SK    SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA   
V Bruseli 26. 2. 2015  
COM(2015) 89 final  
  
SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU  
Odpovede členských štátov na výročnú správu Európskeho dvora audítorov za rok 2013   
{SWD(2015) 18 final}   
 
 OBSAH  
Odpovede členských štátov na výročnú správu Európskeho dvora audítorov  
za rok 2013  ................................ ................................ ................................ ................................  2 
Zhrnutie  ................................ ................................ ................................ ................................ ..... 2 
Odpovede členských štátov na výročnú správu Európskeho dvora audítorov  
za rok 2013  ................................ ................................ ................................ ................................  4 
1. ROZSAH SPRÁVY  ................................ ................................ ................................ ...............  4 
2. HLAVNÉ ZI STENIA SPRÁVY EURÓPSKEHO DVORA AUDÍ TOROV  
ZA ROZPOČTOVÝ ROK 2013  ................................ ................................ ..............................  4 
3. ZHRNUTIE ODPOVEDÍ ČLE NSKÝCH ŠTÁTOV  ................................ ................................ .... 6 
3.1. Základné vyčísliteľné chyby v  zdieľanom hospodárení  ................................ ..............  6 
3.2. Zvýšená zodpovednosť členských štátov – riadne finančné hospodárenie  ................  8 
3.3. Zvýšená zodpovednosť členských štátov v  oblasti skutočnej kultúry výkonnosti  .. 10 
4. Záver  ................................ ................................ ................................ ..............................  12 
 
 3 SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU  
ODPOVEDE ČLENSKÝCH ŠT ÁTOV NA VÝROČNÚ SPRÁ VU EURÓPSKEHO DVORA AUDÍ TOROV ZA 
ROK 2013  
ZHRNUTIE  
Táto správa predstavuje analýzu odpovedí členských štátov na výročnú správu 
Európskeho dvora audítorov (ďalej len „Dvor audítorov“) za rozpočtový rok 2013 
a spĺňa povinnosti uvedené v  článku 162 ods. 5 nariadenia o  rozpočtových 
pravidlách1. 
Vo výročnej správe Dvora audítorov za rok 2013 sa uvádza, že v  konsolidovanej 
účtovn ej závierke sa nenachádzali významné nesprávnosti a  že príjmy a  záväzky sú 
ako celok zákonné a  riadne. Z  auditu Dvora audítorov tiež vyplýva, že platby 
celkovo obsahujú významné chyby a  že systémy dohľadu a  kontroly boli vo 
všeobecnosti čiastočne účinné. P odľa výsledkov auditu sa celková chybovosť 
odhaduje na 4,7  %, čo je v  porovnaní s  minuloročnou chybovosťou o  0,1 
percentuálneho bodu menej, stále však nad úrovňou významnosti. Dvor audítorov 
poukázal aj na významný pozitívny faktor roka 2013, ktorým je zvý šený vplyv 
nápravných opatrení uplatňovaných členskými štátmi a  Komisiou. Okrem toho Dvor 
audítorov odhalil, že o  veľkom množstve chybných transakcií v  rámci zdieľaného 
hospodárenia mali príslušné orgány v  členských štátoch k  dispozícii dostatočné 
informác ie na to, aby mohli chyby odhaliť a  opraviť ešte pred podaním žiadostí 
Komisii o  preplatenie nákladov. Najvyššia odhadovaná chybovosť bola zaznamenaná 
v oblastiach politiky rozvoja vidieka, životného prostredia, rybného hospodárstva 
a zdravia (na úrovni 6, 7 %) a  regionálnej politiky, energetiky a  dopravy (na úrovni 
6,9 %). 
Počas auditu za rok 2013 určil Dvor audítorov konkrétne kategórie vyčísliteľných 
chýb v  zdieľanom hospodárení, ktoré sa významne podieľali na 
najpravdepodobnejšej chybovosti v  daných obla stiach politiky. V  oblasti politiky 
Poľnohospodárstvo: podpora trhu a  priama podpora (kapitola 3) sú z  80 % za 
najpravdepodobnejšiu chybovosť zodpovedné faktory ako nadmerný počet hektárov 
alebo zvierat, na ktoré možno poskytnúť podporu, a  neoprávnení príj emcovia, 
činnosti alebo výdavky.  
V oblasti regionálnej politiky, dopravy a  energetiky tvorili 45  % všetkých 
vyčísliteľných chýb závažné chyby vo verejnom obstarávaní, ktoré sa zároveň 39  % 
podieľali na odhadovanej chybovosti v  rámci celej oblasti politiky.  V oblasti politiky 
Zamestnanosť a  sociálne veci tvorili chyby týkajúce sa porušovania pravidiel 
verejného obstarávania 7  % všetkých chýb, z  čoho vyplýva, že riziko nedodržiavania 
pravidiel verejného obstarávania je stále vysoké.  
V kapitole 3 výročnej sprá vy Dvor audítorov poukazuje na systémové nedostatky 
v identifikačnom systéme poľnohospodárskych parciel (LPIS), ktoré vyplývajú 
z nesprávneho výpočtu oprávnenej plochy v  databázach systému LPIS. Príslušné 
členské štáty boli preto požiadané, aby sa vyjadril i k tomu, či aktualizovali databázy 
a prijali ďalšie opatrenia na riešenie opakujúcich sa problémov. Všetky príslušné 
členské štáty odpovedali, že v  súčasnosti môžu zaručiť pravidelnú aktualizáciu 
                                                 
1  Nariadenie Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ, Euratom ) č.  966/2012 z  25. októbra  2012 
o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Únie, a  zrušení nariadenia Rady 
(ES, Euratom) č.  1605/2002. Ú. v. EÚ L  298, 26.10.2012, s.  1. 
 
