,3 % HDP. Od roku 2011 bol rating Tuniska viackrát znížený, naposledy v roku 2014 (agentúrou Moody’s z úrovne Ba2 na úroveň Ba3 a agentúrou Standard & Poor’s z úrovne BB na úroveň BB–). Tunisko naďalej čelí značným problémom v oblasti štrukturálnych reforiem. Zatiaľ čo v rokoch 2000 až 2010 krajina zažívala obdobie pomerne vysokého hospodárskeho rastu vyjadreného v príjme na obyvateľa (jeden z najväčších spomedzi dovozcov ropy v regióne Blízkeho východu a severnej Afriky), naďalej ju sužuje viacero štrukturálnych nedostatkov. Nadmerne sa najmä opiera o priemysel s nízkou pridanou hodnotou, ktorý je orientovaný na vývoz a nachádza sa v blízkosti pobrežia a ktorý prispieva k nevyrovnanému modelu regionálneho hospodárskeho rozvoja a trpí v dôsledku nepružných trhov práce a nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami, čo prispieva k vysokej nezamestnanosti, predovšetkým medzi mladými ľuďmi. V spojení s vnímaním nízkej transparentnosti a slabej správy hospodárskych záležitostí je výsledkom tohto modelu rastu nespravodlivé prerozdeľovanie hospodárskych ziskov medzi obyvateľstvo. Celkovo je pokrok dosahovaný v oblasti reforiem naďalej obmedzený, čiastočne v dôsledku krehkosti politickej transformácie, hoci predstavuje nedávna pozitívna dynamika povzbudenie a vláda naďalej hodlá pokračovať v nastúpenej pozitívnej ceste reforiem. Podstatná časť príprav na niektoré hlavné reformy (najmä v oblasti daňovej politiky a daňovej správy, zlepšovania podnikateľskej a investičnej klímy a reforma vo finančnom sektore) bola zásadnej povahy a mala by pripraviť podmienky na uskutočnenie dôkladnejších reforiem. Na plnú realizáciu iných reforiem sa bude ešte vyžadovať podniknutie ďalších čiastkových krokov a pevné politické odhodlanie a podpora (ako je napríklad reforma subvencovania cien a zlepšenie sociálnej záchrannej siete). Ako už bolo uvedené, rada MMF 7. júna 2013 schválila dvojročný pohotovostný úver v objeme 1,75 miliardy USD (400 % tuniskej kvóty), ktorý bol následne predĺžený do decembra 2015. Tunisko požiadalo MMF o následný úver, ktorý má podľa očakávaní trvať 4 roky a ktorý pravdepodobne podporí rozšírený fond. Očakáva sa, že tento program, ktorý je stále predmetom rokovaní, bude rade MMF predložený na schválenie na jar 2016. Hoci jeho konečná výška ešte nebola určená, očakáva sa, že bude vyššia než je v prípade súčasného pohotovostného úveru. Revidované prognózy, ktoré MMF vypracoval v novembri, poukazujú na výrazné potreby v oblasti platobnej bilancie v období rokov 2016 – 2017 s celkovým odhadovaným rozdielom vo vonkajšom financovaní vo výške 5,1 miliardy USD (v roku 2016 vo výške 2,7 miliardy USD a v roku 2017 vo výške 2,4 miliardy USD). Tento rozdiel vo financovaní možno všeobecne pripísať na vrub týmto trom faktorom: opakovane vysoký deficit bežného účtu, potreba nahromadiť devízové rezervy počas obdobia rokov 2016 – 2017 a očakávané veľké požiadavky na splatenie dlhu najmä v roku 2017. Navrhovaná nová MFP v objeme 500 miliónov EUR by pokryla 19,2 % odhadovaného zostatkového rozdielu vo financovaní. Tunisko v minulosti takisto využilo finančnú podporu poskytnutú viacerými bilaterálnymi darcami (najmä z USA, Japonska, ale aj Alžírska), ako aj multilaterálnymi darcami (najmä Svetovou bankou a Africkou rozvojovou bankou), ktorí v nadchádzajúcom období pravdepodobne prispejú dodatočnými finančnými prostriedkami. Spomedzi pomoci poskytnutej zo strany EÚ, k uskutočňovaniu hlavných reforiem a poskytovaniu toľko potrebnej finančnej podpory značne prispieva MFP-I vo výške 300 miliónov EUR, ktorej vykonávanie úspešne prebieha. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Predtým Európsky parlament a Rada 15. mája 2014 prijali rozhodnutie č. 534/2014/EÚ o poskytnutí prvej makrofinančnej pomoci Tuniskej republike vo výške 300 miliónov EUR. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie EÚ sa snaží vybudovať úzky vzťah s Tuniskom a podporovať hospodárske a politické reformy v Tunisku. V roku 1995 sa Tunisko stalo prvou krajinou v južnom Stredozemí, ktorá podpísala dohodu o pridružení s EÚ. Táto dohoda, ktorá nadobudla platnosť v roku 1998, zostáva naďalej právnym základom dvojstrannej spolupráce. Dvojstranné vzťahy sa ďalej posilnili v rámci ESP EÚ, a to aj prijatím päťročných akčných plánov ESP, v ktorých sa stanovili strategické ciele tejto spolupráce, pričom najnovší z nich sa vzťahuje na obdobie rokov 2013 – 2017. Tunisko je takisto členom Únie pre Stredozemie. Dôležité sú aj hospodárske väzby s EÚ. Tunisko dokončilo zrušenie ciel na priemyselné výrobky v roku 2008, čím sa stalo prvou stredozemskou krajinou, ktorá s EÚ uzavrela dohodu o voľnom obchode. Tunisko je susediacou krajinou, ktorá uskutočňuje najväčší podiel svojho obchodu s EÚ. V roku 2014 pochádzalo z EÚ 64,7 % tuniského dovozu a do EÚ smerovalo 72,5 % jeho vývozu. Tunisko je takisto vysoko závislé od EÚ z hľadiska priamych zahraničných investícií a iných finančných tokov, remitencií a prílevu cestovného ruchu. V októbri 2015 EÚ a Tunisko oficiálne začali rokovania o dohode o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu (DCTFA) s cieľom umožniť Tunisku plný prístup na jednotný trh EÚ. Makrofinančná pomoc EÚ by doplnila granty zmobilizované v rámci nástroja európskeho susedstva (ENI) a zastrešujúceho programu, a najmä podmienky plánované v rámci balíkov rozpočtovej podpory PAR-IV a PAR-V, ktoré vykonáva EÚ . Podporou prijatia vhodného rámca pre makroekonomickú politiku a štrukturálne reformy zo strany tuniských orgánov by sa vďaka makrofinančnej pomoci EÚ zvýšil prínos celkového zapojenia EÚ, čo by zvýšilo účinnosť celkovej intervencie EÚ, ktorá zahŕňa aj iné finančné nástroje. Od Arabskej jari EÚ pri viacerých príležitostiach vyhlásila, že je odhodlaná podporovať Tunisko v jeho procese hospodárskych a politických reforiem. EÚ zdvojnásobila svoju finančnú podporu vo forme grantov, ktoré sa zatiaľ stali najväčším príjemcom financovania v rámci programu SPRING a zastrešujúceho programu. Aj keď cesta Tuniska k plnohodnotnej demokracii nie je bez ťažkostí a pretrváva značná neistota, krajina prijala dôležité kroky smerujúce k politickej reforme. V rámci dohody o pridružení, európskej susedskej politiky a iných nedávnych iniciatív existuje pevný a zintenzívňujúci sa rámec bilaterálnych vzťahov medzi EÚ a Tuniskom. V tejto súvislosti sa usudzuje, že Tunisko spĺňa politické podmienky na poskytnutie MFP tretím krajinám, najmä pokiaľ ide o dodržiavanie demokracie, ľudských práv a právny štát, a je krajinou, ktorá udržiava úzke politické a hospodárske vzťahy s EÚ. Podrobné posúdenie o splnení týchto politických kritérií na poskytnutie MFP, ktoré vypracovala Európska služba pre vonkajšiu činnosť, je uvedené v prílohe k pracovnému dokumentu útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto návrhu. Navyše je navrhovaná MFP v súlade so záväzkom EÚ podporiť hospodársku a politickú transformáciu Tuniska. 2.VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami MFP sa poskytuje ako neoddeliteľná súčasť medzinárodnej podpory na stabilizáciu hospodárstva Tuniska. Pri príprave tohto návrhu MFP útvary Komisie uskutočnili konzultácie s Medzinárodným menovým fondom a so Svetovou bankou, ktoré už zaviedli rozsiahle programy financovania a pripravujú nové programy. Komisia 10. decembra 2015 uskutočnila konzultáciu s hospodárskym a finančným výborom, ktorý vyjadril návrhu podporu. Komisia bola takisto v pravidelnom kontakte s tuniskými orgánmi.



