SK    SK  
 EURÓPSKA  
KOMISIA 
V Bruseli 25. 2. 2015  
COM(2015) 58 final 
  
SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
Piata správa o monitorovaní krajín západného Balkánu po liberalizácii vízového režimu 
v súlade s vyhlásením Komisie z 8. novembra 2010 
(Text s významom pre EHP)  
 
2 SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE 
Piata správa o monitorovaní krajín západnéh o Balkánu po liberalizácii vízového režimu 
v súlade s vyhlásením Komisie z 8. novembra 2010 
(Text s významom pre EHP) 
  
1. ÚVOD 
Od decembra 2009 môžu ob čania bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko, Čiernej 
Hory a Srbska s biometrickými pasmi cestova ť bez víz do členských štátov Európskej únie 
(s výnimkou Írska a Spojeného krá ľovstva) v súlade s nariadením 539/20011. Bezvízový 
režim sa od decembra 2010 vz ťahuje aj na ob čanov Albánska a Bosny a Hercegoviny. 
Bezvízový styk zostáva jedným z hlavných doteraj ších úspechov, ktorý tieto krajiny dosiahli 
v úsilí o európsku integráciu. 
Vo svojom vyhlásení Rade pre spravodlivos ť a vnútorné veci z 8. novembra 2010 Komisia 
zdôraznila, že každá z krajín západného Balkánu musí pokra čovať vo vykonávaní opatrení 
stanovených v pláne liberalizác ie vízového režimu s cie ľom zachova ť jednotnos ť bezvízového 
režimu. Komisia zriadila mechanizmus monito rovania situácie po liber alizácii vízového 
režimu na ú čely posúdenia udržate ľnosti reforiem v snahe zachova ť jednotnos ť bezvízového 
režimu. 
Toto je piata správa o monitorovaní situácie  po liberalizácii vízového režimu vydaná od roku 
20102. Poskytuje preh ľad o vývoji mechanizmu monitor ovania situácie po liberalizácii 
vízového režimu, skúma fungovanie bezvízového režimu a odporú ča reformy s cie ľom 
zabrániť vzniku problémov, ktoré sa pri tomto režime vyskytujú od roku 2010. 
2. POSILNENÝ MECHANIZMUS MONITOROVANIA SITUÁCIE PO LIBERALIZÁCII 
VÍZOVÉHO REŽIMU  
K dialógu medzi Komisiou a krajinami západného Balkánu o bezvízovom režime dochádza 
v rámci procesu stabilizácie a pridruženia a v rámci prístupových rokova ní o kapitolách 23 
a 24. Úradníci Komisie navštívili Albánsko v apríli 2014, Bosnu a Hercegovinu v máji, júli 
a novembri 2014, bývalú Juhoslovanskú republiku Macedónsko v novembri 2013, Čiernu 
Horu vo februári, marci, júli a októbri 2014 a Srbsko vo februári 2014. S pomocou 
odborníkov z členských štátov overili dosiahnutý pokrok a kvalitu reforiem týkajúcich sa 
bezvízového režimu. Ďalšie podrobnosti o týchto reformách sú uvedené v balíku dokumentov 
Európskej komisie týkajúcom sa rozšírenia3. 
V decembri 2012 za čala každá krajina západného Balkánu s bezvízovým stykom predklada ť 
Komisii pravidelné štatistiky o migra čných tokoch do EÚ. V novembri 2014 krajiny 
s bezvízovým stykom predložili súbor opi sných správ o krokoch prijatých s cie ľom znížiť 
nelegálnu migráciu do EÚ. 
Agentúra Frontex s pomocou siete pre analýz u rizík na západnom Balkáne vydala doposia ľ 
47 varovných správ. V jej štvr ťročných analýzach rizík na západnom Balkáne sú zhrnuté 
                                                            
1 Nariadenie Rady (ES) č. 539/2001. 
2 Referen čné čísla predchádzajúcich správ: SEK(2011) 695, SEK(2011) 1570, COM(2012) 472 
a COM(2013) 836. 
3  COM(2014) 700. 
 