 4 databáz systému LPIS a  že systém LPIS zabezpečuje správny v ýpočet oprávnenej 
plochy a  systematicky zisťuje nadmerné deklarácie.  
Členské štáty sa mali ďalej vyjadriť k  tomu, či môžu tvrdiť, že ich systém kontroly 
dokázal vyriešiť opakujúce sa nedostatky zistené Dvorom audítorov, ktoré sa týkali: 
agroenvironmentálny ch záväzkov, neoprávnených príjemcov, nedodržiavania 
pravidiel obstarávania a  neoprávnenej podpory pri predčasnom odchode do 
dôchodku. Príslušné členské štáty uviedli, že vyriešili všetky alebo takmer všetky 
zistené opakujúce sa nedostatky.  
Pokiaľ ide o  otázku porušovania pravidiel verejného obstarávania, takmer polovica 
všetkých členských štátov odpovedala, že zistila systémové chyby v  oblasti 
verejného obstarávania a  že v tejto súvislosti prijala preventívne opatrenia.  
V správe sa skúmajú odpovede na otáz ky týkajúce sa zodpovednosti  členských 
štátov so zameraním na vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a  národné vyhlásenia, 
overovania riadenia a  úlohu a  význam hodnotení Dvora audítorov.  
76 % členských štátov uviedlo, že povinné vyhlásenia  hospodáriaceho subje ktu 
môžu pozitívne ovplyvniť predchádzanie chybám, ako aj ich zisťovanie a  opravu zo 
strany členských štátov. Významná časť členských štátov (86  %) sa domnievala, že 
výsledky hodnotení Dvora audítorov sú užitočné a  prispievajú k  ich istote 
o zákonnom a  riadnom využívaní finančných prostriedkov EÚ. V  otázke užitočnosti 
národných vyhlásení sa priaznivo vyjadrila o  niečo viac než polovica všetkých 
členských štátov.  
A nakoniec v  správe za rok 2013 dospel Dvor audítorov k  zisteniu, že 
v programovom období 2007 a ž 2013 sa dôraz vo všeobecnosti viac kládol na 
vynakladanie finančných prostriedkov EÚ v  súlade s  pravidlami než na výkonnosť. 
V tohtoročnom dotazníku mali členské štáty odpovedať, ako zabezpečujú kľúčovú 
úlohu výkonnosti  pri využívaní finančných prostried kov EÚ a  aké opatrenia zaviedli 
na monitorovanie výkonnosti programov a  projektov. Veľká väčšina členských 
štátov predložila na obe otázky komplexné odpovede. Kľúčovú úlohu výkonnosti 
zabezpečuje množstvo krajín prostredníctvom využívania kritérií, ukazova teľov 
a hodnotení. Pokiaľ ide monitorovanie výkonnosti, k  najčastejším opatreniam, ktoré 
členské štáty využívajú, patria správy o  pokroku, kontrolné opatrenia, hodnotenia 
a sledovanie ukazovateľov.  
 
 5 SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU  
ODPOVEDE ČLEN SKÝCH ŠTÁTOV NA VÝRO ČNÚ SPRÁVU EURÓPSKEHO DVORA AUDÍ TOROV ZA 
ROK 2013  
 
1. Rozsah správy  
V článku 162 ods. 5 nariadenia o  rozpočtových pravidlách sa stanovuje, že hneď ako 
Dvor audítorov odovzdá svoju výročnú správu, Komisia bezodkladne informuje 
dotknuté č lenské štáty o  podrobnostiach uvedenej správy, ktoré sa týkajú 
hospodárenia s  finančnými prostriedkami, za ktoré sú zodpovedné. Členské štáty by 
mali poskytnúť odpoveď do šesťdesiatich dní a  Komisia následne postúpi súhrn 
odpovedí Dvoru audítorov, Európske mu parlamentu a  Rade, a  to do 28.  februára 
nasledujúceho roka.  
Po zverejnení výročnej správy Dvora audítorov za rozpočtový rok 2013 Komisia 
riadne informovala členské štáty o  podrobnostiach správy. Tieto informácie boli 
poskytnuté formou listu a  troch príl oh, ktoré mal každý členský štát vyplniť, ako aj 
sprievodných usmernení týkajúcich sa prípravy a  prezentácie odpovedí na dotazníky. 
Prílohu I predstavoval dotazník o  odsekoch týkajúcich sa jednotlivých členských 
štátov, prílohu II predstavoval dotazník o  zisteniach auditu, ktorý sa týkal každého 
členského štátu, a  prílohu III predstavoval dotazník o  aktuálnych zisteniach 
týkajúcich sa zdieľaného hospodárenia pre vyhlásenie o  vierohodnosti (DAS) za rok 
2013.  
V tohtoročnej správe boli určené tri hlavné témy. Sú nimi: 1. základné vyčísliteľné 
chyby v  zdieľanom hospodárení; 2. zvýšená zodpovednosť členských štátov – riadne 
finančné hospodárenie a  3. zvýšená zodpovednosť členských štátov v  oblasti 
skutočnej kultúry výkonnosti. K  správe je pripojený aj pracovný do kument útvarov 
Komisie, ktorý obsahuje odpovede členských štátov na prílohy I a  III. 
 