Získavanie a využívanie expertízy

Operatívne posúdenie na overenie kvality a spoľahlivosti verejných finančných tokov a administratívnych postupov Tuniska vykonala Komisia s pomocou externých expertov v decembri 2013. O jeho výsledkoch, ktoré boli všeobecne pozitívne, boli v januári 2014 informované tuniské orgány a delegácia EÚ s tým, aby sa pokračovalo v činnosti v oblastiach, v ktorých je možné zlepšenie. Posúdenie vplyvu Makrofinančná pomoc Únie je mimoriadny núdzový nástroj, ktorý sa zameriava na riešenie krízových situácií platobnej bilancie v tretích krajinách. Navrhovaná MFP je preto oslobodená od požiadavky na vykonanie posúdenia vplyvu v súlade s usmerneniami Komisie o lepšej právnej regulácii [SWD(2015) 111 final], keďže je politickým imperatívom, aby sa v tejto núdzovej situácii, ktorá si vyžaduje rýchlu reakciu, postupovalo rýchlo. V širších súvislostiach makrofinančná pomoc a s ňou súvisiaci program ekonomických úprav a reforiem pomôžu zmierniť krátkodobé potreby Tuniska v oblasti financovania a zároveň podporia politické opatrenia zamerané na posilnenie strednodobej platobnej bilancie a fiškálnej udržateľnosti a zvýšia udržateľný rast v zmysle dohody, ktorá sa s MMF dohodne v kontexte nového programu. Pomôžu zlepšiť najmä efektívnosť a transparentnosť riadenia verejných financií, a presadiť štrukturálne reformy podporovaním – ako konečných cieľov – fiškálnej konsolidácie a úpravy platobnej bilancie, ako aj rastu produktivity a zamestnanosti, a presadzovaním harmonizácie právnych predpisov a hospodárskej integrácie s EÚ aj v kontexte prehĺbenej a komplexnej dohody o voľnom obchode, o ktorej sa v súčasnosti rokuje. 3.PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Zhrnutie navrhovaného opatrenia Európska únia poskytne Tunisku makrofinančnú pomoc v celkovej maximálnej výške 500 miliónov EUR vo forme strednodobého úveru. Táto pomoc prispeje k pokrytiu zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Tuniska v rokoch 2016 a 2017, ktoré Komisia identifikovala na základe odhadov MMF. Vyplatenie pomoci vo forme úveru sa plánuje v troch splátkach: 200 miliónov EUR, 150 miliónov EUR a 150 miliónov EUR. Vyplatenie prvej splátky sa má uskutočniť v polovici roka 2016. Druhá splátka, podmienená niekoľkými politickými opatreniami, by sa mohla vyplatiť v poslednom štvrťroku 2016. Tretia a posledná splátka by sa mohla za predpokladu splnenia politických opatrení vyplatiť počas prvého polroka 2017. Pomoc bude riadiť Komisia. V súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách sa uplatňujú osobitné ustanovenia týkajúce sa prevencie proti podvodom a iným nezrovnalostiam. Ako je obvyklé pri nástroji MFP, vyplatenie by bolo podmienené úspešným preskúmaním programu v rámci nového finančného mechanizmu MMF. Komisia a tuniské orgány sa navyše dohodnú na osobitných štrukturálnych reformných opatreniach v memorande o porozumení. Komisia sa zameria na štrukturálne reformy, ktorých cieľom je zlepšiť celkové makroekonomické riadenie a podmienky pre udržateľný rast (napríklad zameranie sa na transparentnosť a efektívnosť riadenia verejných financií, fiškálne reformy, reformy na posilnenie záchrannej sociálnej siete, reformy na trhu práce a reformy na zlepšenie regulačného rámca pre obchod a investície). Tieto reformné opatrenia by podporili reformný program tuniských orgánov a doplnili programy dohodnuté s MMF, Svetovou bankou a ostatnými darcami, ako aj politické programy súvisiace operáciami rozpočtovej podpory EÚ. Boli by v súlade s hlavnými prioritami hospodárskej reformy, na ktorých sa EÚ a Tunisko dohodli v kontexte spoločného akčného plánu európskej susedskej politiky a iných strategických dokumentov. Takisto budú vychádzať zo štrukturálnych reforiem uskutočňovaných v rámci MFP-I. Rozhodnutie vyplatiť celú makrofinančnú pomoc vo forme úveru je odôvodnené úrovňou rozvoja v Tunisku (meranou podľa jeho príjmu na obyvateľa) a dlhovými ukazovateľmi. Zároveň je v súlade s režimom, do ktorého Tunisko zaraďuje Svetová banka a MMF. Tunisko nie je oprávnené na zvýhodnené financovanie zo strany Medzinárodného združenia pre rozvoj (IDA) ani z rozšíreného fondu MMF. Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 212 ZFEÚ. Zásada subsidiarity Zásada subsidiarity je dodržaná, keďže ciele obnovy krátkodobej makroekonomickej stability v Tunisku nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, a možno ich lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie. Hlavnými dôvodmi sú rozpočtové obmedzenia na vnútroštátnej úrovni a potreba výraznej koordinácie darcov s cieľom maximalizovať rozsah a účinnosť pomoci. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Obmedzuje sa na minimum požadované v záujme dosiahnutia cieľov krátkodobej makroekonomickej stability a neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie tohto cieľa. Ako Komisia identifikovala na základe odhadov MMF v kontexte budúceho rozšíreného fondu, výška pomoci MFP-II zodpovedá 19,2 % zostatkového rozdielu vo financovaní na obdobie rokov 2016 – 2017. To je v súlade so štandardnými pravidlami rozdelenia zaťaženia pri operáciách v rámci makrofinančnej pomoci. Vzhľadom na pomoc prisľúbenú Tunisku od iných bilaterálnych a multilaterálnych darcov a veriteľov sa to považuje za primeranú úroveň rozdelenia zaťaženia pre EÚ. Ak sa zohľadní nevyplatená tretia tranža z MFP-I, celková finančná pomoc MFP-I a MFP-II za obdobie rokov 2016 a 2017 zodpovedá 23,4 % odhadovaného zostatkového rozdielu vo financovaní. Výber nástrojov Projektové financovanie ani technická pomoc by neboli vhodnými ani dostatočnými nástrojmi na riešenie týchto makroekonomických cieľov. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bolo zmiernenie vonkajšieho finančného obmedzenia a pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Vďaka tomu, že makrofinančná pomoc pomôže zaviesť vhodný celkový politický rámec, môže zvýšiť aj účinnosť opatrení financovaných v Tunisku v rámci iných, užšie zameraných finančných nástrojov EÚ. 4.VPLYV NA ROZPOČET