3 najnovšie trendy v oblasti kont roly hraníc a ne legálnej migrácie z regiónu. Europol 
a Európsky podporný úrad pre azyl (EASO) takisto vydávajú mesa čné správy o trendoch 
v oblasti azylu a výro čnú správu o situácii v oblasti azylu v EÚ. Tieto správy poskytujú 
hĺbkové hodnotenie migra čných trendov zo západného Balkánu a krokov prijatých členskými 
štátmi EÚ a štátmi s bezvízovým stykom s cie ľom zabráni ť zneužívaniu azylu. 
3. FUNGOVANIE BEZVÍZOVÉHO REŽIMU V  ROKU 2013  A PRVÝCH ŠIESTICH MESIACOCH 
ROKU 2014 
3.1. Prehľad vývoja 
Počet žiadostí o azyl  podaných v krajinách EÚ a krajinách pridružených k Schengenskej 
dohode príslušníkmi piatich štátov západné ho Balkánu s bezvízovým stykom sa od 
liberalizácie vízového režimu v roku 2009 postupn e zvyšoval. Vrchol do siahol v roku 2013 so 
53 705 žiados ťami (obrázok 1)4. Počet žiadostí podaných v prvýc h deviatich mesiacoch roku 
2014 bol o 40 % vyšší ako v prvýc h deviatich mesiacoch roku 2013, čo naznačuje, že v roku 
2014 sa môžu prekona ť všetky doterajšie rekordy. 
Počet občanov krajín západného Balkánu s bezvízovým stykom  ako percentuálny podiel 
na celkovom po čte žiadostí o azylu v EÚ a krajinác h pridružených k Schengenskej dohode sa 
od liberalizácie vízového režimu zvýšil. Po rekordných 11,4 % v prvých troch štvr ťrokoch 
2012 dosiahol iba v prvých deviatich me siacoch v roku 2014 výšku 10,7 % (obrázok 2)5. 
Prílev žiadate ľov o azyl z krajín západného Balkánu sa stal celoročným fenoménom  
s niekoľkými „mini-vrcholmi“ v januári, marci a júli 2014 zasadenými medzi zimné vrcholy 
v októbri 2013 a októbri 2014 (obrázok 3). Po čet žiadostí o azyl medzi týmito zimnými 
vrcholmi zostal vysoký. Výsledkom je, že po čet žiadostí v prvých troch štvr ťrokoch 2014 
dosiahol 87 % celkového po čtu za celý rok 2013. 
Počet opakovaných žiadostí  – druhých alebo viacnásobných žiadostí – ako percentuálny 
podiel na všetkých žiados tiach sa takisto od za čiatku roku 2013 zvýšil a s 37 % dosiahol 
v septembri 2014 nový rekord (obrázok 3). To znam ená, že v tomto mesiaci takmer 4 z 10 
žiadateľov z krajín západného Balkánu už podali žiados ť o azyl v EÚ predtým, ako o azyl 
požiadali znova. 
Nemecko  zostáva najvä čším prijímajúcim štátom žiadostí o azyl z krajín západného Balkánu 
s bezvízovým stykom (obrázok 4)6. Jeho podiel na po čte žiadostí z krajín západného Balkánu 
sa zvýšil z 12 % v roku 2009 na 75 % za prvých devä ť mesiacov v roku 2014. Tento vývoj 
viedol Nemecko v septembri 2014 k prijatiu  právnych predpisov – do zoznamu bezpe čných 
krajín pôvodu zaradilo Srbsko, bývalú Juhoslovanskú republi ku Macedónsko, ako aj Bosnu 
a Hercegovinu7. Na posudzovanie dosahu tohto opatreni a je ešte príliš skoro. V októbri 2014 
vzrástol po čet žiadostí o azyl v Nemecku zo všetkých  krajín západného Balkánu s bezvízovým 
stykom nazna čujúc tak za čiatok novej zimnej vlny. Žiados ti vo Švédsku zostali medzitým 
stabilné. Nemecká azylová reforma by časom mohla vies ť k značnému prerozdeleniu tokov 
žiadateľov o azyl v celej EÚ. 
Srbskí ob čania zostali na ďalej najvä čšou skupinou žiadate ľov o azyl z krajín západného 
Balkánu s bezvízovým stykom v EÚ a krajinách pridružených k Schengenskej dohode (42 % v roku 2013), a to napriek tomu, že ich regionál ny podiel od liberalizácie vízového režimu 
                                                            
4 Zdroj: Eurostat. 
5 Zdroj: Eurostat. 
6 Zdroj: Eurostat. 
7 Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sichere Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des 
Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete Ausländer , 5. november 2014. 
 