2. Hlavné zistenia správy Európskeho dvora audítorov za rozpočtový rok 2013  
Vo výročnej správe Dvora audítorov za rok 2013 sa uvádza, že v  konsolidovanej 
účtovnej závierk e sa nenachádzali významné nesprávnosti a  že príjmy a  záväzky sú 
ako celok zákonné a  riadne. Z  auditu Dvora audítorov tiež vyplýva, že platby 
celkovo obsahujú chyby a  že systémy dohľadu a  kontroly boli vo všeobecnosti 
čiastočne účinné2. Podľa výsledkov aud itu sa celková chybovosť odhaduje na 4,7  %, 
čo je v  porovnaní s  minuloročnou chybovosťou o  0,1 percentuálneho bodu menej, 
stále však nad úrovňou významnosti. Dvor audítorov poukázal na významný faktor 
roka 2013, ktorým je zvýšený vplyv nápravných opatrení uplatňovaných členskými 
štátmi a  Komisiou. Zo správy Dvora audítorov vyplýva, že keby sa tieto opatrenia na 
kontrolované transakcie neuplatnili, odhadovaná chybovosť by bola o  1,6 
percentuálneho bodu vyššia3. 
Najvyššia odhadovaná chybovosť bola zaznamenaná  v oblastiach politiky rozvoja 
vidieka, životného prostredia, rybného hospodárstva a  zdravia (na úrovni 6,7  %) 
a regionálnej politiky, energetiky a  dopravy (na úrovni 6,9  %). Okrem toho Dvor 
audítorov odhalil, že o  veľkom množstve chybných transakcií v  rámci zdieľaného 
hospodárenia mali príslušné orgány v  členských štátoch k  dispozícii dostatočné 
                                                 
2  Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2013, s. 2 3. 
3  Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2013, s. 23.  
 
 6 informácie na to, aby mohli chyby odhaliť a  opraviť ešte pred podaním žiadostí 
Komisii o  preplatenie nákladov4. 
V nasledujúcom grafe je zobrazené rozdelenie odhadovanej chybovosti podľa oblastí 
politiky5. 
 
 
 
V správe Dvora audítorov sa uvádza, že pokiaľ ide o  typy chýb, k  celkovej odhadovanej 
chybovosti významne prispeli chyby oprávnenosti. Veľkou mierou sa na chybovosti podieľali 
aj závažné chyby v  oblasti v erejného obstarávania a  nesprávne deklarácie poľnohospodárov. 
V nasledujúcom grafe je zobrazené rozdelenie celkovej odhadovanej chybovosti podľa typu 
chýb.  
 
 
                                                 
4  Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2013, s. 83, s.  111 a  s. 153.  
5  Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2013, s. 26.  23 % 
15 % 
44 % 7 % 2 % 7 % 2 % 
Kapitola 3 – Poľnohospodárstvo: podpora 
trhu a priama podpora  
Kapitola 4 – Rozvoj vidieka, životné 
prostredie, rybné hospodárstvo a  zdravie  
Kapitola 5 – Regionálna politika, doprava 
a energetika  
Kapitola 6 – Zamestnanosť a  sociálne veci  
Kapitola 7 – Vonkajšie vzťahy, pomoc 
a rozširovanie  
Kapitola 8 – Výskum a  ďalšie vnútorné 
politiky  
Kapitola 9 – Administratívne a súvisiace 
výdavky  
39 % 
22 % 21 % 14 % 4 % 
Neoprávnené náklady zahrnuté do žiadostí o preplatenie
nákladov
Neoprávnené projekty/činnosti alebo príjemcovia
Závažné chyby vo verejnom obstarávaní
Nesprávne deklarácie poľnohospodárskej pôdy
Iné typy chýb
 