Plánovaná pomoc by sa poskytla vo forme úveru a mala by sa financovať prostredníctvom operácie prijímania úverov, ktorú Komisia uskutoční v mene EÚ. Rozpočtové náklady na pomoc budú zodpovedať financovaniu súm vyplatených v rámci garančného fondu pri sadzbe 9 % na poskytovanie zahraničných úverov EÚ z rozpočtového riadku 01 03 06 („Financovanie Garančného fondu“). Za predpokladu, že sa prvá a druhá časť úveru v celkovej výške 350 miliónov EUR vyplatí v roku 2016 a tretia časť úveru vo výške 150 miliónov EUR v roku 2017, a podľa pravidiel týkajúcich sa mechanizmu garančného fondu sa financovanie uskutoční v rámci rozpočtov na roky 2018 – 2019. Na základe súčasných prognóz o využívaní rozpočtového riadku 01 03 06 Komisia odhaduje, že vplyv operácie na rozpočet možno pokryť. 5.NEPOVINNÉ PRVKY Doložka o preskúmaní/revízii/ukončení platnosti Návrh obsahuje doložku o ukončení platnosti. Navrhovaná makrofinančná pomoc by bola k dispozícii na obdobie dva a pol roka od prvého dňa po nadobudnutí platnosti memoranda o porozumení. 2016/0039 (COD) Návrh ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Tunisku EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 212, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Vzťahy medzi Európskou úniou (ďalej len „Únia“) a Tuniskou republikou (ďalej len „Tunisko“) sa rozvíjajú v rámci európskej susedskej politiky (ďalej len „ESP“). Tunisko bolo prvou stredozemskou krajinou, ktorá podpísala dohodu o pridružení s EÚ 17. júla 1995, ktorá nadobudla platnosť 1. marca 1998. Na základe tejto dohody o pridružení Tunisko dokončilo zrušenie cla na priemyselné výrobky v roku 2008, čím sa Tunisko stalo prvou stredozemskou krajinou, ktorá vstúpila do zóny voľného obchodu s Úniou. Bilaterálny politický dialóg a hospodárska spolupráca sa ďalej rozvíjali v rámci akčných plánov ESP, z ktorých najnovší sa vzťahuje na obdobie rokov 2013 – 2017. (2)Po revolúcii a zosadení prezidenta Bena Aliho 14. januára 2011 sa 23. októbra 2011 uskutočnili prvé slobodné a demokratické voľby v Tunisku. V januári 2014 bola prijatá nová ústava a v poslednom štvrťroku 2014 sa uskutočnili parlamentné a prezidentské voľby vyvinutím koordinovaného úsilia hlavných politických činiteľov zamerané na realizáciu reforiem smerom k plnohodnotnému demokratickému systému. (3)Súbežne s týmto procesom politickej transformácie je tuniské hospodárstvo poškodzované nepretržitými domácimi nepokojmi, regionálnou nestabilitou (vrátane dôsledkov konfliktov v Líbyi) a oslabeným medzinárodným prostredím (najmä v Únii, ktorá je hlavným obchodným partnerom Tuniska). Tento nepriaznivý vývoj podstatne oslabil výkonnosť jeho rastu, ako aj jeho fiškálnu pozíciu a platobnú bilanciu. (4)V nadväznosti na politické zmeny, ktoré v Tunisku prebiehajú od roku 2011, Únia vyjadrila svoj jednoznačný záväzok podporovať Tunisko v jeho procese hospodárskych a politických reforiem. Zvýšila svoju finančnú podporu Tunisku, prehĺbila svoju spoluprácu v mnohých oblastiach vrátane občianskej spoločnosti, volebného systému, bezpečnosti, regionálneho rozvoja a sociálnych a hospodárskych reforiem. Okrem toho ponúkla možnosť uzatvorenia dohody o prehĺbenej a komplexnej zóne voľného obchodu, o ktorej sa začalo rokovať v októbri 2014. (5)V týchto zložitých hospodárskych a finančných súvislostiach tuniské orgány a Medzinárodný menový fond (MMF) sa v apríli 2013 dohodli na trojročnom nepreventívnom pohotovostnom úvere v hodnote 1 150 miliónov SDR (zvláštne práva čerpania) na podporu tuniského programu ekonomických úprav a reforiem, ktorý bol predĺžený do konca roka 2015. Po šiestich skončených preskúmaniach programu bolo v rámci programu MMF čerpaných celkovo 1,5 miliardy USD. (6)Tunisko v auguste 2013 požiadalo Úniu o doplnkovú makrofinančnú pomoc. Odpoveďou na túto žiadosť bolo prijatie makrofinančnej pomoci v objeme 300 miliónov EUR vo forme úverov (MFP-I) v máji 2014 Memorandum o porozumení, v ktorom sú vymedzené politické podmienky týkajúce MFP-I, nadobudlo účinnosť 4. marca 2015. Po uskutočnení dohodnutých politických opatrení bola prvá tranža MFP-I vyplatená 7. mája 2015 a druhá tranža bola vyplatená 1. decembra 2015.