4 klesol (obrázok 5). Ob čania bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko a Albánska spolu 
predstavovali 21 % žiadate ľov o azyl z krajín západného Balkánu v roku 2013. Podiel 
Albánska neustále rástol a podiel bývale j Juhoslovanskej republiky Macedónsko sa od 
liberalizácie vízového režimu znižoval. Ob čania Bosny a Hercegoviny predstavovali ďalších 
14 % žiadate ľov o azyl z krajín západného Balkánu v r oku 2013. Ich podiel od liberalizácie 
vízového režimu rástol. Podiel Čiernej Hory vo výške 2 % zostal v roku 2013 zanedbate ľný. 
Občania bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko  relatívne naj častejšie žiadali 
v roku 2013 o azyl v EÚ a krajinách pridru žených k Schengenskej dohode – na 1 000 
obyvateľov pripadalo pä ť žiadateľov (obrázok 6). Albánski ob čania boli na druhom mieste – 
na 1 000 obyvate ľov pripadali 4 žiadatelia. Ob čania Srbska, Bosny a Hercegoviny a Čiernej 
Hory boli na tre ťom, štvrtom a piatom mieste – s troma, dvoma a jedným žiadate ľom na 1 000 
obyvateľov. 
Zemepisný vz ťah medzi krajinami pôvodu a cie ľovými krajinami  s a  e š t e  v i a c  a k o  
v predchádzajúcich rokoch posunul smerom k Nemecku (obrázok 7). Prevažná vä čšina 
žiadateľov zo Srbska, bývalej Juhoslovanskej republike Macedónsko, ako aj Bosny 
a Hercegoviny smerovala predtým do Nemecka, vä čšina albánskych žiadostí bola podaná vo 
Francúzsku, Švédsku, Spojenom krá ľovstve a Belgicku a žiadatelia z Čiernej Hory sa 
orientovali na Francúzsko, Luxembursko a Švédsko. V roku 2014 sa Nemecko stalo hlavnou 
cieľovou krajinou pre štátnych príslušníkov zo  všetkých krajín západného Balkánu. 
Miera kladného vybavenia žiadostí o azyl8 v celej EÚ a v krajinách pridružených 
k Schengenskej dohode na ďalej klesala pre všetkých ob čanov z krajín západného Balkánu 
s bezvízovým stykom. Toto znamená, že prevažná vä čšina žiadostí bola neopodstatnená 
(obrázok 8). Medzi týmito piatimi krajinami s bezvízovým stykom však v roku 2013 na ďalej 
jestvovali ur čité rozdiely. Miera kladného vybavenia žiadostí o azyl klesla v prípade ob čanov 
Čiernej Hory na 3,7 % , v prípade srbských ob čanov na 2,7 % a v prípade štátnych 
príslušníkov bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko na 1 %. Naproti tomu 8,1 % 
albánskych žiadate ľov a 5,9 % ob čanov Bosny a Hercegoviny zí skalo medzinárodnú ochranu 
v EÚ a krajinách pridružených k Schenge nskej dohode. Toto znamená, že o nie čo vyšší podiel 
žiadostí o medzinárodnú ochra nu bol pokladaný za opodstatnený. 
Podľa agentúry Frontex bol pomer medzi neopodstatnenými žiados ťami o azyl a návratmi  
v minulom roku v prípade piatich najviac dotknutých členských štátov EÚ a krajín 
pridružených k Schengensk ej dohode takmer 4:19. To znamená, že schopnos ť členských 
štátov vráti ť osoby, ktorým nebola priznaná medzinárodná ochrana, je na ďalej obmedzená. 
V hlavných cie ľových štátoch sa na ďalej používajú rozdielne metódy navracania žiadate ľov: 
Nemecko a Švaj čiarsko repatriovali vä čšinu žiadate ľov prostredníctvom postupov pre nútený 
návrat (s výnimkou v zimných mesiacoch, ke ď Nemecko pozastavilo nútené návraty); 
Belgicko, Luxembursko a Švédsko sa rozhodli pre dobrovo ľnú metódu. 
Agentúra Frontex vo svojej ro čnej analýze rizík týkajúcich sa krajín západného Balkánu 
z roku 2014 identifikovala dve migračné riziká  v súvislosti s pohybom zo západného 
Balkánu do EÚ: sekundárne pohyby nelegálnych migr antov vstupujúcich na územie EÚ na 
grécko-tureckej hranici a prechádzajúcich cez západný Balkán, ako aj zneužívanie 
bezvízového režimu s EÚ štát nymi príslušníkmi krajín zápa dného Balkánu. Prvé riziko sa 
prejavilo najmä nelegálnym prechádzaním zelenej hranice – hrani čnými úsekmi medzi 
hraničnými priechodmi – medzi krajinami západného Balkánu a na hraniciach medzi nimi 
a EÚ. Druhé riziko má podobu zneuží vania azylu, nelegálneho pobytu v členských štátoch 
                                                            
8 Miera kladného vybavenia žiadostí o azyl sa po číta ako podiel kladných rozhodnutí (o štatúte ute čenca, 
doplnkovej ochrane alebo humanitárnom štatúte) na celkovom po čte všetkých prvostup ňových rozhodnutí. 
9 Frontex, Mechanizmus monitorovania situácie  po liberalizácii vízového režimu, správa č. 46. 
 