 7 3. Zhrnutie odpovedí členských štátov  
3.1. ZÁKLADNÉ VYČÍSLITEĽNÉ  CHYBY V  ZDIEĽANOM HOSPODÁREN Í 
Počas auditu za rok 2013 určil Dvor audítorov konkrétne kategórie vyčísliteľných 
chýb v  zdieľanom hospodárení, ktoré sa významne podieľali na 
najpravdepodobnejšej chybovosti v  daných oblastiach politiky. V  oblasti politiky 
Poľnohospodárstvo: podpora trhu a  priama podpora sú z  80 % za 
najpravdepodobnejšiu chybovosť zodpovedné faktory ako nadmerný počet hektárov 
alebo zvierat, na ktoré možno poskytnúť podporu, a  neoprávnení príjemcovia, 
činnosti alebo výdavky.  
V oblasti regionálnej politiky, dopravy a  energetik y tvorili 45  % všetkých 
vyčísliteľných chýb závažné chyby vo verejnom obstarávaní, ktoré sa zároveň 39  % 
podieľali na odhadovanej chybovosti v  rámci celej skupiny politík6. V oblasti 
politiky Zamestnanosť a  sociálne veci tvorili chyby týkajúce sa porušovan ia 
pravidiel verejného obstarávania 7  % všetkých chýb, z  čoho vyplýva, že riziko 
nedodržiavania pravidiel verejného obstarávania je stále vysoké7. 
V kapitole 3 výročnej správy Dvor audítorov poukazuje na systémové nedostatky 
v identifikačnom systéme poľnohospodárskych parciel (LPIS), ktoré vyplývajú 
z nesprávneho výpočtu oprávnenej plochy v  databázach systému LPIS8. Príslušné 
členské štáty boli preto požiadané, aby sa vyjadrili k  tomu, či aktualizovali databázy 
a prijali opatrenia na riešenie opakujúc ich sa problémov. Všetky príslušné členské 
štáty odpovedali, že v  súčasnosti môžu zaručiť pravidelnú aktualizáciu databáz 
systému LPIS a  že systém LPIS zabezpečuje správny výpočet oprávnenej plochy 
a systematicky zisťuje nadmerné deklarácie.  
Poľsko uviedlo , že od roku 2009: „neustále uskutočňuje postupnú reorganizáciu 
metódy aktualizovania údajov v  systéme LPIS. Najzásadnejšou zmenou bolo 
zavedenie aktualizácií online referenčnej databázy do produkčného systému 
špecialistami agentúry ARiMR9 prostredníctvom špeciálneho nástroja GIS IT10.“ 
Ďalej poľské orgány poukázali na to, že „pokiaľ ide o  nezrovnalosť súvisiacu so 
systémom LPIS, ktorú odhalil Dvor audítorov v  roku 2013, nie je pravdou, že bola 
svojou povahou systémová“ a  že Dvor audítorov nesprávne začlenil  parcelu 
zaplavenú v  roku 2013 medzi plochy bez nároku na platbu za rok 201211. 
Írsko uviedlo, že skúmanie databázy systému LPIS neustále prebieha12, a Francúzsko 
uviedlo, že na aktualizáciu systému LPIS sa využíva akčný plán schválený 
Komisiou, ktorý bude p rebiehať ešte v  roku 201513. Rumunsko poznamenalo, že na 
zlepšenie situácie bude potrebovať finančné prostriedky na nové ortofotografie, ako 
aj nových zamestnancov a  odbornú prípravu.  
A nakoniec Nemecko poukázalo na skutočnosť, že v  tomto prípade bola ziste ná 
nadmerná deklarácia výnimkou, „ktorá nemala žiadne finančné dôsledky“, a  že sa 
vždy snažilo o  správnu a  pravidelnú aktualizáciu systému LPIS14. 
                                                 
6  Výročná správa Európskeho dvora aud ítorov za rok 2013, s. 148.  
7  Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2013, s. 177.  
8  Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2013, rámček 3.1 a  rámček 3.4.  
9  Agencja Restrukturyzacji i  Modernizacji Rolnictwa (ARiMR).  
10  Pracovný dokum ent útvarov Komisie, s. 143.  
11  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 143.  
12  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 118.  
13  Pracovný dokument útvarov Komisie, príloha I a  príloha III, s. 33, s. 106.  
14  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 108.  
 
 8 V oblasti rozvoja vidieka zistil Dvor audítorov závažné nedostatky v  dodržiavaní 
zásady oprávnenosti investičn ých projektov, ktoré obsahovali niektoré typy 
neoprávnených výdavkov.  
Členské štáty sa mali ďalej vyjadriť k  tomu, či môžu tvrdiť, že ich systém kontroly 
dokázal vyriešiť opakujúce sa nedostatky zistené Dvorom audítorov, ktoré sa týkali: 
agroenvironmentáln ych záväzkov, neoprávnených príjemcov, nedodržiavania 
pravidiel obstarávania a  neoprávnenej podpory pri predčasnom odchode do 
dôchodku.  
Príslušné členské štáty uviedli, že vyriešili všetky alebo takmer všetky zistené opakujúce 
sa nedostatky. V  nasledujúcic h grafoch je zobrazený prehľad prijatých odpovedí:  
 
 
 
 
 
 
 
 
Grécko zdôraznilo dve oblasti, v  ktorých zaznamenalo výrazný pokrok: zmenu 
agroenvironmentálnych platieb, ku ktorej patrilo prepracovanie systému pokút za 
niektoré činnosti, a  zmenu  vnútroštátnych právnych predpisov v  oblasti verejného 
obstarávania15. 
Poľské orgány uviedli, že v  otázke neoprávnenej podpory pri predčasnom odchode 
do dôchodku nesúhlasia s  Dvorom audítorov a  Komisiou v  tom, že „pri realizovaní 
opatrenia Štrukturálne dôch odky došlo k  podvodu alebo inej nezákonnej činnosti, 
čím sa poškodili finančné záujmy Únie“. Poskytli príslušné vysvetlenia a  prijali 
nápravné opatrenia. Komisia požiadala o  vrátenie neoprávnene vyplatených 
prostriedkov.  
Pokiaľ ide o  otázku porušovania pra vidiel verejného obstarávania, takmer polovica 
všetkých členských štátov odpovedala, že zistila systémové chyby v  oblasti 
verejného obstarávania a  že v tejto súvislosti prijala preventívne opatrenia.  
Škótsko (Spojené kráľovstvo) uviedlo, že: „Napriek tomu,  že aktívne podporujeme 
dodržiavanie pravidiel obstarávania, musíme dôslednejšie informovať riadiaci orgán 
a príjemcov o  dôležitosti dodržiavania pravidiel obstarávania a  o jeho možnom vplyve.“  
Slovinsko v  správe uviedlo tri oblasti zlepšenia, a  to 1. proj ektovú skupinu 
ustanovenú v  novembri 2014 na riešenie otázok týkajúcich sa verejného 
obstarávania; 2. analýzu verejných zákaziek a  3. administratívne právomoci (ďalšia 
                                                 
