Napriek postupným mierovým rozhovorom pod záštitou OSN, Ženevskému komuniké z roku 2012 a úsiliu medzinárodnej skupiny na podporu Sýrie a jej pracovných skupín sa medzi stranami konfliktu nedosiahla dohoda, ktorá by vojnu ukončila. V štvrtom kole rozhovorov medzi sýrskymi stranami v Ženeve vo februári 2017 sa v súlade s rezolúciou BR OSN č. 2254 identifikovali tri okruhy pre budúce rokovania – správa vecí verejných, ústava a voľby – a aj dodatočný okruh ad hoc, v rámci ktorého by sa mohlo diskutovať o boji proti terorizmu.

Stratégia predstavuje aj preskúmanie aspektov týkajúcich sa Sýrie v rámci regionálnej stratégie EÚ pre Sýriu a Irak, ako aj pre hrozbu, ktorú predstavuje ISIL/Dá’iš, ktorá bola naposledy preskúmaná a aktualizovaná Radou v máji 2016. Treba preskúmať úlohu EÚ a jej možnosti pri presadzovaní politického riešenia na základe rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 2254, ktoré by bolo prijateľné pre všetkých Sýrčanov a umožnilo by im žiť slobodne, dôstojne a v bezpečí.

Cieľom stratégie EÚ pre Sýriu, ku ktorej vyzval predseda Juncker vo svojom prejave o stave Únie v septembri 2016, je vymedziť, ako môže EÚ významnejšie prispieť k trvalému politickému riešeniu v Sýrii na základe existujúceho rámca dohodnutého na úrovni OSN a pomôcť budovať stabilitu a podporiť rekonštrukciu krajiny po uzavretí dohody, keď začne prebiehať proces dôveryhodnej politickej transformácie. Vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (ďalej len „vysoká predstaviteľka“) a Komisia sa usilujú o schválenie tejto stratégie v predvečer konferencie o podpore budúcnosti Sýrie a okolitého regiónu („Supporting the Future of Syria and the Region“), ktorá sa uskutoční 5. apríla 2017 v Bruseli. Stratégia má byť príspevkom EÚ k dvom z troch hlavných tém tejto konferencie: podpora politického procesu a podpora zmierenia a stabilizácie. Tretia téma konferencie, a to podpora regiónu, sa rieši osobitne prostredníctvom prísľubu EÚ z londýnskej konferencie a vykonávaním paktov EÚ s Jordánskom a Libanonom a nástroja pre utečencov v Turecku.

straty na životoch a zhoršenie ľudského utrpenia vrátane obliehania, ktoré by viedlo k ďalšiemu vysídľovaniu obyvateľstva, a najmä k veľkým tokom utečencov v celom regióne a smerom do Európy,

Dôsledky každej z týchto možností – t. j. pokračujúceho konfliktu alebo pokračujúcej autokratickej vlády, ako alternatív k dohodnutej politickej transformácii – by boli v rozpore so záujmami Sýrčanov, celého regiónu aj EÚ. Zahŕňali by:

Pokračovanie vojny v Sýrii by mohlo viesť buď k rozdeleniu krajiny na základe rôznych sektárskych skupín, čo by ďalej podnecovalo násilný extrémizmus a terorizmus, alebo k nastoleniu vojenskej kontroly nad celou krajinou zo strany režimu. Obe uvedené možnosti by viedli k pokračovaniu nestability a širším nepriaznivým dôsledkom v regionálnom aj celosvetovom meradle vrátane narušenia kapacít medzinárodných právnych a inštitucionálnych štruktúr na riešenie iných sporov.

Mier nie je možné dosiahnuť iba zapojením sýrskych zainteresovaných strán na makroúrovni. V prvom rade treba vyvinúť spoločné úsilie priamo zamerané na sýrsku občiansku spoločnosť, komunity a obyvateľstvo postihnuté vojnou, ktoré by sa mali zúčastňovať na procese definovania prechodných opatrení a budúcnosti sýrskeho politického systému. V rámci iniciatívy EÚ na podporu mierového procesu v Sýrii sa vytvára konkrétna platforma na podporu mierového procesu a prímeria, a na posilnenie opozičných strán a dialógu s občianskou spoločnosťou. EÚ bude aj naďalej podporovať úsilie osobitného vyslanca OSN pre Sýriu, aby do svojej práce zapojil aj občiansku spoločnosť prostredníctvom platformy „Civil Society Support Room“ a poradného výboru žien.