5 a podvodov s dokumentmi, ktorých sa dopustili niekto rí štátni príslušníci krajín západného 
Balkánu10. 
Agentúra Frontex v roku 2013 zistila 27 % nárast nelegálneho prekra čovania hraníc  na 
zelenej hranici medzi krajinami západného Ba lkánu a na hraniciach medzi nimi a EÚ. 
Z približne 40 000 prípadov nelegálneho prekro čenia hraníc sa 22 000 týkalo neeurópskych 
migrantov prechádzajúci cez západný Balkán a 18 000 štátnych príslušníkov krajín západného 
Balkánu vrátane Kosova*. K polovici celkového po čtu odhalených prípadov nelegálneho 
prekročenia hraníc došlo na srbsko-ma ďarskej hranici, a to pr edovšetkým v prvej polovici 
roku 2013. Je to pravdepodobne dôsledok skuto čnosti, že Ma ďarsko prestalo v prvej polovici 
roku 2013 s praxou zadržiavania žiadate ľov o azyl, čo viedlo k mimoriadnemu nárastu 
nelegálneho prekra čovania hraníc a žiadostí o azyl zo strany štátnych príslušníkov tretích 
krajín vrátane ob čanov západného Balkánu. 
Podľa agentúry Frontex po čet odhalených nelegálnych pobytov  občanov krajín západného 
Balkánu v EÚ v rokoch 2012 a 2013 vzrástol o 5 % na 38 300. Ob čania krajín západného 
Balkánu, vrátane ob čanov Kosova, predstavovali 11 % všetkých prípadov odhalených 
v minulom roku v EÚ, pri čom v roku 2012 to bolo 10 %. Ob čania Albánska tvorili 42 %, 
Srbska 25 % a Kosova 16 % osôb s nelegálnym pobytom v EÚ v roku 2013. Viac ako polovica všetkých odhalených prípadov bola hl ásená z Grécka, Nemecka, Francúzska 
a Maďarska. 
Agentúra Frontex takisto v roku 2013 v EÚ zaznamenala 18 % nárast podvodov 
s dokumentmi . Napriek 14 % poklesu odhalených prípadov v roku 2013 Albánci na ďalej 
predstavovali najvä čšiu skupinu štátnych prís lušníkov tretích krajín, ktorí sa pokúsili vstúpi ť 
na územie EÚ s falošnými dokladmi. Tvorili až 85 % ob čanov krajín západného Balkánu 
s falošnými dokladmi; po nich nasledovali srbskí ob čania (8 %) a ob čania Kosova (4 %). 
Najbežnejšími typmi falošných dokladov používaných albánskymi cestujúcimi boli grécke a talianske doklady totožnosti. 
3.2. „Motivačné faktory“ pre zneužitie azylu a opatrenia na riešenie tohto problému 
Najčastejšími „motiva čnými faktormi“ podnecujúcimi prílev žiadate ľov o azyl z krajín 
západného Balkánu, boli tieto: väznenie, nezamestnanos ť, diskriminácia, nedostato čný prístup 
k zdravotnej starostlivosti, sociálnym dávkam a vzdelávaniu, a v prípade Albáncov „krvná 
pomsta“
11. Na riešenie týchto otázok Komisia odporu čila minulý rok krajinám s bezvízovým 
stykom, aby zvýšili cielenú pomoc pre menšinové obyvate ľstvo, najmä Rómov; zlepšili 
operačnú spoluprácu a výmenu info rmácií so susednými štátmi, členskými štátmi EÚ 
a príslušnými agentúrami EÚ; vyšetrovali a st íhali osoby napomáhajúce nelegálnu migráciu; 
posilnili kontrolu hraníc pri sú časnom dodržiavaní základných práv ob čanov a organizovali 
informačné kampane o bezvízovom režime. Každá krajina západného Balkánu podnikla 
v týchto oblastiach kroky: 
– Albánsko  zorganizovalo celý rad kampaní, v ktorých informovalo ob čanov o ich 
právach a povinnostiach v rámci bezvízového režimu. Okrem toho zna čne zlepšilo 
program pomoci pre Rómov, zintenzívnilo  kontroly na výstupe a vyšetrovalo 
niekoľko osôb napomáhajúcich nelegálnu migráciu. Tým, že Albánsko zaviedlo 
                                                            
10 Frontex, Ročná analýza rizík týkajúcich sa krajín západného Balkánu,  2014. 
* Týmto ozna čením nie sú dotknuté pozície týkajúce sa štatútu, pri čom označenie je v súlade s rezolúciou 
Bezpečnostnej rady OSN 1244/1999 a stanoviskom Medzinárodného súdneho dvora k vyhláseniu 
nezávislosti Kosova. 
11 Tieto otázky sú podrobne opísané v publikácii úradu EASO Žiadatelia o azyl z krajín západného 
Balkánu , 2013. Skuto čné prípady krvnej pomsty sú v Albánsku ve ľmi zriedkavé; niektorí žiadatelia to 
však stále používajú ako zámienku na podanie žiadosti o azyl. 
 