(7)Únia v rámci svojho programu bežnej spolupráce poskytla 524 miliónov EUR vo forme grantov v období rokov 2011 – 2015 na podporu tuniského programu hospodárskych a politických reforiem. Okrem toho bolo Tunisku v období rokov 2011 – 2013 pridelených 155 miliónov EUR v rámci programu „Podpora partnerstva, reforiem a inkluzívneho rastu“ (SPRING) a v období rokov 2014 a 2015 v rámci zastrešujúceho programu 122 miliónov EUR. Európska investičná banka navyše od roku 2011 poskytla úvery vo výške 1 338 miliónov EUR. (8)Hospodárstvo Tuniska v roku 2015 výrazne zasiahlo niekoľko teroristických útokov, ktorých cieľom boli hlavné odvetvia hospodárstva, ako je cestovný ruch a doprava, ako aj prerušenie konsolidácie jeho politickej transformácie. Tieto útoky nepriaznivo ovplyvnili oživenie tuniského hospodárstva, ktorým začalo prechádzať. Spolu s pretrvávajúcou regionálnou nestabilitou (vrátane opätovného vzplanutia konfliktu v Líbyi) a stále oslabeným európskym a globálnym hospodárskym prostredím tieto udalosti ešte viac zhoršili už zlú platobnú bilanciu a fiškálnu pozíciu Tuniska. Výsledkom toho boli závažný rozdiel vo vonkajšom financovaní a rozpočtový deficit. (9)V týchto zložitých súvislostiach Únia opätovne potvrdila svoj záväzok podporovať Tunisko v jeho procese hospodárskych a politických reforiem. Konkrétne bol tento záväzok vyjadrený v záveroch zasadnutia Asociačnej rady medzi Úniou a Tuniskom v marci 2015, ako aj po teroristickom útoku v Sousse v júni 2015 v záveroch Rady z 20. júla 2015. Politická a hospodárska podpora procesu reforiem v Tunisku zo strany Únie je v súlade s politikou Únie voči regiónu južného Stredozemia, ako sa stanovuje v rámci ESP. (10)V nadväznosti na zhoršenie hospodárskej a finančnej situácie Tuniska začali MMF a Tunisko viesť rokovania o následnom úvere väčšieho objemu, ktorý by mohol byť vo forme rozšíreného fondu („program MMF“) a ktorý by pravdepodobne pokrýval štvorročné obdobie so začiatkom od jari 2016. Nový program MMF by sa zameriaval na zmiernenie ťažkostí Tuniska v oblasti krátkodobej platobnej bilancie pri súčasnom stimulovaní uskutočňovania zásadných opatrení v oblasti úprav. (11)S ohľadom na zhoršujúcu sa hospodársku situáciu a vyhliadky požiadalo Tunisko v auguste 2015 Úniu o ďalšiu makrofinančnú pomoc. (12)Vzhľadom na to, že Tunisko je krajina, na ktorú sa vzťahuje ESP, malo by sa považovať za oprávnené na získanie makrofinančnej pomoci Únie. (13)Makrofinančná pomoc Únie by mala byť výnimočným finančným nástrojom určeným na účelovo neviazanú a všeobecnú podporu platobnej bilancie, ktorý je zameraný na okamžité potreby vonkajšieho financovania príjemcu, pričom by sa malo podporiť vykonávanie politického programu obsahujúceho zásadné bezodkladné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem zamerané na zlepšenie platobnej bilancie v krátkodobom horizonte. (14)Keďže v platobnej bilancii Tuniska naďalej existuje značný zostatkový rozdiel vo vonkajšom financovaní presahujúci zdroje poskytnuté MMF a ďalšími multilaterálnymi inštitúciami, makrofinančná pomoc Únie, ktorá sa má poskytnúť Tunisku, sa v súčasnej výnimočnej situácii považuje za vhodnú reakciu na žiadosť Tuniska o podporu stabilizácie hospodárstva v spojení s programom MMF. Prostredníctvom makrofinančnej pomoci Únie, ktorá dopĺňa zdroje dostupné v rámci finančného mechanizmu MMF, by sa podporila stabilizácia hospodárstva Tuniska a tuniský program štrukturálnych reforiem. (15)Makrofinančná pomoc Únie by sa mala zamerať na podporu obnovy udržateľného stavu vonkajšieho financovania Tuniska, a tým podporiť jeho hospodársky a sociálny rozvoj. (16)Výška makrofinančnej pomoci Únie sa určuje na základe celkového kvantitatívneho posúdenia zostatkových potrieb vonkajšieho financovania Tuniska, pričom sa zohľadňuje aj jeho schopnosť financovania z vlastných zdrojov, a najmä z medzinárodných rezerv, ktoré má k dispozícii. Makrofinančná pomoc Únie by mala dopĺňať programy a zdroje MMF a Svetovej banky. Pri určení výšky pomoci sa zohľadňujú aj očakávané finančné príspevky od viacstranných darcov, potreba zaistiť spravodlivé rozdelenie zaťaženia medzi Úniu a ostatných darcov, ako aj doterajšie využívanie ďalších nástrojov Únie na vonkajšie financovanie v Tunisku a celkový prínos zapojenia Únie. (17)Komisia by mala zaistiť, aby bola makrofinančná pomoc Únie právne a vecne zosúladená s kľúčovými zásadami, cieľmi a opatreniami prijatými v rôznych oblastiach vonkajšej činnosti a ostatnými relevantnými politikami Únie. (18)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mala podporovať vonkajšia politika Únie voči Tunisku. Útvary Komisie a Európska služba pre vonkajšiu činnosť by mali úzko spolupracovať pri poskytovaní makrofinančnej pomoci tak, aby koordinovali vonkajšiu politiku Únie a zabezpečili jej jednotnosť. (19)Makrofinančnou pomocou Únie by sa mal podporiť záväzok Tuniska uznávať hodnoty, ktoré vyznáva spoločne s Úniou, vrátane hodnôt, ako je demokracia, právny štát, dobrá správa vecí verejných, dodržiavanie ľudských práv, udržateľný rozvoj a znižovanie chudoby, ako aj jeho záväzok dodržiavať zásady otvoreného a spravodlivého obchodu založeného na pravidlách. (20)Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie by malo byť rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Tuniska. Špecifickými cieľmi makrofinančnej pomoci Únie by okrem toho malo byť zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti systémov riadenia verejných financií v Tunisku a presadzovanie štrukturálnych reforiem zameraných na podporu udržateľného a inkluzívneho rastu, vytvárania pracovných miest a fiškálnej konsolidácie. Plnenie podmienok, ako aj dosahovanie týchto cieľov by mala pravidelne monitorovať Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť. (21)S cieľom zaistiť účinnú ochranu finančných záujmov Únie v súvislosti s makrofinančnou pomocou Únie by malo Tunisko prijať vhodné opatrenia, pokiaľ ide o predchádzanie podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam spojeným s touto pomocou a boj proti nim. Okrem toho by sa malo stanoviť, že Komisia bude vykonávať kontroly a Dvor audítorov bude vykonávať audity. (22)Poskytnutím makrofinančnej pomoci Únie nie sú dotknuté právomoci Európskeho parlamentu a Rady (ako rozpočtového orgánu). (23)Sumy financovania potrebné na poskytnutie makrofinančnej pomoci by mali byť v súlade s rozpočtovými prostriedkami stanovenými vo viacročnom finančnom rámci. (24)Makrofinančnú pomoc Únie by mala riadiť Komisia. S cieľom zabezpečiť, aby Európsky parlament a Rada mohli sledovať vykonávanie tohto rozhodnutia, by ich Komisia mala pravidelne informovať o vývoji v súvislosti s pomocou a poskytovať im príslušné dokumenty. (25)S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania tohto rozhodnutia by sa Komisii mali udeliť vykonávacie právomoci. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011. (26)Na makrofinančnú pomoc Únie by sa mali vzťahovať podmienky v oblasti hospodárskej politiky, ktoré sa majú stanoviť v memorande o porozumení. S cieľom zabezpečiť jednotné podmienky vykonávania a na účely efektívnosti by mala byť Komisia splnomocnená rokovať o týchto podmienkach s tuniskými orgánmi pod dohľadom výboru zástupcov členských štátov v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011. Podľa uvedeného nariadenia by sa mal konzultačný postup vo všeobecnosti uplatňovať vo všetkých prípadoch okrem tých, ktoré sú stanovené v uvedenom nariadení. Vzhľadom na potenciálne významný vplyv pomoci presahujúcej 90 miliónov EUR je vhodné, aby sa na operácie presahujúce túto prahovú hodnotu uplatnil postup preskúmania. Vzhľadom na výšku makrofinančnej pomoci Únie poskytnutej Tunisku by sa mal na prijatie memoranda o porozumení a na zníženie, pozastavenie alebo zrušenie pomoci uplatniť postup preskúmania,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 1.Únia v záujme podpory stabilizácie hospodárstva a programu rozsiahlych reforiem v Tunisku poskytne Tunisku makrofinančnú pomoc (ďalej len „makrofinančná pomoc Únie“) v maximálnej výške 500 miliónov EUR. Účelom pomoci je prispieť na pokrytie potrieb Tuniska v súvislosti s platobnou bilanciou, ako sa uvádza v programe MMF. 2.Celá suma makrofinančnej pomoci Únie sa Tunisku poskytuje vo forme úverov. Komisia je splnomocnená požičať si v mene Únie potrebné finančné prostriedky na kapitálových trhoch alebo od finančných inštitúcií a následne ich požičať Tunisku. Úvery majú v priemere maximálnu splatnosť 15 rokov. 3.Vyplatenie makrofinančnej pomoci Únie riadi Komisia spôsobom, ktorý je v súlade s dohodami alebo dohovormi dosiahnutými medzi Medzinárodným menovým fondom (MMF) a Tuniskom a s kľúčovými zásadami a cieľmi hospodárskych reforiem stanovenými v dohode o pridružení medzi EÚ a Tuniskom schválenej v rámci európskej susedskej politiky (ESP). Komisia pravidelne informuje Európsky parlament a Radu o vývoji v súvislosti s poskytovaním makrofinančnej pomoci Únie vrátane jej vyplácania a týmto inštitúciám včas poskytuje príslušné dokumenty. 4.Makrofinančná pomoc Únie je k dispozícii počas obdobia dva a pol roka, počínajúc prvým dňom od nadobudnutia účinnosti memoranda o porozumení uvedeného v článku 3 ods. 1. 5.Ak sa potreby Tuniska v oblasti financovania počas obdobia vyplácania makrofinančnej pomoci Únie v porovnaní s pôvodnými prognózami zásadne znížia, Komisia konajúc v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 zníži výšku tejto pomoci alebo ju pozastaví, či zruší. Článok 2 1.Podmienkou poskytnutia makrofinančnej pomoci Únie je rešpektovanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému a zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv zo strany Tuniska. 2.Komisia a Európska služba pre vonkajšiu činnosť monitorujú plnenie tejto podmienky počas celého obdobia trvania makrofinančnej pomoci Únie. 3.Odseky 1 a 2 tohto článku sa uplatňujú v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ. Článok 3 1.Komisia sa v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 7 ods. 2 dohodne s tuniskými orgánmi na jasne vymedzených podmienkach v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienkach zameraných na štrukturálne reformy a zdravé verejné financie, ktorým makrofinančná pomoc Únie musí podliehať a ktoré sa stanovia v memorande o porozumení (ďalej len „memorandum o porozumení“). Podmienky v oblasti hospodárskej politiky a finančné podmienky stanovené v memorande o porozumení musia byť v súlade s dohodami alebo dohovormi uvedenými v článku 1 ods. 3 vrátane programov makroekonomických úprav a štrukturálnych reforiem, ktoré Tunisko vykonáva s podporou MMF. 2.Podmienky uvedené v odseku 1 sa zamerajú najmä na zvýšenie efektívnosti, transparentnosti a zodpovednosti v oblasti riadenia verejných financií v Tunisku, a to aj pri využívaní makrofinančnej pomoci Únie. Pri navrhovaní politických opatrení sa riadne zohľadňuje aj pokrok dosiahnutý pri vzájomnom otváraní trhov, rozvoj spravodlivého obchodu založeného na pravidlách a ostatné priority v kontexte vonkajšej politiky Únie. Pokrok pri dosahovaní týchto cieľov Komisia pravidelne monitoruje. 3.Podrobné finančné podmienky makrofinančnej pomoci Únie sa stanovujú v dohode o úvere, ktorú majú uzavrieť Komisia a tuniské orgány. 4.Komisia v pravidelných intervaloch overuje, či sa pokračuje v plnení podmienok uvedených v článku 4 ods. 3, ako aj skutočnosť, či je hospodárska politika Tuniska v súlade s cieľmi makrofinančnej pomoci Únie. Komisia pri tejto činnosti úzko spolupracuje s MMF a so Svetovou bankou a v prípade potreby s Európskym parlamentom a Radou. Článok 4 1.Za predpokladu splnenia podmienok uvedených v odseku 3 poskytne Komisia makrofinančnú pomoc Únie vo forme úveru v troch splátkach. Výška každej splátky sa stanoví v memorande o porozumení uvedenom v článku 3. 2.Sumy makrofinančnej pomoci Únie sa v prípade potreby zabezpečia v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 480/2009. 3.Komisia rozhoduje o vyplatení splátok za predpokladu splnenia všetkých týchto podmienok:

