Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami /* KOM/2011/0843 v konečnom znení - 2011/0411 (COD) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Tento návrh nástroja partnerstva nahrádza nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami (ďalej len „ICI“)[1], ktorý nadobudol účinnosť v roku 2007 a ktorý je hlavným prostriedkom spolupráce EÚ s rozvinutými krajinami. Potvrdilo sa, že ICI je účinným nástrojom na poskytovanie diferencovanej a primeranej odpovede na rozšírenie a prehĺbenie spolupráce so 17 krajinami (industrializovanými krajinami a územiami a krajinami a územiami s vysokými príjmami v Severnej Amerike, v oblasti Ázie a Tichomoria a v oblasti Perzského zálivu). Nedávno sa prijatím návrhu ICI+ rozšírila pôsobnosť tohto nástroja na rozvojové krajiny. Keďže sa však platnosť tohto nástroja koncom roka 2013 skončí, je potrebný nový finančný nástroj. Okrem toho, od nadobudnutia účinnosti nariadenia o ICI došlo k rozvoju hospodárstiev, ako je India, Čína a Brazília, ktoré zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v medzinárodnom hospodárstve a obchode, na viacstranných fórach (OSN a G-20) a pri riešení problémov celosvetového záujmu. Zatiaľ čo rozvoj a zmiernenie chudoby zostávajú kľúčovými problémami, tieto krajiny postupne opúšťajú status rozvojových národov. S cieľom podporiť obnovu svojho vlastného hospodárstva má EÚ strategický záujem na podnecovaní vierohodného úsilia týchto krajín o zodpovedajúce riešenie globálnych problémov, ako je zmena klímy. EÚ takisto vytvorila dohody na širokom základe s kľúčovými partnermi a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami zamerané na riešenie dvojstranných otázok a záležitostí celosvetového záujmu. Vykonávanie týchto nástrojov (ako sú napr. dohody, vyhlásenia, akčné plány atď.) si vyžaduje špecializovaný nástroj financovania, aby mala EÚ prostriedky na účinné podporovanie záujmov na celom svete a na riešenie celosvetových problémov v prípade potreby. Okrem toho si vývoj vzťahu s Ruskom, finančná kríza, ktorá predstavuje nové problémy pre svetové hospodárstvo a jeho hospodársky poriadok, rastúca vzájomná závislosť medzi EÚ a jej kľúčovými partnermi, meniace sa modely obchodovania, rastúca úloha občianskej spoločnosti a podnikateľských/obchodných spoločenstiev v EÚ a v jej partnerských krajinách vyžadujú stále väčší dialóg, integráciu a výmeny. Rastie potreba riešiť sociálne problémy (nerovnomerné rozdelenie prínosov globalizácie a výrazný vplyv hospodárskeho poklesu na spotrebu, príjmy a tvorbu pracovných miest), ako aj problémy v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. V tejto súvislosti rastúca úloha rozvíjajúcich sa hospodárstiev, vrátane problematík obchodu a spolupráce medzi rozvojovými krajinami, a potreba kombinovať rozvojovú pomoc, nástroje obchodu, obchodné dialógy, rozvoj infraštruktúry a technologický rozvoj s investíciami na podporu inteligentného a inkluzívneho rastu, integrácie obchodu, rozvoja súkromného sektora, sociálnej súdržnosti a programov reformácie a modernizácie vyvolali potrebu zaviesť nový nástroj. EÚ v súčasnosti nedisponuje skutočným nástrojom, ktorý by jej umožňoval spolupracovať s novými rozvíjajúcimi sa hospodárstvami, pokiaľ ide o otázky týkajúce sa presadzovania hlavných záujmov EÚ a o spoločné problémy celosvetového záujmu (ako je napríklad zmena klímy alebo potreba podporovať udržateľný rozvoj na všetkých úrovniach). Hoci bola 1. decembra 2011 prijatím návrhu ICI+ pôsobnosť nástroja ICI rozšírená tak, aby zahŕňala rozvojové krajiny, je táto pôsobnosť obmedzená. Navrhovaný nástroj partnerstva je vytvorený tak, aby sa vďaka nemu prekonalo toto obmedzenie schopnosti EÚ čo najefektívnejšie pôsobiť na medzinárodnej úrovni. Odstránil by uvedený nedostatok a umožnil by EÚ predovšetkým realizovať programy presahujúce rámec rozvojovej spolupráce s globálnymi aktérmi, ale takisto hájiť v prípade potreby hlavné záujmy EÚ na globálnej úrovni s ktoroukoľvek inou partnerskou krajinou. Mohol by takisto podporiť vytváranie nových vzťahov s krajinami, ktorým sa poskytuje dvojstranná rozvojová pomoc. Sledoval by najmä tieto osobitné ciele: (a) vykonávať medzinárodný rozmer stratégie Európa 2020 podporou dvojstranných, regionálnych aj medziregionálnych stratégií EÚ v oblasti spolupráce a partnerstva, podporou politických dialógov a rozvojom spoločného prístupu a reakcie na výzvy celosvetového záujmu, ako je energetická bezpečnosť, zmena klímy a životné prostredie; (b) zlepšovať prístup na trh a rozvíjať obchod, investície a obchodné príležitosti európskych spoločností, najmä MSP, prostredníctvom hospodárskych partnerstiev a obchodnej a regulačnej spolupráce; (c) zvýšiť rozsiahle pochopenie a viditeľnosť Únie a jej úlohu na svetovej scéne prostredníctvom verejnej diplomacie, spolupráce v oblasti vzdelávania a akademickej spolupráce a podporných opatrení na presadzovanie hodnôt a záujmov Únie. Nástroj partnerstva bude teda presadzovať a podporovať záujmy EÚ a spoločné záujmy a umožní globálny dosah stratégie Európa 2020 tým, že bude účinným a flexibilným spôsobom reagovať na ciele spolupráce vyplývajúce zo vzťahov Únie s partnerskými krajinami a riešiť problémy celosvetového záujmu. Nástroj partnerstva bude mať globálny dosah s osobitným zameraním na strategických partnerov a rozvíjajúce sa hospodárstva. Nebude platiť žiadna záväzná klasifikácia výdavkov ako pri oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), hoci by táto možnosť mala zostať zachovaná, najmä pri pomoci obchodu (AfT) a pomoci súvisiacej s obchodom (TRA). Finančná suma na obdobie rokov 2014 – 2020 je 1 131 miliónov EUR. Nástroj partnerstva bude neoddeliteľnou súčasťou celkovej štruktúry finančných nástrojov vonkajšej činnosti usporiadanej do štyroch hlavných kapitol: kapitoly založenej na politike s hlavným cieľom spolupráce s partnerskými krajinami na všetkých úrovniach a kapitol zameraných na prierezové priority a hodnoty: ľudské práva a demokracia, humanitárna pomoc a civilná ochrana a predchádzanie krízam a krízové riadenie. Jednou z kľúčových priorít stratégie Európa 2020 je obnoviť rast, ktorý je zlučiteľný s víziou Európy, pokiaľ ide o nízkouhlíkovú budúcnosť a ciele udržateľného rozvoja. V tomto programe sa pripúšťa, že rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva s rozširujúcou sa strednou triedou zohrajú hlavnú úlohu pri zachovaní európskeho vývozu tovarov a služieb, v ktorom má EÚ komparatívnu výhodu. Ako príklad, budúce politiky v oblasti klímy (alebo ich neexistencia) v Číne, Indii, Brazílii a v Spojených štátoch budú mať značný vplyv na budúcu konkurencieschopnosť, výskum a vývoj a vedeckú spoluprácu v týchto regiónoch, ako aj na medzinárodný obchod. Je v našom záujme propagovať maximálny súlad a spoluprácu. Nástroj partnerstva by mal byť pri podporovaní obchodnej politiky rozhodujúci[2], najmä pokiaľ ide o strategických hospodárskych partnerov. Podpora prístupu na trh pre európske spoločnosti doplní činnosti financované v rámci programu pre konkurencieschopnosť a MSP. Rozvíjajúce sa hospodárstva zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu ako zodpovední partneri pri riešení problémov celosvetového záujmu v kontexte pretrvávajúcej hospodárskej krízy. EÚ uznáva dôležitosť rastúcich zodpovedností rozvíjajúcich sa hospodárstiev voči najmenej rozvinutým krajinám a iným rozvojovým krajinám. Kritické otázky, ako je zmiernenie chudoby, konkurencieschopnosť a liberalizácia obchodu, životné prostredie, zmena klímy, energetika, udržateľný rozvoj, dôstojná práca vrátane dodržiavania hlavných pracovných noriem a sociálneho dialógu, zvyšovanie digitálnej gramotnosti, zručností a inklúzie, pandémie, kybernetická bezpečnosť, terorizmus a organizovaný zločin vrátane pirátstva, sa môžu riešiť len v medzinárodnom kontexte. V súvislosti so zrýchľujúcou sa globalizáciou je nevyhnutné, aby vnútorný program zabezpečenia udržateľného rastu a pracovných miest v Európe a vnútorné politiky EÚ boli vo všeobecnosti podporované aj zodpovedajúcou vonkajšou finančnou pomocou. Tento vonkajší rozmer vnútornej politiky by mal priniesť väčší súlad a jednotnosť vonkajšej činnosti EÚ a zároveň by mal zvýšiť jej dosah a zabraňovať duplicite úsilia. Nástroj partnerstva bude preto prednostne podporovať ďalšie vonkajšie politiky EÚ, napr. obchod, a takisto podporovať vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti zmeny klímy, životného prostredia, energetiky, dopravy, zamestnanosti a sociálnej politiky, ako aj informačných a komunikačných technológií. V rámci nástroja partnerstva bude začleňovanie a ciele v oblasti ochrany klímy platiť najmä na činnosti podporujúce politický dialóg s industrializovanými a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami. Efektívnosť zdrojov bude nevyhnutná pre zachovanie udržateľného hospodárskeho rastu v rámci environmentálnych obmedzení našej planéty. EÚ prijíma stratégiu efektívneho využívania zdrojov ako jednu z hlavných iniciatív stratégie Európa 2020. Táto stratégia bude mať vplyv na normy EÚ a bude skutočne účinná, len ak postupy efektívneho využívania zdrojov prijmú všetky hlavné hospodárstva. Rozvíjajúce sa hospodárstva majú príležitosť predísť znečisťujúcej neudržateľnej spotrebe a spôsobom výroby, ktoré často využívala EÚ a iné vyspelé hospodárstva počas industrializácie, a EÚ má veľký záujem o to, aby im v tom pomohla. Rozvíjajúce sa hospodárstva, najmä India a Čína, však majú obrovské množstvo obyvateľov žijúce v absolútnej chudobe a závisiace od zdravých ekosystémov, ako je čistá voda a produktívne moria a lesy, ktoré potrebujú pre svoje živobytie. Zároveň je biodiverzita Brazílie, Južnej Afriky, Indie a Číny obrovská. Tieto hospodárstva majú aj čoraz väčší vplyv na využívanie zdrojov vo zvyšku rozvojového sveta, najmä v chudobnejších rozvojových krajinách. Spolupráca týkajúca sa ochrany ekosystémov a ich udržateľného riadenia je vo vzájomnom záujme EÚ a jej partnerov. Dialóg a praktická spolupráca s kľúčovými svetovými výrobcami energie a spotrebiteľmi sú nevyhnutné pre riešenie problému zachovania energetickej bezpečnosti EÚ, najmä vzhľadom na našu vzrastajúcu závislosť od dovozu. Rovnako nevyhnutné je presadzovanie celosvetového nízkouhlíkového programu, udržateľných energetických politík, transparentnosti a predvídateľnosti na celosvetových trhoch s energiou a technologickej spolupráce. Mnoho krajín hľadá nové formy spolupráce, ktoré by presiahli rámec dvojstrannej rozvojovej pomoci. Aby EÚ zostala v oblasti technológií a inovácií strategickým partnerom a udržala si vedúce postavenie pri určovaní celosvetových noriem, musí byť schopná vytvárať v týchto oblastiach partnerstvá založené na vzájomnom záujme. Premietnutie vnútorných politík EÚ do vonkajšej politiky sa preto úplne začlení do programovania nástroja partnerstva. V medziach svojho obmedzeného finančného rámca môže v plnej miere dopĺňať vonkajší rozmer vnútorných politík, ktoré sa uskutočňujú v rámci ostatných programov EÚ (napr. akcie na základe rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020, programu pre konkurencieschopnosť a MSP vrátane spolupráce v cestovnom ruchu, Fondu pre migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ako aj programu „Erasmus pre všetkých“) tak, aby sa predišlo akejkoľvek duplicite. Môže takisto podporovať ďalšie vonkajšie politiky EÚ, napr. obchod. Počas fázy programovania sa zohľadní súlad a komplementárnosť s inými geografickými nástrojmi vonkajšej činnosti, najmä s nástrojom rozvojovej spolupráce, a zároveň sa začlenia zásady diferenciácie a koncentrácie. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Európska komisia uskutočnila verejnú konzultáciu o budúcom financovaní vonkajšej činnosti EÚ v období od 26. novembra 2010 do 31. januára 2011. Tento proces bol založený na elektronickom dotazníku s pripojeným kontextovým dokumentom s názvom „Ako financovať vonkajšiu činnosť EÚ po roku 2013?