6 prísnejšie právne predpisy umož ňujúce ob čanom zmeni ť svoje meno iba raz 
a zakazujúce zmenu mena osobám, kt oré v minulosti už porušili migra čné pravidlá, 
sa podľa agentúry Frontex úspešne znížil po čet žiadostí z takmer 600 mesa čne 
v januári 2013 na približne 35 mesa čne v decembri 201312; 
Bosna a Hercegovina  zorganizovala viacero mediálnych kampaní informujúcich 
občanov o ich právach a povinnostiach v rámci bezvízového režimu, a to aj 
v dedinách, z ktorých pochádza ve ľký počet občanov cestujúcich do EÚ s cie ľom 
podať žiadosť o azyl. Takisto usporiadala nieko ľko stretnutí so zástupcami hlavných 
cieľových krajín – vrátane Nemecka a Šv édska – o osobách napomáhajúcich 
nelegálnu migráciu, zablokova la 22 nepovolených hrani čných priechodov s Čiernou 
Horou a prijala ak čný plán na integráciu Rómov v strednodobom horizonte. Prijala 
tiež dva ak čné plány v rámci stratégie integr ácie Rómov: jeden o vzdelávacích 
potrebách Rómov a jeden osobitne zameraný na zamestnanos ť, bývanie a zdravotnú 
starostlivos ť. Taktiež zvýšila úsilie rieši ť otázku bývania Rómov;  
– Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko  zlepšila integráciu rómskej 
komunity v oblasti vzdelávania, registrácie ob čanov, zamestnanosti a zdravotnej 
starostlivosti. Ot vorila aj spolo čné centrá presadzovania práva so Srbskom 
a Kosovom a zorganizovala nieko ľko spoločných hliadok. Zintenzívnila spoluprácu 
s agentúrou Frontex, za čala výmenu informácií prostre dníctvom platformy Europolu 
SIENA a stíhala viaceré osoby napo máhajúce nelegálnu migráciu. Pod ľa agentúry 
Frontex bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko zna čne posilnila kontrolu 
hraníc, čo viedlo k 41 % zvýšeniu od mietnutia výstupu v roku 201313; 
Čierna Hora  naďalej vykonávala prísnu kontrolu hr aníc vrátane kont rol na výstupe 
so susednými štátmi; zosúladila stratégi u integrovaného riadenia hraníc s modelom 
EÚ; uplatnila svoje trestné právo vo či osobám napomáhajúcich nelegálnu migráciu, 
čoho výsledkom boli dve ve ľké policajné operácie proti 27 ob čanom; podpísala 
operačnú dohodu s Europolom; za čala poskytova ť štipendiá pre rómskych študentov 
a zvýšila prijímacie kapacity pre žiadate ľov o azyl a nelegálnych migrantov;  
– Srbsko  zintenzívnilo program pomoci pre Rómov, a to aj v oblasti zamestnanosti, 
registrácie ob čanov a posilnenia postavenia miest nych orgánov v oblasti sociálneho 
začlenenia. Distribuovalo le táky, vytvorilo štátnu webovú lokalitu informujúcu 
občanov o ich právach a povinnostiach v rámci bezvízového režimu a stíhalo viacero 
osôb napomáhajúcich nelegálnu migráciu. Takisto zlepšilo výmenu informácií 
s najviac dotknutými krajinami EÚ a krajinami pridruženými k Schengenskej dohode. V správe za rok 2014 agentúra Frontex takisto zdôraznila úspech srbskej prísnejšej kontroly hraníc
14. 
3.3. „Faktory, ktoré podnecujú“ k zneužívaniu azylu a opatrenia na riešenie tohto 
problému 
Hlavné „faktory, ktoré podnecujú“ k zneužíva niu azylu osobami z krajín západného Balkánu 
zostali nezmenené; patria sem prítomnos ť diaspóry v prijímajúcich štátoch, trvanie azylového 
konania, výška pe ňažných dávok poskytovaných v prie behu azylového konania, prístup 
k žobraniu alebo na nelegálny trh práce a informovanos ť o miere kladného vybavovania 
žiadostí o azyl dosahovanej v minul osti. Z roku 2013 je známych nieko ľko príkladov toho, 
ako sa členské štáty usilovali zmierni ť vplyv týchto faktorov: 
                                                            
12 Frontex, Ročná analýza rizík týkajúcich sa krajín západného Balkánu , 2014. 
13 Frontex, Ročná analýza rizík týkajúcich sa krajín západného Balkánu , 2014. 
14 Frontex, Ročná analýza rizík týkajúcich sa krajín západného Balkánu , 2014. 
 
