P9_TA(2021)0500

Rovnosť žien a mužov v Európskej únii v období 2018 – 2020

Uznesenie Európskeho parlamentu z 15. decembra 2021 o rovnosti žien a mužov v Európskej únii v období 2018 – 2020 (2021/2020(INI))

(2022/C 251/02)

Európsky parlament,

— so zreteľom na články 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii, články 6, 8, 10, 83, 153 a 157 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a články 21 a 23 Charty základných práv Európskej únie,

— so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z roku 1948,

— so zreteľom na smernice EÚ, ktoré boli prijaté od roku 1975 v súvislosti s rôznymi aspektmi rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi, konkrétne na smernicu Rady 79/7/EHS z 19. decembra 1978 o postupnom vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach súvisiacich so sociálnym zabezpečením (1), smernicu Rady 86/613/EHS z 11. decembra 1986 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby vrátane činnosti v poľnohospodárstve a o ochrane samostatne zárobkovo činných žien počas tehotenstva a materstva (2), smernicu Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992 o zavedení opatrení na podporu zlepšenia bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok (3), smernicu Rady 2004/113/EC z 13. decembra 2004 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania medzi mužmi a ženami v prístupe k tovaru a službám a k ich poskytovaniu (4), smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2006/54/ES z 5. júla 2006 o vykonávaní zásady rovnosti príležitostí a rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami vo veciach zamestnanosti a povolania (5), smernicu Rady 2010/18/EÚ z 8. marca 2010, ktorou sa vykonáva revidovaná Rámcová dohoda o rodičovskej dovolenke uzavretá medzi BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP a ETUC (6), a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2010/41/EÚ zo 7. júla 2010 o uplatňovaní zásady rovnakého zaobchádzania so ženami a mužmi vykonávajúcimi činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby a o zrušení smernice Rady 86/613/EHS (7),

— so zreteľom na Dohovor OSN z roku 1949 o potlačovaní a zrušení obchodu s ľuďmi a využívaní prostitúcie tretími osobami,

— so zreteľom na Agendu OSN 2030 pre udržateľný rozvoj a na ciele udržateľného rozvoja, najmä na cieľ 5 a jeho cieľové hodnoty a ukazovatele,

— so zreteľom na Dohovor Rady Európy o predchádzaní násiliu na ženách a domácemu násiliu a o boji proti nemu (Istanbulský dohovor),

— so zreteľom na Pekinskú deklaráciu a akčnú platformu, ktoré boli prijaté na IV. svetovej konferencii o ženách 15. septembra 1995, a na následné záverečné dokumenty prijaté na mimoriadnych zasadnutiach OSN Peking + 5, Peking + 10, Peking + 15 a Peking + 20,

— so zreteľom na Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien z 18. decembra 1979,

— so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce č. 100 o rovnakom odmeňovaní pracujúcich mužov a žien za prácu rovnakej hodnoty,

— so zreteľom na Dohovor Medzinárodnej organizácie práce č. 156 o rovnakých príležitostiach a rovnakom zaobchádzaní s mužmi pracovníkmi a so ženami pracovníčkami: pracovníkmi so zodpovednosťou za rodinu,

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 5. marca 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0152),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 12. novembra 2020 s názvom Únia rovnosti: stratégia pre rovnosť LGBTIQ osôb na roky 2020 – 2025 (COM(2020)0698),

— so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 5. marca 2021 s názvom Správa o rodovej rovnosti v EÚ za rok 2021 (SWD(2021)0055),

— so zreteľom na oznámenie Komisie z 24. marca 2021 s názvom Stratégia EÚ v oblasti práv dieťaťa (2020 – 2025) (COM(2021)0142),

— so zreteľom na štúdiu s názvom The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis (Rodový vplyv krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a obdobie po nej), ktorú uverejnila tematická sekcia pre práva občanov a ústavné veci v rámci jeho generálneho riaditeľstva pre vnútorné politiky 30. septembra 2020,

— so zreteľom na index rodovej rovnosti Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť za roky 2019 a 2020,

— so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2015 o stratégii EÚ pre rovnosť medzi ženami a mužmi na obdobie po roku 2015 (8),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 14. júna 2017 o potrebe stratégie EÚ na odstránenie rozdielov v dôchodkoch žien a mužov a na predchádzanie tomuto javu (9),