“, ktorý pripravila Komisia a zamestnanci Európskeho útvaru pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). Väčšina respondentov (približne 70 %) potvrdilo, že finančná pomoc EÚ predstavuje značnú pridanú hodnotu v hlavných oblastiach politiky podporovaných prostredníctvom finančných nástrojov EÚ pre vonkajšiu činnosť[3]. Mnoho respondentov uviedlo pridanú hodnotu EÚ ako hlavnú hnaciu silu pre budúcnosť: sú presvedčení, že EÚ by mala využiť túto komparatívnu výhodu – spojenú s jej prítomnosťou v globálnom kontexte, rozsiahlymi odbornými poznatkami, nadnárodným charakterom a úlohou sprostredkovateľa koordinácie – a využiť úspory z rozsahu. Takmer všetci respondenti (92 %) podporili diferencovanejší prístup prispôsobený situácii prijímajúcej krajiny a založený na solídnych kritériách a efektívnom zbere údajov ako spôsob zvýšenia vplyvu finančných nástrojov EÚ. Názory na zjednodušovanie nástrojov a rovnováhu medzi geografickými a tematickými nástrojmi boli zmiešané. Mnohí sa obávajú, že zníženie počtu tematických programov EÚ by mohlo vyvolať pokles celkovej výšky dostupnej pre tematickú činnosť, a namiesto toho žiadajú o zjednodušenie pravidiel upravujúcich prístup a vykonávanie tematického financovania. Zvýšenie geografickej pružnosti nástrojov EÚ podporila značná väčšina ako spôsob reakcie na medziregionálne problémy. Na otázku o uprednostňovaní rozličných oblastí záujmu sa väčšina zainteresovaných strán zaujímala najviac o „makroekonomickú a finančnú stabilitu a hospodársky rast“ a „podporu obchodu a investícií“, za nimi nasledovala „energetika, efektívne využívanie zdrojov a zmena klímy“, a „zamestnanosť a sociálne problémy (inkluzívny rast a dôstojná práca)“. Prevažná väčšina respondentov takisto súhlasila s tým, že súkromný sektor je hlavnou hnacou silou hospodárskeho rastu, a teda významne prispieva k udržateľnému rastu. Z tohto dôvodu vyjadrovali podporu širšiemu vzťahu EÚ s obchodným spoločenstvom ako partnerom v EÚ a v tretích krajinách s cieľom čoraz viac zapájať súkromný sektor ako hnaciu silu udržateľného rastu, a to finančne a aj pokiaľ ide o zhromažďovanie znalostí. Mnohí súhlasili s tým, že spoločné programovanie a spolufinancovanie s členskými štátmi by mohlo zvýšiť vplyv a súlad vonkajšej činnosti EÚ, zjednodušiť poskytovanie pomoci a znížiť celkové transakčné náklady. V súvislosti s hodnotením výsledkov sa schválilo silnejšie zameranie na monitorovanie činností počas vykonávania projektov a programov, ako aj na ďalšie zjednodušovanie pravidiel upravujúcich vonkajšie financovanie, ako prostriedok zabezpečenia toho, aby vonkajšie nástroje EÚ splnili očakávaný vplyv. Veľký počet zainteresovaných strán podporil posilnenie informačných a komunikačných činností na zviditeľňovanie vonkajšieho financovania EÚ, najmä v prijímajúcich krajinách. Zdá sa však, že viditeľnosti EÚ lepšie poslúžia účinné politiky, stratégie a prítomnosť v tretích krajinách ako dodatočné výdavky na komunikáciu. Silnú podporu dostala aj myšlienka posilniť koordinačnú úlohu EÚ medzi ostatnými darcami a myšlienka zabezpečiť väčšiu viditeľnosť financovania EÚ vykonávajúcimi partnermi. Pred predložením tohto návrhu nástroja partnerstva Komisia zvažovala štyri politické možnosti: prerušiť nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami (ICI); zachovať status quo; zmeniť a doplniť nástroj rozvojovej spolupráce (DCI) s cieľom zabezpečiť výdavky, ktoré nie sú oficiálnou rozvojovou pomocou (ODA); alebo zaviesť nový nástroj založený na ICI/ICI+. Po starostlivom zhodnotení sa za politicky uskutočniteľné riešenia nepovažujú prerušenie ICI ani zachovanie status quo. Výlučné obmedzenie výdavkov spojených so znižovaním chudoby alebo zachovanie výhradného zamerania na spoluprácu s rozvíjajúcimi sa hospodárstvami by viedlo k umelému obmedzeniu vonkajších činností EÚ a zanedbaniu hlavných záujmov EÚ. Možnosť zmeniť a doplniť nástroj rozvojovej spolupráce s cieľom povoliť výdavky, ktoré sa netýkajú oficiálnej rozvojovej pomoci, by mala výhodu geografického súladu (jeden nástroj na krajinu), ale problémy s riadením nástroja s dvoma rozličnými cieľmi sa považovali za závažné znevýhodnenie. Posúdenie vplyvov Hospodárske vplyvy: Zavedenie nového nástroja partnerstva by EÚ poskytlo ďalšiu príležitosť podporiť svoje podniky (najmä MSP) a výrobky. Mohol by podporovať podniky EÚ v tretích krajinách, poskytovať stimuly pre konkurencieschopnosť a inovácie EÚ, ktoré by dopĺňali činnosti financované v rámci programu pre konkurencieschopnosť a MSP a programu Horizont 2020 (výskum a inovácie). Mohol by takisto podporovať medzinárodný obchod a investície EÚ, čo by mohlo uľahčiť zahraničné investície v EÚ. Môže zohrávať úlohu aj v obchode a spolupráci medzi rozvojovými krajinami podporovaním zodpovedných podnikateľských postupov našich partnerov v tretích krajinách, najmä v chudobnejších rozvojových krajinách. Mohla by sa uskutočniť spolupráca v mnohých oblastiach vrátane zmeny klímy, energetiky[4], životného prostredia, aproximácie technických predpisov a normalizácie, sociálnej zodpovednosti podnikov, práv duševného vlastníctva, ochrany osobných údajov, osvedčených postupov v hospodárskych, obchodných, investičných, daňových a finančných záležitostiach a cestovnom ruchu. Posilnila by sa tak hospodárska bezpečnosť EÚ a vytvorili nové pracovné miesta, čo by v konečnom dôsledku prispelo k hospodárskemu rastu. Nový nástroj by mohol podporiť dobre rozvinuté formy hospodárskej spolupráce medzi EÚ a partnerskými krajinami. V tomto kontexte by to pri návrhu a realizácii politického programu umožnilo EÚ zabezpečiť adekvátne zohľadnenie hodnôt v oblasti životného prostredia, udržateľnej energie, sociálnej oblasti, zamestnanosti ako aj ďalších hodnôt v oblasti blahobytu. Spoločenské vplyvy: Zosúladením finančných nástrojov EÚ a členských štátov a podporovaním spoločných činností s ostatnými dvojstrannými a viacstrannými darcami by mohol mať nový nástroj značný vplyv na sociálnu štruktúru rozvíjajúcich sa krajín. Mohla by sa tak podporiť reforma systémov sociálneho zabezpečenia, vnútorných politík zamestnanosti, vnútroštátnych politík odbornej prípravy a rozvoja zručností, vzdelávacích, výskumných a inovatívnych programov budovania kapacít a opatrení na posilnenie záchranných „sietí“. Na vnútroštátnej úrovni by vytváranie ďalších ekologických pracovných miest zvýšilo príjmy a posilnilo stratégie sociálnej súdržnosti a znižovania chudoby. V tejto súvislosti by tak prispel k úspešnému vykonávaniu medzinárodnej sociálnej agendy podporovanej Medzinárodnou organizáciou práce OSN a G8/G20. Environmentálne vplyvy: Partnerstvá EÚ sa v rámci nového nástroja zamerajú na podnecovanie a podporu rastu a dlhodobej udržateľnosti v oblasti životného prostredia. V tejto súvislosti sa očakáva, že nový nástroj bude zohrávať kľúčovú úlohu pri podporovaní činností a politických dialógov EÚ a partnerských krajinách v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. Tento nástroj podporí nízkouhlíkový model podnikov poskytnutím stimulov európskemu súkromnému sektoru. Na základe úspešných výsledkov 16. konferencie zmluvných strán OSN (COP 16) o zmene klímy v Kankúne by ho mohli podniky EÚ využiť na rozvoj účinných a menej nákladných politík s cieľom dosiahnuť ciele šetrné k životnému prostrediu v partnerských krajinách. Takisto by pomohol partnerským krajinám plne využiť environmentálne, ekologické a energeticky účinné prínosy inovácií. Podporil by prechod na ekologické hospodárstvo, ktoré efektívne využíva zdroje. Rastúci dopyt po komoditách v rozvíjajúcich sa hospodárstvach znamená, že existuje potreba podporiť výmenu osvedčených postupov súkromného sektora a politiky ekologického verejného obstarávania. Tento nástroj by umožnil spoluprácu zameranú na lepšie pochopenie hospodárskych a sociálnych nákladov straty biodiverzity a zhoršovania ekosystému v krajinách celosvetového významu. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU V rámci diskusií uskutočnených legislatívnym orgánom o návrhu Komisie o ICI+ (KOM/2009/197) a po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sa medzi troma inštitúciami dosiahlo pochopenie o využití článkov 207 ods. 2 a 209 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie uskutočňovať činnosti mimo rozvojovej spolupráce v rozvojových krajinách. Pre krajiny „iné ako rozvojové krajiny“ sa používa článok 212 ods. 2 ZFEÚ. Po tejto dohode by sa preto navrhovaný nástroj partnerstva zakladal na kombinácii týchto troch článkov ZFEÚ: článkoch 212 ods.2, 207 ods. 2 a 209 ods. 1. EÚ má veľa medzinárodných dohôd s partnerskými krajinami po celom svete, ktoré jednotlivé členské štáty nemajú, čo Únii umožňuje ovplyvňovať doslova každú oblasť medzinárodných vzťahov. Keďže 27 členských štátov prijíma opatrenia v rámci spoločných politík a stratégií, EÚ má rozhodujúce slovo pri riešení celosvetových problémov. EÚ má takisto jedinečné postavenie, aby podporovala normy a štandardy EÚ a aby z nich prostredníctvom medzinárodnej spolupráce urobila celosvetové normy. Navrhovaný nástroj partnerstva poskytne väčšiu pridanú hodnotu v porovnaní s existujúcou situáciou, keďže zahŕňa stratégiu Európa 2020 založenú na spolupráci na základe ekologického rastu so silnejším dôrazom na záujmy EÚ pri spolupráci s rozvíjajúcimi sa hospodárstvami a priemyselnými krajinami a silnejším zameraním na zlepšovanie situácie pre podniky, investície, obchod, výskum a inovácie. Mal by vyvinúť iniciatívnu agendu vzájomných vzťahov s partnerskými krajinami s osobitným zameraním na strategických partnerov EÚ. Prostredníctvom tohto nového nástroja partnerstva by sa takisto lepšie plnili záväzky EÚ voči tretím krajinám, s ktorými EÚ uzatvorila dohody o partnerstve a spolupráci/rámcové dohody. Dodalo by to dôveryhodnosť a súlad vonkajšej politike EÚ v rámci prepojenia podporovania jej hodnôt a záujmov s osobitnými činnosťami v oblasti spolupráce. V rámci týchto dohôd by nástroj partnerstva pôsobil ako katalyzátor spoločných projektov EÚ a členských štátov, keďže EÚ a členské štáty sú viazané ich ustanoveniami. Nakoniec, podporili by sa tým regionálne a dvojstranné politiky EÚ, ako aj záväzky EÚ voči procesom a orgánom regionálnej a medzinárodnej spolupráce. Činnosti v oblasti hospodárskej spolupráce EÚ, obchodné dialógy a ďalšie formy vonkajšej hospodárskej činnosti by mohli byť silným nástrojom zahraničnej politiky. Prispeli by k vonkajšiemu zobrazeniu viditeľnosti a vplyvu EÚ. Mohlo by to podporiť ambíciu EÚ stať sa kľúčovým hospodárskym a politickým hráčom na medzinárodnej scéne, a to tak na dvojstrannej úrovni, ako aj viacstranných zoskupení, ako je napr. G20. Okrem toho by sa v porovnaní so súčasnou situáciou v rámci ICI mohli spoločné činnosti s členskými štátmi EÚ a inovatívne spôsoby mobilizácie zdrojov stať častejšími a uskutočniteľnejšími v rámci nástroja partnerstva. Na podporu operácií spolufinancovania v spolupráci s orgánmi alebo agentúrami dvojstrannej pomoci členských štátov alebo s finančnými orgánmi alebo agentúrami bude k dispozícii viac peňažných prostriedkov. Tvorba viacročných programov by takisto umožnila štruktúrovanejšie a integrovanejšie podnikanie. Mohli by sa ľahšie dosiahnuť verejné a súkromné partnerstvá zahŕňajúce viaceré zainteresované strany európskeho obchodného spoločenstva. Vo vhodných prípadoch by preferovanou možnosťou mohli byť zmiešané granty a pôžičky. Výber nástroja Komisia uznáva, že rozšíriť rozsah nástroja rozvojovej spolupráce na zahrnutie činností, ktoré nie sú rozvojové, vytvára riziko napätia medzi rozličnými cieľmi, čo by mohlo viesť k značným oneskoreniam v rozhodovacom procese a pri vykonávaní. Odporúča vytvoriť nový, jednotný a globálny nástroj zameraný na hájenie hlavných záujmov EÚ a riešenie problémov celosvetového záujmu, ktorý by mal jasne vymedzený rozsah činností. Komisia preto odporúča navrhnúť nový nástroj. Predloženie návrhu nového nástroja sa hodnotí ako najlepšia možnosť. Došlo k širokému konsenzu v tom, že by sa malo vychádzať zo súčasného súboru finančných nástrojov, hoci je nevyhnutné zahrnúť inštitucionálne zmeny, ktoré sa zaviedli Lisabonskou zmluvou. V rámci tejto možnosti by súčasná štruktúra nástrojov, ktorú zainteresované strany a členské štáty EÚ považujú za primeranú a náležitú, zostala do veľkej miery nezmenená. Takýto nový nástroj partnerstva s celosvetovým dosahom a zameranými cieľmi by však prispel k celkovému prispôsobeniu existujúcich metód tvorby politiky, programovania a dosahovania výsledkov. 