7 – Maďarsko posilnilo v roku 2013 kontrolu hraníc  so Srbskom. Odoprelo vstup 
prinajmenej 5 400 srbským ob čanom, čo je o 65 % viac ako v predchádzajúcom 
roku. Takmer tri štvrtin y zamietnutí vstupu Ma ďarsko vydalo z dôvodu prekro čenia 
dĺžky pobytu, nesplnenia podmienok preukázania dostato čných prostriedkov na 
živobytie alebo neschopnosti zdôvodni ť účel pobytu. Minulý rok srbské pohrani čné 
orgány zamietli vycestovanie viac ako 6 500 srbským ob čanom, ktorí nevedeli 
odôvodni ť účel svojho pobytu v EÚ. Pohrani čné orgány týchto dvoch krajín zabránili 
vstúpiť do schengenského priestoru ta kmer 5 z 1 000 cestujúcich, čo je výrazne vyšší 
podiel než na ktoromko ľvek inom úseku vonkajších hraníc EÚ15; 
– Nemecko  revidovalo konanie o azyle 29. septembra 2014 pridajúc Bosnu 
a Hercegovinu, bývalú Juhoslovanskú republ iku Macedónsko a Srbsko na zoznam 
bezpečných krajín pôvodu. Vzh ľadom na to, že prevažná vä čšina žiadate ľov z krajín 
západného Balkánu si v roku 2013 zvol ila Nemecko ako svoju hlavnú cie ľovú 
krajinu, táto legislatívna zmena bude ma ť pravdepodobne vplyv na rozdelenie 
migračných tokov v strednodobom horizonte. 
Viaceré členské štáty, vrátane hlavných cie ľových štátov EÚ s výnimkou Švédska, prijali 
vnútroštátne právne predpisy, v ktorých vym edzili niektoré kra jiny západného Balkánu 
s bezvízovým stykom ako bezpečné krajiny pôvodu  v súlade so smernicou o konaní o azyle: 
– Albánsko , ktorého ob čania v roku 2013 smerovali najmä do Francúzska, Spojeného 
kráľovstva, Nemecka, Švédska a Belgicka, sa považuje za bezpe čnú krajinu pôvodu 
v Rakúsku, Belgicku, Francúzsku, Luxembursku a Spojenom krá ľovstve; 
– Bosna a Hercegovina , ktorej ob čania v roku 2013 smerovali najmä do Nemecka, 
Francúzska, Švédska a Švaj čiarska, sa považuje za bezpe čnú krajinu pôvodu 
v Rakúsku, Belgicku, Českej republike, Nemecku, Francúzsku, Luxembursku 
a Spojenom krá ľovstve; 
– Bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko , ktorej ob čania v roku 2013 
smerovali najmä do Nemecka, Belgicka, Švédska a Francúzska, sa považuje za bezpečnú krajinu pôvodu v Rakúsku, Belgicku, Českej republike, Nemecku, 
Francúzsku, Luxembursku a Spojenom krá ľovstve; 
– Čierna Hora , ktorej ob čania v roku 2013 smerovali najmä do Nemecka, Francúzska, 
Luxemburska a Švédska, sa považuje za bezpe čnú krajinu pôvodu v Rakúsku, 
Belgicku, Českej republike, Francúzsku, Luxembursku, Slovensku a Spojenom 
kráľovstve;
 
– Srbsko , ktorého ob čania v roku 2013 smerovali najmä do Nemecka, Švédska, 
Belgicka a Francúzska, sa považuje za bezpe čnú krajinu pôvodu v Rakúsku, 
Belgicku, Českej republike, Nemecku, Francúzsku, Luxembursku a Spojenom 
kráľovstve.  
Používanie koncepcie bezpe čnej krajiny pôvodu by malo by ť spojené s inými opatreniami na 
zmiernenie zneužívania azylu. Úrad EASO zosumarizoval ďalšie reformy, ktoré úspešne 
znížili zneužívanie azylu v posledných rokoch pri rešpektovaní základných práv žiadate ľa: 
– návštevy na vysokej úrovni v dotknutých krajinách a informa čné kampane 
v spolupráci s miestnymi mimovládnymi  organizáciami a obcami, ktorých cie ľom 
bolo informova ť občanov o právach a povinnostiach v bezvízovom styku pomocou 
tlačených a elektronických médií; 
– neustála opera čná spolupráca s orgánmi dotknutých krajín; 
                                                            