— so zreteľom na svoje uznesenie zo 17. decembra 2020 o potrebe osobitného zloženia Rady pre rodovú rovnosť (10),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o stratégii EÚ pre rodovú rovnosť (11),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 21. januára 2021 o rodovej perspektíve počas krízy spôsobenej ochorením COVID-19 a v období po kríze (12),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 11. februára 2021 o budúcich výzvach v oblasti práv žien v Európe: viac ako 25 rokov po Pekinskej deklarácii a Pekinskej akčnej platforme (13),

— so zreteľom na svoje uznesenie z 24. júna 2021 o situácii v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v EÚ v rámci zdravia žien (14),

— zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na správu Výboru pre práva žien a rodovú rovnosť (A9-0315/2021),

A. keďže práva žien patria medzi ľudské práva, a preto sú univerzálne a nedeliteľné, a zakotvené v Zmluve o Európskej únii a v Charte základných práv; keďže boj za rodovú rovnosť a presadzovanie a ochranu práv žien je skutočne vecou kolektívnej zodpovednosti a vyžaduje si rýchlejší pokrok a úsilie inštitúcií EÚ a členských štátov; keďže EÚ a jej členské štáty sa musia zamerať na boj proti nerovnostiam a diskriminácii na základe rodu a pohlavia, podporovať rodovú rovnosť a zaručiť ženám a mužom v celej ich rozmanitosti rovnaké práva a rovnaké zaobchádzanie a tiež zabezpečiť, aby mali rovnakú moc a príležitosti formovať spoločnosť a svoj vlastný život; keďže podľa Európskeho inštitútu pre rodovú rovnosť potrebuje EÚ ešte aspoň 60 rokov, aby dosiahla úplnú rodovú rovnosť; keďže rovnosť medzi mužmi a ženami v EÚ sa ešte nedosiahla a pokrok v tomto smere je v niektorých regiónoch a krajinách v poslednom období pomalý, stagnuje alebo dokonca upadá; keďže bodové hodnotenie v rámci indexu rodovej rovnosti v prípade EÚ sa od roku 2010 zvýšilo len o 4,1 bodu a od roku 2017 o 0,5 bodu (15); keďže členské štáty dosiahli v roku 2020 priemerné bodové hodnotenie 67,9 zo 100;

B. keďže ženy musia mať tie isté príležitosti na dosiahnutie ekonomickej nezávislosti ako muži; keďže hoci sa miera zamestnanosti žien zvýšila, rodová nerovnosť na trhu práce zostáva realitou, ktorá je znepokojujúca, a významnou výzvou, zatiaľ čo trendy na trhu práce v súvislosti s pandémiou vykazujú väčší dosah na ženy než na mužov (16); keďže miera zamestnanosti mužov v produktívnom veku v EÚ27 bola v roku 2019 na úrovni 79 %, čo je o 11,7 percentuálneho bodu viac ako v prípade žien; keďže pokiaľ ide o účasť na trhu práce, v EÚ pracuje na čiastočný úväzok 8 % mužov v porovnaní s 31 % žien, čo poukazuje na pretrvávajúce nerovnosti; keďže rodový rozdiel v miere zamestnanosti v ekvivalente plného pracovného času sa od roku 2010 zvýšil v ôsmich členských štátoch; keďže pri riešení problému odvetvovej a profesijnej rodovej segregácie na trhu práce sa dosiahol len malý pokrok; keďže rozdiely v zamestnanosti sú obzvlášť vysoké v prípade žien v zlej sociálno-ekonomickej situácii, ako sú slobodné matky, opatrovateľky, ženy so zdravotným postihnutím, migrantky a utečenky, ženy rôzneho rasového a etnického pôvodu a príslušníčky náboženských menšín, ženy s nízkym vzdelaním, ženy LGBTIQ+, ako aj mladé a staršie ženy;