4. VPLYV NA ROZPOČET Navrhovaný finančný príspevok pre nástroj partnerstva na obdobie rokov 2014 – 2020 dosahuje celkove 1 131 miliónov EUR v bežných cenách. Táto suma zodpovedá okruhu 4 „Globálna Európa“ navrhovaného finančného rámca na obdobie rokov 2014 – 2020. Kvôli zabezpečeniu predvídateľnosti sa bude financovanie činností vysokoškolského vzdelávania v tretích krajinách v rámci programu „Erasmus pre všetkých“ zabezpečovať v súlade s cieľmi vonkajšej činnosti EÚ formou 2 viacročných prídelov, z ktorých prvý bude určený iba na krytie prvých 4 rokov a druhý na zostávajúce 3 roky. Toto financovanie bude vyjadrené vo viacročných indikatívnych programoch nástroja partnerstva v súlade so zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Prídely možno prehodnotiť v prípade závažných nepredvídaných okolností alebo významných politických zmien v súlade s prioritami vonkajšej politiky EÚ. Pre využívanie týchto finančných prostriedkov budú platiť ustanovenia nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“, t. j. nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. [--], ktorým sa ustanovuje program „Erasmus pre všetkých[5] 5. NEPOVINNÉ PRVKY Zjednodušenie Jednou z priorít Komisie v tomto novom nariadení, ako aj v ostatných programoch podľa viacročného finančného rámca, je zjednodušovať regulačné prostredie a uľahčovať prístup partnerských krajín a regiónov, organizácií občianskej spoločnosti atď. k pomoci Únie, pokiaľ plnia ciele tohto nariadenia. Nové nariadenie o nástroji partnerstva by umožnilo rýchlejšie prijímanie vykonávacích opatrení, a teda aj viac voľnosti pre spoluprácu. Okrem toho revízia nariadenia o rozpočtových pravidlách, ktoré je obzvlášť zásadná, pokiaľ ide o osobitné ustanovenia o vonkajšej činnosti, umožní účasť organizáciám občianskej spoločnosti a MSP na programoch financovania, napríklad prostredníctvom zjednodušovania pravidiel, znižovania nákladov na účasť a urýchľovania postupov udeľovania. Komisia má v úmysle vykonávať toto nariadenie použitím nových pružných postupov ustanovených v revidovanom nariadení o rozpočtových pravidlách. Vykonávacie pravidlá sa nachádzajú v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. ... z [...], ktorým sa stanovujú spoločné pravidlá a postupy pre vykonávanie nástrojov Únie pre vonkajšiu činnosť. 2011/0411 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 207 ods. 2, článok 209 ods. 1 a článok 212 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1) Toto nariadenie predstavuje jeden z nástrojov poskytujúcich priamu podporu vonkajších politík Európskej únie. Nahradí nariadenie Rady č. 1934/2006 z 21. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami[6]. (2) Za posledné desaťročie Únia značne posilnila svoje dvojstranné vzťahy so širokou škálou industrializovaných krajín a území a iných krajín a území s vysokými príjmami v rozličných regiónoch sveta, najmä v Severnej Amerike, východnej Ázii a Australázii, ale aj v juhovýchodnej Ázii a v oblasti Perzského zálivu. (3) Okrem toho Únia od roku 2007 posilnila a prehĺbila spoluprácu a partnerstvo s rozvojovými a transformujúcimi sa krajinami v Ázii, strednej Ázii, Latinskej Amerike a s Irakom, Iránom, Jemenom a Južnou Afrikou na základe nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1905/2006 z 18. decembra 2006, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce (DCI). (4) Rozsah spolupráce v rámci geografických programov s rozvojovými krajinami, územiami a regiónmi zriadenej v rámci nástroja rozvojovej spolupráce sa obmedzuje na opatrenia financovania určené na plnenie kritérií stanovených pre oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA), ktoré zaviedol Výbor pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (DAC/OECD). (5) Na posilnenie a prehĺbenie spolupráce v oblastiach mimo rozsahu nástroja pre rozvojovú pomoc sa vytvorili prípravné činnosti, ako sú obchodné dialógy, propagácia obchodu a vedecké výmeny, s Indiou a Čínou a krajinami so strednými príjmami v Ázii a Latinskej Amerike. (6) Únia okrem toho posilňuje dvojstranné vzťahy s ďalšími čoraz významnejšími rozvojovými krajinami so strednými príjmami v Ázii a Latinskej Amerike prostredníctvom rozširovania partnerstiev spolupráce a politických dialógov v oblastiach a predmetoch mimo rozvojovej spolupráce. V prípade Ruska došlo takisto k rozvoju vzťahov vrátane prostredníctvom partnerstva pre modernizáciu medzi Úniou a Ruskom, čím sa zdôraznil význam Ruska ako strategického partnera pre Úniu v dvojstranných vzťahoch ako aj v celosvetových záležitostiach. (7) Je v záujme Únie prehlbovať vzťahy s partnermi, ktorí zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu v medzinárodnom hospodárstve a obchode, v obchode a spolupráci medzi rozvojovými krajinami, na medzinárodných fórach vrátane skupiny dvadsiatich ministrov financií a guvernérov centrálnych bánk (G20), v celosvetovom riadení a pri riešení problémov celosvetového záujmu. Únia musí vybudovať ucelené partnerstvá s novými hráčmi na medzinárodnej scéne s cieľom podporovať stabilný a inkluzívny medzinárodný poriadok, starať sa o spoločné globálne verejné statky, hájiť základné záujmy Únie a zvyšovať znalosti o Únii v týchto krajinách. (8) EÚ potrebuje finančný nástroj celosvetového rozsahu, ktorý by umožňoval financovanie opatrení, ktoré sa nemusia kvalifikovať ako ODA, ale ktoré sú nevyhnutne dôležité pre prehlbovanie a upevňovanie vzťahov s príslušnými partnerskými krajinami, najmä prostredníctvom politických dialógov a rozvoja partnerstiev. (9) Bez ohľadu na osobitné zameranie sa na globálnych hráčov by malo toto nariadenie umožniť na celom svete podporu opatrení v oblasti spolupráce s rozvojovými krajinami, v ktorých má Únia významné záujmy v súlade s cieľmi tohto nariadenia. (10) V stratégii Európa 2020[7] Únia opätovne vyjadrila svoj trvalý záväzok podporovať vo svojich vnútorných a vonkajších politikách inteligentný, inkluzívny a udržateľný rast spájajúci tri piliere: hospodársky, sociálny a environmentálny. (11) Únia sa zaväzuje vo vzťahoch so svojimi partnermi na celom svete podporovať dôstojnú prácu pre všetkých, spolu s ratifikáciou a účinným vykonávaním medzinárodne uznávaných pracovných noriem a viacstranných environmentálnych dohôd. (12) Najmä boj proti zmene klímy sa považuje za jeden z najväčších problémov, ktorým Únia čelí, a za oblasť, v ktorej sú nevyhnutné okamžité medzinárodné opatrenia. V súlade so zámerom uvedeným v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020“[8] zvýšiť podiel rozpočtu Únie na klímu na prinajmenšom 20 %, by malo toto nariadenie prispievať k tomuto cieľu. (13) Únia sa zaväzuje pomáhať pri plnení globálnych cieľov v oblasti biodiverzity stanovených na rok 2020 a vydať súvisiacu stratégiu mobilizácie zdrojov. (14) V rámci tohto nariadenia by mala Únia podporovať vykonávanie stratégie Európa 2020, najmä ciele týkajúce sa zmeny klímy, prechodu na ekologickejšie hospodárstvo a efektívne využívanie zdrojov, spolupráce s tretími krajinami v oblasti obchodu, investícií, podnikania a regulácie, a mala by podporovať verejnú diplomaciu, spoluprácu v oblasti vzdelávania a akademickú spoluprácu a podporné činnosti. (15) Podpora diverzifikovanej spolupráce a partnerských iniciatív v rámci jednotného nástroja by ďalej umožnila úspory z rozsahu, synergické účinky, vyššiu účinnosť, efektívne rozhodovanie a riadenie a vysoký stupeň viditeľnosti vonkajšej činnosti Únie. (16) S cieľom dosiahnuť ciele tohto nariadenia je nevyhnutné presadzovať diferencovaný a pružný prístup prostredníctvom rozvíjania modelov spolupráce s kľúčovými partnerskými krajinami, ktoré zohľadňujú ich hospodársky, sociálny a politický kontext a takisto osobitné záujmy, politické priority a stratégie Únie pri zachovaní schopnosti zasiahnuť v prípade potreby po celom svete. (17) Únia by mala byť schopná reagovať pružným a včasným spôsobom na rozvoj a/alebo nepredvídané potreby, aby sa jej záväzok podporovať svoje záujmy vo vzťahoch s tretími krajinami stal účinnejším prostredníctvom prijatia osobitných opatrení, na ktoré sa nevzťahujú viacročné indikatívne programy. (18) Keďže cieľ tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodov jeho rozsahu činnosti ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality stanovenou v uvedenom článku toto nariadenie pri plnení týchto cieľov nepresahuje svoj rozsah pôsobnosti. (19) S cieľom prispôsobiť rozsah tohto nariadenia rýchlo sa vyvíjajúcej situácii v tretích krajinách by sa mala právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o podrobné oblasti spolupráce vymedzené v prílohe, delegovať na Komisiu. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočňovala náležité konzultácie aj na odbornej úrovni. Komisia by pri príprave a tvorbe delegovaných aktov mala zaistiť súčasné, včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. (20) V záujme zaistenia rovnakých podmienok na vykonávanie tohto nariadenia by sa vykonávacie právomoci mali preniesť na Komisiu. Tieto právomoci by sa mali vykonávať v súlade s nariadením (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[9]. Vzhľadom na charakter týchto vykonávacích aktov, najmä na ich politický orientačný charakter či finančné vplyvy, by sa pri ich prijímaní mal v zásade uplatňovať postup preskúmania, s výnimkou opatrení malého finančného rozsahu. (21) Spoločné pravidlá a postupy vykonávania nástrojov vonkajšej činnosti Únie sú ustanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. …/… z ..., ďalej len „spoločné vykonávacie nariadenie“. (22) Organizácia a fungovanie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť sú opísané v rozhodnutí Rady 2010/427 EÚ. PRIJALI TOTO NARIADENIE: Článok 1 Predmet úpravy a ciele (1) Týmto nariadením sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami na presadzovanie a podporovanie EÚ a vzájomných záujmov. Nástrojom partnerstva sa podporia opatrenia, ktoré účinným a pružným spôsobom reagujú na ciele vyplývajúce z dvojstranných, regionálnych alebo viacstranných vzťahov Únie s tretími krajinami a ktorými sa riešia problémy celosvetového záujmu. (2) Opatrenia, ktoré sa týmto nástrojom majú financovať, odrážajú tieto osobitné ciele Únie: (a) vykonávať medzinárodný rozmer stratégie Európa 2020 podporou dvojstranných, regionálnych aj medziregionálnych stratégií EÚ v oblasti spolupráce a partnerstva, podporou politických dialógov a rozvojom spoločného prístupu a reakcie na výzvy celosvetového záujmu, ako je energetická bezpečnosť, zmena klímy a životné prostredie. Tento cieľ sa meria prostredníctvom zavádzania politík a cieľov stratégie Európa 2020 kľúčovými partnerskými krajinami; (b) zlepšovať prístup na trh a rozvíjať obchod, investície a obchodné príležitosti európskych spoločností prostredníctvom hospodárskych partnerstiev a obchodnej a regulačnej spolupráce. Tento cieľ sa meria prostredníctvom podielu Únie na zahraničnom obchode s kľúčovými partnerskými krajinami a prostredníctvom tokov obchodu a investícií do partnerských krajín, na ktoré sú osobitne zamerané činnosti, programy a opatrenia v rámci tohto nariadenia; (c) zvýšiť rozsiahle pochopenie a viditeľnosť Únie a jej úlohu na svetovej scéne prostredníctvom verejnej diplomacie, spolupráce v oblasti vzdelávania a akademickej spolupráce a podporných opatrení na