a)podmienka stanovená v článku 2; b)trvalo uspokojivé výsledky pri vykonávaní politického programu obsahujúceho zásadné opatrenia v oblasti úprav a štrukturálnych reforiem s podporou nepreventívneho úverového mechanizmu MMF a c)uspokojivé plnenie podmienok v oblasti hospodárskej politiky a finančných podmienok, ktoré sa dohodli v memorande o porozumení. Vyplatenie druhej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení prvej splátky. Vyplatenie tretej splátky sa v zásade uskutoční najskôr tri mesiace po vyplatení druhej splátky. 4.V prípade, že podmienky uvedené v odseku 3 nie priebežne plnené, Komisia dočasne pozastaví alebo zruší vyplácanie makrofinančnej pomoci Únie. V takýchto prípadoch oznámi Európskemu parlamentu a Rade dôvody tohto pozastavenia alebo zrušenia. 5.Makrofinančná pomoc Únie sa vypláca Centrálnej banke Tuniska. V súlade s ustanoveniami, ktoré sa majú dohodnúť v memorande o porozumení, vrátane potvrdenia zostatkových potrieb financovania rozpočtu, sa finančné prostriedky Únie môžu previesť tuniskému ministerstvu financií ako konečnému príjemcovi. Článok 5 1.Operácie prijímania a poskytovania úverov súvisiace s makrofinančnou pomocou Únie sa vykonávajú v eurách s použitím valuty rovnakého dátumu a nesmú pre Úniu predstavovať zmenu splatnosti, ani ju vystaviť žiadnemu riziku spojenému so zmenou výmenného kurzu alebo úrokovej sadzby, ani inému obchodnému riziku. 2.Pokiaľ to okolnosti umožňujú a ak o to Tunisko požiada, Komisia môže prijať potrebné kroky, aby zabezpečila, že sa do podmienok úveru zaradí doložka o predčasnom splatení úveru a že tejto doložke bude zodpovedať príslušná doložka v podmienkach týkajúcich sa operácií prijímania úverov. 3.Pokiaľ okolnosti umožnia zlepšenie úrokovej sadzby úveru a ak o to Tunisko požiada, Komisia sa môže rozhodnúť úplne alebo čiastočne refinancovať svoje počiatočné úvery alebo môže reštrukturalizovať príslušné finančné podmienky. Operácie refinancovania alebo reštrukturalizácie sa vykonávajú v súlade s odsekmi 1 a 4 a nesmú viesť k predĺženiu splatnosti dotknutých prijatých úverov ani k zvýšeniu sumy istiny nesplatenej k dátumu refinancovania alebo reštrukturalizácie. 4.Všetky náklady, ktoré vzniknú Únii a ktoré súvisia s operáciami prijímania a poskytovania úverov na základe tohto rozhodnutia, znáša Tunisko. 5.Komisia informuje Európsky parlament a Radu o vývoji operácií uvedených v odsekoch 2 a 3. Článok 6 1.Makrofinančná pomoc Únie sa poskytuje v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 966/2012 a s delegovaným nariadením Komisie (EÚ) č. 1268/2012. 2.Makrofinančná pomoc Únie podlieha priamemu hospodáreniu. 3.Dohoda o úvere, ktorá sa má uzatvoriť s tuniskými orgánmi, obsahuje ustanovenia s cieľom: (a)zabezpečiť, aby Tunisko pravidelne kontrolovalo, či sa finančné prostriedky poskytované z rozpočtu Únie riadne využívajú, aby prijalo vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby aby podniklo právne kroky s cieľom získať späť akékoľvek finančné prostriedky poskytnuté podľa tohto rozhodnutia, ktoré boli získané neoprávnene; (b)zabezpečiť ochranu finančných záujmov Únie, a to najmä zavedením konkrétnych opatrení v súvislosti s prevenciou a bojom proti podvodom, korupcii a iným nezrovnalostiam s dosahom na makrofinančnú pomoc Únie v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95, nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96 a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) č. 883/2013; (c)výslovne splnomocniť Komisiu vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom alebo ich zástupcov na vykonávanie kontrol vrátane kontrol a inšpekcií na mieste; (d)výslovne splnomocniť Komisiu a Dvor audítorov na vykonávanie auditov počas obdobia dostupnosti makrofinančnej pomoci Únie a po tomto období vrátane auditov dokumentov a auditov na mieste, ako sú napríklad operatívne posúdenia;