C. keďže ženy v EÚ dostávajú za hodinu v priemere o 14 % menej ako muži a keďže rozdiely v odmeňovaní žien a mužov v rôznych členských štátoch sa pohybujú od 3,3 % do 21,7 %; keďže napriek tomu, že zásada rovnakej odmeny pre mužov a ženy je súčasťou acquis EÚ od roku 1957 a značného množstva vnútroštátnych právnych predpisov, a napriek prijatým opatreniam a vynaloženým prostriedkom na zníženie týchto rozdielov je pokrok mimoriadne pomalý a mzdová nerovnosť sa v niekoľkých členských štátoch dokonca zhoršila; keďže na čiastočný úväzok pracuje oveľa viac žien ako mužov (8,9 milióna v porovnaní s 560 000) z dôvodu ich opatrovateľských povinností; keďže rastúce potreby dlhodobej starostlivosti a nedostatok služieb starostlivosti zhoršujú rodové nerovnosti v rodinách a v zamestnaní; keďže z údajov Eurostatu vyplýva, že nezamestnanosť žien vzrástla zo 6,9 % v apríli na 7,9 % v auguste 2020, zatiaľ čo nezamestnanosť mužov v tom istom období vzrástla zo 6,5 % na 7,1 %;

D. keďže ženy čelia prierezovým nerovnostiam a diskriminácii, a to aj v dôsledku ich rasy, etnického alebo sociálneho pôvodu, sexuálnej orientácie, rodovej identity a prejavu, náboženstva alebo viery, štatútu pobytu a zdravotného postihnutia, a keďže treba vyvinúť úsilie o riešenie všetkých foriem diskriminácie, aby sa dosiahla rodová rovnosť pre všetky ženy; keďže politiky EÚ doteraz nezaviedli prierezový prístup a zameriavajú sa len na individuálny rozmer diskriminácie, čím sa znižuje význam jej inštitucionálneho, štrukturálneho a historického rozmeru; keďže uplatňovanie prierezovej analýzy nám neumožňuje len pochopiť štrukturálne prekážky, ale ponúka tiež dôkazy na vytvorenie referenčných kritérií a vytýčenie cesty k strategickým a účinným politikám proti systémovej diskriminácii, vylúčeniu a sociálnym nerovnostiam;

E. keďže v správe Komisie o rodovej rovnosti v EÚ z roku 2021 sa dospelo k záveru, že pandémia spôsobená ochorením COVID-19 výrazne postihla život žien a prehĺbila existujúce rodové nerovnosti takmer vo všetkých ohľadoch; keďže v popredí úsilia o boj proti pandémii tvoria približne 70 % pracovníkov v sociálnom a zdravotníckom sektore ženy, ako sú zdravotné sestry, lekárky alebo pomocné sily upratovacích služieb; keďže rôznorodý dosah pandémie na ženy siaha od nárastu rodovo motivovaného a domáceho násilia a obťažovania až po väčšiu záťaž neplatenej opatrovateľskej práce a povinností v domácnosti, pričom ženy naďalej vykonávajú väčšinu domácich a rodinných povinností, o to viac keď pracujú na diaľku, sú nezamestnané alebo pracujú na čiastočný úväzok; keďže ženy sú okrem toho ekonomicky znevýhodnené na trhu práce, najmä zdravotnícke pracovníčky, opatrovateľky a pracovníčky v iných odvetviach, v ktorých dominujú ženy, a v odvetviach vyznačujúcich sa neistotou, a majú obmedzený prístup k sexuálnemu a reprodukčnému zdraviu a právam (ďalej len „SRZP“); keďže hrozí, že hospodársky vplyv pandémie zvráti ťažko dosiahnutý pokrok v prípade ekonomickej nezávislosti žien za posledné desaťročie; keďže zamestnanosť žien klesala počas pandémie výraznejšie ako počas recesie v roku 2008 (17), čo malo významné dôsledky pre ženy a ich rodiny a širšie hospodárstvo, ako boli napríklad obmedzené príležitosti, slobody, práva a dobré životné podmienky; keďže v správe o globálnych rodových rozdieloch z roku 2021 sa uvádza, že čas potrebný na odstránenie rodových rozdielov sa v dôsledku pandémie predĺžil o generáciu z 99,5 roka na 135,6 roka (18);

F. keďže v poslednom desaťročí sa na rodovú rovnosť kládol bezprecedentný dôraz v športe, ale nie vždy z najlepších dôvodov a s najlepším úmyslom, najmä pokiaľ ide o práva žien v praxi;

