SK Úradný vestník Európskej únie C 46/13

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2010/C 46/11

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„BRUNA BÖNOR FRÅN ÖLAND“

ES č.: SE-PGI-0005-0692-03.04.2008

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Bruna bönor från Öland“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Švédske kráľovstvo

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 1.6: Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

Výrobok tvoria suché semená hnedej fazule záhradnej (Phaseolus vulgaris L.) odrôd Bonita, Karin, Katja a Stella I.

Chuť fazule možno opísať takto:

Bonita má jemnú, mierne sladkokyslú vôňu. Chuť je lahodná, vyvážená, s osobitnou fazuľovou príchuťou a stopou varených zemiakov. Fazuľa má pevnú textúru, čo znamená, že sa musia požuť. Fazuľa sa s vysokou pravdepodobnosťou rozvarí alebo po uvarení zmúčnatie. Na stupnici, na ktorej stupeň 1 označuje fazuľu, ktorá sa vôbec nerozvarí a 10 fazuľu, ktorá sa úplne rozvarí, dosahuje stupeň 8. Bonita je pomerne bledá, má svetlohnedú farbu a zo štyroch uvedených odrôd je druhá najbledšia.

Karin má jemnú, mierne sladkokyslú vôňu. Chuť je lahodná, neutrálna a jemná, so slabou stopou varených zemiakov. Vyznačuje sa jemnou textúrou a ľahko sa dá požuť. Fazuľa sa s vysokou pravdepodobnosťou rozvarí alebo po uvarení zmúčnatie. Na 10-bodovej stupnici dosahuje stupeň 10. Karin má bledé, svetlohnedé sfarbenie a zo štyroch uvedených odrôd je najbledšia.

Katja má lahodnú, mierne sladkokyslú vôňu. Vyznačuje sa výraznou osobitnou fazuľovou chuťou a jemnou, vyváženou konzistenciou so stopou kyslosti. Textúra je pevná a fazule sa musia požuť. Fazuľa sa pravdepodobne nerozvarí ani po uvarení nezmúčnatie. Na 10-bodovej stupnici dosahuje stupeň 2. Odroda Katja má osobitnú gaštanovú farbu a zo štyroch uvedených odrôd je najfarebnejšia.

Stella I má lahodnú, mierne sladkokyslú vôňu. Chuť je výrazne krémová s jemnou fazuľovou príchuťou a stopou varených zemiakov. Vďaka mäkkej textúre sa ľahko žuje, lepšie ako odrody Karin či Bonita, ale horšie ako Katja. Fazuľa je stredne náchylná na rozvarenie či zmúčnatenie po uvarení. Na 10-bodovej stupnici dosahuje stupeň 7. Odroda Stella I má osobitnú svetlohnedú farbu a zo štyroch uvedených odrôd je druhá najfarebnejšia.

Farbu fazule možno opísať ako jednotnú žlto-hnedú na medzinárodnej farebnej stupnici v rozsahu S 4050-Y20R, S 4050-Y30R, S 3060-Y20R, S 3060-Y30R, S 2060-Y20R a S 2060-Y30R.

Všetky štyri odrody v suchom stave dosahujú typický hrubý obsah bielkovín v rozsahu 19 – 21 %. Obsah vápnika sa pohybuje od 0,08 % do 0,12 %, fosforu od 0,40 % do 0,55 % a horčíka od 0,10 % do 0,20 %.

Semená všetkých štyroch odrôd sú krátke, vajcovité alebo elipsovité, 1,5 – 2-krát dlhšie ako širšie a oblé. Dĺžka dosahuje 8 – 15 mm.

Obsah vody vo fazuli musí byť minimálne 9 %.

3.3. Suroviny (len pri výrobkoch, ktoré sa spracovávajú):

—

3.4. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti:

Pestovanie a sušenie v riadkoch na poli a sušenie na sušiakoch viniča či sena alebo v sušiarňach sa musí uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti. Sušenie pomocou uvedených postupov predstavuje zásah človeka, ktorý vyžaduje náležité praktické poznatky o vplyve na konkrétne dávky fazule.

3.6. Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pre označovanie:

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Fazuľa „Bruna bönor från Öland“ sa pestuje v oblasti ohraničenej obcami Mörbylånga a Borgholm na ostrove Öland, ktorý sa nachádza v Baltskom mori v blízkosti východného pobrežia švédskej pevniny.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

Na ostrove Öland sú väčšinou mierne jesene a zimy. Leto je veľmi slnečné s priemernou teplotou 17 °C. Ročný úhrn zrážok dosahuje 400 – 500 mm.

Pôda na ostrove Öland je prevažne piesčitá a jemne piesčitá, a teda mimoriadne vhodná na pestovanie hnedej fazule. Hovorí sa, že najkvalitnejšia fazuľa rastie na piesčitej pôde, ktorá je teplejšia ako hlina a v jeseni nezadržiava toľko vody. V pôdach, ktoré v jeseni zadržiavajú veľa vody, hrozí vyššie riziko plesňových ochorení fazule, pretože struky sa pri zbere dostávajú do styku s pôdou. Sušenie v riadkoch na poli a na sušiakoch viniča či sena alebo v sušiarňach predstavuje zásah človeka, ktorý vyžaduje náležité praktické poznatky o vplyve na konkrétne dávky fazule.