(e)zabezpečiť, aby mala Únia nárok na predčasné splatenie úveru, ak sa zistí, že Tunisko sa v súvislosti s riadením makrofinančnej pomoci Únie dopustilo podvodu alebo korupcie alebo akéhokoľvek iného protiprávneho konania poškodzujúceho finančné záujmy Únie. 4.Komisia pred vykonávaním makrofinančnej pomoci Únie posúdi prostredníctvom operatívneho posúdenia primeranosť finančných opatrení, administratívnych postupov a vnútorných a vonkajších kontrolných mechanizmov Tuniska, ktoré sa týkajú tejto pomoci. Článok 7 1.Komisii pomáha výbor. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 2.Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 8 1.Komisia každý rok do 30. júna predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia v predchádzajúcom roku vrátane hodnotenia tohto vykonávania. V tejto správe sa: a)preskúma dosiahnutý pokrok v poskytovaní makrofinančnej pomoci Únie; b)posúdi hospodárska situácia a vyhliadky Tuniska, ako aj dosiahnutý pokrok vo vykonávaní opatrení politiky uvedených v článku 3 ods. 1; c)uvedú väzby medzi podmienkami v oblasti hospodárskej politiky stanovenými v memorande o porozumení, priebežnými hospodárskymi a fiškálnymi výsledkami Tuniska a rozhodnutiami Komisie o vyplatení splátok makrofinančnej pomoci Únie. 2.Najneskôr do dvoch rokov po uplynutí obdobia dostupnosti pomoci uvedeného v článku 1 ods. 4 Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade správu o následnom hodnotení, v ktorej posúdi výsledky a efektívnosť ukončenej makrofinančnej pomoci Únie a rozsah, v akom prispela k cieľom pomoci. Článok 9 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB

1.3.Druh návrhu/iniciatívy 1.4.Ciele 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6.Trvanie a finančný vplyv 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.3.Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ 1.RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1.Názov návrhu/iniciatívy Rozhodnutie o poskytnutí ďalšej makrofinančnej pomoci Tuniskej republike 1.2.Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB Oblasť politiky: Hlava 01 – Hospodárske a finančné veci Činnosť: 03 – Medzinárodné hospodárske a finančné veci

1.3.Druh návrhu/iniciatívy X Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie 1.4.Ciele 1.4.1.Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy „Podporovať prosperitu za hranicami EÚ“ Hlavná oblasť činnosti súvisiacej s GR ECFIN sa týka: 1. podpory vykonávania európskej susedskej politiky prehĺbením ekonomickej analýzy a posilnením politického dialógu a poradenstva v oblasti ekonomických aspektov akčných plánov; 2. vývoja, monitorovania a vykonávania makrofinančnej pomoci pre partnerské tretie krajiny v spolupráci s príslušnými medzinárodnými finančnými inštitúciami. 1.4.2.Osobitné ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Osobitný cieľ č. 1 „Poskytnúť makrofinančnú pomoc tretím krajinám pri riešení krízy ich platobnej bilancie a pri obnovení udržateľnosti zahraničného dlhu“ Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB: Medzinárodné hospodárske a finančné vzťahy, globálna správa. 1.4.3.Očakávané výsledky a vplyv Navrhovanú pomoc tvorí úver EÚ Tuniskej republike (ďalej len „Tunisko“) vo výške 500 miliónov EUR s cieľom prispieť k zvýšeniu udržateľnosti platobnej bilancie. Pomoc, ktorá sa má vyplatiť v troch splátkach, by mala krajine pomôcť prekonať jej zložitú situáciu v hospodárstve a v oblasti platobnej bilancie, ktorá sa zhoršila v dôsledku teroristických útokov, ktoré zažila v roku 2015, a následkom neutíchajúcich domácich a regionálnych nepokojov. Zároveň sa ňou podporia štrukturálne reformy zamerané na zvýšenie udržateľného hospodárskeho rastu a zlepšenie riadenia verejných financií. 1.4.4.Ukazovatele výsledkov a vplyvu Od orgánov sa bude vyžadovať, aby útvarom Komisie predkladali pravidelné správy o súbore ukazovateľov a pred vyplatením druhej a tretej splátky pomoci predložili komplexnú správu o plnení dohodnutých politických podmienok. Útvary Komisie budú naďalej monitorovať riadenie verejných financií v nadväznosti na operatívne posúdenie finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sa v Tunisku budú vykonávať pri príprave tejto operácie. Delegácia EÚ v Tunisku bude predkladať aj pravidelné správy o otázkach týkajúcich sa monitorovania pomoci. Útvary Komisie zostanú v úzkom kontakte s MMF a so Svetovou bankou, aby využili skúsenosti z ich pretrvávajúcich aktivít v Tunisku. V navrhovanom legislatívnom rozhodnutí sa počíta s výročnou správou Rade a Európskemu parlamentu, ktorá bude zahŕňať posúdenie realizácie tejto operácie. Do dvoch rokov od skončenia obdobia realizácie sa uskutoční nezávislé následné hodnotenie pomoci. 1.5.Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1.Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Vyplatenie pomoci bude podmienené uspokojivými výsledkami pri zavádzaní budúceho hospodárskeho programu medzi Tuniskom a MMF, ktorý sa má podľa očakávaní spustiť do marca 2016. Okrem toho sa Komisia musí s tuniskými orgánmi dohodnúť na osobitných politických podmienkach uvedených v memorande o porozumení, ktoré musia byť splnené pred vyplatením druhej a tretej splátky Komisiou.