presadzovanie hodnôt a záujmov Únie. Tento cieľ sa môže okrem iného merať aj prostredníctvom prieskumov verejnej mienky alebo hodnotení. Článok 2 Rozsah (1) Všetky tretie krajiny, regióny a územia môžu byť podľa tohto nariadenia oprávnené na spoluprácu. (2) Toto nariadenie však v prvom rade podporuje opatrenia v oblasti spolupráce s rozvinutými aj rozvojovými krajinami, ktoré zohrávajú čoraz významnejšiu úlohu v medzinárodnom hospodárstve a obchode, na viacstranných fórach, v celosvetovom riadení a pri riešení problémov celosvetového záujmu. Článok 3 Všeobecné zásady (1) Cieľom Únie je podporovať, rozvíjať a upevňovať zásady slobody, demokracie, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd a zásady právneho štátu, na ktorých je založená, prostredníctvom dialógu a spolupráce s tretími krajinami. (2) Na zvýšenie dosahu pomoci Únie sa pri navrhovaní spolupráce s partnerskými krajinami v prípade potreby uplatňuje diferencovaný a pružný prístup, aby sa zohľadnil ich konkrétny hospodársky, sociálny a politický kontext, ako aj osobitné záujmy, politické priority a stratégie Únie. (3) Únia a členské štáty podporujú v rámci svojich príslušných oblastí právomocí viacstranný prístup k celosvetovým problémom a posilňujú spoluprácu s medzinárodnými alebo regionálnymi organizáciami a orgánmi vrátane medzinárodných finančných inštitúcií, agentúr OSN, fondov a programov, OECD a skupinou dvadsiatich ministrov financií a guvernérov centrálnych bánk (G20) a ďalších dvojstranných darcov. (4) Pri vykonávaní tohto nariadenia sa Únia zameria na zabezpečenie súladu a jednotnosti s ďalšími oblasťami vonkajšej činnosti, najmä s nástrojom rozvojovej spolupráce pre rozvojové krajiny, a s ďalšími príslušnými politikami Únie pri formulovaní politiky, strategického plánovania a tvorby programov a vykonávaní opatrení. (5) Opatrenia financované v rámci tohto nariadenia sú v prípade potreby založené na politikách spolupráce stanovených v nástrojoch, ako sú dohody, vyhlásenia a akčné plány medzi Úniou a príslušnými tretími krajinami a regiónmi, a vzťahujú sa aj na oblasti spojené s osobitnými záujmami, politickými prioritami a stratégiami Únie. (6) Podpora Únie podľa tohto nariadenia sa vykoná v súlade so spoločným vykonávacím nariadením. Článok 4 Oblasti spolupráce Podrobné oblasti spolupráce, ktoré sa budú presadzovať v rámci pomoci Únie podľa tohto nariadenia, sú uvedené v prílohe. Komisia má právomoc prijať delegované akty v súlade s článkom 7 na zmenu a doplnenie prílohy k tomuto nariadeniu. Článok 5 Programovanie a indikatívne prideľovanie finančných prostriedkov (1) Viacročné indikatívne programy prijme Komisia v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 15 ods. 3 spoločného vykonávacieho nariadenia. Tento postup sa vzťahuje aj na podstatné preskúmania, ktorých účinkom je značná zmena stratégie alebo jej programovania. (2) Vo viacročných indikatívnych programoch sa stanovujú strategické a/alebo vzájomné záujmy a priority, osobitné ciele a očakávané výsledky Únie. Pre krajiny alebo regióny, pre ktoré sa zriadil spoločný rámcový dokument ustanovujúci komplexnú stratégiu Únie, sa viacročné indikatívne programy zakladajú na tomto dokumente. (3) Vo viacročných indikatívnych programoch sa takisto stanovujú prioritné oblasti zvolené na financovanie Úniou a uvedie sa indikatívne pridelenie finančných prostriedkov, a to celkovo na prioritnú oblasť aj podľa partnerských krajín alebo skupiny partnerských krajín na príslušné obdobie, vrátane účasti na globálnych iniciatívach; tieto sumy môžu byť v prípade potreby vyjadrené vo forme rozpätia. (4) Viacročné indikatívne programy sa v prípade potreby prispôsobia s ohľadom na preskúmania referenčného dokumentu, z ktorého vychádzajú, vykonané v polovici obdobia alebo ad hoc. (5) Pre účasť na globálnych iniciatívach sa ustanovia zdroje a priority. (6) Vo viacročných indikatívnych programoch sa môže vytvoriť rezerva pre nepridelené finančné prostriedky. O pridelení týchto finančných prostriedkov sa rozhodne v súlade so spoločným vykonávacím nariadením. (7) Postup preskúmania uvedený v odseku 1 sa nevzťahuje na nepodstatné zmeny viacročných indikatívnych programov, na technické úpravy, preradenie finančných prostriedkov v rámci indikatívnych príspevkov podľa prioritných oblastí alebo zvyšovanie alebo znižovanie veľkosti pôvodného celkového príspevku o menej ako 20 %, za predpokladu, že tieto zmeny neovplyvnia prioritné oblasti alebo ciele stanovené vo viacročných indikatívnych rámcoch. Takéto úpravy sa oznámia Európskemu parlamentu a Rade do jedného mesiaca. (8) Postup uvedený v článku 15 ods. 4 spoločného vykonávacieho nariadenia sa môže uplatniť pri úprave viacročných indikatívnych programov v prípade, že je potrebná okamžitá odpoveď Únie. Článok 6 Výbor Komisii pomáha Výbor pre nástroj partnerstva. Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. Článok 7 Vykonávanie delegovanej právomoci (1) Delegovanie právomoci uvedené v článku 4 sa udeľuje na obdobie účinnosti tohto nariadenia. (2) Delegovanie právomoci môže Európsky parlament alebo Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomoci v ňom uvedenej. Takéto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo v neskorší deň uvedený v tomto rozhodnutí. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. (3) Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí. (4) Prijatý delegovaný akt nadobudne účinnosť iba vtedy, ak Európsky parlament alebo Rada voči nemu nevzniesli námietku v lehote 2 mesiacov odo dňa oznámenia uvedeného aktu Európskemu parlamentu a Rade, alebo ak pred uplynutím uvedenej lehoty Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o svojom rozhodnutí nevzniesť námietku. Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predlžuje o 2 mesiace. Článok 8 Referenčná suma 1. Referenčná suma na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2014 až 2020 je 1 131 000 000 EUR. O ročných rozpočtových prostriedkoch rozhodne rozpočtový orgán v rámci ročného rozpočtového postupu v medziach stanovených vo viacročnom finančnom rámci. 2. Ako sa uvádza v článku 13, ods. 2 nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“, s cieľom podporiť medzinárodný rozmer vysokoškolského vzdelávania sa z rôznych vonkajších nástrojov (nástroj rozvojovej spolupráce, nástroj európskeho susedstva, nástroj predvstupovej pomoci, nástroj partnerstva a Európsky rozvojový fond) vyčlení indikatívna suma 1 812 100 000 EUR na akcie mobility v oblasti vzdelávania vo vzťahu k nečlenským krajinám EÚ a na spoluprácu a politický dialóg s úradmi/inštitúciami/organizáciami z týchto krajín. Na využívanie týchto finančných prostriedkov sa uplatňujú ustanovenia nariadenia o programe „Erasmus pre všetkých“. Financovanie sa sprístupní formou 2 viacročných príspevkov, ktoré pokrývajú len prvé 4 roky, resp. zvyšné 3 roky. Toto financovanie sa zohľadní vo viacročnom indikatívnom programovaní týchto nástrojov v súlade so zistenými potrebami a prioritami príslušných krajín. Výška príspevkov sa môže prehodnotiť v prípade závažných nepredvídateľných okolností alebo dôležitých politických zmien v súlade s prioritami EÚ v oblasti vonkajších vzťahov. Článok 9 Európska služba pre vonkajšiu činnosť Toto nariadenie sa uplatňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2010/427/EÚ o organizácii a fungovaní Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. Článok 10 Nadobudnutie účinnosti 1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. Uplatňuje sa od 1. januára 2014. 2. Toto nariadenie je záväzné celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli Za Európsky parlament Za Radu predseda predseda PRÍLOHA PODROBNÉ OBLASTI SPOLUPRÁCE V RÁMCI NÁSTROJA PARTNERSTVA Na podporu cieľov uvedených v článku 1 môže pomoc Únie okrem iného zahŕňať tieto oblasti spolupráce: a) podpora osobitných iniciatív vrátane výskumnej práce, štúdií, pilotných projektov alebo spoločných projektov, ktoré sú určené reagovať účinným a pružným spôsobom na ciele spolupráce vyplývajúce zo vzťahov Únie s príslušnými tretími krajinami; b) podpora spolupráce, partnerstiev a spoločných podnikov medzi hospodárskymi, sociálnymi, kultúrnymi, vládnymi a vedeckými subjektmi v Únii a v tretích krajinách; c) zjednodušovanie (a podpora) obchodných vzťahov a procesov na integráciu obchodu aj medzi rozvojovými krajinami, podpora investičných tokov a hospodárskych partnerstiev Únie vrátane zamerania sa na malé a stredné podniky; d) podpora politických a odvetvových dialógov zahŕňajúca politické, hospodárske, regulačné, environmentálne, sociálne, výskumne a kultúrne subjekty a mimovládne organizácie v Únii aj v krajinách mimo Únie; e) podpora podporných činností, intelektuálnych výmen a posilnenie medzikultúrnych dialógov; f) podpora iniciatív a činností Únie alebo vzájomného záujmu v oblastiach, ako je zmena klímy, environmentálne záležitosti vrátane biodiverzity, efektívne využívanie zdrojov, suroviny, energetika, doprava, veda, výskum a inovácie, zamestnanosť a sociálna politika, udržateľný rozvoj vrátane podpory dôstojnej práce a sociálnej zodpovednosti podnikov, obchod a spolupráca medzi rozvojovými krajinami, vzdelávanie, kultúra, cestovný ruch, informačné a komunikačné technológie, zdravie, spravodlivosť, colné, daňové a finančné záležitosti, štatistika a akékoľvek ďalšie oblasti týkajúce sa osobitných záujmov Únie alebo spoločného záujmu Únie a tretích krajín; g) posilnenie informovanosti o Únii a pochopenia Únie a jej zviditeľnenie v tretích krajinách. LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. ……, ktorým sa ustanovuje nástroj partnerstva pre spoluprácu s tretími krajinami 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB[10] Hlava 19: Vonkajšie vzťahy Činnosť 19 05: Vzťahy a spolupráca s priemyselne vyspelými tretími krajinami. Názov tejto rozpočtovej kapitoly 19 05 zodpovedá súčasnej štruktúre finančných nástrojov na roky 2007 – 2013. Navrhuje sa zachovať rovnakú aktivitu 19 05, ale upraviť názov tejto kapitoly na roky 2014 – 2014 takto: 19 05 : Spolupráca s tretími krajinami v rámci nástroja partnerstva 1.3. Druh návrhu/iniciatívy x Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu[11] ¨ Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie ¨ Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Cieľom tohto finančného nástroja je podporiť nasledujúce strategické ciele, ako sa uvádza v oznámení Komisie „Rozpočet stratégie Európa 2020 – časť II“ z 29. júna 2011 (KOM/2011/500 – Rozpočet stratégie Európa 2020 – Časť II. Kapitola politiky „Vonkajšia činnosť“, s. 42): „Plánovanie politík EÚ v záujme podpory riešenia hlavných globálnych problémov, akým je boj proti zmene klímy, zvrátenie straty biodiverzity, ochrana globálnych verejných statkov a zdrojov by sa malo ešte viac posilniť. Komisia navrhuje vypracovať aktívnu agendu EÚ a budovať vzájomné vzťahy s tretími krajinami, pričom osobitná pozornosť sa bude venovať strategickým partnerstvám.“ 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB V rámci činnosti 19 05 sa budú presadzovať tieto tri konkrétne ciele: 1) vykonávanie medzinárodného rozmeru stratégie Európa 2020 podporou stratégií partnerstva pre dvojstrannú, regionálnu a medziregionálnu spoluprácu Únie, podporou politických dialógov a vytvárania kolektívnych prístupov a riešení problémov celosvetového záujmu. 2) zlepšovanie prístupu na trh a rozvíjanie obchodu, investícií a obchodných príležitostí európskych spoločností prostredníctvom hospodárskych partnerstiev a obchodnej a regulačnej spolupráce. 3) ďalšie posilňovanie pozície Európy vo svetovom hospodárstve a jej úlohy na svetovej scéne prostredníctvom verejnej diplomacie, spolupráce v oblasti vzdelávania a akademickej spolupráce a podporných činností na presadzovanie hodnôt a záujmov EÚ. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Činnosť 19 05 sa premenuje takto: Spolupráca s tretími krajinami v rámci nástroja partnerstva 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyv Inovatívny nástroj partnerstva umožní EÚ presadzovať svoje politiky po celom svete. Vplyv na hospodárstvo EÚ a na hospodárske dialógy EÚ s partnerskými krajinami Implementácia nového nástroja partnerstva by poskytla EÚ ďalší priestor na podporu svojich podnikov (najmä MSP) a výrobkov. Vytvorila by sa tým finančnú možnosť na podporu podnikov EÚ v tretích krajinách, prostredníctvom stimulov pre konkurencieschopnosť a inováciu EÚ takým spôsobom, ktorý by zostal doplňujúcim k činnostiam financovaným v rámci programu pre konkurencieschopnosť a MSP a v rámci programu Horizont 2020 (výskum a inovácie), a podporil by sa tým medzinárodný obchod a investície EÚ, čo by zase viedlo k uľahčeniu zahraničných investícií v EÚ. Mohla by sa uskutočniť spolupráca v mnohých oblastiach vrátane zmeny klímy, životného prostredia, aproximácie technických predpisov a normalizácie, sociálnej zodpovednosti podnikov, práv duševného vlastníctva, ochrany osobných údajov, osvedčených postupov v hospodárskych, obchodných, daňových a finančných záležitostiach, obchodu a spolupráce medzi rozvojovými krajinami. Posilnila by sa tak hospodárska bezpečnosť EÚ a pravdepodobne by sa vytvorili nové pracovné miesta, čo by v konečnom dôsledku prispelo k hospodárskemu rastu. Tento nástroj by posilnil obchodné vzťahy EÚ s partnerskými krajinami tým, že by mal pozitívny vplyv na platobnú bilanciu EÚ, hospodárske a obchodné vzťahy so zvyškom sveta a zároveň bol v súlade so zásadami prístupu na trh/otvoreného trhu. Mohol by tak prispieť k zníženiu rizika protekcionizmu, ako aj podporiť medzinárodnú konkurencieschopnosť a prebiehajúci proces globalizácie a zároveň zabezpečiť prínos pre všetky krajiny v súlade so zásadami stratégie Európa 2020. Nový nástroj partnerstva by takisto prispel k podpore konkurencieschopnosti EÚ prostredníctvom cieleného rozvoja ľudských zdrojov: dostupnosť vysokokvalifikovaných ľudí a ich schopnosť inovovať a vykonávať vedecký a technologický rozvoj sú základným predpokladom hospodárskej prosperity. Hospodársky vplyv na partnerské krajiny Nový nástroj by podporil dobre rozvinuté formy hospodárskej spolupráce medzi EÚ a partnerskými krajinami. V tomto kontexte by to EÚ umožnilo zabezpečiť náležité zohľadnenie hodnôt v oblasti životného prostredia, udržateľnej energie, sociálnej oblasti, zamestnanosti ako aj ďalších hodnôt v oblasti blahobytu pri navrhovaní a vykonávaní politického programu. Zvýšené investície spoločností EÚ by takisto prispeli k hospodárskemu rastu v hostiteľskej krajine. Činnosti zameraná na podporu sociálnej zodpovednosti podnikov zlepšia sociálne, pracovné a environmentálne pravidlá a vykonávanie v partnerskej krajine. Poskytnutím technickej pomoci by tento nástroj mohol identifikovať udržateľné spôsoby fiškálnej konsolidácie rastu a pomôcť tak krajinám, ktoré sa snažia získať kontrolu nad svojimi účtami. Mohli by sa ním podporiť aj iniciatívy na zlepšenie administratívnej účinnosti, produktívneho využívania remitencií pracovníkov a na presadzovanie nových investícií a prevodov technológií vo vnútroštátnych industrializačných programoch alebo infraštruktúrny rozvoj s cieľom podporiť účinnosť zdrojov a udržateľnosť aj vo výrobe a pri využívaní energie. Vplyv na hospodárske riadenie Očakáva sa, že nástroj partnerstva bude mať vplyv aj na hospodárske riadenie. Kríza priniesla tvrdé ponaučenie o limitoch trhov. Vyžiadala si preskúmanie úlohy vlády, prehodnotenie definovanej rovnováhy medzi štátom a trhom a hľadanie spôsobov, ako obnoviť dôveru občanov v nich. Kríza ukázala, že verejné politiky sú nevyhnutnou oporou vnútroštátnych hospodárstiev v čase hospodárskeho nepokoja, keďže vlády zastavili prudký pád finančných trhov a vyhli sa finančnej katastrofe. Následné finančné nátlaky v mnohých krajinách však zvýšili potrebu znižovať verejné výdavky, čo vo väčšine prípadov znamená zefektívniť štát. Táto snaha žiada o opätovné prehodnotenie úlohy vládnych zásahov s cieľom dosiahnuť lepšie a účinnejšie riadenie, zdravé inštitúcie a účinné pravidlá a postupy. Ďalšia dôležitá problematika riadenia sa týka boja proti korupcii, transparentnosti a integrity. Nový nástroj by mohol byť riadený tak, aby zlepšoval protikurupčné nástroje a posilňoval ich vykonávanie. Nové iniciatívy by mohli posilniť koordináciu činností týkajúcich sa boja proti korupcii a zabezpečovania transparentnosti po celom svete, ako aj dodržiavanie príslušných medzinárodných dohovorov, osvedčených postupov a usmernení. Podpora úplného zapojenia strategických partnerov do globálnej tvorby politiky a riadenia v oblasti životného prostredia, najmä vzhľadom na viacstranné environmentálne dohody, bude nevyhnutná na podporu udržateľnej hospodárskej zmeny. Sociálny vplyv na hospodárstvo EÚ Snahou EÚ je riešiť vzájomne prepojené sociálne politiky a určiť strategické smery prekračujúce rámec rastu. K tomu by mohla prispieť hospodárska spolupráca s partnerskými krajinami, posilnenie vnútroštátnych a medzinárodných regulačných rámcov a prispievanie k zlepšeniu vnútroštátneho, regionálneho alebo globálneho hospodárskeho riadenia. Tieto stratégie a prístupy by mohli mať pozitívny vplyv na zamestnanosť a sociálne politiky EÚ, ako je model sociálnej ochrany EÚ, vytváranie ekologických pracovných miest, sociálny program stratégie Európa 2020 atď. Rastúca konkurencia rozvíjajúcich sa hospodárstiev by mohla takisto fungovať ako strategický stimul na to, aby Európa prideľovala viac zdrojov na odbornú prípravu a rekvalifikácie, zlepšovanie kvality vzdelávania a výskumu a na reformu domácich záchranných sociálnych sietí. Sociálny vplyv na partnerské krajiny Harmonizáciou finančných nástrojov EÚ a členských štátov EÚ a podporovaním spoločných činností s ostatnými dvojstrannými a viacstrannými darcami by mohol mať nový nástroj dôležitý vplyv na sociálnu štruktúru rozvíjajúcich sa krajín. Podporila by sa tak reforma systémov sociálneho zabezpečenia, vnútorných politík zamestnanosti, vnútroštátnych politík odbornej prípravy a rozvoja zručností, vzdelávacie a výskumné ako aj inovatívne budovanie kapacít a programy a posilnili by sa vnútroštátne záchranné „siete“. Na vnútroštátnej úrovni by bol značný jeho prínos k ďalšiemu vytváraniu ekologických pracovných miest, zvyšovaniu príjmu na obyvateľa a stratégiám účinnej sociálnej súdržnosti a znižovania chudoby. V tejto súvislosti by tak prispel k úspešnému vykonávaniu medzinárodnej sociálnej agendy podporovanej Medzinárodnou organizáciou práce OSN a G8/G20. Environmentálny vplyv na EÚ a partnerské krajiny Zabezpečenie ekologického rastu, vykonávanie stratégie a podpora partnerských krajín v ich politikách na ceste k ekologickejšiemu rastu bude patriť medzi najvyššie strategické priority nového nástroja na nasledujúce roky. Partnerstvá EÚ sa prostredníctvom nového nástroja zamerajú na podporu rastu a dlhodobej udržateľnosti v oblasti životného prostredia. V tejto súvislosti sa očakáva, že nový nástroj bude zohrávať kľúčovú úlohu pri podporovaní činností a politických dialógov EÚ a partnerských krajín v oblasti životného prostredia a zmeny klímy. Tento nástroj podporí nízkouhlíkový model podnikov poskytnutím stimulov európskemu súkromnému sektoru. Na základe úspešných výsledkov 16. konferencie zmluvných strán OSN (COP 16) o zmene klímy v Kankúne by ho mohli podniky EÚ využiť na rozvoj účinných a najmenej nákladných politík s cieľom dosiahnuť ciele šetrné k životnému prostrediu v partnerských krajinách. Takisto pomôže partnerským krajinám plne využiť prínosy inovácií v oblasti životného prostredia, ekológie a energetickej účinnosti . Spolupráca v rámci tohto nástroja by mohla viesť k lepšiemu pochopeniu hospodárskych a sociálnych nákladov spojených so stratou biodiverzity a degradáciou ekosystémov v krajinách celosvetového významu. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Tri osobitné ciele sa budú monitorovať prostredníctvom týchto troch ukazovateľov: 1)zavádzanie politík a cieľov stratégie Európa 2020 kľúčovými strategickými partnerskými krajinami a vplyv na formulovanie politiky v týchto krajinách; 2) podiel EÚ na zahraničnom obchode s kľúčovými partnerskými krajinami, ako aj obchodné a investičné toky do partnerských krajín, na ktoré sú konkrétne zamerané činnosti, programy a opatrenia v rámci tohto nariadenia; 3) lepšie vnímanie EÚ v kľúčových strategických partnerských krajinách a posilnenie vzájomného porozumenia, doložené okrem iného prieskumami a/alebo hodnoteniami. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Pozri dôvodovú správu legislatívneho návrhu a posúdenie vplyvu. Navrhovaný nástroj partnerstva je vytvorený tak, aby sa vďaka nemu prekonalo obmedzenie schopnosti EÚ zapájať sa na medzinárodnej úrovni tým najúčinnejším spôsobom. To umožní EÚ uskutočňovať programy mimo rozvojovej spolupráce s novými mocnosťami a v prípade potreby globálne hájiť hlavný program EÚ s ktoroukoľvek partnerskou krajinou. Hlavné prvky navrhovaného nástroja partnerstva sú v porovnaní s predchádzajúcim nástrojom spolupráce s priemyselne vyspelými krajinami tieto: Geografický rozsah: celosvetový dosah s osobitným zameraním na strategických partnerov (priemyselne vyspelé krajiny, rozvíjajúce sa krajiny, Rusko). Cieľ: Zamerať sa na presadzovanie záujmov EÚ a stratégie Európa 2020 prostredníctvom účinného a pružného reagovania na ciele spolupráce vyplývajúce z dvojstranných/regionálnych vzťahov Únie s partnerskými krajinami a prostredníctvom riešenia problémov celosvetového záujmu. Prioritné oblasti: medzinárodný rozmer stratégie Európa 2020, politické dialógy, problémy celosvetového záujmu, obchodná a regulačná spolupráca, dvojstranná/trojstranná/regionálna spolupráca, verejná diplomacia, spolupráca v oblasti vzdelávania/akademická spolupráca a podporné činnosti. Programovanie: neviaže sa na požiadavky ODA, viacročné programy dlhodobých investícií, neprogramovateľné ustanovenia pre okamžitú reakciu na meniace sa okolnosti a činnosti ad hoc. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie EÚ má veľa medzinárodných dohôd s partnerskými krajinami po celom svete, ktoré jednotlivé členské štáty nemajú, čo im spoločne umožňuje vplývať doslova na všetky oblasti medzinárodných vzťahov. Keďže 27 členských štátov prijíma opatrenia na základe spoločných politík a stratégií, iba EÚ má potrebnú dôležitosť, aby mohla reagovať na celosvetové problémy. EÚ má ako globálny aktér dôveryhodnosť a neutralitu, ktorú jednotlivé členské štáty nemajú. EÚ má takisto jedinečné postavenie, aby podporovala normy EÚ a prostredníctvom medzinárodnej spolupráce z nich urobila celosvetové normy. Navrhovaný nástroj partnerstva preukáže posilnenú pridanú hodnotu v porovnaní s existujúcou situáciou, keďže zahŕňa stratégiu Európa 2020 založenú na spolupráci na základe ekologického rastu, silnejšom dôraze na záujmy EÚ pri spolupráci s rozvíjajúcimi sa hospodárstvami a priemyselne vyspelými krajinami a silnejšom zameraní na zlepšovanie situácie pre podniky, investovanie, obchod, výskum a inovácie. Mal by vyvinúť iniciatívnu agendu vzájomných vzťahov s partnerskými krajinami s osobitným zameraním na strategických partnerov EÚ. Prostredníctvom tohto nového nástroja partnerstva by sa takisto lepšie plnili záväzky EÚ voči tretím krajinám, s ktorými EÚ uzatvorila dohody o partnerstve a spolupráci/rámcové dohody. Dodáva dôveryhodnosť a súlad vonkajšej politike EÚ a vytvára prepojenie medzi presadzovaním jej hodnôt a záujmov s osobitnými činnosťami v oblasti spolupráce. V rámci týchto dohôd by nástroj partnerstva pôsobil ako katalyzátor spoločných projektov EÚ a členských štátov, keďže EÚ aj členské štáty sú viazané ich ustanoveniami. Nakoniec, podporili by sa tým regionálne a dvojstranné politiky EÚ, ako aj záväzky EÚ voči procesom regionálnej a medzinárodnej spolupráce. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti V strednodobom preskúmaní (KOM/2009/196) finančných nástrojov pre vonkajšie činnosti uskutočnenom v roku 2009 sa dospelo k záveru, že obmedzený rozsah nástroja rozvojovej spolupráce (DCI) bráni financovaniu činností, ktoré nie sú „zamerané na partnerov“ ako oficiálna rozvojová pomoc (ODA), ale v kontexte globalizácie sú vzájomne prospešné. Nástroj rozvojovej spolupráce (DCI) sa nepovažoval za vhodný pri riešení tohto problému, keďže jeho hlavným cieľom je podpora hospodárskeho rozvoja a blahobytu rozvojových krajín, konkrétne odstránenie chudoby v partnerských krajinách a regiónoch v kontexte udržateľného rozvoja vrátane úsilia o dosiahnutie miléniových rozvojových cieľov. Toto obmedzenie ovplyvňovalo najdynamickejšie regióny sveta (napr. Latinskú Ameriku, Áziu, Južnú Afriku) a EÚ zostávala bez finančného nástroja na podporu rozvoja medzinárodných vzťahov spojených s globalizáciou, najmä pokiaľ ide o rozvíjajúce sa hospodárstva. Na tento účel vytvoril rozpočtový orgán prípravné akcie v Latinskej Amerike a Ázii, aby sa dočasne preklenula táto legislatívna medzera. V apríli 2009 Európska komisia navrhla nadväzujúci právny predpis (KOM/2009/197) s cieľom umožniť financovanie opatrení v krajinách, na ktoré sa vzťahuje nariadenie o DCI, aby sa rozšíril geografický rozsah súčasného nástroja financovania spolupráce s industrializovanými krajinami (ICI) aj na rozvojové krajiny (vrátane rozvíjajúcich sa hospodárstiev) Ázie a Latinskej Ameriky, ako aj na Irán, Irak, Jemen a Južnú Afriku. V strednodobom preskúmaní sa takisto zistilo, že ICI, na ktorom je postavený súčasný návrh nového nástroja, poskytol pružný základ na rozvoj spolupráce s väčším počtom industrializovaných území a území s vysokými príjmami, hoci finančný rámec bol dosť obmedzený. Okrem strednodobého preskúmania sa za posledné roky uskutočnili hodnotenia kľúčových programov financovaných v rámci nástroja ICI – programov „Brána EÚ do Japonska a Kórejskej republiky (financovanie pavilónov EÚ na obchodných veľtrhoch) a „Centrá EÚ“ (univerzitné združenia poskytujúce študijné odbory „európske štúdiá“ a približujúce základné informácie o EÚ veľmi širokému spektru cieľových skupín), pričom tieto hodnotenia boli veľmi priaznivé. Pokiaľ ide o program odbornej prípravy vedúcich pracovníkov (ETP) (jazykové programy a programy odbornej prípravy pre manažérov), hodnotenie z roku 2010[12] ukázalo, že ETP predstavuje jedinečnú ponuku, pokiaľ ide o programovú štruktúru (znalosť japonskej a kórejskej obchodnej kultúry sú neoceniteľné faktory) a cieľové skupiny (program pozitívne hodnotia tak veľké, ako aj malé a stredné podniky). Poskytuje príležitosť pre potenciálnych účastníkov z členských štátov, ktoré neposkytujú žiadnu podobnú iniciatívu. Okrem toho dobre zviditeľňuje EÚ. Program odbornej prípravy vedúcich pracovníkov má priaznivý vplyv na spoločnosti EÚ odhodlané nadväzovať/rozširovať obchodné činnosti s Japonskom a Kóreou, keďže im pomáha získať prístup na japonské/kórejské trhy; na podnikanie spoločností EÚ má skôr trvalý dosah ako krátkodobý a dočasný vplyv a umožňuje rozširovať obchodné príležitosti spoločností EÚ v ďalších ázijských krajinách. Hodnotenie z roku 2010[13] týkajúce sa iniciatívy Centrá EÚ (zamerané na verejnú diplomaciu) ukázalo, že „centrá pridávajú skutočnú hodnotu a iniciatíva prináša Komisii značný osoh. Rozsah práce uskutočňovanej centrami značne kompenzuje náklady Komisie na tento program“. Program dosiahol pevný základ v tých krajinách, ktoré boli priekopníkmi tejto iniciatívy (USA a Kanada) a úspešne sa pokúša o dosiahnutie vyššej úrovne v Austrálii a na Novom Zélande. Financovanie EÚ má schopnosť fungovať ako počiatočný vklad, najmä prostredníctvom prilákania ďalších zdrojov financovania, ktoré táto iniciatíva priťahuje, aby sa zabezpečila jej dlhodobá udržateľnosť. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi Lisabonská zmluva ustanovuje spoločné zásady a ciele a vymedzuje nový inštitucionálny rámec pre vonkajšiu činnosť Únie (najmä Európsky útvar pre vonkajšiu činnosť), čo vedie k vysokým očakávaniam v oblasti vonkajšej činnosti, tak vnútorne v rámci EÚ, ako aj zo strany partnerov na vnútroštátnej a regionálnej úrovni vrátane viacstranného kontextu. Nástroj partnerstva bude integrujúcim prvkom v celkovej štruktúre finančných nástrojov vonkajšej činnosti týkajúcich sa štyroch hlavných kapitol: kapitoly založenej na politike s hlavným cieľom spolupráce s partnerskými krajinami na dvojstrannej, regionálnej a medzinárodnej úrovni, ako aj kapitol zameraných na prierezové priority a hodnoty: ľudské práva a demokracia, humanitárna pomoc a civilná ochrana, predchádzanie krízam a krízové riadenie. Nástroj partnerstva patrí do prvej kapitoly, ktorou je spolupráca s partnerskými krajinami. Jeho hlavným cieľom je navrhovať politiky EÚ na podporu programu stratégie Európa 2020 a riešiť tak hlavné celosvetové problémy a rozvíjať iniciatívnu agendu EÚ a vzájomné vzťahy s industrializovanými krajinami a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami s osobitným zameraním na strategických partnerov. Jednou z kľúčových priorít stratégie Európa 2020 je obnova rastu. V tomto programe sa pripúšťa, že rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva s rozširujúcou sa strednou triedou zohrajú hlavnú úlohu pri zachovaní európskeho vývozu tovarov a služieb, v ktorom má EÚ komparatívnu výhodu. Nástroj spolupráce by mal byť pri podporovaní obchodnej politiky rozhodujúci[14], najmä pokiaľ ide o strategických hospodárskych partnerov. Podpora prístupu na trh pre európske spoločnosti doplní činnosti financované v rámci programu pre konkurencieschopnosť podnikov a programu pre MSP. Rozvíjajúce sa hospodárstva takisto zohrávajú čoraz dôležitejšiu úlohu ako zodpovední partneri pri riešení problémov celosvetového záujmu: otázky ako zmiernenie chudoby, migrácia, konkurencieschopnosť a liberalizácia obchodu, životné prostredie, zmena klímy, energetika, zvyšovanie digitálnej gramotnosti, zručností a inklúzie, pandémie, kybernetická bezpečnosť, terorizmus a organizovaný zločin, sa môžu riešiť len v medzinárodnom kontexte. V súvislosti so zrýchľujúcou sa globalizáciou je nevyhnutné, aby vnútorný program zabezpečenia udržateľného rastu a pracovných miest v Európe a vnútorné politiky EÚ vo všeobecnosti dopĺňal aj vonkajší rozmer. Tento vonkajší rozmer vnútornej politiky by mal posilňovať súlad a jednotnosť vonkajšej činnosti EÚ a mal by ju dopĺňať, pričom by sa malo zabrániť duplicite úsilia. Nástroj partnerstva bude preto prednostne podporovať vonkajší rozmer politík EÚ v oblasti zmeny klímy, životného prostredia, energetiky, obchodu a udržateľného rozvoja, ako aj informačných a komunikačných technológií. EÚ už navrhla najsofistikovanejší súbor podnetov, pravidiel a predpisov na uľahčenie svojho vlastného prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo a dosahovanie jednoznačne prijatých ambicióznych cieľov. Tento rámec predstavuje komplexný a konkrétny politický koncept, ktorý by naši kľúčoví strategickí partneri mohli a mali použiť na uľahčenie podobných ambícií. Takáto činnosť by bola evidentne dobrá pre životné prostredie, keďže by pôsobila ako katalyzátor pre širšie investície v oblasti výskumu a inovácií, budovania kapacít a programov, nových ekologickejších technológií a pri vytváraní obchodných príležitostí pre priemysel EÚ. Pokiaľ ide o nástroj partnerstva, zohľadňovanie problematiky klímy a ciele v tejto oblasti budú platiť najmä na činnosti umožňujúce politický dialóg s industrializovanými a rozvíjajúcimi sa hospodárstvami. Efektívnosť zdrojov bude rozhodujúca pre zabezpečovanie udržateľnosti hospodárskeho rastu v rámci environmentálnych obmedzení našej planéty. EÚ prijíma stratégiu efektívneho využívania zdrojov ako jednu z hlavných iniciatív stratégie 2020. Táto stratégia bude mať okrem iného vplyv na normy EÚ a bude skutočne účinná, len ak postupy efektívneho využívania zdrojov prijmú všetky hlavné hospodárstva. Rozvíjajúce sa hospodárstva majú príležitosť predísť znečisťujúcej neudržateľnej spotrebe a spôsobom výroby, ktoré často využívala EÚ a iné vyspelé hospodárstva počas industrializácie, a EÚ má veľký záujem o to, aby im v tom pomohla. Rozvíjajúce sa hospodárstva, najmä India a Čína, však majú veľké množstvo obyvateľov žijúce v absolútnej chudobe a odkázané na zdravé ekosystémy, ako je čistá voda a produktívne moria a lesy, ktoré potrebujú pre svoje živobytie Zároveň je biodiverzita Brazílie, Južnej Afriky, Indie a Číny obrovská. Dialóg a spolupráca v oblasti ochrany a udržateľného riadenia ekosystémov je vo vzájomnom záujme EÚ a jej partnerov. Dialóg a praktická spolupráca s kľúčovými svetovými výrobcami energie a spotrebiteľmi je nevyhnutná pri riešení problému zabezpečenia energetickej bezpečnosti EÚ, najmä z toho dôvodu, že sa EÚ stáva čoraz závislejšou od dovozu. Ďalej je nevyhnutná pri podporovaní svetového nízkouhlíkového programu, politík udržateľnej energetiky, transparentnosti a predvídateľnosti celosvetových trhov s energiou a technologickej spolupráce. Štáty, ktoré opúšťajú status rozvojovej krajiny, požadujú nové formy spolupráce v technologických a inovatívnych oblastiach. Aby EÚ zostala strategickým partnerom v týchto oblastiach a udržala si vedúce postavenie pri presadzovaní celosvetových noriem, musí byť schopná vytvárať partnerstvá pre spoluprácu v týchto oblastiach. Ako možno stručne zhrnúť, premietnutie vnútorných politík EÚ do vonkajšej politiky sa preto úplne začlení do programovania nástroja partnerstva. V medziach svojho obmedzeného finančného rámca môže v plnej miere dopĺňať vonkajší rozmer vnútorných politík, ktoré sa uskutočňujú v rámci ostatných programov EÚ (napr. akcie na základe rámcového programu pre výskum a inovácie Horizont 2020, programu pre konkurencieschopnosť a MSP vrátane spolupráce v cestovnom ruchu, Fondu pre migráciu a Fondu pre vnútornú bezpečnosť, ako aj programu „Erasmus pre všetkých“) tak, aby sa predišlo akejkoľvek duplicite. Počas fázy programovania sa zohľadní súlad a komplementárnosť s inými geografickými nástrojmi vonkajšej činnosti, najmä s nástrojom rozvojovej spolupráce, a zároveň sa začlenia zásady diferenciácie a koncentrácie. 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu x Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním – x Návrh/iniciatíva sú v platnosti od 1/1/2014 do 31/12/2020. – x Finančný vplyv trvá od 1/1/2014 do 31/12/2020. – ¨ Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním – Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR, – a potom bude vykonávanie postupovať v plnom rozsahu. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia[15] x Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie x Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: – ¨ výkonné agentúry, – ¨ subjekty zriadené spoločenstvami[16] – ¨ národné verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby – ¨ osoby poverené realizáciou osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii a určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ¨ Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ¨ Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami ¨ Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte) V prípade viacerých spôsobov hospodárenia uveďte v oddiele „Poznámky“ presnejšie vysvetlenie. Poznámky: 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ Monitorovacie a hodnotiace systémy Európskej komisie sú v značnej miere orientované na výsledky. Využívajú interných zamestnancov, ako aj externých odborníkov. Manažéri úloh v delegáciách a ústredí sústavne a rôznymi spôsobmi monitorujú realizáciu projektov a programov, podľa možnosti aj návštevami v teréne. Monitorovanie prináša hodnotné informácie o dosiahnutom pokroku; pomáha manažérom zistiť skutočné a potenciálne úskalia a prijímať nápravné opatrenia. Externí nezávislí odborníci sú zmluvne najímaní na posudzovanie výkonnosti vonkajšej činnosti EÚ prostredníctvom troch rozličných systémov. Tieto posúdenia prispievajú k zvýšeniu spoľahlivosti a k zdokonaleniu prebiehajúcich opatrení; okrem toho využívajú skúsenosti získané v minulosti na informovanie v prípade budúcich politík a akcií. Všetky nástroje využívajú medzinárodne uznávané hodnotiace kritériá OECD-DAC vrátane (potenciálneho) vplyvu. Najprv ústredím riadený systém monitorovania orientovaného na výsledky poskytne stručný, cielený prehľad na projektovej úrovni o kvalite vzorky opatrení. Nezávislí odborníci zaoberajúci sa monitorovaním orientovaným na výsledky pomocou vysoko štruktúrovanej štandardizovanej metódy pridelia projektu známky, ktoré vyjadrujú silné a slabé stránky projektu a poskytnú odporúčania, ako zvýšiť účinnosť. Hodnotenia na projektovej úrovni, ktoré riadi delegácia EÚ zodpovedná za projekt, prinášajú podrobnejšiu hĺbkovú analýzu a pomáhajú projektovým manažérom zdokonaliť prebiehajúce opatrenia a pripraviť ďalšie. Externí nezávislí odborníci s tematickými a geografickými skúsenosťami sú najímaní na účely vykonania analýzy a získania spätnej väzby a dôkazov od všetkých zainteresovaných subjektov, okrem iného aj od konečných príjemcov. Okrem toho Komisia vykonáva strategické hodnotenia svojich politík, počnúc programovaním a stratégiou až po realizáciu opatrení v konkrétnom sektore (napríklad zdravotníctvo, vzdelávanie atď.), v krajine alebo regióne, alebo hodnotenie konkrétneho nástroja. Hodnotenia predstavujú významný vstup pre formulovanie politík a navrhovanie nástrojov a projektov. Všetky tieto hodnotenia sa zverejňujú sa internetovej stránke Komisie a zhrnutie výsledkov sa uvádza vo výročnej správe podávanej Rade a Európskemu parlamentu. 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Prevádzkové prostredie nástroja partnerstva charakterizujú tieto riziká pri dosahovaní cieľov tohto nástroja: – geograficky rozptýlené projekty a programy: nástroj partnerstva bude mať celosvetový dosah s osobitným zameraním na strategických partnerov. Bude pokračovať v súčasnej spolupráci s industrializovanými krajinami a územiami (súčasného ICI), ale vstúpi do nových projektov/programov so skupinou krajín, v ktorých sa spolupráca zameriavala na ODA. Celosvetové pokrytie môže predstavovať pri monitorovaní logistické problémy/problémy so zdrojmi – najmä v prípade vykonávania kontrol na mieste; – zavedenie nových programov/projektov, spolu s rizikom nedostatku inštitucionálnej a administratívnej kapacity v niektorých partnerských krajinách, môže viesť k ťažkostiam a omeškaniam pri navrhovaní a vykonávaní zásahov; – ťažkosti so sledovaním a kvantifikovaním vplyvu takejto spolupráce pre EÚ a partnerské krajiny môžu obmedziť schopnosť Komisie podávať správy a zodpovedať za výsledky; – hospodársky/politický program môže viesť k ťažkostiam a omeškaniam pri navrhovaní a vykonávaní zásahov; – keďže nástroj partnerstva je nový nástroj, nedostatok ľudských zdrojov a administratívnych príspevkov na podporu vykonávania nástroja v delegáciách a v ústrediach môže viesť k ťažkostiam so správnym riadením nástroja. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Postup vnútornej kontroly/riadenia Komisie je navrhnutý tak, aby poskytoval primeranú istotu v súvislosti s dosahovaním cieľov efektívnosti a účinnosti jeho operácií, spoľahlivosti jeho finančného výkazníctva a súladu s príslušným legislatívnym a procedurálnym rámcom. S cieľom zabezpečiť účinnosť a efektívnosť činností a znižovať vysokú úroveň rizika vo vonkajšom prostredí spolupráce sa okrem všetkých prvkov rozsiahleho procesu Komisie v oblasti strategickej politiky a plánovania, prostredia vnútorného auditu a ďalších požiadaviek noriem vnútornej kontroly použijú tieto prvky: – v prípade potreby decentralizované riadenie spolupráce delegáciami EÚ v teréne, – jasné linky finančnej zodpovednosti prostredníctvom subdelegovania počnúc schvaľujúcim úradníkom vymenovaným subdelegovaním (riaditeľ/vedúci útvaru) na ústredí až po vedúceho delegácie, – pravidelné podávanie správ delegácií EÚ ústrediu vrátane ročného vyhlásenia o vierohodnosti vypracovávaného vedúcim delegácie, – zabezpečenie obsažného programu školení pre zamestnancov tak na ústredí, ako aj v delegácii; – výrazná podpora a usmernenie ústredia/delegácie (aj prostredníctvom internetu); – pravidelné následné kontroly, – metodika riadenia projektového a programového cyklu vrátane: – nástrojov na podporu kvality návrhu opatrenia, jeho realizačnej metódy, mechanizmu financovania, systému riadenia, posudzovania a výberu ktoréhokoľvek z realizačných partnerov atď., – nástrojov riadenia, monitorovania a podávania správ na účely efektívnej realizácie vrátane vonkajšieho monitorovania projektov na mieste, – významných zložiek hodnotenia a auditu. 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Vzhľadom na vysokorizikové prostredie pri vonkajších činnostiach musia systémy predvídať značný výskyt potenciálnych chýb nedodržiavania súladu (nezrovnalostí) v transakciách a a zabezpečovať vysokú úroveň ochrany, detekcie a nápravných kontrol, podľa možnosti čo najskôr v priebehu platobného procesu. V praxi to znamená, že kontroly súladu sa budú v najväčšej možnej miere opierať o významné predbežné kontroly na viacročnom základe vykonávané externými audítormi a zamestnancami Komisie v oblasti ešte pred realizáciou záverečných platieb projektu (pričom sa vykonávajú aj následné audity a kontroly), ktoré výrazne prekračujú finančné ochranné mechanizmy vyžadované nariadením o rozpočtových pravidlách. Rámec dodržiavania súladu tvoria tieto podstatné zložky: · Preventívne opatrenia · povinné základné školenie vzťahujúce sa na problematiku podvodov pre zamestnancov zapojených do riadenia spolupráce, · predbežné posúdenie súladu, aby sa zabezpečilo prijatie náležitých opatrení proti podvodom všetkými vykonávajúcimi partnermi s cieľom predchádzať podvodom pri riadení fondov EÚ a odhaľovať ich, · v roku 2008 Komisia podpísala v Akkre Iniciatívu za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci (IATI), v ktorej sa dohodli normy transparentnosti pomoci zabezpečujúce včasné a pravidelné poskytovanie podrobných údajov o tokoch pomoci a dokumentoch s ňou súvisiacich. · Odhaľovanie podvodov a nápravné opatrenia · predbežné kontroly transakcií uskutočňované zamestnancami Komisie pri všetkých zmluvných a platobných transakciách, · externé audity a overovania (povinné audity aj audity založené na rizikách) vrátane auditov vykonávaných Európskym dvorom audítorov, · retrospektívne kontroly (založené na rizikách) a spätné vymáhanie platieb. V prípadoch, keď existuje podozrenie, že k nezrovnalostiam (podvodom) došlo úmyselne, sa okrem toho môžu použiť tieto opatrenia: · pozastavenie lehoty na vyplatenie a informovanie daného subjektu, · osobitné audity (ad hoc/súdny audit), · systém včasného varovania a posilnené monitorovanie zmlúv, · prerušenie/ukončenie zmluvy, · postup vylúčenia. Útvary Komisie budú v plnej miere spolupracovať s úradom OLAF pri vykonávaní akčného plánu novej stratégie Komisie pre boj proti podvodom (CAFS), ktorý prijalo kolégium v roku 2011, aby sa okrem iného zabezpečilo, že: – vnútorné kontroly týkajúce sa boja proti podvodom sú plne v súlade s touto stratégiou (CAFS), – prístup k riadeniu rizík vzniku podvodov je schopný identifikovať oblasti rizika vzniku podvodov a vhodné reakcie, – systémy používané na vynakladanie finančných prostriedkov EÚ v tretích krajinách umožňujú získavať relevantné údaje na účely riadenia rizík vzniku podvodov (napr. dvojité financovanie), – sa v prípade potreby vytvorí kontaktná skupina a príslušné nástroje IT zamerané na analýzu prípadov podvodov súvisiacich so sektorom vonkajšej pomoci. 2.4 Odhad nákladov a prínosov kontrol Náklady na vnútornú kontrolu/riadenie tohto nástroja partnerstva by mali byť podobné nákladom, ktoré vypočítalo GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid na riadenie svojich nástrojov vonkajšej činnosti (t. j. 6 % rámca): Pre portfólio EuropeAid ako celok je ročný priemerný odhad celkových nákladov na vnútornú kontrolu/riadenie vo výške 658 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch v rozpočtovom plánovaní na obdobie rokov 2014 – 2020. Táto suma zahŕňa riadenie Európskeho rozvojového fondu (ERF), ktorý funguje integrovaným spôsobom v rámci štruktúry riadenia GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid. Tieto „neprevádzkové“ náklady predstavujú približne 6,4 % z odhadovaného ročného priemeru 10,2 miliárd EUR, ktoré GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid plánovalo na celkové (prevádzkové a administratívne) viazané rozpočtové prostriedky na svoje portfólio výdavkov financovaných zo všeobecného rozpočtu EÚ a Európskeho rozvojového fondu na obdobie rokov 2014 – 2020. V týchto nákladoch na riadenie sú zohľadnení všetci zamestnanci GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid v ústredí aj v delegáciách, infraštruktúra, cestovné výdavky, školenia, monitorovanie, hodnotenie a zmluvy o auditoch (vrátane auditov iniciovaných príjemcami). GR pre rozvoj a spoluprácu – EuropeAid plánuje v rámci zdokonalených a zjednodušených mechanizmov nových nástrojov časom znížiť pomer riadiacich/prevádzkových činností, pričom vychádza zo zmien, ktoré pravdepodobne vyplynú zo zrevidovaného nariadenia o rozpočtových pravidlách. Kľúčový prínos týchto nákladov na riadenie sa prejavuje v oblasti plnenia politických cieľov, účinného a efektívneho využívania prostriedkov a vykonávania komplexných nákladovo efektívnych preventívnych opatrení a iných kontrol na zabezpečenie zákonného a regulárneho využívania finančných prostriedkov. Zatiaľ čo v súvislosti s portfóliom pokračuje úsilie o zlepšovanie povahy a zacielenia riadiacich činností a kontrol súladu, tieto náklady sú globálne nevyhnutné na účinné a efektívne dosahovanie cieľov nástrojov pri minimálnom riziku nesúladu (miera zostatkových chýb menej ako 2 %). Sú podstatne nižšie ako riziká spojené s odstraňovaním alebo obmedzovaním vnútorných kontrol v tejto vysokorizikovej oblasti. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov · Existujúce rozpočtové položky V poradí, v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Názov………………………...