V literatúre o pestovaní semien poľnohospodárskych plodín (Nilsson-Leissner; Weibull a Nordén, 1950) sa uvádza, že hnedá fazuľa vyžaduje ľahkú a teplú pôdu. Optimálne podmienky predstavuje piesčitá zemina s výborným odvodnením, vysokou hodnotu pH, dobre vysadeným porastom a bez buriny. V literatúre sa takisto uvádza, že hnedej fazuli neprekáža sucho, ale je veľmi citlivá na nočné mrazíky a ak má mať vysokú kvalitu, potrebuje pri svojom dozrievaní teplé a suché počasie.

Vo Švédsku sa nachádza málo oblastí, ktoré spĺňajú požiadavky dlhého vegetačného obdobia so skorým príchodom jari, nízkym objemom zrážok, miernou jeseňou a dlhými hodinami slnečného svitu. Ostrov Öland sa pokladá za oblasť, ktorá tieto požiadavky spĺňa najlepšie.

5.2. Špecifickosť výrobku:

Fazuľa „Bruna böner från Öland“ má na rozdiel od zahraničných hnedo sfarbených odrôd rovnomerný, jednotný a osobitný žlto-hnedý odtieň na medzinárodnej farebnej stupnici v rozsahu S 4050-Y20R, S 4050-Y30R, S 3060-Y20R, S 3060-Y30R, S 2060-Y20R a S 2060-Y30R. Typická farba čiastočne závisí od odrody a čiastočne od rovnomerného sušenia fazule.

Semená všetkých štyroch odrôd sú krátke, vajcovité alebo elipsovité, 1,5 – 2-krát dlhšie ako širšie a oblé. Dĺžka semien je v rozsahu 8 – 15 mm. V tejto zemepisnej oblasti sa nepestuje žiadna iná hnedo sfarbená fazuľa.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo vlastnosťami výrobku (pre CHOP) alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou vlastnosťou výrobku (pre CHZO):

Na to, aby si fazuľa „Bruna böner från Öland“ zachovala svoju charakteristickú zlato-hnedú farbu, musí mať dostatok slnka a málo dažďa počas dozrievania na jeseň. Časté dažde v prvej polovici septembra zapríčiňujú sivšie a tmavšie sfarbenie fazule, skracujú jej skladovateľnosť a spôsobujú plesňové infekcie.

Vo Švédsku sa nachádza málo oblastí, ktoré spĺňajú požiadavky dlhého vegetačného obdobia so skorým príchodom jari, nízkym objemom zrážok, miernou jeseňou s miernymi zrážkami a dlhými hodinami slnečného svitu. Ostrov Öland sa pokladá za oblasť, ktorá tieto požiadavky spĺňa najlepšie.

Na to, aby fazuľa získala optimálnu akosť, musí sa vysušiť na poli v riadkoch, na sušiakoch viniča alebo sena, prípadne v sušiarňach. Tieto činnosti znamenajú vplyv človeka na kvalitu, ktorý vyžaduje správne praktické poznatky na zhodnotenie akosti fazule. Poznatky o sušení na poli sa odovzdávajú ústnym podaním z pokolenia na pokolenie poľnohospodárov. Fazuľa sa potom podľa potreby môže sušiť v sušičkách určených pre strukoviny.

Existujú písomné dôkazy o nepretržitej tradícií pestovania hnedej fazule na ostrove Öland od roku 1883. Dotknuté opísané odrody sa na ostrove Öland pestujú od svojho uvedenia na trh.

Fazuľa „Bruna böner från Öland“ je obľúbená v celej krajine, čo dokazuje skutočnosť, že Švédske združenie pestovateľov semien udelilo pestovateľom fazule „Bruna böner från Öland“ rôzne ocenenia na regionálnych, ako aj celonárodných prehliadkach semien. Neexistujú záznamy o tom, že by Švédske združenie pestovateľov semien udelilo ocenenie inej „hnedej fazuli“.

V tridsiatych až päťdesiatych rokoch 20. storočia Švédske združenie pestovateľov semien organizovalo národné výstavy semien s hodnotením odrôd zo všetkých častí Švédska. Bratia Peterssonovci, pestovatelia z obce Lilla Frö na ostrove Öland, získali v rokoch 1937, 1942 a 1950 ocenenie za svoje hnedé fazule.

Na ostrove Öland sa každoročne organizuje festival zberu (zvyčajne posledný septembrový víkend), ako aj tzv. Deň hnedej fazule (v druhej polovici septembra). Pri týchto príležitostiach sa hnedá fazuľa vystavuje a oslavuje a verejnosti sa predstavujú nové recepty na jej prípravu. Obyvatelia ostrova a regiónu Öland asi desaťročie zostavovali osobitný receptár prípravy hnedej fazule.

10. novembra 2006 bola fazuľa „Bruna böner från Öland“ zahrnutá do zoznamu chutí, ktoré by sa mali zachovať na národnej i medzinárodnej úrovni, zostaveného výborom Slow Food Svenska Ark.

V maloobchodných reťazcoch sa fazuľa „Bruna böner från Öland“ predáva za cenu, ktorá je minimálne o 10 % vyššia ako cena iných druhov fazule, napr. bielej, borlotti či fazule obyčajnej. Vo Švédsku sa komerčne nepestuje iná ako hnedá fazuľa. Cena, ktorú dostávajú švédski pestovatelia fazule „Bruna böner från Öland“, je až o 50 % vyššia ako cena dovážanej fazule s rovnakým využitím.

Uplatnenie CHZO sa teda zakladá na tom, že fazuľa vyžaduje obzvlášť priaznivé podnebie, ako aj na jej dobrej povesti v maloobchodných reťazcoch.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

http://www.slv.se/upload/dokument/remisser/remisser_2007/Ansokan_Bruna_%20bonor_fran_%20Oland_webbversion.pdf

(1) U. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.