EÚ bude naďalej poskytovať priamu podporu pomoc pri rozhovoroch v Ženeve, ktoré sprostredkúva OSN, a to aj v technických diskusiách, ktoré by mohli viesť k pokroku v politických rokovaniach o ukončení vojny a k vymedzeniu parametrov prechodného riadiaceho orgánu v súlade s rezolúciou BR OSN č. 2254 a so Ženevským komuniké. EÚ víta kroky prijaté Ruskom, Tureckom a Iránom na podporu prímeria, ktoré boli schválené rezolúciou BR OSN č. 2336 a ktoré môžu prispieť k príprave rozhovorov medzi sýrskymi stranami v Ženeve.

Stabilná Sýria – stabilný politický systém a silné hospodárstvo, ktoré zabezpečuje obyvateľom náležité vzdelanie a zdravotnú starostlivosť a je zároveň atraktívne pre zahraničné investície, udržuje dobré vzťahy so všetkými susednými krajinami a je začlenené do medzinárodného spoločenstva ako konštruktívny partner.

Ako súčasť svojej humanitárnej diplomacie bude EÚ naďalej požadovať, aby všetky strany konfliktu zabezpečili ochranu civilistov, umožnili prístup k humanitárnej pomoci a humanitárnu reakciu v súlade s medzinárodným humanitárnym právom a zásadami zodpovednosti. EÚ bude pokračovať vo svojej podpore dôsledného prístupu „Whole of Syria“ ako najlepšieho spôsobu riešenia problémov súvisiacich s prístupom k pomoci a so zásadovým a účinným poskytovaním pomoci obyvateľom v núdzi zo všetkých zdrojov, vrátane operácií naprieč hranicami a líniami konfliktu.

Správa vecí verejných, reformy a poskytovanie služieb: Vo fáze bezprostredne po uzavretí dohody by EÚ mohla podporovať zabezpečovanie mierových dividend rýchlym obnovením základných služieb na miestnej úrovni (vzdelávanie, zdravotníctvo, voda, elektrina, odstraňovanie trosiek, nakladanie s odpadmi atď.), najmä v oblastiach s veľkým počtom vysídlených osôb alebo navrátilcov. V dlhodobejšom horizonte by EÚ mohla podporiť reformu štátnych inštitúcií po skončení konfliktu, čo by mohlo zahŕňať aj úsilie o prekonanie existencie odlišných administratívnych postupov a štruktúr, posilnenie súdržnosti pri poskytovaní služieb a opätovné zjednotenie rozdelených komunít. EÚ by mohla podporiť vypracovanie novej ústavy a organizáciu volieb, najmä prostredníctvom pomoci volebným orgánom a volebnej pozorovateľskej misie EÚ. Mohla by tiež zintenzívniť svoju podporu poskytovania služieb prostredníctvom štátnych a miestnych inštitúcií, a posilniť tým legitimitu reformovaných a zodpovedných štátnych a miestnych inštitúcií v celej Sýrii. EÚ by mohla podporiť Sýriu v boji proti finančnej trestnej činnosti vykonávaním odporúčaní, ktoré vydala Finančná akčná skupina (FATF).

Bezpečnosť: potreba bezpečnosti bude mať pre vykonávanie akejkoľvek politickej dohody prvoradý význam. V období bezprostredne po uzavretí dohody by EÚ mohla financovať odmínovanie a odstraňovanie nevybuchnutej munície a podporovať miestne alebo medzinárodné mechanizmy na kontrolu a monitorovanie zastavenia násilností. Transformácia v Sýrii bude úspešná len vtedy, ak sa zreformujú bezpečnostné inštitúcie tak, aby boli zodpovedné a zameriavali sa na bezpečnosť a ochranu občanov. To si bude vyžadovať civilný dohľad na miestnej a národnej úrovni. EÚ by mohla podporiť reformu bezpečnostného sektora a demilitarizáciu, demobilizáciu a reintegráciu bývalých bojovníkov do civilného života alebo do reformovaných bezpečnostných služieb. EÚ môže financovať aj iné relevantné aspekty vrátane likvidácie chemických látok a sledovania a likvidácie ručných a ľahkých zbraní.