15 Frontex, Ročná analýza rizík týkajúcich sa krajín západného Balkánu , 2014. 
 
8 – zníženie pe ňažných dávok, ako napríklad vreckového a finan čnej pomoci pri návrate, 
s cieľom znížiť finančné stimuly vedúce k zneužívaniu azylu; 
– skrátenie azylového konania zabezpe čením vä čšieho po čtu pracovníkov 
posudzujúcich azylové prípady v čase veľkého počtu žiadostí alebo vytvorením 
zrýchleného postupu umož ňujúceho rýchle spracovanie žiadostí v čase veľkého 
počtu žiadostí alebo žiadostí od ob čanov z konkrétnych krajín. 
3.4. Ďalší vývoj týkajúci sa bezvízového režimu EÚ 
Európsky parlament a Rada prijali v júni 2013 revidovanú smernicu o konaní o azyle (smernica 
2005/85/ES). Tento právny nástroj, ktorý vstúpi do pl atnosti v júni 2015, vytvára nové nástroje 
na predchádzanie zneužívaniu azylového systému. Obmedzuje napríklad právo žiadate ľa zostať 
v krajine, pokia ľ jeho druhá žiados ť o azyl neobsahuje nové prvky v porovnaní 
s predchádzajúcou, alebo ak podal druhú žiados ť s cieľom zabráni ť bezodkladnému odsunu. 
Podľa smernice možno obmedzenie práva zosta ť v krajine takisto uplatni ť aj na žiadate ľov, 
ktorí predložili tretiu žiados ť alebo ďalšie žiadosti o azyl. Tieto pravidlá nepredstavujú výnimku 
zo zásady zákazu vrátenia alebo vyhoste nia, ktorá sa musí vždy dodržiava ť. 
Európsky parlament a Rada tiež  zmenili v decembri 2013 nariadenie o vízach  (nariadenie 
539/2001). Zaviedli mechaniz mus pozastavenia zrušenia vízovej povinnosti umož ňujúci za 
výnimočných okolností do časné pozastavenie be zvízového postavenia štátnych príslušníkov 
tretích krajín. Tento mechanizmus sa smie aplikova ť len ako prechodné a núdzové opatrenie. 
Nijaký členský štát dosia ľ nepožiadal o aktiváciu mechaniz mu pozastavenia zrušenia vízovej 
povinnosti. 
4. ĎALŠIE KROKY  
Prevažnú vä čšinu občanov štátov západného Balkánu s bezvízovým režimom predstavujú 
cestujúci bona fide  s legitímnym ú čelom cesty do EÚ. Bezvízový režim splnil svoj ú čel: 
posilnil medzi ľudské kontakty medzi západným Balkánom a EÚ vrátane diaspór v členských 
štátoch, zlepšil pracovné príležito sti a kultúrnu výmenu a umožnil ob čanom z krajín 
s bezvízovým stykom lepšie spozna ť EÚ. Všetky dotknuté západobalk ánske krajiny vyjadrili 
želanie pokra čovať vo vykonávaní reforiem potrebných na  zachovanie bezvízového styku pre 
svojich ob čanov. 
Od liberalizácie vízového režimu však zneužívanie azylu na ďalej negatívne vplýva na 
bezvízový režim. Situácia zostáva neudržate ľná a vyžaduje si reformy ako v krajinách 
západného Balkánu oslobodených od vízovej povinnosti, tak aj v najviac dotknutých 
krajinách EÚ a krajinách prid ružených k Schengenskej dohode. 
Komisia vyzýva všetky krajiny západného Balkánu, aby svoj politický záväzok v súvislosti 
s bezvízovým stykom podporili konkrétnymi a ú činnými politikami v pr axi. Každá krajina 
s bezvízovým stykom musí by ť schopná vykazova ť udržateľný klesajúci trend v celkovom 
počte žiadate ľov o azyl. 
Komisia odporú ča, aby každá krajina západného Balkánu s bezvízovým stykom pokra čovala 
v realizácii týchto krokov: 
1. zvýšenie cielenej pomoci pre menšinové obyvate ľstvo, najmä Rómov, s cie ľom 
zlepšiť ich dlhodobú sociálno-ekonomickú inte gráciu prostredníctvom programov 
vzdelávania, zamestnanosti a odbornej príp ravy, a to aj prostredníctvom plnenia 
národných stratégií a formou domácej pomoci s podporou dostupnej pomoci z EÚ 
a bilaterálnej pomoci, ktorú ponúkajú členské štáty EÚ; 
 