1.5.2.Prínos zapojenia Európskej únie Navrhovaná makrofinančná pomoc prispeje k podpore makroekonomickej stability a hospodárskych reforiem pri súčasnom podporovaní konsolidácie politickej transformácie v krajine tak, že jej pomôže prekonať hospodárske otrasy spôsobené teroristickými útokmi v roku 2015 a domácimi a regionálnymi nepokojmi. Doplnením zdrojov, ktoré poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie, EÚ a iní darcovia, makrofinančná pomoc prispeje k celkovej účinnosti balíka finančnej podpory, ktorý poskytlo medzinárodné spoločenstvo darcov. Navrhovaným programom sa posilní aj záväzok vlády uskutočňovať reformy a jej ambícia prehlbovať vzťahy s EÚ. Tento výsledok sa dosiahne okrem iného pomocou primeranej podmienenosti vyplácania pomoci. V širšom kontexte bude tento program signalizovať ostatným krajinám v regióne, že v obdobiach hospodárskych ťažkostí EÚ naďalej podporuje krajiny, ktoré sa vydajú na cestu politických reforiem. 1.5.3.Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Od roku 2004 sa v súvislosti s poskytnutím makrofinančnej pomoci vykonalo spolu 16 následných hodnotení. Z týchto hodnotení vyplynulo, že poskytnutie makrofinančnej pomoci prispieva k zlepšeniu vonkajšej udržateľnosti, makroekonomickej stabilite a dosiahnutiu štrukturálnych reforiem v prijímajúcej krajine, hoci niekedy mierne a nepriamo. Poskytnutie makrofinančnej pomoci malo vo väčšine prípadov pozitívny vplyv na platobnú bilanciu prijímajúcej krajiny a prispelo k uvoľneniu jej rozpočtových obmedzení. Viedli aj k mierne vyššiemu hospodárskemu rastu. 1.5.4.Zlučiteľnosť a možná synergia s inými vhodnými finančnými nástrojmi EÚ patrí k hlavným darcom Tuniska. Finančná pomoc poskytovaná v rámci nástroja európskeho susedstva (ENI) a predtým v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) dosiahla za obdobie rokov 2011 – 2015 výšku 801 miliónov EUR, ktoré zahŕňajú 277 miliónov EUR z prostriedkov určených na program SPRING (155 miliónov EUR) a zastrešujúci program (122 miliónov EUR). Tieto prostriedky boli doplnené financovaním z iných nástrojov EÚ, ako napríklad z nástroja stability (IfS), európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva (EIDHR), investičný nástroj európskej susedskej politiky (NIF) a tematických programov v rámci nástroja rozvojovej spolupráce (DCI). Európska investičná banka takisto poskytla od roku 2011 úvery vo výške 1 338 miliónov EUR, z toho 200 miliónov EUR v roku 2015. Napokon, MFP-I vo výške 300 miliónov EUR, ktorá bola schválená v roku 2014, sa uspokojivo vykonáva a zostáva už len vyplatiť poslednú tranžu vo výške 100 miliónov EUR. Kľúčovou pridanou hodnotou makrofinančnej pomoci v porovnaní s inými nástrojmi EÚ by bola pomoc pri vytváraní stabilného makroekonomického rámca, a to aj prostredníctvom podpory udržateľnej platobnej bilancie a rozpočtovej situácie a vhodného rámca pre štrukturálne reformy. Makrofinančná pomoc neposkytuje pravidelnú finančnú podporu a nie je určená ani na podporu hospodárskeho a sociálneho rozvoja prijímajúcich krajín. Ukončiť sa má ihneď, ako sa vonkajšia finančná situácia krajiny vráti späť na udržateľnú cestu. Následne sa majú začať využívať nástroje pomoci EÚ v rámci bežnej spolupráce. Makrofinančná pomoc má takisto dopĺňať intervencie medzinárodných finančných inštitúcií, a to najmä program úprav a reforiem podporovaný v rámci rozšíreného fondu MMF a úverov od Svetovej banky na politiku rozvoja. 1.6.Trvanie a finančný vplyv X Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním X Návrh/iniciatíva sú v platnosti dva a pol roka od nadobudnutia platnosti memoranda o porozumení, ako sa uvádza v článku 1 ods. 4 rozhodnutia X Finančný vplyv sa podľa očakávaní prejaví v období rokov 2016 až 2019. 1.7.Plánovaný spôsob hospodárenia X Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie 2.OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1.Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Táto pomoc má makroekonomickú povahu a jej koncepcia je v súlade s budúcim ekonomickým programom podporovaným MMF. Útvary Komisie budú opatrenie monitorovať na základe pokroku pri zavádzaní programu MMF a osobitných reformných opatrení, na ktorých sa majú dohodnúť s tuniskými orgánmi v memorande o porozumení (pozri aj bod 1.4.4). 2.2.Systémy riadenia a kontroly 2.2.1.Zistené riziká

S navrhovaným poskytnutím makrofinančnej pomoci súvisia správcovské, metodické a politické riziká. Existuje riziko, že makrofinančná pomoc, ktorá nie je vyhradená na konkrétne výdavky, by sa mohla použiť podvodne. Toto riziko sa všeobecne vzťahuje na faktory ako kvalita riadiacich systémov centrálnej banky a ministerstva financií a primeranosť kapacity interného a externého auditu. Ďalšie hlavné riziko pre operáciu vyplýva z domácej bezpečnostnej situácie, obzvlášť v súvislosti s možnými teroristickými útokmi, ktoré by mohli spôsobiť ďalšiu destabilizáciu hlavných odvetví hospodárstva, oslabiť politické odhodlanie orgánov uskutočniť potrebné hospodárske reformy a podnietiť sociálne nepokoje. Vykoľajenie procesu úprav by mohlo ohroziť ciele programu s podporou MMF, vystaviť makroekonomickú stabilitu nebezpečenstvu a zabrániť účinnému vyplateniu MFP-II. Závažné riziká takisto plynú z regionálne politickej situácie, predovšetkým z konfliktu v Líbyi, ktorý negatívne vplýva na hospodársku a sociálnu situáciu v Tunisku, a to aj v dôsledku prílevu líbyjských utečencov. Napokon, riziká plynú z možného oslabenia európskeho a globálneho hospodárskeho prostredia (vzhľadom na vysokú závislosť Tuniska od trhu EÚ) a zvýšenia medzinárodných cien energií a potravín, ktoré by mohli mať významný vplyv na fiškálnu situáciu a platobnú bilanciu Tuniska. 2.2.2.Plánovaný spôsob kontroly Za overovanie, kontrolu a audit makrofinančnej pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európsky dvor audítorov. 2.2.3.Náklady a prínosy kontrol a pravdepodobná miera pochybenia Základné náklady Komisie súvisiace s metódami overovania a kontroly sú uvedené v tabuľke 3.2.1. Okrem toho existujú náklady Európskeho dvora audítorov a náklady spojené s prípadnými intervenciami zo strany úradu OLAF. Operatívne posúdenie, ktoré útvary Komisie vykonali v roku 2014, pomáha posúdiť nielen riziká zneužitia finančných prostriedkov, ale ako vedľajší prínos poskytuje aj užitočné informácie o potrebných reformách v oblasti riadenia verejných financií, ktoré sa môžu odzrkadliť v politickej podmienenosti operácie. Vzhľadom na skúsenosti s nástrojom makrofinančnej pomoci získané od jeho vytvorenia sa v súvislosti s pravdepodobnou mierou neplnenia požiadaviek riziko tohto neplnenia (vo forme nesplatenia úveru alebo zneužitia finančných prostriedkov) považuje za nízke. 2.3.Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Na zmiernenie rizík podvodného používania sa prijme niekoľko opatrení: Po prvé, memorandum o porozumení a dohoda o úvere budú zahŕňať súbor ustanovení o inšpekciách, predchádzaní podvodom, auditoch a vymáhaní finančných prostriedkov v prípade podvodu alebo korupcie. Pomoc sa zároveň vyplatí na špecializovaný účet v Centrálnej banke Tuniska. Okrem toho útvary Komisie v januári 2014 vykonali s podporou externých konzultantov operatívne posúdenie s cieľom zhodnotiť spoľahlivosť finančných tokov a administratívnych postupov, ktoré sú relevantné pre tento typ pomoci. Týmto posúdením sa zistilo, že rámec pre riadne finančné hospodárenie s makrofinančnou pomocou v Tunisku je dostatočne účinný. Komisia zvážila niektoré z odporúčaní operatívneho posúdenia, pokiaľ ide o podmienenosť reformy riadenia verejných financií zahrnutej do programu MFP-I, a mieni tak urobiť v podmienenosti týkajúcej sa novej navrhovanej MFP. Komisia takisto využíva iné operácie rozpočtovej podpory s cieľom pomôcť tuniským orgánom zlepšiť ich systémy riadenia verejných financií, pričom toto úsilie takisto podporujú ostatní darcovia. Napokon, za overovanie, kontrolu a audit pomoci bude zodpovedať Komisia vrátane Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) a Európskeho dvora audítorov. 3.ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1.Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov Existujúce rozpočtové riadky 01 03 02: Makroekonomická pomoc 01 04 01 14 – Financovanie Garančného fondu V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky.