15  Pracovný  dokument útvarov Komisie, s. 112.  

 
 9 zamestnanosť a  odborná príprava v  oblasti verejného obstarávania), ktoré sa 
vykonávali a  budú vykonávať v  rámci technickej pomoci16. 
Určité opatrenia na obmedzenie porušovania pravidiel verejného obstarávania 
a predchádzanie tomuto javu prijali aj ďalšie členské štáty. Rumunsko zaviedlo 
legislatívne a  systémové opatrenia a  Česká republika prij ala preventívne a  nápravné 
opatrenia na celoštátnej úrovni. Chorvátsko prijalo množstvo preventívnych opatrení, 
ku ktorým patrili semináre a  50-hodinový školiaci program ukončený udelením 
osvedčenia v  oblasti verejného obstarávania, ktoré bude platiť tri r oky17. Portugalsko 
a Maďarsko zaviedli akčné plány na zlepšenie verejného obstarávania a  Estónsko za 
niekoľko posledných rokov „významne zlepšilo“ systémy riadenia a  kontroly 
v oblasti obstarávania18. 
Niektoré členské štáty však potvrdili, že majú v  oblasti verejného obstarávania len 
veľmi málo systémových problémov. Španielsko vyhlásilo, že:  
„Napriek tomu, že v  oblasti verejného obstarávania sa zistili rôzne problémy, 
v jednotlivých orgánoch sa do veľkej miery líšia a  zvyčajne sa týkajú konkrétnych 
zákaziek. .. Problémy zistené v  oblasti verejného obstarávania sa okrem toho 
nepovažujú za systémové a  vo všetkých prípadoch, v  ktorých sa nezrovnalosti vo 
verejnom obstarávaní zistili, boli príslušné výdavky stiahnuté, takže to nebude mať 
vplyv na rozpočet EÚ.“19 
Fínsko poznamenalo, že „dodržiavanie pravidiel obstarávania sa v  prípade pomoci 
spolufinancovanej z  prostriedkov EÚ sleduje prísnejšie než v  prípade vnútroštátnych 
programov pomoci20.“ 
A nakoniec Nemecko uviedlo, že „nezistilo žiadne systémové problémy v  súvislosti 
s verejným obstarávaním, ktoré by sa týkali Európskeho sociálneho fondu (ESF)“, 
napriek tomu však v  niektorých oblastiach prijalo „preventívne opatrenia“21. 
Odpovede členských štátov na otázky týkajúce sa hlavných vyčísliteľných chýb 
poukazujú na to, že realizujú množstvo preventívnych a  nápravných opatrení. Okrem 
toho sa zrejme snažia riešiť systémové nedostatky, a  tým znižovať počet 
vyčísliteľných chýb.  
3.2. ZVÝŠENÁ ZODPOVEDNOSŤ ČLENSKÝCH ŠTÁTOV – RIADNE FINANČNÉ 
HOSPODÁRENIE  
V správe za rok 2013  zistil Dvor audítorov v  oblasti zdieľaného hospodárenia, že 
v mnohých prípadoch mali príslušné vnútroštátne orgány k  dispozícii dostatočné 
informácie na to, aby mohli chybám zabrániť, prípadne ich odhaliť a  opraviť ešte 
pred deklarovaním výdavkov Komisii22. Dvor audítorov zdôraznil skutočnosť, že EÚ 
svoje rozpočtové prostriedky rozdelí, ich vynakladanie je však ešte možné výrazne 
zlepšiť. Finančné prostriedky by sa mali vynakladať podľa stanovených pravidiel 
a tak, aby zároveň prinášali očakávané výsledky23. V tejto časti správy sa skúmajú 
odpovede na otázky týkajúce sa zodpovednosti členských štátov so zameraním na 
                                                 
16  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 173.  
17  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 90.  
18  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 103.  
19  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 177.  
20  Pracovný dokument útvarov Komisie , s. 104.  
21  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 110.  
22  Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2013, s. 83, s.  111 a  s. 153.  
23  Prejav – prezentácia výročných správ za rok 2013 Výboru pre kontrolu rozpočtu Európskeho 
parlamentu – predseda Cal deira.  
 