Obnovenie spolupráce: EÚ by mohla obnoviť vzťahy dvojstrannej spolupráce so sýrskou vládou a uvoľniť vhodné nástroje v rámci susedskej politiky EÚ a iných programov na podporu hospodárstva a riešenie problémov týkajúcich sa správy a zodpovednosti za vojnové zločiny.

Hneď ako sa začne skutočná politická transformácia v súlade s rezolúciou BR OSN č. 2254 a so Ženevským komuniké, EÚ by mohla podniknúť kroky na podporu rekonštrukcie. Tieto kroky sa budú vykonávať postupne a len v reakcii na konkrétny a merateľný pokrok:

EÚ už podniká kroky na zvyšovanie koordinácie medzi členskými štátmi EÚ a hlavnými darcami v Sýrii. V tejto súvislosti EÚ od októbra 2012 usporiadala už deväť stretnutí hlavných darcov s cieľom zlepšiť medzinárodnú koordináciu nehumanitárnej obnovy, odolnosti, rozvojovej pomoci a strategického plánovania v rámci reakcie na krízu v Sýrii. V rámci prípravy na fázu po uzavretí dohody sa EÚ bude usilovať o zapojenie krajín susediacich so Sýriou, arabských medzinárodných finančných inštitúcií a ďalších príslušných tretích strán do diskusií o tom, akými spôsobmi by krajiny susediace so Sýriou a regionálni aktéri mohli prispieť k rekonštrukcii Sýrie a ako by bolo možné podporiť bezpečný, dobrovoľný a dôstojný návrat utečencov a vnútorne vysídlených osôb.

EÚ sa jasne vyjadrila, že nebude môcť pomáhať s rekonštrukciou krajiny, kým sa nezačne komplexná, skutočná a inkluzívna politická transformácia. Zapojenie EÚ do rekonštrukcie je teda spojené s politickým riešením konfliktu na základe rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 2254 a Ženevského komuniké. Okrem toho by osobitnú zodpovednosť za náklady na rekonštrukciu mali prevziať tí vonkajší aktéri, ktorí konflikt podnecovali. Prípravy sa však musia začať v predstihu, aby sme vo vhodnom okamihu boli schopní rýchlo a účinne konať. Investičné potreby budú mimoriadne dôležité a bude potrebné vyvinúť úsilie v celosvetovom meradle.

Týmto prístupom „Whole of Syria“ by sa mali pripraviť podmienky pre obnovu po skončení konfliktu a štátnu reformu po uzavretí dohody, pričom pri stabilizácii by mali zohrávať kľúčovú úlohu miestne orgány v celej krajine.

EÚ bude aj naďalej podporovať odolnosť sýrskeho civilného obyvateľstva. Osobitný dôraz sa bude klásť na vytváranie pracovných miest prístupom orientovaným na komunitu a miestne vlastníctvo, čo umožní generovať príjmy a posilňovať zmysel pre zodpovednosť. EÚ sa bude naďalej zameriavať aj na poskytovanie vzdelávania vrátane základného a vyššieho vzdelávania, rozvoja zručností, odbornej prípravy a psychosociálnych podporných služieb pre sýrske deti a mládež. Bude prijímať aj osobitné opatrenia na podporu rovnakého prístupu dievčat k vzdelaniu, ktoré im umožnia pokračovať vo vzdelávaní, čím získajú lepšie vyhliadky do budúcnosti a potrebné zručnosti, aby mohli prispieť k rekonštrukcii Sýrie. To bude tiež motivovať ľudí, a najmä mladých ľudí, aby zostali v Sýrii alebo sa do nej po skončení konfliktu vrátili, a vytvoria sa tak alternatívy k účasti v ozbrojených alebo násilných extrémistických skupinách alebo ich vplyvu.