Okruh viacročného finančného rámca Rozpočtový riadok Druhvýdavkov Príspevky Číslo

[Názov………………...……….] DRP/NRP

() krajín EZVO kandidátskych krajín tretích krajín v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách 4 01 03 02 Makroekonomická pomoc DRP NIE NIE NIE NIE 4 01 04 01 14 Financovanie Garančného fondu DRP NIE NIE NIE NIE 01 04 01 04 – Záruka Európskej únie za úvery EÚ získané na makrofinančnú pomoc tretím krajinám: Garančný fond pre vonkajšie opatrenia musí byť financovaný v súlade s nariadením o fonde v znení zmien. V súlade s týmto nariadením pôžičky vychádzajú z nesplatenej sumy na konci roka. Garančný fond musí byť financovaný prostriedkami z rozpočtového riadku 01 04 01 14 („Financovanie Garančného fondu“), ktorý predstavuje 9 % celkových nesplatených záväzkov. Suma financovania sa vypočítava na začiatku roka „n“ ako rozdiel medzi cieľovou sumou a čistými aktívami fondu na konci roka „n – 1“. Táto suma financovania sa vkladá v roku „n“ do predbežného rozpočtu na rok „n + 1“ a v skutočnosti sa vyplatí v rámci jednej transakcie na začiatku roku „n + 1“ z riadku „Financovanie Garančného fondu“ (rozpočtový riadok 01 04 01 14). V dôsledku toho sa 9 % (najviac 45 miliónov EUR) skutočne zaplatenej sumy bude zohľadňovať v cieľovej sume na konci roka „n –1“ na výpočet tvorby rezervy fondu. Rozpočtová položka („p.m.“) odzrkadľujúca rozpočtovú záruku na úver sa bude aktivovať len v prípade, že sa bude skutočne požadovať zaplatenie záruky. Očakáva sa, že zaplatenie rozpočtovej záruky sa nebude požadovať. Požadované nové rozpočtové riadky: neuplatňuje sa. 3.2.Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1.Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca:

4 GR: ECFIN Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 SPOLU • Operačné rozpočtové prostriedky Číslo rozpočtového riadka 01 04 01 14 Financovanie Garančného fondu Záväzky (1a) 31,5 13,5 45 Platby (2a) 31,5 13,5 45 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov (operatívne posúdenie a následné hodnotenie) Rozpočtový riadok 01 03 02 Záväzky (3) 0,15 0,15 Platby (3a) 0,05 0,10 0,15 Rozpočtové prostriedky

pre GR ECFIN SPOLU Záväzky = 1 + 1a + 3 31,65 13,5 45,15 Platby = 2 + 2a + 3 31,55 13,6 45,15



• Operačné rozpočtové prostriedky SPOLU Záväzky (4) 31,65 13,5 45,15 Platby (5) 31,55 13,6 45,15 Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu osobitných programov SPOLU (6) Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 4

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky = 4 + 6 31,65 13,5 45,15 Platby = 5 + 6 31,55 13,6 45,15



Ak má návrh/iniciatíva vplyv na viaceré okruhy: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca:

5 „Administratívne výdavky“ Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 SPOLU GR: ECFIN • Ľudské zdroje 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 • Ostatné administratívne výdavky 0,025 0,015 0,040 GR ECFIN SPOLU Rozpočtové prostriedky 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Rozpočtové prostriedky

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU (Záväzky spolu = Platby spolu) 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 SPOLU Rozpočtové prostriedky

OKRUHOV 1 až 5

viacročného finančného rámca SPOLU Záväzky 0,064 0,044 31,671 13,516 45,295 Platby 0,064 0,044 31,571 13,616 45,295 3.2.2.Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky –◻ ◻Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov.

–X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Uveďte ciele a výstupy ⇩ OSOBITNÝ CIEĽ č. 1 Rok 2016 Rok 2017 Rok 2018 Rok 2019 Druh Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Počet Náklady Celkový počet Náklady spolu ‒ Výstup 1 Následné hodnotenie 1 0,15 1 0,15 ‒ Výstup 2 Financovanie Garančného fondu 1 31,5 1 13,5 2 45 Osobitný cieľ č. 1 medzisúčet 2 31,65 1 13,5 3 45,15 NÁKLADY SPOLU 2 31,65 1 13,5 3 45,15 3.2.3.Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1.Zhrnutie –◻ ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov –X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok

2016 Rok

2017 Rok

2018 Rok

2019 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) SPOLU OKRUH 5

viacročného finančného rámca Ľudské zdroje 0,039 0,029 0,021 0,016 0,105 Ostatné administratívne výdavky 0,025 0,015 0,040 OKRUH 5

viacročného finančného rámca 0,064 0,044 0,021 0,016 0,145 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca Ľudské zdroje Ostatné

administratívne výdavky Mimo

OKRUHU 5

viacročného finančného rámca SPOLU 0,065 0,044 0,021 0,016 0,145 Potrebné administratívne rozpočtové prostriedky budú pokryté rozpočtovými prostriedkami GR, ktoré už boli pridelené na riadenie akcie a/alebo boli prerozdelené v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov a v závislosti od rozpočtových obmedzení. 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov –◻ ◻ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. –X Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa vyjadrujú v jednotkách ekvivalentu plného pracovného času Rok

2016 Rok

2017 Rok 2018 Rok 2019 Uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) • Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) 01 01 01 01 (ústredie a zastúpenia Komisie) 0,39 0,29 0,21 0,16 XX 01 01 02 (delegácie) XX 01 05 01 (nepriamy výskum) 10 01 05 01 (priamy výskum) •Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času) XX 01 02 01 (ZZ, DAZ, VNE z celkového balíka prostriedkov) XX 01 02 02 (ZZ, DAZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) XX 01 04 yy ‒ ústredie – delegácie XX 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – nepriamy výskum) 10 01 05 02 (ZZ, VNE, DAZ – priamy výskum) Iné rozpočtové riadky (uveďte) SPOLU 0,39 0,29 0,21 0,16 XX predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Náklady na potrebných zamestnancov sa odhadujú na základe 30 % ročných výdavkov na úradníka triedy AD5 – AD12.