 10 vyhlásenia hospodáriaceho subjektu a  národné vyhlásenia, overovania riadenia 
a úlohu a  význam hodnotení Dvora audítorov.  
76 % členských štátov uv iedlo, že povinné vyhlásenia hospodáriaceho subjektu môžu 
pozitívne ovplyvniť predchádzanie chybám, ako aj ich zisťovanie a  opravu zo strany 
členských štátov. Maďarsko potvrdilo, že zaviedlo vyhlásenia hospodáriaceho 
subjektu, ktoré sa musia predkladať min istrovi zodpovednému za štátny rozpočet24. 
Škótsko (Spojené kráľovstvo) a  Lotyšsko odpovedali, že vyhlásenia hospodáriaceho 
subjektu majú pozitívny vplyv, teda podporujú zodpovednosť členského štátu.  
V otázke užitočnosti národných vyhlásení sa priaznivo vyj adrila iba o  niečo viac než 
polovica všetkých členských štátov. Dánsko a  Spojené kráľovstvo, ktoré sú členmi 
medziinštitucionálnej pracovnej skupiny pre národné vyhlásenia, ich podporili. 
Dánsko poznamenalo, že:  
„Jedným zo záverov bolo, že účelom národných  vyhlásení je zabezpečiť väčšiu 
politickú zodpovednosť na zaistenie opravy chýb vo vnútroštátnych platbách 
finančných prostriedkov EÚ. My v  Dánsku veríme, že ide o  dôležitú koncepciu, 
ktorú je potrebné šíriť, pričom pre krajiny, ktoré ešte takýto model nez aviedli, môžu 
byť odporúčania dobrým začiatkom. V  Dánsku je zodpovednosť na politickej úrovni 
a správu o  využívaní prostriedkov EÚ v  Dánsku každoročne predkladá Výbor pre 
verejné účty... Dánsky model teda zabezpečuje zodpovednosť za využívanie 
prostriedkov  EÚ na vnútroštátnej politickej úrovni“25. 
Spojené kráľovstvo uviedlo, že podporuje odporúčania pracovnej skupiny, a:  
„vítame, že sú tieto odporúčania primerane flexibilné a  zohľadňujú tak vnútroštátne 
okolnosti a  procesy, čo znamená, že členské štáty majú pri príprave tohto 
dobrovoľného dokumentu potrebnú voľnosť. Taktiež vítame, že sa v  týchto 
odporúčaniach zdôrazňuje význam dobrého vykazovania pre zlepšenie hospodárenia 
s prostriedkami EÚ“26. 
Kritika vyhlásení hospodáriaceho subjektu sa však týkala skutočn osti, že 
nepredstavujú žiadnu pridanú hodnotu, keďže existujúce systémy sú primerané 
a pravdepodobne sa len zvýši administratívne zaťaženie27. 
Členské štáty, ktoré sa nevyjadrili priaznivo k  myšlienke národných vyhlásení (napríklad 
Lotyšsko a  Estónsko), uvi edli, že môže dochádzať k  prekrývaniu s  inými výročnými 
správami a  zvýši sa byrokracia28. Okrem toho sa národné vyhlásenia považovali za 
neúčinné v  decentralizovaných (Francúzsko) a  spolkových krajinách (Nemecko).  
Významná časť členských štátov (86  %) sa do mnievala, že výsledky hodnotení 
Dvora audítorov sú užitočné a  prispievajú k  ich istote o  zákonnom a  riadnom 
využívaní finančných prostriedkov EÚ. Slovensko uviedlo:  
„Hodnotenia Dvora audítorov môžu predstavovať významný stimul na preskúmanie 
vnútroštátnych  pravidiel uplatňovaných jednotlivými subjektmi, ktoré poskytujú 
príspevky z  prostriedkov EÚ. Pokiaľ ide o  výsledky hodnotení, ktoré sa týkajú 
systémových alebo horizontálnych otázok, predstavujú priamy a  cenný prostriedok 
na realizáciu potrebných úprav a  nápravných opatrení na vnútroštátnej úrovni29.“ 
                                                 
24  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 117.  
25  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 102.  
26  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 181.  
27  Pracovný dokument útvarov Komisie (Nemecko, Írsko, Belgicko), s. 82, s. 111, s. 119.  
28  Pracovný dokument útvarov Komisie (Lotyšsko a  Estónsko), s. 123, s. 103.  
29  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 169.  
 
 11 Chorvátsko tiež poznamenalo, že: „Výsledky hodnotení Dvora audítorov sa 
zohľadňujú a  prispievajú k  zlepšeniu súčasných právnych predpisov a  predpísaných 
postupov v  oblasti využívania prostriedkov EÚ30.“ 
Pokiaľ ide o  zlepšenie overovaní riadenia, pozitívne reagovalo 72  % členských 
štátov. Česká republika a  Španielsko31 uviedli, že vypracovali akčné plány na 
zlepšenie overovaní riadenia, a  Španielsko uviedlo, že „vďaka uplatňovaniu týchto 
plánov sa významne znížila  chybovosť, na ktorú upozorňoval orgán auditu vo 
výročnej správe o  kontrole.“  
Luxembursko uviedlo zlepšené opatrenia, ku ktorým patrili: pracovné skupiny 
s príjemcami, vypracovanie usmernení a  100 % kontrola všetkých podporných 
dokumentov riadiacim orgánom  pred predložením žiadosti o  platbu Komisii32. 
Lotyšsko uviedlo, že riadiaci orgán pravidelne vydáva osvedčenie certifikačnému 
orgánu a  že zavedený systém overovania je spoľahlivý. Vďaka tomu dokázalo 
stiahnuť výkazy výdavkov od dvoch príjemcov a  postúpiť p ríslušné prípady svojmu 
vnútroštátnemu úradu na boj proti podvodom33. 
Ďalšie členské štáty vyhlásili, že ich systémy overovania sú plne funkčné, čo 
dokazuje nízka úroveň chybovosti, preto žiadne zlepšenia nie sú potrebné. Týkalo sa 
to Holandska a  Rakúska34. 
Pokiaľ ide o  zodpovednosť, odpovede členských štátov svedčia o  tom, že si túto 
potrebu dobre uvedomujú. Odráža sa to napríklad v  opatreniach prijatých na 
zlepšenie overovaní riadenia. Napriek tomu však v  prípade vyhlásení hospodáriaceho 
subjektu a  národnýc h vyhlásení panujú pochybnosti o  pridanej hodnote a  nadmernom 
administratívnom zaťažení.  
 