Vybudovanie odolnosti sýrskych obyvateľov v súlade s prístupom „Whole of Syria“ si vyžaduje poskytovanie pomoci postihnutému obyvateľstvu v celej krajine. To je však čoraz viac problematické z dôvodu nedostatočného prístupu, neistoty a schopnosti realizačných partnerov pracovať v prostredí konfliktu. Tento prístup si vyžaduje obozretné a citlivé posúdenie a monitorovanie toho, kde a ako môže EÚ pomoc poskytovať. EÚ preto prijala opatrenia na zmiernenie politických a iných rizík činností v Sýrii a posilnila svoju prítomnosť v regióne.

Sociálna súdržnosť, budovanie mieru a zmierenie: vo fáze bezprostredne po uzavretí dohody by EÚ mohla podporiť inkluzívne procesy zmierenia na miestnej úrovni s cieľom posilniť mierovú dohodu a zabrániť opätovnému prepuknutiu konfliktu. Mohla by tiež poskytovať podporu dočasným orgánom pri riešení najnaliehavejších otázok (bývalé zadržiavané osoby a nezvestné osoby, riešenie sporov týkajúcich sa vlastníctva nehnuteľností a pozemkov atď.) v úzkej spolupráci s občianskou spoločnosťou. EÚ je ochotná zapojiť sa aj do prípravy a podpory bezpečného, dobrovoľného a dôstojného návratu utečencov a vnútorne vysídlených osôb do ich domovov a ich začlenenia do sýrskej spoločnosti. V dlhodobejšom horizonte si to bude okrem iného vyžadovať vytvorenie prechodného justičného mechanizmu založeného na právach a orientovaného na obete a prijatie opatrení na podnecovanie zmierenia na miestnej aj národnej úrovni, ako je národný dialóg, spolu s dôkladnou reformou súdnictva.

Ľudský kapitál: EÚ môže stavať na existujúcich iniciatívach zameraných na rozvoj a zachovanie ľudského kapitálu, ktorý bude potrebný na rekonštrukciu Sýrie. Na tieto účely by sa mohli mobilizovať relevantné nástroje odvetvových politík EÚ, ako je program Horizont 2020.

Oživenie hospodárstva: vo fáze bezprostredne po uzavretí dohody by EÚ mohla zvýšiť svoju podporu živobytia obyvateľstva, a najmä najzraniteľnejších skupín, mladých ľudí a vysídlených osôb. V dlhodobejšom horizonte bude na dosiahnutie mieru a rekonštrukcie v Sýrii potrebné oživenie sýrskeho hospodárstva, ktoré je v dôsledku šiestich rokov vojny vážne poškodené. Pre oživenie hospodárstva bude dôležité vytvoriť pracovné miesta a podnikateľské príležitosti pre všetkých Sýrčanov (najmä pre vracajúcich sa utečencov, vysídlené osoby, komunity postihnuté vojnou a bývalých bojovníkov) vrátane príležitostí, ktoré ponúka proces rekonštrukcie. Na dosiahnutie čo najväčšej účinnosti medzinárodnej podpory bude nevyhnutné, aby práca medzinárodného spoločenstva bola zameraná jedným smerom a vykonávaná plne koordinovaným spôsobom. V tejto súvislosti by Medzinárodný menový fond (MMF) za vhodných podmienok a v závislosti od požiadaviek mohol prevziať vedúcu úlohu v úsilí o makroekonomickú stabilizáciu, v spojení s úvermi Svetovej banky a jej poradenstvom v oblasti štrukturálnych politík a politík odvetvových reforiem. V období po ukončení konfliktu by EÚ mohla Sýrii poskytnúť makrofinančnú pomoc za predpokladu, že bude existovať program vyplácania prostriedkov MMF a že budú splnené príslušné základné podmienky – rešpektovanie demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému, zásad právneho štátu a dodržiavanie ľudských práv. Európska investičná banka (EIB) a Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR) by mohli v súlade so svojimi príslušnými mandátmi využiť svoje odborné znalosti v oblasti financovania infraštruktúry a rozvoja súkromného sektora vrátane podpory malých podnikov prostredníctvom mikroúverov.