9 2. posilnenie opera čnej spolupráce a výmeny informácií  so susednými štátmi, 
členskými štátmi EÚ a krajinami pridruženými k Schengenskej dohode, Európskou 
komisiou a – pod ľa potreby – s agentúrou Frontex, Eu ropolom a úradom EASO, a to 
v oblasti riadenia hraníc, migrácie, azylu a readmisie v súlade s právnymi predpismi 
EÚ a vnútroštátnymi právnymi predpismi; 
3. vyšetrovanie osôb napomáhajúcich nelegálnu migráciu a stíhanie osôb 
umožňujúcich zneužívanie bezvízového režim u, a to v úzkej spolupráci s orgánmi 
presadzovania práva členských štátov EÚ, krajín pridružených k Schengenskej 
dohode a Europolom; 
4. posilnenie kontroly hraníc v prísnom súlade so základnými právami ob čanov – 
a rozvíjanie užšej spolupráce s členskými štátmi EÚ, ktoré majú priamu 
zodpovednos ť za riadenie vonkajších hraníc EÚ; 
5. zintenzívnenie cielených informa čných a osvetových kampaní majúcich za cie ľ 
bližšie objasni ť práva a povinnosti ob čanov pri cestovaní v rámci bezvízového styku 
a informova ť o zodpovednosti za akéko ľvek zneužitie práv poskytnutých v rámci 
bezvízového režimu. 
Komisia takisto odporú ča, aby tie členské štáty EÚ a krajiny pridružené k Schengenskej 
dohode, ktoré čelili najvä čšiemu prílevu neopodstatnenýc h žiadostí o azyl zo západného 
Balkánu, zvážili ďalšie kroky v nasledujúcich oblastiach: 
1. v prípade potreby zváži ť zjednodušenie azylového konania  v prípade ob čanov 
piatich krajín západného Balkánu s bezvízovým stykom, a to aj pomocou zabezpečenia väčšieho počtu pracovníkov posudzujúcich azylové prípady v čase 
veľkého počtu žiadostí alebo vytvorením zrýchleného postupu umož ňujúceho rýchle 
spracovanie žiadostí v 
čase veľkého počtu žiadostí alebo žiadostí od ob čanov 
z konkrétnych krajín. Kde je to potrebné, zváži ť použitie koncepcie bezpe čnej 
krajiny pôvodu ako sú časti reformy vnútroštátnych azylových konaní; 
2. zvážiť opatrnejšie a selektívnejšie používanie pe ňažných dávok , ako napríklad 
vreckového a finan čnej pomoci pri návrate, s cie ľom znížiť finančné stimuly vedúce 
k zneužívaniu azylu; 
3. organizova ť návštevy na vysokej úrovni  v dotknutých krajinách a informačné 
kampane  v spolupráci s miestnymi mimovládnymi organizáciami a obcami s cie ľom 
informova ť občanov o právach a povinnostiach v bezvízovom styku pomocou 
tlačených a elektronických médií; 
4. posilniť operačnú spoluprácu a výmenu informácií s orgánmi dotknutých krajín, 
a to aj prostredníctvom sty čných úradníkov. 
Komisia bude na ďalej posudzova ť vykonávanie týchto opatrení prostredníctvom sú časného 
mechanizmu monitorovania situácie po liberal izácii vízového režimu a v roku 2015 predloží 
správu Európskemu parlamentu a Rade. 
 
10 5. ŠTATISTIKY  
Obrázok 1: Žiadosti o azyl predložené v EÚ  a krajinách pridružených k Schengenskej 
dohode štátnymi príslušníkmi krajín západného Balkánu s bezvízovým stykom 
 
Obrázok 2: Celkový po čet žiadostí o azyl v EÚ a krajinách pridružených 
k Schengenskej dohode vrátan e podielu západného Balkánu 
 
 
11 Obrázok 3: Sezónnos ť žiadostí o azyl zo zápa dného Balkánu od roku 2009 
 
Obrázok 4: Krajiny EÚ a krajiny pridru žené k Schengenskej dohode s najvä čším 
počtom žiadostí o azyl zo západného Balkánu 
 
 
12 Obrázok 5: Rozdelenie žiadate ľov o azyl zo západného Balkánu v EÚ a krajinách 
pridružených k Schengenskej dohode 
 
Obrázok 6: Tendencia ob čanov západného Balkánu žiada ť o azyl v EÚ a krajinách 
pridružených k Schengenskej dohode16 
 
                                                            
16 Vyrátaná ako podiel po čtu žiadostí o azyl v EÚ a krajinách pridružených k Schengenskej dohode na 
veľkosti populácie. 
 
13 Obrázok 7: Krajiny EÚ a krajiny pridru žené k Schengenskej dohode s najvä čším 
počtom žiadate ľov o azyl zo západného Balkánu 
 
 
 
14 
 
 
 
15 
 
Obrázok 8: Miera kladného vybavenia žiados tí o azyl zo západného Balkánu v EÚ 
a krajinách pridružených k Schengenskej dohode