……….] || DRP./NRP ([17]) || krajín EZVO[18] || kandidátskych krajín[19] || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách Okruh 4 – Globálna Európa || 19 01 04 08 – Nástroj financovania spolupráce s industrializovanými krajinami (ICI) – Výdavky na administratívne riadenie 19 05 01 – Spolupráca s priemyselne vyspelými tretími krajinami 19 05 02 – Organizácia pre energetický rozvoj Kórejského polostrova (KEDO) 19 05 03 – Pilotný projekt – Transatlantické postupy pri riešení globálnych problémov 19 09 03 – Iné činnosti spolupráce ako oficiálna rozvojová pomoc (Latinská Amerika) 19 09 02 – Prípravná akcia – Spolupráca s krajinami strednej príjmovej skupiny v Latinskej Amerike 19 10 04 – Iné činnosti spolupráce ako oficiálna rozvojová pomoc (Ázia, Stredná Ázia, Irán, Irak a Jemen) 19 10 01 03 – Prípravná akcia – Obchodné a vedecké výmeny s Indiou 19 10 01 04 – Prípravná akcia – Obchodné a vedecké výmeny s Čínou 19 10 01 05 – Prípravná akcia – Spolupráca s krajinami strednej príjmovej skupiny v Ázii || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE · Požadované nové rozpočtové položky Okruh viacročného finančného rámca || Rozpočtový riadok || Druh výdavkov || Príspevky Číslo [Názov……………………………………..] || DRP/NRP. || krajín EZVO || kandidátskych krajín || tretích krajín || v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách Okruh 4 – Globálna Európa || 19 01 04 08 – Nástroj partnerstva (PI) – Výdavky na administratívne riadenie 19 05 01 – Spolupráca s tretími krajinami v rámci nástroja partnerstva 19 05 02 – Spolupráca s priemyselne vyspelými tretími krajinami – dokončenie predchádzajúceho programu na obdobie 2007 – 2013 (bývalý rozpočtový riadok 19 05 01). Poznámka: Ďalšie rozpočtové riadky v rámci kapitoly 19 09 a 19 10 zostanú pre akcie uzatvorené („pm“ pre záväzky). || DRP || NIE || NIE || NIE || NIE 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: || Číslo || Okruh 4 – Globálna Európa || || DG: FPI || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU ||  Operačné rozpočtové prostriedky (bežné ceny sa od cien roku 2011 líšia o 2%) || || || || || || || || || 19 05 01 – Spolupráca s tretími krajinami v rámci nástroja parterstva || Záväzky || (1) || 128,853 || 135,586 || 143,670 || 153,001 || 163,782 || 176,106 || 188,812 || 1.089,710 || Platby (a) || (2) || 27,753 || 68,486 || 110,870 || 143,201 || 152,182 || 162,506 || 174,112 || 839,110 || Administratívne rozpočtové prostriedky financované z balíka prostriedkov určených na realizáciu špecifických programov[20] || || || || || || || || || 19 01 04 08 – Nástroj partnerstva – Výdavky na administratívne riadenie (b) || || (3) || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290 || Rozpočtové prostriedky pre GR FPI SPOLU || Záväzky || =1+1a +3 || 133,700 || 140,700 || 149,100 || 158,800 || 170,000 || 182,800 || 196,000 || 1.131,000 || Platby || =2+2a +3 || 32,600 || 73,600 || 116,300 || 149,000 || 158,400 || 169,200 || 181,300 || 880,400 (a) Platby na operačné výdavky sa vypočítali použitím štandardného štvorročného projektového cyklu 20 %-30 %-30 %-20 %. (b) Suma vo výške 4 % rámca sa vyčlenila na výdavky na administratívnu podporu Okruh viacročného finančného rámca: || 5 || „Administratívne výdavky“ || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU || GR: FPI || ||  Ľudské zdroje || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111 ||  Ostatné administratívne výdavky || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116 || GR FPI SPOLU || Rozpočtové prostriedky || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227 Rozpočtové prostriedky OKRUHU 5 viacročného finančného rámca SPOLU || (Záväzky spolu = Platby spolu) || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227 mil. EUR || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 – 2020 || SPOLU Rozpočtové prostriedky OKRUHOV 1 až 5 viacročného finančného rámca SPOLU || Záväzky || 137,077 || 144,048 || 152,419 || 162,091 || 173,294 || 186,097 || 199,301 || 1.154,227 Platby || 35,977 || 76,948 || 119,619 || 152,291 || 161,694 || 172,497 || 184,601 || 903,627 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky – ¨ Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov – ý Návrh/iniciatíva vyžaduje použitie operačných rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: viazané rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Uveďte ciele a výstupy ò || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || SPOLU || VÝSTUPY || Druh[21] || Priemerné náklady na výkon || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov || Náklady || Počet výstupov spolu || Náklady spolu || KONKRÉTNY CIEĽ č. 1 Vykonávanie vonkajšieho rozmeru stratégie Európa 2020, politický dialóg, riešenie problémov celosvetového významu || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Konkrétny cieľ č. 1 medzisúčet || || 70,861 || || 74,571 || || 79,023 || || 84,164 || || 90,100 || || 96,884 || || 103,880 || || 599,483 || KONKRÉTNY CIEĽ č. 2 Hospodárske partnerstvá, obchodná a regulačná spolupráca || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Konkrétny cieľ č. 2 medzisúčet || || 26,740 || || 28,140 || || 29,820 || || 31,760 || || 34,000 || || 36,560 || || 39,200 || || 226,220 || KONKRÉTNY CIEĽ č. 3 Verejná diplomacia, akademická spolupráca/ spolupráca v oblasti vzdelávania a podporné činnosti || || || || || || || || || || || || || || || || || - Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Konkrétny cieľ č. 3 medzisúčet || || 24,567 || || 25,840 || || 27,372 || || 29,137 || || 31,182 || || 33,522 || || 35,932 || || 207,452 || Nerozdelená rezerva || || 6,685 || || 7,035 || || 7,455 || || 7,940 || || 8,500 || || 9,140 || || 9,800 || || 56,555 || NÁKLADY SPOLU || || 128,853 || || 135,586 || || 143,670 || || 153,001 || || 163,782 || || 176,106 || || 188,812 || || 1 089,710 Poznámka: rozčlenenie podľa konkrétnych cieľov z finančného rámca vo výške 1 131,000 mil. EUR: Cieľ č.1: 53 % Cieľ č.2: 20 % Cieľ č.3: 18 % Nerozdelená rezerva: 5 %, ktoré sa majú podľa potreby programovať medzi tieto 3 ciele. Rozdelenie medzi výstupy nie je vhodné z dôvodu druhu tohto nástroja (neexistuje štandardný počet výstupov ani priemerné náklady). 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.3.1. Zhrnutie – ¨ Návrh/iniciatíva nevyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov. – ý Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie administratívnych rozpočtových prostriedkov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) OKRUH 5 viacročného finančného rámca || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU Ľudské zdroje || 3,227 || 3,195 || 3,163 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 3,131 || 22,111 Ostatné administratívne výdavky || 0,150 || 0,153 || 0,156 || 0,159 || 0,163 || 0,166 || 0,169 || 1,116 OKRUH 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 3,377 || 3,348 || 3,319 || 3,291 || 3,294 || 3,297 || 3,301 || 23,227 Mimo OKRUHU 5[22] viacročného finančného rámca || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || SPOLU Ľudské zdroje || 3,565 || 3,658 || 3,778 || 3,925 || 4,139 || 4,384 || 4,631 || 28,0802 Ostatné administratívne výdavky || 1,282 || 1,456 || 1,652 || 1,875 || 2,079 || 2,310 || 2,557 || 13,210 Mimo OKRUHU 5 viacročného finančného rámca medzisúčet || 4,847 || 5,114 || 5,430 || 5,799 || 6,218 || 6,694 || 7,188 || 41,290 SPOLU || 8,224 || 8,462 || 8,750 || 9,090 || 9,512 || 9,991 || 10,489 || 64,517 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov – ¨ Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov – ý Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) || XX 01 01 01 (sídlo a zastúpenia Komisie) || 17,4 || 17,3 || 17,1 || 16,9 || 16,9 || 16,9 || 16,9 XX 01 01 02 (delegácie) || || || || || || || XX 01 05 01 (nepriamy výskum) || || || || || || || 10 01 05 01 (priamy výskum) || || || || || || ||  Externí zamestnanci (ekvivalent plného pracovného času)[23] || XX 01 02 01 (ZZ, PADZ, VNE, z celkového finančného krytia) || 13,0 || 12,9 || 12,8 || 12,6 || 12,6 || 12,6 || 12,6 12,6XX 01 02 02 (ZZ, PADZ, PED, MZ a VNE v delegáciách) || 2,0 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 || 1,9 19 01 04 08 [24] || - sídlo || || || || || || || - delegácia || 39,4 || 40,4 || 41,8 || 43,4 || 45,7 || 48,4 || 51,2 XX 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – nepriamy výskum) || || || || || || || 10 01 05 02 (ZZ, PADZ, VNE – priamy výskum) || || || || || || || Iné rozpočtové riadky (uveďte) || || || || || || || SPOLU || 71,8 || 72,5 || 73,5 || 74,9 || 77,2 || 79,9 || 82,7 Ľudské zdroje v rámci okruhu 5 zodpovedajú zamestnancom potrebným na riadenie nového nástroja partnerstva. Zahŕňajú existujúcich zamestnancov Útvaru pre nástroje zahraničnej politiky (FPI) riadiacich súčasný nástroj ICI, t. j. 3,6 AD; 7 AST; 4,3 AC, 2 AL vo Washingtone = 17 FTE(ekvivalent plného pracovného času), a požiadavku na dodatočných zamestnancov odhadovanú na 4 AD, 3 AST, 9 AC = 16 FTE. 19 predstavuje príslušnú oblasť politiky alebo rozpočtovú hlavu. Potreby ľudských zdrojov budú pokryté úradníkmi GR, ktorí už boli pridelení na riadenie akcie a/alebo boli interne prerozdelení v rámci GR, a v prípade potreby budú doplnené zdrojmi, ktoré sa môžu prideliť riadiacemu GR v rámci ročného postupu prideľovania zdrojov v závislosti od rozpočtových obmedzení. Opis úloh, ktoré sa majú vykonať: Úradníci a dočasní zamestnanci || Riadenie programu a projektového cyklu Externí zamestnanci || Riadenie programu a projektového cyklu 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom – xNávrh/iniciatíva je v súlade s viacročným finančným rámcom na roky 2014 – 2020. – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy – ¨ Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[25]. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní – Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami. – Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: rozpočtové prostriedky v miliónoch EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) || Spolu Uveďte spolufinancujúci subjekt || || || || || || || || Spolufinancované prostriedky SPOLU || || || || || || || || 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy – ý Návrh/iniciatíva nemá finančný vplyv na príjmy. – ¨ Návrh/iniciatíva má finančný vplyv na príjmy, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: – ¨ vplyv na vlastné zdroje – ¨ vplyv na rôzne príjmy v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rozpočtový riadok príjmov: || Rozpočtové prostriedky k dispozícii v prebiehajúcom rozpočtovom roku || Vplyv návrhu/iniciatívy[26] Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || … uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) Článok …………. || || || || || || || || V prípade rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov. Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy. [1] USA, Japonsko, Kanada, Kórejská republika, Austrália a Nový Zéland; niektoré ázijské priemyselné krajiny a územia, ktoré sú vylúčené zo zoznamu príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci (Singapur, Hongkong, Macao, Taiwan a Bruneji), ako aj Rada pre spoluprácu v Perzskom zálive (Bahrajn, Kuvajt, Omán, Katar, Saudská Arábia a Spojené Arabské emiráty) podobne vylúčená zo zoznamu príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci Výboru pre rozvojovú pomoc. [2] „Obchod, rast a svetové záležitosti – OBCHODNÁ POLITIKA AKO HLAVNÁ SÚČASŤ STRATÉGIE EURÓPA 2020“ (KOM/2010/612) z 9.11.2010. [3] T. j. mier a bezpečnosť, znižovanie chudoby, humanitárna pomoc, investovanie do stability a rastu v pristupujúcich a susedných krajinách, riešenie celosvetových problémov, presadzovanie európskych a medzinárodných noriem a hodnôt a podporovanie rastu a konkurencieschopnosti v zahraničí. [4] „Energetická politika EÚ: budovanie vzťahov s partnermi za hranicami EÚ“, KOM(2011) 539 zo 7.9.2011. [5] Ú. v. EÚ L … [6] Ú. v. EÚ L 405, 30.12.2006. [7] „Európa 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“, KOM(2010) 2020. [8] KOM(2011) 500. [9] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13 – 18. [10] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [11] Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [12] Referenčné hodnotenie: Priebežné hodnotenie výkonného programu odbornej prípravy v Japonsku a v Kórejskej republike. Február 2010. Spoločnosť Deloitte consulting. [13] Referenčné hodnotenie: http://www.eeas.europa.eu/eu-centres/docs/2010_evaluation_en.pdf. [14] „Obchod, rast a svetové záležitosti – OBCHODNÁ POLITIKA AKO HLAVNÁ SÚČASŤ STRATÉGIE EURÓPA 2020“ (KOM/2010/612) z 9.11.2010. [15] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [16] Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [17] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP= nediferencované rozpočtové prostriedky [18] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [19] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [20] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [21] Výstupy znamenajú dodané produkty a služby (napr.: počet financovaných výmen študentov, vybudované cesty v km atď.). [22] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [23] ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert. [24] Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“). [25] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [26] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia byť čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odpočítaní 25 % na náklady na výber.