G. keďže Európsky inštitút pre rodovú rovnosť definuje rodovo motivované násilie páchané na ženách ako akúkoľvek formu násilia, ktoré je namierené proti žene, lebo je žena, alebo ktoré neprimerane postihuje ženy; keďže násilie páchané na ženách v akejkoľvek forme (fyzické, sexuálne, psychické, ekonomické i kybernetické násilie) je porušením ľudských práv, mimoriadnou formou diskriminácie žien a jednou z najväčších prekážok pri dosahovaní rodovej rovnosti; keďže rodovo motivované násilie je zakorenené v nerovnomernom rozdelení moci medzi rodmi, v patriarchálnych štruktúrach a rodových stereotypoch, čo viedlo k dominantnému postaveniu mužov nad ženami a diskriminácii žien zo strany mužov, a môže mať rôzne podoby, odlišnú intenzitu a formu; keďže spoločnosť bez rodovo motivovaného násilia treba považovať za absolútnu podmienku rodovej rovnosti;

H. keďže 31 % žien v EÚ zažilo fyzické a/alebo sexuálne násilie a keďže nespočetné množstvo žien zažíva sexuálne útoky a obťažovanie v intímnych partnerstvách a vo verejnom živote (19); keďže správy a údaje z niekoľkých členských štátov svedčia o znepokojujúcom náraste rodovo motivovaného násilia počas pandémie spôsobenej ochorením COVID-19; keďže podľa Svetovej zdravotníckej organizácie niektoré členské štáty zaznamenali počas pandémie 60 % nárast tiesňových volaní žien vystavených násiliu zo strany partnera (20); keďže podľa správy Europolu došlo v EÚ k dramatickému nárastu sexuálneho zneužívania detí na internete (21); keďže dôsledky obmedzenia pohybu na sociálny, hospodársky, psychický a demokratický život boli neprimerane závažné v prípade ľudí a žien v zraniteľných situáciách, najmä pokiaľ ide o vystavenie násiliu, zvýšenú ekonomickú závislosť a nerovnosti na pracovisku a pri opatrovateľských povinnostiach; keďže opatrenia na obmedzenie pohybu navyše spôsobili obetiam domáceho násilia ťažkosti pri hľadaní pomoci, pretože ich násilníci často zatvárajú a obmedzujú ich prístup k službám na podporu obetí; keďže nedostatočné alebo neprimerané podporné štruktúry a zdroje zhoršili už existujúcu „tieňovú“ pandémiu;

I. keďže existujú znepokojujúce protirodové a protifeministické hnutia, ktoré útočia na práva žien v celej Európe, ohrozujú dosiahnuté výsledky a pokrok, a tým oslabujú demokratické hodnoty; keď odmietavý postoj k politikám rodovej rovnosti a právam žien vyvoláva vážne obavy;

J. keďže obchodovanie s ľuďmi je vo veľkej miere rodovým javom, pretože takmer tri štvrtiny hlásených obetí v EÚ tvoria ženy a dievčatá, ktoré sú predmetom obchodovania s ľuďmi najmä na účely sexuálneho vykorisťovania; keďže obchodovanie s ľuďmi je čoraz väčšou súčasťou organizovanej trestnej činnosti a porušovania ľudských práv; keďže 78 % všetkých detí, ktoré sú predmetom obchodovania s ľuďmi, tvoria dievčatá a 68 % dospelých osôb, ktoré sú predmetom obchodovania s ľuďmi, tvoria ženy;

K. keďže na dosiahnutie rodovej rovnosti a odstránenie rodovo motivovaného násilia je nevyhnutný prístup k SRZP vrátane vzdelávania v oblasti sexuality a vzťahov, plánovaného rodičovstva, antikoncepčných metód a bezpečného a legálneho umelého prerušenia tehotenstva; keďže autonómia dievčat a žien a ich schopnosť slobodne a nezávisle rozhodovať o svojom tele a živote sú predpokladom ich ekonomickej nezávislosti, a teda aj rodovej rovnosti a odstránenia rodovo motivovaného násilia; keďže je neprijateľné, že niekoľko členských štátov sa v súčasnosti snaží obmedziť prístup k SRZP prostredníctvom veľmi reštriktívnych zákonov, čo spôsobuje rodovú diskrimináciu a má negatívne dôsledky pre zdravie žien;

L. keďže ženy v EÚ sú nepomerne viac postihnuté chudobou alebo ohrozené sociálnym vylúčením než muži, najmä ženy, ktoré sa stretávajú s prierezovými formami diskriminácie v dôsledku štrukturálnych faktorov, rodových noriem a stereotypov; keďže od roku 2010 sa rodový rozdiel v zárobkoch zväčšil v 17 členských štátoch, zatiaľ čo rodový rozdiel v príjmoch sa zväčšil v 19 členských štátoch, čo vedie k celkovému nárastu rodovej nerovnosti v zárobkoch a príjmoch v EÚ (22); keďže v EÚ bolo v roku 2019 ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením 40,3 % domácností s jedným rodičom (23); keďže ženy sú viac ohrozené chudobou a neistotou zamestnania, pričom ženy vystavené riziku často pracujú na slabo platených pracovných miestach za mzdy, ktoré nepostačujú na prekonanie chudoby a neistých pracovných podmienok;

M. keďže je dôležité zaručiť právo na rovnakú odmenu za rovnakú prácu alebo za prácu rovnakej hodnoty, ktoré je zakotvené v zmluvách;

N. keďže rozdiel v odmeňovaní žien a mužov v EÚ predstavuje 14,1 %, hoci v jednotlivých členských štátoch sa líši; keďže tieto rozdiely v odmeňovaní žien a mužov sa prejavujú v neposlednom rade aj v rozdieloch v zodpovedajúcich dôchodkových nárokoch vo výške 29,5 % (24), čo vedie k rozdielu v dôchodkoch žien a mužov, ktorý vystavuje staršie ženy väčšiemu riziku chudoby a sociálneho vylúčenia; keďže ide o dôsledok rozdielov v kariére a zamestnanosti, ktoré sa časom prehĺbili tým, že ženy vykonávajú opatrovateľské povinnosti a/alebo prácu na čiastočný úväzok, a z toho vyplývajúce dôsledky v prístupe k finančným zdrojom, ako sú dávky a dôchodky; keďže právo na rovnakú odmenu za rovnakú prácu alebo za prácu rovnakej hodnoty nie je vždy zaručené a ostáva jednou z najväčších výziev v boji proti diskriminácii v odmeňovaní (25); keďže rodovo vyvážené rozdelenie rodičovskej dovolenky je dôležité pri riešení rozdielov v odmeňovaní žien a mužov; keďže napriek tomu, že práca je nevyhnutná a má vysokú sociálno-ekonomickú hodnotu, práca v odvetviach, v ktorých prevažujú ženy, ako je starostlivosť, upratovanie, maloobchod a vzdelávanie, sa často cení menej a je menej platená ako práca v odvetviach, v ktorých prevažujú muži; keďže táto skutočnosť poukazuje na naliehavú potrebu prehodnotiť primeranosť miezd v týchto odvetviach, kde prevládajú ženy;

O. keďže na plný úväzok pracuje 20,6 % žien so zdravotným postihnutím na rozdiel od 28,5 % mužov so zdravotným postihnutím; keďže z údajov vyplýva, že v EÚ je chudobou a sociálnym vylúčením ohrozených v priemere 29,5 % žien so zdravotným postihnutím v porovnaní s 27,5 % ich mužských náprotivkov;

P. keďže rodové stereotypy ešte stále ovplyvňujú rozdelenie práce v domácnosti, vo vzdelávaní, na pracovisku a v spoločnosti; keďže neplatená opatrovateľská práca a práca v domácnosti, ktorú vykonávajú väčšinou ženy, predstavuje pre ženy, ktoré plnia v tomto smere zásadnú úlohu, neprimeranú záťaž; keďže pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na katastrofálny stav európskych zariadení starostlivosti a celého odvetvia, ktoré zamestnáva prevažne ženy; keďže 80 % starostlivosti v EÚ poskytujú neformálni opatrovatelia, z ktorých 75 % tvoria ženy (26); keďže pred výskytom ochorenia COVID-19 trávili ženy v EÚ každý týždeň v priemere o 13 hodín viac ako muži vykonávaním neplatenej opatrovateľskej práce a domácich prác; keďže nerovnomerné rozdelenie opatrovateľských povinností v členských štátoch sa zhoršuje v dôsledku obmedzeného alebo úplne chýbajúceho prístupu k primeraným a prístupným zariadeniam starostlivosti vrátane verejných zariadení starostlivosti o deti a starších ľudí, čo vedie k obdobiam neprítomnosti na trhu práce a zväčšuje rozdiely v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov; keďže v roku 2019 nebolo 7,7 milióna žien vo veku od 20 do 64 rokov na trhu práce v EