Osobitná správa č. 19/2012 „Správa o kontrole prijatia následných opatrení na základe osobitných správ Európskeho dvora audítorov za rok 2011“





AKRONYMY A SKRATKY AKT : Africké, karibské a tichomorské krajiny ALA : Krajiny Ázie a Latinskej Ameriky CISOCH : Asistenčná služba pre občiansku spoločnosť EACI : Výkonný orgán pre konkurencieschopnosť a inovácie GAEC : Dobrý poľnohospodársky a environmentálny stav IEE : Inteligentná energia pre Európu IPA : Nástroj predvstupovej pomoci LFA : Znevýhodnené oblasti LIFE : Finančný nástroj pre životné prostredie NSA : Neštátne subjekty PADOR : Online registrácia údajov potenciálnych uchádzačov RAD : Databáza odporúčaní, opatrení a absolutória SMR : Povinné požiadavky na hospodárenie TC : Technická spolupráca VOPD : Viacročný orientačný plánovací dokument ZHRNUTIE I. V tejto správe sa preskúmava, do akej miery Komisia implementovala odporúčania v siedmich vybraných osobitných správach Dvora audítorov za obdobie 2003 – 2009. Tieto osobitné správy sa týkali troch rozpočtových oblastí: poľnohospodárstvo, energetika a vonkajšie opatrenia. II. V siedmich správach bolo predložených 51 odporúčaní, z ktorých 45 je stále relevantných. III. Hoci má Komisia zavedený systém na prijímanie následných opatrení ku všetkým odporúčaniam Dvora audítorov a k žiadostiam Parlamentu a Rady, Dvor audítorov zastáva názor, že je potrebné posilniť kontrolu prijatia následných opatrení k odporúčaniam/žiadostiam, aby bola Komisia schopná včas, efektívne a účinne reagovať na zistené nedostatky, ako aj na odporúčania/žiadosti Dvora audítorov a orgánu udeľujúceho absolutórium. IV Z preskúmania vyplynulo, že Komisia prijíma opatrenia na implementáciu odporúčaní Dvora audítorov a 13 (29 %) odporúčaní, ktoré sú predmetom tejto správy, je v plnej miere implementovaných. Mnohé z odporúčaní sa ešte stále implementujú, no ďalších 22 (49 %) z nich je vďaka opatreniam, ktoré už Komisia prijala, z väčšej časti implementovaných. ÚVOD 1. V tejto správe sa predkladajú výsledky práce Dvora audítorov v období 2011/2012 v súvislosti s kontrolou prijatia následných opatrení na základe odporúčaní v osobitných správach Dvora audítorov o auditoch výkonnosti [1]. V prílohe I je uvedený prehľad stavu implementácie preskúmaných odporúčaní. Prílohy II až VIII obsahujú podrobnosti o kontrole prijatia následných opatrení. 2. Na kontrolu prijatia následných opatrení bolo vybraných sedem správ z obdobia 2003 – 2009. Pri výbere sa zohľadňovala v prvom rade otázka, či už uplynuli viac než dva až tri roky, ktoré mala Komisia na prijatie opatrení k odporúčaniam, a v druhom rade, či sú odporúčania stále relevantné. V prílohe IX sa uvádza zoznam osobitných správ Dvora audítorov za obdobie 2005 až 2009, ako aj detaily o kontrole prijatia následných opatrení k nim zo strany Dvora audítorov. 3. Kontrola prijatia následných opatrení k audítorským správam sa podľa medzinárodných audítorských štandardov považuje za záverečné štádium cyklu auditu výkonnosti, ktorý pozostáva z plánovania, vykonania a kontroly následných opatrení. Cieľom kontroly prijatia následných opatrení je zhodnotiť opatrenia, ktoré Komisia prijala na základe odporúčaní Dvora audítorov. ROZSAH A PRÍSTUP 4. Dvor audítorov hodnotil nápravné opatrenia prijaté Komisiou na základe odporúčaní Dvora audítorov. V rámci tejto práce sa neposudzovali účinky týchto opatrení, pretože to by si vyžadovalo osobitné audity kontroly prijatia následných opatrení. Podrobnosti o uplatnenom prístupe a metodike sú obsiahnuté v prílohe X. Predmetom tejto správy sú osobitné správy uvedené v tabuľke. TABUĽKA OSOBITNÉ SPRÁVY, PRI KTORÝCH SA KONTROLOVALO PRIJATIE NÁSLEDNÝCH OPATRENÍ V TEJTO SPRÁVE Osobitná správa | Rozpočtová oblasť | Počet audítorských odporúčaní | 4/2003 Rozvoj vidieka: podpora znevýhodnených oblastí [2] | Poľnohospodárstvo | 11 | 13/2003 Podpora na produkciu bavlny [3] | Poľnohospodárstvo | 6 | 11/2009 Udržateľnosť projektov LIFE – príroda a ich riadenie Komisiou [4] | Poľnohospodárstvo | 9 | 7/2008 Inteligentná energia v období 2003 až 2006 [4] | Energetika | 4 | 6/2007 Účinnosť technickej pomoci pri rozvoji kapacít [5] | Vonkajšie opatrenia | 8 | 4/2009 Riadenie zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce ES Komisiou [4] | Vonkajšie opatrenia | 7 | 16/2009 Riadenie predvstupovej pomoci Turecku Európskou komisiou [4] | Vonkajšie opatrenia | 6 | Celkový počet odporúčaní | | 51 | SYSTÉM KOMISIE PRE PRIJÍMANIE NÁSLEDNÝCH OPATRENÍ NA ZÁKLADE ODPORÚČANÍ 5. V databáze RAD [6] sa zaznamenávajú odporúčania Dvora audítorov, žiadosti Rady a Parlamentu, ako aj konkrétne opatrenia schválené Komisiou k týmto odporúčaniam/žiadostiam. Takýto nástroj zohráva dôležitú úlohu v zabezpečovaní primeraného a včasného spracovania odporúčaní/žiadostí Dvora audítorov a ostatných zúčastnených strán a prijatia následných opatrení na ich základe. 6. V roku 2009 Dvor audítorov uskutočnil pilotné preskúmanie systému RAD, v rámci ktorého konkrétne preštudoval informácie v tejto databáze týkajúce sa odporúčaní prijatých Komisiou a implementovaných odporúčaní. 7. V roku 2011 desať oddelení vnútorného auditu zastupujúcich 12 generálnych riaditeľstiev Komisie vykonalo vnútorný audit systémov a postupov zavedených na riadenie databázy RAD. Účelom auditu bolo zistiť, či existuje primeraný plán reakcie/akčný plán, a zaručiť, že opatrenia, ktoré boli v databáze RAD zaznamenané ako ukončené, sa včas, efektívne a účinne implementovali. 8. Výsledky vnútorného auditu Komisie z veľkej časti potvrdili závery pilotného preskúmania Dvora audítorov. Prostredníctvom vnútorného auditu sa konkrétne zistilo, že hoci zavedené systémy a postupy poskytujú dostatočnú záruku o riadení implementácie odporúčaní vydaných Dvorom audítorov a žiadostí orgánu udeľujúceho absolutórium, vyskytli sa mnohé prípady absencie zdokumentovaných postupov a nedostatočného dohľadu a monitorovania implementácie odporúčaní/žiadostí. ODPOVEĎ KOMISIE NA ODPORÚČANIA DVORA AUDÍTOROV 9. V preskúmaných osobitných správach predložil Dvor audítorov 51 odporúčaní. Približne dve tretiny z nich sa týkali účinnosti (napr. stanovenie strategických cieľov, vypracovanie návrhov projektov, koncepcia projektov, výkonnosť projektov a monitorovanie a hodnotenie) a zvyšné odporúčania súviseli s hospodárnosťou a efektívnosťou (napr. výskyt preplatkov a kvalita a načasovanie metód výberu projektov). Z 51 odporúčaní nie je do grafu zahrnutých šesť. Z týchto šiestich odporúčaní sa dve nevzťahujú v súčasnom rámci a pri štyroch nebolo z dôvodu rozsahu preskúmania možné získať dôkaz o prijatí následných opatrení. 10. Z toho vyplýva, že Dvor audítorov mohol zhodnotiť stav implementácie 45 odporúčaní. Komisia v plnej miere implementovala 29 % z týchto 45 odporúčaní, zatiaľ čo vo fáze implementácie je 69 %. V grafe je znázornený stav implementácie odporúčaní Dvora audítorov. GRAF STAV IMPLEMENTÁCIE ODPORÚČANÍ +++++ TIFF +++++ ZHRNUTIE PRESKÚMANIA NÁSLEDNÝCH OPATRENÍ DVOROM AUDÍTOROV 11. Z preskúmania vyplynulo, že Komisia v plnej miere implementovala 13 odporúčaní z vybraných správ. Pri starších odporúčaniach je miera implementácie zvyčajne vyššia, kým novšie sa stále implementujú. Okrem plne implementovaných odporúčaní je 22 odporúčaní splnených z väčšej časti, Komisia však ešte musí urobiť dodatočné kroky na ich úplné doriešenie. Tieto prípady sú uvedené v prílohe I. 12. Z preskúmania Dvora audítorov týkajúceho sa prijatia následných opatrení vyplýva, že v dôsledku audítorských správ Dvora audítorov sa v niekoľkých oblastiach rozpočtu EÚ zlepšilo finančné hospodárenie. Stále však existujú príležitosti na zlepšenie postupov hospodárenia v oblastiach, ktoré Komisia riadi priamo (vonkajšie opatrenia), a v tých, ktoré sa plnia v rámci spoločného hospodárenia (poľnohospodárstvo). Niektoré príklady zlepšení a príležitostí preskúmaných v rámci kontroly prijatia následných opatrení sú uvedené v nasledujúcej časti. 13. Strategické zlepšenie hospodárneho využívania finančných prostriedkov EÚ sa zaznamenalo v reforme Komisie zameranej na režim podpory na produkciu bavlny. Vďaka reforme režimu už nie je pomoc EÚ na produkciu bavlny napojená na úrovne produkcie, namiesto toho reaguje na dopyt na trhu (poľnohospodárstvo) [7]. 14. Na operačnej úrovni však slabé postupy riadenia môžu viesť k plytvaniu zdrojmi. Pri snahe o splnenie cieľov sú preplatky podpory EÚ napríklad príčinou nedostatočnej hospodárnosti. Pretrváva potreba posilniť systémy hospodárenia, aby sa zabezpečila správnosť výpočtov platieb v členských štátoch (poľnohospodárstvo) [8]. 15. Zaznamenali sa zlepšenia výberových postupov pre projekty, na základe ktorých boli vybrané kvalitnejšie a lepšie načasované projekty. Napríklad opatrenia prijaté Komisiou/tureckými orgánmi prispeli k zvýšenej kvalite procesov koncepcie projektov a predkladania návrhov v období 2010 – 2011 (vonkajšie opatrenia) [9]. Komisia súhlasila s preskúmaním výberového postupu pre projekty LIFE – príroda, s priradením vyššej priority kritériu udržateľnosti pri zložke "príroda a biodiverzita" a so skrátením výberového konania (poľnohospodárstvo) [10]. 16. Komisia tiež predložila niekoľko iniciatív na posilnenie zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce EÚ prostredníctvom zákaziek na plnenie rozvojovej pomoci EÚ. Kľúčovou iniciatívou bolo vypracovanie "štruktúrovaného dialógu" s hlavnými partnermi v oblasti európskej rozvojovej politiky, ktorý prispel k návrhom na zlepšenie metód výberu projektov s cieľom poskytovať rýchlejšiu a lepšie zameranú pomoc (vonkajšie opatrenia) [11]. 17. Ak sa majú prostredníctvom finančných prostriedkov EÚ dosiahnuť dobré a účinné výsledky, je dôležité v prvom rade identifikovať potreby, ktoré sa v rámci programu alebo opatrenia majú riešiť. Po druhé, dobrá koncepcia projektov a vhodné postupy realizácie zvyšujú pravdepodobnosť dosiahnutia ekonomickej výhodnosti. Komisia prijala iniciatívy, ktoré vedú k takýmto zlepšeniam, v súvislosti s povinným posúdením potrieb a lepším naplánovaním zadávania zákaziek (vonkajšie opatrenia) [12]. Je však ešte potrebné zaviesť lepšie definované kritériá na hodnotenie udržateľnosti navrhovaných projektov (poľnohospodárstvo) [13]. 18. Spoľahlivé riadiace informácie zvyšujú pravdepodobnosť lepšieho rozhodovania. Komisia má stále príležitosti na zvýšenie potenciálnej účinnosti financovania lepším stanovením priorít medzi opatreniami a zosúladením projektových nákladov s očakávanými výstupmi a dosahom (energetika) [14]. Komisia navrhuje zahrnúť do nasledujúceho nariadenia o programe LIFE ucelený súbor ukazovateľov výkonnosti s cieľom lepšieho plánovania a programovania. 19. Monitorovanie a hodnotenie implementácie programov a opatrení je dôležité, nielen pokiaľ ide o zákonnosť a správnosť, ale aj pre dosiahnutie plánovaných výsledkov. Hoci sa zlepšilo monitorovanie výsledkov programov, napr. opatrenia prijaté Komisiou na zlepšenie systému monitorovania v Turecku (vonkajšie opatrenia), a administratívne náklady na programy (energetika), sú potrebné ďalšie zlepšenia, konkrétne pri monitorovaní uplatňovania kontrol finančných a environmentálnych požiadaviek (poľnohospodárstvo) [15] a pri vykazovaní jednotlivých výsledkov projektov (vonkajšie opatrenia) [16]. 20. V prílohách II až VIII k tejto správe je uvedené stručné zhrnutie o auditoch, odporúčania, následné opatrenia, ktoré má Komisia prijať, a otázky týkajúce sa výkonnosti, ktoré je ešte potrebné doriešiť. ZÁVER 21. Komisia má zavedený systém na prijímanie následných opatrení ku všetkým odporúčaniam Dvora audítorov a žiadostiam Parlamentu a Rady. Dvor audítorov zastáva názor, že je potrebné posilniť kontrolu prijatia následných opatrení k odporúčaniam/žiadostiam, aby bola Komisia schopná včas, efektívne a účinne reagovať na zistené nedostatky, ako aj na odporúčania/žiadosti Dvora audítorov a orgánu udeľujúceho absolutórium. 22. Z preskúmania vyplynulo, že Komisia prijíma opatrenia na implementáciu odporúčaní Dvora audítorov, a 13 (29 %) odporúčaní, ktoré sú predmetom tejto správy, je v plnej miere implementovaných. Mnohé z odporúčaní sa ešte stále implementujú, no ďalších 22 (49 %) z nich je vďaka opatreniam, ktoré už Komisia prijala, z väčšej časti implementovaných. Túto správu prijala komora CEAD, ktorej predsedá Igors LUDBORŽS, člen Dvora audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 16. októbra 2012. Za Dvor audítorov +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira predseda [1] Obsah a rozsah tejto práce sú vysvetlené v časti o rozsahu a prístupe. [2] Ú. v. EÚ C 151, 27.6.2003. [3] Ú. v. EÚ C 298, 9.12.2003. [4] http://eca.europa.eu [5] Ú. v. EÚ C 312, 21.12.2007. [6] RAD (z angl. Recommendations, Actions, Discharge – odporúčania, opatrenia, absolutórium) je aplikáciou Komisie (GR pre rozpočet) na medziútvarovú koordináciu postupu udeľovania absolutória. Aplikácia obsahuje odporúčania/žiadosti Rady, Parlamentu a Dvora audítorov Komisii, odpovede Komisie a stav implementácie následného opatrenia. [7] Pozri prílohu III tejto správy k osobitnej správe č. 13/2003 – Podpora na produkciu bavlny. [8] Pozri prílohu II tejto správy k osobitnej správe č. 4/2003 – Rozvoj vidieka: podpora znevýhodnených oblastí. [9] Pozri prílohu VIII tejto správy k osobitnej správe č. 16/2009 – Riadenie predvstupovej pomoci Turecku Európskou komisiou. [10] Pozri prílohu IV tejto správy k osobitnej správe č. 11/2009 – Udržateľnosť projektov LIFE – príroda a ich riadenie Komisiou. [11] Pozri prílohu VII tejto správy k osobitnej správe č. 4/2009 – Riadenie zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce ES Komisiou. [12] Pozri prílohu VIII tejto správy k osobitnej správe č. 16/2009 – Riadenie predvstupovej pomoci Turecku Európskou komisiou. [13] Pozri prílohu IV tejto správy k osobitnej správe č. 11/2009 – Udržateľnosť projektov LIFE – príroda a ich riadenie Komisiou. [14] Pozri prílohu V tejto správy k osobitnej správe č. 7/2008 – Inteligentná energia v období 2003 až 2006. [15] Pozri prílohu III tejto správy k osobitnej správe č. 13/2003 – Podpora na produkciu bavlny. [16] Pozri prílohu VIII tejto správy k osobitnej správe č. 16/2009 – Riadenie predvstupovej pomoci Turecku Európskou komisiou. -------------------------------------------------- PRÍLOHA I PREHĽAD ODPORÚČANÍ PRESKÚMANÝCH DVOROM AUDÍTOROV | Za audit | Plne implementované | Vo fáze implementácie | Neimple- mentované | Nevzťahuje sa v súčasnom rámci | Nedostatok dôkazov | Z väčšej časti | Z niektorých hľadísk | Osobitná správa č. 4/2003 Rozvoj vidieka: podpora znevýhodnených oblastí (Príloha II) | 1 | x | | | | | | 2 | | | x | | | | 3 | x | | | | | | 4 | | | x | | | | 5 | | | | | x | | 6 | | x | | | | | 7 | | | | | x | | 8 | | | | | | x | 9 | | | | | | x | 10 | | x | | | | | 11 | | | | | | x | Osobitná správa č. 13/2003 Podpora na pestovanie bavlny (Príloha III) | 1 | x | | | | | | 2 | x | | | | | | 3 | x | | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | Osobitná správa č. 11/2009 Udržateľnosť projektov LIFE – príroda a ich riadenie Komisiou (Príloha IV) | 1 | x | | | | | | 2 | | | x | | | | 3 | | x | | | | | 4 | x | | | | | | 5 | x | | | | | | 6 | x | | | | | | 7 | x | | | | | | 8 | | | | x | | | 9 | | | x | | | | Osobitná správa č. 7/2008 Inteligentná energia v období 2003 až 2006 (Príloha V) | 1 | | x | | | | | 2 | | x | | | | | 3 | | | x | | | | 4 | | x | | | | | Osobitná správa č. 6/2007 Účinnosť technickej pomoci pri rozvoji kapacít (Príloha VI) | 1 | | | | | | x | 2 | x | | | | | | 3 | | | x | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | x | | | | | | 7 | | x | | | | | 8 | | | x | | | | Osobitná správa č. 4/2009 Riadenie zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce ES Komisiou (Príloha VII) | 1 | x | | | | | | 2 | | x | | | | | 3 | | x | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | 7 | | x | | | | | Osobitná správa č. 16/2009 Predvstupová pomoc Turecku (Príloha VIII) | 1 | | | x | | | | 2 | | | x | | | | 3 | | x | | | | | 4 | | x | | | | | 5 | | x | | | | | 6 | | x | | | | | SPOLU | 51 | 13 | 22 | 9 | 1 | 2 | 4 | -------------------------------------------------- PRÍLOHA II POĽNOHOSPODÁRSTVO: ZNEVÝHODNENÉ OBLASTI 1. Osobitná správa č. 4/2003 sa týkala podpory v oblasti rozvoja vidieka pre znevýhodnené oblasti. "V rámci režimu podpory pre znevýhodnené oblasti (LFA) sa poskytuje pomoc 55,8 % poľnohospodárskych podnikov v EÚ. Podpora sa udeľuje na hektár a je navrhnutá tak, aby vykompenzovala existujúce znevýhodnenia, napr. poľnohospodárske podniky v poľnohospodárskych oblastiach s nízkou produktivitou, kde zrýchlený pokles činnosti môže ohroziť životaschopnosť oblasti. Náklady na túto podporu dosahujú ročne približne 2000 mil. EUR, z ktorých zhruba 50 % sa financuje zo zdrojov EÚ." (Zdroj: Informatívna správa ECA/03/11) 2. Dvor audítorov preskúmal, či bola implementácia režimu zákonná a správna, či sa primerane monitorovala, či boli k dispozícii relevantné informácie o dosahu režimu a či sa včas prijali opatrenia na nápravu prípadných nedostatkov. 3. Dvor audítorov odporučil: (1) vykonať úplné hĺbkové preskúmanie súčasnej klasifikácie všetkých znevýhodnených oblastí (plne implementované); (2) aby Komisia v spolupráci s členskými štátmi vypracovala vhodný súbor ukazovateľov na identifikáciu znevýhodnených oblasti (implementované z niektorých hľadísk). Dvor audítorov zdôraznil, že: (3) by mali byť k dispozícii spoľahlivé informácie o dosahu režimu (plne implementované); (4) je potrebné identifikovať všetky prípady systematických preplatkov a prijať nápravné opatrenia (implementované z niektorých hľadísk); (5) je potrebné jasne a primerane definovať "správne poľnohospodárske postupy" (nevzťahuje sa v súčasnom rámci). Dvor audítorov Komisii odporučil aj: (6) vytvoriť súpis existujúcich regionálnych/miestnych postupov v súvislosti so špecifickými poľnohospodárskymi podmienkami (z väčšej časti implementované); (7) poskytnúť členským štátom podrobné usmernenie k požiadavkám účinného systému kontroly (nevzťahuje sa v súčasnom rámci); (8) zabezpečiť účinnosť vykonávaných kontrol (nedostatok dôkazov [1]); (9) zaistiť, aby členské štáty dodržiavali všeobecne prijaté účtovné zásady (nedostatok dôkazov [2]); (10) zabezpečiť, aby členské štáty dodržiavali povinnosť včas predkladať úplné údaje (z väčšej časti implementované); (11) definovať relevantné ukazovatele s cieľom zabezpečiť možnosť monitorovania opatrení (nedostatok dôkazov [2]). 4. K odporúčaniam Dvora audítorov boli v plnej miere prijaté opatrenia v dvoch prípadoch (1 a 3), v dvoch prípadoch boli odporúčania z väčšej časti implementované (6 a 10) a v dvoch prípadoch boli implementované z niektorých hľadísk (2 a 4). Dva prípady sa nevzťahujú v súčasnom revidovanom rámci (5 a 7) a v troch prípadoch (8, 9 a 11) Komisia neposkytla dostatok dôkazov alebo audítori Dvora audítorov pre obmedzený rozsah auditu nepredložili záverečné hodnotenie. Informácie o implementácii pozri v prílohe I. 5. V nasledujúcich bodoch sú uvedené hlavné body z kontroly prijatia následných opatrení Dvora audítorov. KLASIFIKÁCIA ZNEVÝHODNENÝCH OBLASTÍ 6. Osobitná správa Dvora audítorov o znevýhodnených oblastiach bola uverejnená v roku 2003 a Dvor audítorov v nej uviedol, že členské štáty používali rozličné ukazovatele na určenie toho, či sú oblasti znevýhodnené, čo mohlo viesť k rozdielnemu prístupu k príjemcom. 7. V nariadení Rady (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka [3] sa stanovuje prísnejšia definícia pre klasifikáciu znevýhodnených oblastí. Keďže táto definícia však nenadobudla účinnosť, Rada rozhodla o ponechaní doterajšieho systému znevýhodnených oblastí a vyzvala Komisiu, aby plánom na zavedenie nového systému v roku 2010 nadviazala na proces preskúmania. V roku 2010 však nebol zavedený žiaden nový systém a klasifikácia znevýhodnených oblastí je teda stále poznačená nedostatkami, ktoré Dvor audítorov zistil v roku 2003. PREPLATKY/DEFINÍCIA REGIÓNOV 8. Odporúčanie na preskúmanie toho, ako identifikovať úhrady preplatkov a ako im predchádzať, sa implementovalo len z niektorých hľadísk. Členské štáty stále nie sú povinné zabezpečiť, aby orgány alebo útvary funkčne nezávislé od tých orgánov alebo útvarov, ktoré sú zodpovedné za výpočty, poskytovali náležité odborné posúdenie s cieľom potvrdiť správnosť platieb, ako je to povinné pri iných opatreniach rozvoja vidieka. 9. V októbri 2011 Komisia predložila legislatívny návrh pre nové programové obdobie 2014 – 2020 týkajúce sa rozvoja vidieka, ktorý zahŕňa novú definíciu znevýhodnených oblastí založenú na biofyzikálnych kritériách a povinnosť zabezpečiť, aby orgány alebo útvary funkčne nezávislé od tých orgánov alebo útvarov, ktoré sú zodpovedné za výpočty, poskytovali náležité odborné posúdenie. SPRÁVNE POĽNOHOSPODÁRSKE POSTUPY 10. Pokiaľ ide o definíciu "správnych poľnohospodárskych postupov [4]", nariadenie (ES) č. 1698/2005 už neobsahuje zmienku o tejto požiadavke ako o povinnosti poľnohospodárov. Poľnohospodári musia namiesto toho po reforme SPP v roku 2003 dodržiavať požiadavky krížového plnenia pozostávajúce z povinných požiadaviek na hospodárenie (SMR) a dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu (GAEC). Tieto predstavujú v súčasnom rámci minimálne požiadavky na získanie platieb pre znevýhodnené oblasti. 11. V rámci svojich každoročných audítorských činností týkajúcich sa DAS Dvor audítorov okrem toho opakovane zistil, že platby pre znevýhodnené oblasti ("platby za znevýhodnené prírodné podmienky" v rámci súčasných opatrení 211 a 212) sú náchylné na chyby. Systémy kontrol členských štátov sú tiež predmetom audítorských činností Dvora audítorov v rámci DAS a Dvor audítorov v nich pravidelne nachádza nedostatky týkajúce sa znevýhodnených oblastí. [1] Táto kontrola prijatia následných opatrení nezahŕňala návštevy členských štátov. [2] Pozri poznámku pod čiarou č. 1. [3] Ú. v. EÚ L 277, 21.10.2005, s. 1. [4] Rámec krížového plnenia (GAEC a SMR) sa vo všeobecnosti dá porovnať so správnymi poľnohospodárskymi postupmi. -------------------------------------------------- PRÍLOHA III POĽNOHOSPODÁRSTVO: PODPORA NA PRODUKCIU BAVLNY 1. Osobitná správa č. 13/2003 sa týkala podpory na produkciu bavlny. "V EÚ sa bavlna pestuje takmer výhradne v Grécku a Španielsku. Po zbere sa vlákna oddeľujú od semien a odpadu pomocou procesu zvaného odzrňovanie. EÚ produkuje približne 1,6 milióna ton neodzrnenej bavlny, z ktorej sa získava zhruba 0,5 milióna ton vlákna (odzrnenej bavlny). Táto úroveň produkcie spĺňa asi 47 % vnútorných potrieb. Potreby sa kompenzujú dovozom, ktorý nepodlieha clu ani poplatkom Spoločenstva." (Zdroj: Informatívna správa ECA/03/020) 2. Dvor audítorov v tejto správe hodnotil monitorovanie fungovania režimu v členských štátoch; či režim predstavoval efektívny a účinný spôsob poskytovania podpory pre výrobcov bavlny; dosah režimu na produkciu, kvalitu vyprodukovanej bavlny, produkciu alternatívnych plodín a na životné prostredie; spoľahlivosť systémov vnútornej kontroly v členských štátoch a zákonnosť a správnosť platieb uhradených v rámci režimu. ODPORÚČANIA DVORA AUDÍTOROV 3. Dvor audítorov odporučil, aby Komisia využila príležitosť, ktorú ponúka navrhovaná reforma, a vyriešila nedostatky režimu, najmä aby: (1) zohľadnila relatívnu atraktívnosť podpory na produkciu bavlny a účinok podpory na vyprodukované množstvá (plne implementované); (2) zvážila začlenenie mechanizmu na zabezpečenie rozpočtovej neutrality (plne implementované); (3) preskúmala spôsoby financovania pre podniky na odzrňovanie bavlny (plne implementované); (4) preskúmala účinnosť ponúkaného stimulu na zlepšenie kvality vyprodukovanej bavlny (z väčšej časti implementované); (5) zozbierala údaje o negatívnom vplyve produkcie bavlny na životné prostredie (z väčšej časti implementované); (6) zabezpečila, aby boli kontroly transparentné, odôvodnené a jednotne uplatňované (z väčšej časti implementované). 4. Dvor audítorov pri kontrole prijatia následných opatrení zistil, že Komisia implementovala všetkých šesť odporúčaní, prvé tri v plnej miere a druhé tri z väčšej časti. Informácie o implementácii pozri v prílohe I. 5. V nasledujúcich bodoch sú uvedené hlavné body z kontroly prijatia následných opatrení Dvora audítorov. REFORMA REŽIMU 6. Od osobitnej správy Dvora audítorov o podpore na produkciu bavlny z roku 2003 bola podpora bavlny výrazne zreformovaná a na základe reforiem sa zaviedli dôležité zmeny režimu podpory na produkciu bavlny, ktoré sa konkrétne týkali jeho čiastočného začlenenia do režimu jednotnej platby (SPS) a zavedenia pomoci na reštrukturalizáciu pre odzrňovací priemysel. V čase predchádzajúceho auditu Dvora audítorov sa podpora vyplácala podnikom odzrňujúcim bavlnu, takže pestovatelia bavlny z nej profitovali len nepriamo. V roku 2006 bola podpora na produkciu bavlny zrušená a pestovatelia bavlny získali platobné nároky v rámci SPS, ktoré zodpovedali 65 % dovtedajšej podpory. Okrem toho bola zavedená osobitná platba na plodinu, v rámci ktorej sa 35 % pôvodnej podpory vypláca každému poľnohospodárovi, ktorý pestuje bavlnu. Od roku 2008 sa z rozpočtu EÚ financujú národné programy reštrukturalizácie s cieľom uľahčiť proces reštrukturalizácie v odzrňovacom priemysle a zvýšiť kvalitu a odbyt vyprodukovanej bavlny. 7. Hoci Komisia vyriešila väčšinu problémov, stále je ešte potrebné: monitorovať reštrukturalizáciu odzrňovacieho priemyslu v hlavných producentských štátoch (Španielsko, Grécko) – pozri odporúčanie 3, monitorovať účinnosť opatrenia kvality zavedeného po reforme na základe článku 69 nariadenia (ES) č. 1782/2003 [1] (Španielsko) – pozri odporúčanie 4, skontrolovať dodržiavanie environmentálnych požiadaviek – pozri odporúčanie 5, zabezpečiť monitorovanie správneho uplatňovania kontrol aj v súvislosti s produkciou bavlny v rámci reformovaného režimu podpory na produkciu bavlny (podpora na plochu pre bavlnu a SPS) v členských štátoch – pozri odporúčanie 6. [1] Nariadenie Rady (ES) č. 1782/2003 z 29. septembra 2003, ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory v rámci Spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa zavádzajú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (EHS) č. 2019/93, (ES) č. 1452/2001, (ES) č. 1453/2001, (ES) č. 1454/2001, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 1251/1999, (ES) č. 1254/1999, (ES) č. 1673/2000, (EHS) č. 2358/71 a (ES) č. 2529/2001 (Ú. v. EÚ L 270, 21.10.2003, s. 1). -------------------------------------------------- PRÍLOHA IV POĽNOHOSPODÁRSTVO: UDRŽATEĽNOSŤ PROJEKTOV LIFE – PRÍRODA A ICH RIADENIE KOMISIOU 1. Osobitná správa č. 11/2009 sa týkala udržateľnosti projektov LIFE – príroda a ich riadenia Komisiou. "V tejto osobitnej správe Európsky dvor audítorov hodnotí účinnosť riadenia grantov na projekty LIFE – príroda Komisiou z hľadiska udržateľnosti ich výsledkov. Prostredníctvom nástroja LIFE – príroda, ktorý je zložkou programu LIFE, sa spolufinancujú projekty v členských štátoch v prospech ochrany druhov a biotopov, a to najmä vo vzťahu k lokalitám Natura 2000." (Zdroj: Informatívna správa ECA/09/49)) 2. Dvor audítorov preskúmal, či sa v rámci revidovaného výberového procesu uprednostnili projekty, ktoré ponúkali najlepšie vyhliadky udržateľnosti, či sa projekty primerane realizovali a monitorovali, či Komisia zabezpečila, aby sa informácie o výsledkoch projektov a získané skúsenosti primerane šírili, a či sa vykonala následná kontrola projektov a zhodnotili ich výsledky z dlhodobého hľadiska. 3. Dvor audítorov Komisii odporučil: (1) preskúmať jej výberový model (plne implementované); (2) na základe výberového modelu uprednostniť návrhy projektov LIFE – príroda (implementované z niektorých hľadísk); (3) zvážiť skrátenie výberového konania (z väčšej časti implementované). Komisii tiež odporučil: (4) zlepšiť monitorovanie projektov (plne implementované); (5) vypracovať primerané ukazovatele a kritériá (plne implementované). Pokiaľ ide o komunikáciu, Dvor audítorov Komisii odporučil: (6) preskúmať jej komunikačnú stratégiu, činnosti a nástroje (plne implementované); (7) požadovať od príjemcov, aby poskytovali viac technických podrobností o použitých metódach, získaných skúsenostiach a osvedčených postupoch (plne implementované). Takisto odporučil: (8) dohodami o grante zaväzovať príjemcov k udržiavaniu výsledkov projektov po minimálnu dobu od ich ukončenia (neimplementované); (9) zvážiť zavedenie systému následnej kontroly pre financovanie projektov po ukončení financovania z nástroja LIFE zo strany Komisie (implementované z niektorých hľadísk). 4. Päť z deviatich odporúčaní bolo implementovaných v plnej miere (1, 4 až 7) vrátane tých, ktoré sa týkali preskúmania výberových modelov, implementácie projektov (monitorovanie, ukazovatele, kritériá) a šírenia výsledkov. Jedno odporúčanie bolo z väčšej časti implementované (3), dve z niektorých hľadísk (2 a 9) a jedno nebolo implementované (8). Informácie o implementácii pozri v prílohe I. 5. V nasledujúcich bodoch sú uvedené hlavné body z kontroly prijatia následných opatrení Dvora audítorov. VÝBEROVÉ KONANIE 6. Komisia súhlasila s preskúmaním výberového konania s cieľom skrátiť ho a viac zviditeľniť kritérium udržateľnosti pri zložke "príroda a biodiverzita". Usmernenie k hodnoteniu bolo preformulované a zaviedli sa dva osobitné postupy (životné prostredie – príroda). Avšak kritérium udržateľnosti je stále podkritériom v rámci "prispenia k všeobecným cieľom programu Life+" a nemá osobitnú váhu. Komisia preto ešte musí definovať osobitné výberové kritérium pre udržateľnosť. REALIZÁCIA PROJEKTOV 7. Na zlepšenie monitorovania Komisia do hodnotiaceho formulára doplnila časť pod názvom "posúdenie výsledkov projektu". V súvislosti s plánmi riadenia boli do "spoločných ustanovení a usmernení pre uchádzačov" doplnené prísnejšie požiadavky. Pokiaľ ide o ukazovatele, Komisia navrhla zaradiť ucelenejší súbor ukazovateľov do nasledujúceho nariadenia o programe LIFE. ŠÍRENIE ZÍSKANÝCH POZNATKOV 8. Budúca povinnosť príjemcov nadväzovať kontakty je zlepšením pre šírenie výsledkov projektov. Okrem toho sa na internet umiestnili aktualizované zhrnutia projektov. DLHODOBÉ RIADENIE VÝSLEDKOV PROJEKTOV 9. Zavádza sa systém následnej kontroly pre financovanie projektov po ukončení financovania z nástroja LIFE. Komisia vytvorila metodiku pre následné monitorovanie minimálne 15 projektov v rámci programu LIFE – príroda za rok. Pokiaľ však ide o odporúčanie týkajúce sa zaviazania príjemcov k udržiavaniu výsledkov projektov (po minimálnu dobu piatich rokov od ukončenia projektov), po zápornom stanovisku právneho oddelenia Komisie sa neprijali žiadne opatrenia. -------------------------------------------------- PRÍLOHA V ENERGETIKA: INTELIGENTNÁ ENERGIA V OBDOBÍ 2003 AŽ 2006 1. Osobitná správa č. 7/2008 sa týkala programu Inteligentná energia v období 2003 až 2006. "Programu Inteligentná energia pre Európu (IEE) bol pridelený rozpočet 250 mil. EUR na podporu energetickej efektívnosti, využívania obnoviteľných zdrojov energie a diverzifikácie energetiky. Peniaze sa použili na podporu viac než 450 projektov a na programe sa podieľalo vyše 1700 orgánov. Program presadzoval skôr výmenu skúseností a know–how než vývoj nových technológií." (Zdroj: Informatívna správa ECA/08/18) 2. Dvor audítorov preskúmal, ako Komisia pridelila finančné prostriedky IEE, ako monitorovala a hodnotila program, aké boli administratívne náklady na program a aký význam mal výkonný orgán pri správe programu. 