3.3. ZVÝŠENÁ ZODPOVEDNOSŤ ČLENSKÝCH ŠTÁTOV V  OBLASTI SKUTOČNEJ KU LTÚRY 
VÝKONNOSTI  
V správe za rok 2013 dospel Dvor audítorov k  zisteniu, že v  programovom období 
2007 až 2013 sa dôraz vo všeobecnosti viac kládol na vynakladanie finančných 
prostriedkov EÚ v  súlade s  pravidlami než na výkonnosť35. 
 
V tohtoročnom dotazníku mali členské štáty odpovedať, ako zabezpečujú kľúčovú 
úlohu výkonnosti pri využívaní finančných prostr iedkov EÚ a  aké opatrenia zaviedli 
na monitorovanie výkonnosti programov a  projektov. Veľká väčšina členských 
štátov predložila na obe otázky komplexné odpovede.  
 
Kľúčovú úlohu výkonnosti zabezpečuje množstvo krajín prostredníctvom využívania 
kritérií , ukazovateľov  a hodnotení . Holandsko v  správe uviedlo, že pri výbere 
projektov uplatňuje hodnotiace kritériá EFRR. Patria medzi ne: „príspevok 
k operačnému programu, stupeň inovácie, kvalita podnikateľského zámeru alebo 
podnikateľského plánu, kvalita a  udržateľnosť projektu. Na tento účel sa spoločne 
vypracúvajú aj kontrolné zoznamy“36. 
 
                                                 
30  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 90.  
31  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 93, s. 177.  
32  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 131.  
33  Pracovný  dokument útvarov Komisie, s. 121.  
34  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 78, 136.  
35  Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2013, s. 257.  
36  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 136.  
 
 12 Poľsko uviedlo, že použilo „vážené kritériá“ programu rozvoja vidieka na obdobie 
2007 až 2013 a  že „uplatňovaním podmienok účasti sa má zabezpečiť výber takých 
projektov na financovanie, pri ktorých je najväčšia pravdepodobnosť, že prispejú 
k dosiahnutiu cieľov a  výsledkov stanovených v  programe rozvoja vidieka“. Projekty 
na obdobie 2014 až 2020 sa budú vyberať podľa „podmienok účasti“.  
Rumunsko  (AM POSCCE) pri hodnotení vych ádza z  kombinácie výberovej mriežky 
a bodovacieho systému, a  tým zabezpečuje, že financovanie získajú len tie 
najvýkonnejšie projekty37. Belgicko (Valónsko) zriadilo osobitnú skupinu 
nezávislých expertov z  akademickej aj odbornej obce, ktorá má hodnotiť kva litu 
navrhovaných projektov. Výkonnosť týchto projektov sa analyzuje aj 
prostredníctvom cieľov SMART38. 
 
Niektoré členské štáty využívajú ukazovatele. Česká republika zaviedla 
harmonizované základné/horizontálne pravidlá, ktoré sa týkajú rôznych operačných 
programov, ako aj národný zoznam kódov ukazovateľov, ktorý obsahuje ukazovatele 
na monitorovanie pokroku vo všetkých programoch. Španielsko odkazuje na 
nariadenie (EÚ) č.  1306/2013, v  ktorom sa stanovujú ukazovatele na hodnotenie 
a monitorovanie prostriedk ov z  Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj 
vidieka (EPFRV), ako aj Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF).  
 
Luxembursko predložilo zrozumiteľný opis spôsobu, ktorým zabezpečuje, aby bola 
výkonnosť neustále prioritou. Uvádza, že riadi aci orgán monitoruje operačný 
program na základe jednoznačných ukazovateľov, ktoré sa pravidelne aktualizujú. 
Tieto ukazovatele sa uvádzajú vo výkonnej správe. Pre projekty sa okrem toho 
vypracoval formulár žiadosti, na základe ktorého sa už v  prvotnej fáz e predloženia 
projektu overí, či projekt spĺňa ciele operačného programu ESF.  
 
Pokiaľ ide monitorovanie, k  najčastejším opatreniam, ktoré členské štáty využívajú, 
patria správy o  pokroku , kontrolné opatrenia , hodnotenia  a sledovanie 
ukazovateľov . 
 
Malta zr ozumiteľne opísala opatrenia, ktoré používa na monitorovanie. Sú nimi: 1. 
databáza štrukturálnych fondov, ktorú príjemcovia pravidelne aktualizujú; 2. správy 
o pokroku projektu, ktoré sa predkladajú dvakrát ročne riadiacemu orgánu; 3. fyzické 
kontroly na m ieste a  4. stretnutia so všetkými zainteresovanými stranami týkajúce sa 
pokroku projektu39. 
 
Holandsko, Rakúsko, Lotyšsko a  Slovinsko odkazujú na správy o  pokroku alebo 
výročné správy a  preskúmania, ktoré tvoria kľúčové nástroje monitorovania 
výkonnosti40. 
 
Dánsko (Dánska agentúra pre poľnohospodárstvo a  rybárstvo) odkazuje na svoje 
komplexné kontrolné opatrenia zamerané na platby prostriedkov EÚ pre režimy 
podľa oblastí aj iné režimy. Tieto kontrolné opatrenia sa týkajú administratívnej aj 
fyzickej kontroly41. 
 
                                                 
37  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 152.  
38  Pracovný d okument útvarov Komisie, s. 80.  
39  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 133 a  134. 
40  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 77, s. 120, s. 136, s. 171.  
41  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 98.  
 
 13 Bulharsko (OPRD) predkladá zoznam svojich kontrolných opatrení a  uvádza, že 
všeobecné podmienky zmlúv o  poskytovaní finančnej pomoci obsahujú tieto 
požiadavky: 1. príjemca vykoná a  zdokumentuje tri kontroly fyzického stavu 
investícií; 2. príjemca predl oží správu o  výsledkoch týchto kontrol verejnému 
obstarávateľovi a  3. príjemca neprevedie vlastníctvo zariadenia, ktoré bolo 
vybudované z  investícií na základe tejto zmluvy.  
 
Česká republika uvádza, že sa musí sledovať minimálne jeden projektový ukazovateľ  
a projekty bez ukazovateľov sú neprípustné.  
 
Členské štáty celkovo potvrdili svoj záväzok v  oblasti výkonnosti. Získané poznatky 
a osvedčené postupy z  predchádzajúceho programového obdobia sa už počas tohto 
nového programového obdobia uvádzajú do praxe. Č eská republika uvádza, že 
v období 2014 až 2020 sa sústredí na „nový vývoj“, čo bude znamenať podrobnejší 
opis projektu s  jednoznačným vymedzením pravdepodobných predpokladaných 
výsledkov, a  Estónsko sa bude v  novom programovom období „osobitne 
zameriavať“  na ukazovatele výkonnosti.  
 
4. ZÁVER  
V tejto správe za rok 2013 týkajúcej sa vyhlásenia o  vierohodnosti zastáva Dvor 
audítorov kritický postoj z  dôvodu vysokého počtu vyčísliteľných chýb v  zdieľanom 
hospodárení. Dvor audítorov rovnako ako v  roku 2012 zdôr aznil skutočnosť, že 
o veľkom množstve chybných transakcií mali orgány v  členských štátoch 
k dispozícii dostatočné informácie na to, aby mohli chyby odhaliť a  opraviť ešte pred 
podaním žiadostí o  preplatenie nákladov. Okrem toho Dvor audítorov poukázal na to, 
že je potrebné venovať viac pozornosti dosahovaniu čo najlepších výsledkov 
s obmedzenými prostriedkami. Dvor audítorov odporúča klásť väčší dôraz na 
výkonnosť.  
V odpovediach z  troch dotazníkov členské štáty dokazujú, že sa naďalej snažia znížiť 
počet c hýb v  zdieľanom hospodárení. Niekoľko členských štátov zaviedlo 
v spolupráci s  Komisiou akčné plány v  oblastiach politiky poľnohospodárstva aj 
súdržnosti. Mnohé členské štáty potvrdili, že v  oblasti obstarávania sa vyskytujú 
systémové problémy, zdôraznili však aj to, že prijali množstvo preventívnych aj 
nápravných opatrení.  
Vo všeobecnosti členské štáty prijali koncepciu väčšej zodpovednosti. Vyhlásenia 
hospodáriaceho subjektu sa vo všeobecnosti považujú za pozitívny krok a  národné 
vyhlásenia, hoci nie sú t aké obľúbené, sa považujú za prínosné.  
Záväzok voči výkonnosti na úrovni členských štátov možno nakoniec vyjadriť 
záverečnou poznámkou Dánska:  
„Dánsko verí, že na uspokojivé plnenie rozpočtu EÚ sú najdôležitejšie dosahované 
výsledky. Preto je dôležité vytv oriť rámec pre systém orientovaný na výsledky, ktorý 
sa bude vo väčšej miere zameriavať na výsledky a  účinky projektov EÚ. My 
v Dánsku tiež veríme, že je dôležité prehľadne informovať o  pridanej hodnote EÚ, 
ktorú jej prostriedky vytvárajú. Dánsko si želá d iskutovať o  dosahovaní výsledkov 
a prispieť tak k  posilneniu prepojenia medzi hodnotením výsledkov a  rozpočtovou 
a legislatívnou reguláciou rôznych oblastí politiky42.“ 
 
                                                 
42  Pracovný dokument útvarov Komisie, s. 182.