3. Dvor audítorov odporučil: (1) návrhy programu by mali vychádzať z jasného modelu politiky a odrážať očakávanú spojitosť medzi výdavkami, výstupmi a dosahom (z väčšej časti implementované); (2) monitorovanie by malo ísť nad rámec jednotlivých projektov a pomáhať pri formovaní stanoviska o programe ako celku (z väčšej časti implementované); (3) hodnotenie programov by malo maximalizovať jeho užitočnosť (implementované z niektorých hľadísk); (4) systematickejšie zaznamenávanie a analýza informácií o administratívnych nákladoch na programy by mali byť k dispozícii (z väčšej časti implementované). 4. Pri preskúmaní sa zistilo, že tri odporúčania boli z väčšej časti implementované (1, 2 a 4) a jedno bolo implementované z niektorých hľadísk (3). Informácie o implementácii pozri v prílohe I. 5. V nasledujúcich bodoch sú uvedené hlavné body z kontroly prijatia následných opatrení Dvora audítorov. SPOJITOSŤ MEDZI VÝDAVKAMI, VÝSTUPMI A DOSAHOM PROGRAMU 6. Kontrolovaný subjekt vo svojej odpovedi na osobitnú správu uznal, že je potrebný jasný model politiky, ktorý odráža spojitosť medzi výdavkami, výstupmi a dosahom IEE. Domnieval sa však, že takýto model politiky existuje pre každú oblasť pomoci Komisie a teda že nie je potrebné žiadne ďalšie opatrenie. 7. Pri preskúmaní sa zistilo, že Komisia a Výkonný orgán pre konkurencieschopnosť a inovácie (EACI) zaviedli zlepšený systém ukazovateľov na meranie celkového dosahu programu, že financované opatrenia sú lepšie zamerané a vykonala sa hlbšia analýza potrieb v hlavných oblastiach pomoci. Stanoveniu priorít medzi financovanými opatreniami treba venovať pozornosť a je stále ťažké prepojiť výdavky, výstupy a dosah na úrovni hlavných oblastí pomoci v rámci IEE II. ZLEPŠENÉ MECHANIZMY MONITOROVANIA A HODNOTENIA 8. Komisia čiastočne implementovala odporúčanie týkajúce sa zlepšenia monitorovania a hodnotenia programu a využívanie výsledkov hodnotenia pri plánovaní budúcich aktivít. Napriek tomu monitorovanie a hodnotenie programu nenapomáhajú pri meraní dosahu programu: napr. výročné správy o implementácii za roky 2008 až 2010 neposkytujú informácie o výsledkoch alebo dosahu programu (alebo projektov v rámci programu). Hodnotenia programu sa uskutočňujú v súlade s požiadavkami právnych predpisov, mohli sa však lepšie využiť "pozdĺžne" hodnotenia. SYSTEMATICKÉ MONITOROVANIE ADMINISTRATÍVNYCH NÁKLADOV PROGRAMOV 9. Z kontroly prijatia následných opatrení vyplynulo, že Komisia preskúmala možnosti zníženia administratívnej záťaže implementačnej agentúry i príjemcov. Komisia aj EACI zaviedli viaceré opatrenia na zjednodušenie, ktorých cieľom je znížiť administratívne náklady a najmä administratívnu záťaž pre príjemcov. Dvor audítorov dospel k záveru, že hoci vo väčšine prípadov nebude možné vyčísliť úsporu finančných prostriedkov alebo času, opatrenia pravdepodobne vyústia do efektívnejších postupov. -------------------------------------------------- PRÍLOHA VI VONKAJŠIE OPATRENIA: ÚČINNOSŤ TECHNICKEJ POMOCI PRE ROZVOJOVÉ KRAJINY 1. Osobitná správa č. 6/2007 sa týkala účinnosti technickej pomoci pri rozvoji kapacít. "Technická pomoc je zdroj využívaný pri mnohých rozvojových projektoch a programoch rozličných typov, ktorý možno definovať ako "odborníkov najatých na odovzdanie know–how a schopností a vytvorenie a posilnenie inštitúcií". V posledných rokoch sa čoraz častejšie využíva na podporu rozvoja kapacít služieb ústrednej štátnej a miestnej správy prijímateľských krajín, okrem iných napríklad v oblasti správy verejných financií, v zdravotníctve a školstve. Táto zmena zamerania na fungovanie služieb štátnej správy je výsledkom rastúceho uvedomenia darcov, medzi ktorých patrí aj Európska únia, že nedostatočné inštitucionálne kapacity sú hlavnou prekážkou udržateľného rozvoja." (Zdroj: Informatívna správa ECA/07/32) 2. Dvor audítorov preskúmal, akým spôsobom Komisia zabezpečila, aby technická pomoc prispievala k rozvoju inštitucionálnych kapacít v prijímateľských krajinách. To zahŕňalo zhodnotenie prístupu Komisie k rozvoju kapacít a využívaniu technickej pomoci a riadenia návrhov a realizácie činností technickej pomoci v rámci projektov rozvoja kapacít. 3. Dvor audítorov Komisii odporučil: (1) v národných strategických dokumentoch komplexne a štruktúrovane zanalyzovať súčasné nedostatky inštitucionálnych kapacít a potreby rozvoja kapacít (nedostatok dôkazov); (2) vypracovať usmernenia k technickej pomoci (plne implementované). Dvor audítorov zdôraznil, že: (3) je potrebné zlepšiť koncepciu projektov na rozvoj kapacít (implementované z niektorých hľadísk); (4) postupy týkajúce sa prípravnej a úvodnej fázy projektov by sa mali preskúmať (z väčšej časti implementované); (5) spolu s kritériami hodnotenia (z väčšej časti implementované); (6) v oblasti verejného obstarávania by sa mali zvážiť viaceré možnosti (plne implementované). A napokon v súlade so záväzkami z Parížskeho vyhlásenia Dvor audítorov Komisii odporučil: (7) častejšie využívať technickú pomoc prostredníctvom koordinovaných programov (z väčšej časti implementované), ktoré (8) by mali byť systematicky hodnotené (implementované z niektorých hľadísk). 4. Komisia v plnej miere implementovala dve odporúčania (2 a 6), tri implementovala z väčšej časti (5 a 7) a dve z niektorých hľadísk (3 a 8). V jednom prípade (odporúčanie 1, týkajúce sa potreby komplexnej a štruktúrovanej analýzy) neboli dôkazy dostatočné na vyvodenie záverov o implementácii. Informácie o implementácii pozri v prílohe I. 5. V nasledujúcich bodoch sú uvedené hlavné body z kontroly prijatia následných opatrení Dvora audítorov. ROZVOJ KAPACÍT 6. Po uverejnení osobitnej správy č. 6/2007 Komisia vyvinula značné úsilie na zreformovanie svojho prístupu k technickej spolupráci [1] prijatím a implementáciou "hlavnej stratégie". Táto stratégia je súčasťou širšieho opatrenia EÚ na implementáciu Parížskeho vyhlásenia o účinnosti pomoci a jej cieľom je zlepšiť účinnosť pomoci EÚ z hľadiska rozvoja kapacít. Prostredníctvom stratégie sa rieši a je do nej zahrnutá väčšina odporúčaní Dvora audítorov. 7. Pokiaľ ide o stratégiu, Komisia informovala Dvor audítorov, že v súčasnosti sa vypracúvajú programové usmernenia k vonkajším opatreniam EÚ na obdobie 2014 – 2020, v ktorých sa vyzdvihuje otázka rozvoja kapacít. Táto otázka sa bude riešiť aj v budúcich usmerneniach k rozpočtovej podpore. 8. Pokiaľ ide o intervenčné opatrenia, v rámci reformy bolo predložených niekoľko hlavných zásad a podrobných usmernení a nástrojov týkajúcich sa zabezpečovania technickej spolupráce vrátane kritérií kvality, ktoré sa majú použiť aj pri monitorovacích a hodnotiacich činnostiach. 9. Z analýzy Komisie týkajúcej sa dostupných údajov o prvom roku a pol implementácie týchto usmernení vyplýva, že dve z troch operácií, ktoré sa hodnotia z hľadiska relevantnosti pre technickú spoluprácu, sa považujú za operácie spĺňajúce kritériá kvality reformy technickej spolupráce. Pri zhruba 20 % projektov sa však zložka technickej pomoci nehodnotí a hodnotiaca šablóna kvality technickej spolupráce sa používa len pri každom druhom projekte relevantnom z hľadiska technickej spolupráce. Existuje preto priestor na zlepšenie skutočnej miery implementácie rôznych nástrojov, usmernení a kritérií kvality, ako aj úrovne ich vykazovania, najmä na úrovni krajín. SYSTEMATICKÉ HODNOTENIE TECHNICKEJ POMOCI 10. Hoci sa Komisia domnieva, že hodnotenie výkonnosti expertov a spoločností tvoriacich technickú pomoc by mohlo byť užitočné ako základ pre vyhodnocovanie ponúk vo verejnej súťaži, ťažkosti vyplývajúce z potreby ochrany osobných údajov spôsobili, že Komisia sa rozhodla nezabezpečiť systematické hodnotenie výkonnosti jednotlivých konzultantov. Dvor audítorov preto dospel k záveru, že hodnotenie a výber technickej pomoci na základe spoľahlivých informácií sú stále zložité. [1] Kým pojem technická spolupráca (TC) pomenúva rôzne opatrenia zamerané na posilnenie individuálnych a organizačných kapacít, technická pomoc (TA) sa vzťahuje na zamestnancov zapojených do poskytovania a riadenia služieb technickej spolupráce. -------------------------------------------------- PRÍLOHA VII VONKAJŠIE OPATRENIA: ZAPOJENIE NEŠTÁTNYCH SUBJEKTOV DO ROZVOJOVEJ SPOLUPRÁCE ES 1. Osobitná správa č. 4/2009 sa týkala zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce ES. "Význam neštátnych subjektov v oblasti rozvojovej spolupráce rastie. Termín neštátne subjekty sa vzťahuje na všetky aspekty spoločnosti, ktoré netvoria súčasť súkromného sektora alebo štátu. V oblasti rozvojovej spolupráce neštátne subjekty zahŕňajú mimovládne organizácie, ako aj miestne organizácie, združenia poľnohospodárov, obchodné alebo odborné združenia, environmentálne skupiny, univerzity, odbory, obchodné komory a nadácie, ako aj cirkvi alebo náboženské skupiny. Termín neštátne subjekty sa často používa ako synonymum organizácií občianskej spoločnosti a v tomto význame je použitý aj v správe." (Zdroj: Informatívna správa ECA/09/23) 2. Dvor audítorov hodnotil, či Komisia dostatočne zabezpečila účinné zapojenie neštátnych subjektov do procesu rozvojovej spolupráce, či mala efektívne systémy riadenia na zaistenie, aby aktivity, ktoré neštátne subjekty vykonávajú, boli relevantné a prinášali plánované výsledky a či primeraným spôsobom zabezpečila rozvoj kapacít neštátnych subjektov. 3. Dvor audítorov Komisii odporučil: (1) posilniť a zabezpečiť viac usmernenia k svojim postupom pre zapojenie neštátnych subjektov do procesu rozvojovej spolupráce (plne implementované); (2) pokračovať v opatreniach, ktoré už prebiehajú, na vylepšenie postupu výzvy na predkladanie návrhov (z väčšej časti implementované); (3) zlepšiť zameranie monitorovania a podporu od delegácií (z väčšej časti implementované); (4) zabezpečiť dostatočné usmerňovanie pre pracovníkov delegácií aj neštátnych subjektov v oblasti ukazovateľov výkonnosti (z väčšej časti implementované); (5) zlepšiť udržateľnosť (zvážiť použitie kombinácie nástrojov a nielen projektov) pri práci s neštátnymi subjektmi (z väčšej časti implementované); (6) vyvinúť stratégiu pre rozvoj kapacít neštátnych subjektov v krajinách Ázie a Latinskej Ameriky (ALA) a prehodnotiť rozdiely v prístupe medzi krajinami AKT (Africké, karibské a tichomorské krajiny) a ALA (z väčšej časti implementované); (7) preskúmať ďalšie spôsoby splnenia cieľov politiky rozvoja kapacít, napríklad využitie dohôd o partnerstve, financovanie od viacerých darcov a kaskádové granty, aby sa dosiahol lepší prístup k organizáciám na najnižšej úrovni (z väčšej časti implementované). 4. Komisia v plnej miere implementovala prvé odporúčanie týkajúce sa ďalšieho úsilia na posilnenie zapojenia príslušných neštátnych subjektov a z väčšej časti implementovala ďalších šesť odporúčaní. Informácie o implementácii pozri v prílohe I. 5. V nasledujúcich bodoch sú uvedené hlavné body z kontroly prijatia následných opatrení Dvora audítorov. USMERNENIE K ZAPOJENIU NEŠTÁTNYCH SUBJEKTOV DO PROCESU SPOLUPRÁCE 6. Od uverejnenia tejto osobitnej správy Komisia predložila rôzne iniciatívy na posilnenie zapojenia neštátnych subjektov do vonkajšej spolupráce EÚ prostredníctvom zákaziek na plnenie rozvojovej pomoci EÚ. Najdôležitejšou iniciatívou bolo zorganizovanie "štruktúrovaného dialógu", ktorý prebiehal od marca 2010 do mája 2011 a spojil hlavných partnerov v oblasti európskej rozvojovej politiky. 7. V tom istom čase Komisia zriadila asistenčnú službu pre občiansku spoločnosť (CISOCH) ako ústredný prístupový bod pre občiansku spoločnosť činnú v oblasti rozvojovej pomoci. Prostredníctvom služby CISOCH je teraz pre pracovníkov neštátnych subjektov a EÚ k dispozícii nástroj elektronického vzdelávania. ZLEPŠENÝ POSTUP VÝZVY NA PREDLOŽENIE NÁVRHOV 8. Komisia od roku 2009 rozvinula databázu online registrácie údajov potenciálnych uchádzačov (PADOR), ktorá obsahuje údaje o potenciálnych uchádzačoch pre výzvy na predloženie návrhov. Neštátne subjekty a verejné správy vrátane miestnych orgánov sa teraz sami registrujú a aktualizujú svoje údaje. Výsledkom "štruktúrovaného dialógu" bolo hlavne 12 návrhov na zefektívnenie systému výziev na predloženie návrhov alebo zavedenie alternatívnych výberových metód vo vhodných prípadoch, pričom prvoradým cieľom je rýchlejšie a lepšie zameranie pomoci. Tento nový prístup si však vyžaduje dodatočné úsilie vo forme odborného vzdelávania, komunikácie, koordinácie, prieskumov neštátnych subjektov a usmernenia. MONITOROVANIE A PODPORA OD DELEGÁCIÍ EÚ 9. Komisia rozšírila využívanie prieskumov delegáciami EÚ, ktoré sa zameriavajú na subjekty občianskej spoločnosti. V čase tejto kontroly prijatia následných opatrení (december 2011) Komisia vypracúvala usmernenia a metodiky na poskytovanie podpory delegáciám prostredníctvom služby CISOCH. Avšak v partnerských krajinách, kde to politická situácia umožňuje, musia delegácie EÚ naďalej rozvíjať svoje prieskumy subjektov občianskej spoločnosti. Je potrebné vyvinúť ďalšie úsilie aj na začlenenie viacerých malých organizácií a občianskych organizácií na najnižšej úrovni implementujúcich projekty do rozsahu systému monitorovania. USMERNENIE K UKAZOVATEĽOM VÝKONNOSTI 10. S pomocou ukazovateľov, ktoré boli zavedené v správach o riadení vonkajšej pomoci predložených delegáciami EÚ, Komisia začala v roku 2011 zbierať údaje o niekoľkých aktivitách neštátnych subjektov, ktoré odrážali ich zapojenie do plánovania a implementácie pomoci EÚ. Komisia plánuje začať týmto spôsobom pravidelne kontrolovať zapojenie neštátnych subjektov v partnerských krajinách z kvantitatívneho a kvalitatívneho hľadiska. 11. Po zavedení štruktúrovaného dialógu, ktorý viedlo ústredie Komisie, sa okrem toho v súčasnosti zavádza podobný proces aj v delegáciách. ROZVOJ KAPACÍT NEŠTÁTNYCH SUBJEKTOV 12. Komisia nedávno prijala opatrenia na zlepšenie finančného a operačného riadenia pomoci EÚ poskytovanej neštátnym subjektom. Musí však ešte zvážiť stratégie na zapojenie neštátnych subjektov do nástrojov podpory všeobecného a odvetvového rozpočtu. Na základe systematickej analýzy údajov v správach o riadení vonkajšej pomoci by sa mali definovať nové stratégie na zlepšenie geografických programov, ktoré musia byť naďalej hlavným zdrojom podpory pre občiansku spoločnosť v partnerských krajinách. 13. Plné zapojenie neštátnych subjektov do rozvojovej politiky EÚ však ostáva strednodobým až dlhodobým cieľom a jeho dosiahnutie závisí zväčša od miestnych podmienok. Aj keď sa už dosiahli niektoré medzníky, na konsolidáciu uskutočneného pokroku sú potrebné zlepšenia a nové opatrenia. 14. V súčasnosti je potrebné dodatočné úsilie a iniciatívy na účinnú implementáciu týchto stratégií, najmä v krajinách Ázie a Latinskej Ameriky. ZLEPŠENIE UDRŽATEĽNOSTI ZA POUŽITIA KOMBINÁCIE NÁSTROJOV 15. Na to, aby sa mohla využiť kombinácia nástrojov, je stále potrebné ukončiť reformu systému výziev na predkladanie návrhov. Komisia musí tiež rozšíriť preskúmanie ukončených projektov prostredníctvom systému monitorovania orientovaného na výsledky. PLÁNOVANIE A STRATÉGIA 16. Komisia predložila vhodné iniciatívy na prispôsobenie svojej škály finančných nástrojov rôznorodosti a komplexnosti situácií v prijímateľských krajinách. Navrhované úpravy sú dobre nasmerované, no Komisia musí ešte zabezpečiť ich účinnú implementáciu. -------------------------------------------------- PRÍLOHA VIII VONKAJŠIE OPATRENIA: PREDVSTUPOVÁ POMOC TURECKU 1. Osobitná správa č. 16/2009 sa týkala predvstupovej pomoci Turecku. "Európsky dvor audítorov hodnotil, ako Európska komisia riadila predvstupovú finančnú pomoc Turecku. Prostredníctvom predvstupovej pomoci Turecku sa financuje realizácia projektov, ktorých cieľom je podporiť úsilie Turecka splniť podmienky požadované na pristúpenie k Európskej únii." (Zdroj: Informatívna správa ECA/10/02) 2. Dvor audítorov preskúmal, či Európska komisia zabezpečila, aby bola pomoc EÚ zameraná na projekty, ktoré najviac prispievajú k dosiahnutiu priorít prístupového partnerstva EÚ, aby výsledkom decentralizovaného implementačného systému bolo včasné a úspešné dosiahnutie výstupov a cieľov projektov a aby bol zavedený účinný systém monitorovania a hodnotenia výkonnosti. 3. Dvor audítorov predložil tieto odporúčania na nápravné opatrenia: (1) zlepšiť programovanie (implementované z niektorých hľadísk); (2) stanoviť strategické ciele, ku ktorým by finančná pomoc EÚ najviac prispela (implementované z niektorých hľadísk); (3) vypracovať reálnejšie harmonogramy na dosiahnutie cieľov (z väčšej časti implementované); (4) zlepšiť koncepciu a realizáciu projektov (z väčšej časti implementované); (5) zabezpečiť monitorovanie výsledkov jednotlivých projektov na základe jasných cieľov a vhodných ukazovateľov, aby bolo možné preukázať ich prínos k dosiahnutiu strategických cieľov (z väčšej časti implementované). KOMISIA BY ĎALEJ MALA: (6) začať hodnotenie celého programu predvstupovej pomoci Turecku (z väčšej časti implementované). 4. Komisia z väčšej časti implementovala štyri odporúčania (3, 4, 5 a 6) a dve z niektorých hľadísk (1 a 2). Informácie o implementácii pozri v prílohe I. 5. V nasledujúcich bodoch sú uvedené hlavné body z kontroly prijatia následných opatrení Dvora audítorov. STANOVENIE PRIORITNÝCH STRATEGICKÝCH CIEĽOV 6. Keďže prístupové partnerstvo nie je dostatočne jasné, pokiaľ ide o priority, hlavným dokumentom, ktorým sa riadi finančná pomoc IPA (nástroj predvstupovej pomoci), je teraz viacročný orientačný plánovací dokument (VOPD). VOPD na obdobie 2011 – 2013 predstavuje oproti verzii z roku 2007, ktorá bol predmetom auditu, zlepšenie v tom, že je zameraný na podsúbor priorít, ktoré sa majú financovať z obmedzených zdrojov IPA. VOPD má však potenciál lepšie zamerať financovanie EÚ. Miera nahromadenia stále obmedzuje spôsob definovania priorít financovania. Intervenčná logika stále nezabezpečuje, aby bola pomoc EÚ zameraná na projekty, ktoré najviac prispievajú k dosiahnutiu priorít. ZLEPŠENIE KONCEPCIE A REALIZÁCIE PROJEKTOV 7. Komisia pokračovala v iniciatívach na zlepšenie koncepcie a realizácie projektov tureckými orgánmi v rámci decentralizovaného implementačného systému EÚ. Opatrenia zahŕňali nepretržité monitorovanie kvality programových dokumentov a návrhov projektov Komisiou v rôznych fázach procesu, ako aj lepšie zapojenie ministerstva pre záležitosti Európskej únie do kontroly kvality návrhov projektov. Posúdenie potrieb sa stalo povinným a zlepšilo sa plánovanie zadávania zákaziek. Napriek pozitívnemu vývoju v súvislosti s kvalitou projektových formulárov však naďalej pretrvávajú nedostatky v koncepcii projektov (t. j. definícii účelu projektu, výsledkov, aktivít, ukazovateľov, podmienok). MONITOROVANIE JEDNOTLIVÝCH VÝSLEDKOV PROJEKTOV 8. Komisia začala hneď po audite implementovať odporúčania Dvora audítorov týkajúce sa výkonnosti projektov. Opatrenia prijaté v období 2008 – 2009 zahŕňali systematickú následnú kontrolu implementácie a náhodné kontroly za použitia špecifických kontrolných zoznamov. Komisia v roku 2011 iniciovala reformu na zlepšenie systému monitorovania v Turecku. Napriek tomu nebol systém monitorovania uspokojivo zlepšený, pretože základné prvky odporúčaní – napríklad záverečná správa na konci projektu – stále neboli zavedené. 9. Medzi zvyšné nedostatky patrí nevyužívanie ukazovateľov stanovených v projektových formulároch na preukázanie dosiahnutia cieľov projektov. Podobne účinky projektov (výsledky a dosah) stále nie sú systematicky predmetom správy po ukončení jednotlivých projektov a následne v primeraných intervaloch, aby boli k dispozícii informácie o výkonnosti pre potreby plánovania v budúcnosti. 10. Neexistoval systém následného hodnotenia jednotlivých projektov alebo účinnosti celého programu z hľadiska dosiahnutia priorít prístupového partnerstva a pokroku, ktorý Turecko dosiahlo na ceste k pristúpeniu k EÚ. Komisia uskutočnila priebežné hodnotenie pomoci poskytnutej Turecku v období 2005 až 2008 a následné hodnotenie, v rámci ktorého sa posúdi dosah a udržateľnosť pomoci z obdobia pred nástrojom IPA v rokoch 2002 – 2006, začne v roku 2013, po ukončení a uzavretí všetkých súvisiacich projektov v roku 2012. -------------------------------------------------- PRÍLOHA IX KONTROLA PRIJATIA NÁSLEDNÝCH OPATRENÍ NA ZÁKLADE OSOBITNÝCH SPRÁV DVORA AUDÍTOROV Z ROKOV 2005 – 2009 OCHRANA A RIADENIE PRÍRODNÝCH ZDROJOV ČÍSLO A NÁZOV | KONTROLA PRIJATIA NÁSLEDNÝCH OPATRENÍ | Osobitná správa č. 3/2005 Rozvoj vidieka: overovanie agro–environmentálnych výdavkov | Kontrola prijatia následných opatrení v osobitnej správe č. 7/2011 | Osobitná správa č. 7/2006 týkajúca sa investícií do rozvoja vidieka: riešia problémy vidieckych oblastí efektívne? | | Osobitná správa č. 8/2006 Rastúci úspech? Efektívnosť podpory Európskej únie na operačné programy pre pestovateľov ovocia a zeleniny | | Osobitná správa č. 4/2007 o fyzických a náhradných kontrolách zásielok vývozných náhrad | | Osobitná správa č. 7/2007 o systémoch kontrol, inšpekcií a sankcií týkajúcich sa pravidiel zachovania zdrojov rybného hospodárstva Spoločenstva | Kontrola prijatia následných opatrení v osobitnej správe č. 12/2011 | Osobitná správa č. 4/2008 o zavedení mliečnych kvót v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 | | Osobitná správa č. 8/2008 Je krížové plnenie účinnou politikou? | | Osobitná správa č. 11/2008 Riadenie podpory Európskej únie v oblasti operácií týkajúcich sa verejného uskladnenia obilnín | | Osobitná správa č. 6/2009 Potravinová pomoc Európskej únie určená odkázaným osobám: hodnotenie cieľov, prostriedkov a použitých metód | | Osobitná správa č. 10/2009 Informačné a propagačné akcie na podporu poľnohospodárskych výrobkov | | Osobitná správa č. 11/2009 Udržateľnosť projektov LIFE – príroda a ich riadenie Komisiou | Kontrola prijatia následných opatrení v tejto správe | Osobitná správa č. 14/2009 Dosiahli nástroje riadenia trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami svoje hlavné ciele? | | ŠTRUKTURÁLNE POLITIKY, DOPRAVA A ENERGETIKA ČÍSLO A NÁZOV | KONTROLA PRIJATIA NÁSLEDNÝCH OPATRENÍ | Osobitná správa č. 1/2006 o príspevkoch z Európskeho sociálneho fondu na boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2010 | Osobitná správa č. 10/2006 o následnom hodnotení programov Cieľov 1 a 3 v rokoch 1994 – 1999 (štrukturálne fondy) | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2010 | Osobitná správa č. 1/2007 týkajúca sa implementácie procesov v polovici obdobia Štrukturálne fondy na obdobie 2000 – 2006 | | Osobitná správa č. 1/2008 o procese preskúmania a hodnotenia veľkých investičných projektov programovacích období 1994 – 1999 a 2000 – 2006 | | Osobitná správa č. 3/2008 Fond solidarity Európskej únie: do akej miery je rýchly, účinný a pružný? | | Osobitná správa č. 7/2008 Inteligentná energia v období 2003 až 2006 | Kontrola prijatia následných opatrení v tejto správe | Osobitná správa č. 12/2008 Nástroj štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie (ISPA), obdobie 2000 – 2006 | | Osobitná správa č. 3/2009 Účinnosť výdavkov zo štrukturálnych opatrení na čistenie odpadových vôd v programových obdobiach 1994 – 1999 a 2000 – 2006 | | Osobitná správa č. 7/2009 Riadenie fázy vývoja a skúšobnej prevádzky programu Galileo | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2010 | Osobitná správa č. 17/2009 k aktivitám odborného vzdelávania žien spolufinancovaným z Európskeho sociálneho fondu | | VONKAJŠIE OPATRENIA ČÍSLO A NÁZOV | KONTROLA PRIJATIA NÁSLEDNÝCH OPATRENÍ | Osobitná správa č. 2/2005 týkajúca sa rozpočtovej podpory z ERF pre krajiny AKT: riadenie komponentu "reforma verejných financií" Komisiou | Kontrola prijatia následných opatrení v osobitnej správe č. 11/2010 | Osobitná správa č. 4/2005 týkajúca sa riadenia programu hospodárskej spolupráce v Ázii Európskou komisiou | | Osobitná správa č. 3/2006 o humanitárnej pomoci Európskej komisie po cunami | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2009 | Osobitná správa č. 4/2006 týkajúca sa investičných projektov Phare v Bulharsku a Rumunsku | | Osobitná správa č. 5/2006 týkajúca sa programu MEDA | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2008 | Osobitná správa č. 6/2006 Environmentálne aspekty rozvojovej spolupráce Komisie | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2009 | Osobitná správa č. 5/2007 o riadení programu CARDS Komisiou | Kontrola prijatia následných opatrení v osobitnej správe č. 12/2009 | Osobitná správa č. 6/2007 o účinnosti technickej pomoci pri rozvoji kapacít | Kontrola prijatia následných opatrení v tejto správe | Osobitná správa č. 6/2008 o pomoci Európskej komisie na obnovu po cunami a hurikáne Mitch | | Osobitná správa č. 9/2008 Účinnosť podpory EÚ v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Bielorusku, Moldavsku a na Ukrajine | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2010 | Osobitná správa č. 10/2008 Rozvojová pomoc ES na zdravotnícke služby v subsaharskej Afrike | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2010 | Osobitná správa č. 4/2009 Riadenie zapojenia neštátnych subjektov do rozvojovej spolupráce ES Komisiou | Kontrola prijatia následných opatrení v tejto správe | Special Report No 12/2009 Účinnosť projektov Komisie v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí na západnom Balkáne | | Osobitná správa č. 15/2009 Pomoc EÚ vykonávaná prostredníctvom organizácií OSN: rozhodovanie a monitorovanie | Kontrola prijatia následných opatrení v osobitnej správe č. 3/2011 | Osobitná správa č. 16/2009 Riadenie predvstupovej pomoci Turecku Európskou komisiou | Kontrola prijatia následných opatrení v tejto správe | Osobitná správa č. 18/2009 Účinnosť podpory ERF pre regionálnu hospodársku integráciu vo východnej a v západnej Afrike | | PRÍJMY, VÝSKUM A VNÚTORNÉ POLITIKY A ORGÁNY EURÓPSKEJ ÚNIE ČÍSLO A NÁZOV | KONTROLA PRIJATIA NÁSLEDNÝCH OPATRENÍ | Osobitná správa č. 1/2005 týkajúca sa riadenia Európskeho úradu pre boj proti podvodom (OLAF) | Kontrola prijatia následných opatrení v osobitnej správe č. 2/2011 | Osobitná správa č. 5/2005 Výdavky na tlmočenie, ktoré vznikli Parlamentu, Komisii a Rade | | Osobitná správa č. 9/2006 týkajúca sa výdavkov na preklady, ktoré vznikli Komisii, Parlamentu a Rade | | Osobitná správa č. 11/2006 týkajúca sa tranzitného systému Spoločenstva | | Osobitná správa č. 2/2007 o výdavkoch inštitúcií na budovy | | Osobitná správa č. 2/2007 o výdavkoch inštitúcií na budovy | | Osobitná správa č. 8/2007 o riadení Európskeho fondu pre utečencov (2000 – 2004) | | Osobitná správa č. 9/2007 o hodnotení rámcových programov EÚ v oblasti výskumu a technologického rozvoja – je možné zlepšiť prístup Komisie? | | Osobitná správa č. 2/2008 o záväzných informáciách o nomenklatúrnom zatriedení tovaru (ZINZ) | Kontrola prijatia následných opatrení vo výročnej správe za rok 2010 | Osobitná správa č. 5/2008 Agentúry Európskej únie: dosahovanie výsledkov | | Osobitná správa č. 1/2009 Bankové opatrenia v stredomorskej oblasti v rámci programu MEDA a predchádzajúcich protokolov | | Osobitná správa č. 5/2009 Správa pokladne Komisie | | Osobitná správa č. 8/2009 "Siete dokonalosti" a "integrované projekty" v politike Spoločenstva v oblasti výskumu: dosiahli svoje ciele? | | Osobitná správa č. 9/2009 Efektívnosť a účinnosť činností pri výbere pracovníkov Európskym úradom pre výber pracovníkov spolu s odpoveďami Európskeho úradu pre výber pracovníkov | | Osobitná správa č. 13/2009 Je delegovanie realizačných úloh na vykonávacie agentúry dobrou voľbou? | | -------------------------------------------------- PRÍLOHA X METODIKA 1. Práca Dvora audítorov vplýva na zlepšenie finančného hospodárenia najmä prostredníctvom jeho uverejnených správ. Dvor audítorov prispieva aj samotným procesom auditu. Na základe všetkých auditov sa vypracujú podrobné zistenia, ktoré sa zasielajú kontrolovanému subjektu, aby potvrdil správnosť pripomienok Dvora audítorov, a nasleduje "námietkové konanie" týkajúce sa konečného textu audítorskej správy. Odpovede kontrolovaného subjektu – zväčša Komisie – sa uverejňujú spolu so správami. V mnohých odpovediach kontrolované subjekty uznávajú problémy, ktoré Dvor audítorov vyjadril v kontrolných zisteniach, a navrhujú opatrenia, ktoré chcú prijať na ich riešenie. 2. V osobitných správach sa vo všeobecnosti preskúmavajú systémy, programy a organizácie, ktoré plnia rozpočet EÚ (alebo rozpočty európskych rozvojových fondov) z hľadiska jedného alebo viacerých z troch aspektov riadneho finančného hospodárenia: hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť. 3. Hodnotenie a meranie dosahu správ Dvora audítorov o auditoch výkonnosti predstavuje nevyhnutný prvok cyklu povinnosti zodpovedať sa. Vykonávanie kontroly prijatia následných opatrení na základe odporúčaní v osobitných správach je potrebné na stanovenie a zhodnotenie prijatých opatrení. Len samotná existencia procesu kontroly prijatia následných opatrení môže podnietiť kontrolované subjekty k účinnej implementácii odporúčaní uvedených v správach. 4. Kontrola prijatia následných opatrení na základe odporúčaní v správach má štyri hlavné ciele: zvýšenie účinnosti audítorských správ – prvoradým dôvodom pre kontrolu prijatia následných opatrení na základe audítorských správ je zvýšiť pravdepodobnosť implementácie odporúčaní, podpora legislatívnym a rozpočtovým orgánom (vrátane orgánu udeľujúceho absolutórium) – kontrola prijatia následných opatrení na základe odporúčaní môže byť hodnotná pre usmernenie krokov týchto orgánov, hodnotenie výkonnosti Dvora audítorov – kontrola prijatia následných opatrení je základom pre posúdenie a zhodnotenie výkonnosti Dvora audítorov, podnecovanie získavania poznatkov a rozvoja – kontrola prijatia následných aktivít môže prispieť k lepším poznatkom a postupom. 5. Správy na účely kontroly prijatia následných opatrení sa vybrali na základe dvoch kritérií: či od uverejnenia správ uplynuli už aspoň dva až tri roky a či sú odporúčania stále relevantné. 6. Preskúmanie sa uskutočnilo v troch fázach:: ako predbežný zdroj informácií v súvislosti s preskúmavanými audítorskými správami sa použila databáza Komisie na riadenie následných opatrení (RAD), uskutočnilo sa preskúmanie a analýza výročných správ, správ orgánu udeľujúceho absolutórium, akčných plánov, dokumentov týkajúcich sa politiky, špecifických správ, z príslušných útvarov Komisie sa zozbierali ústne a písomné dôkazy. --------------------------------------------------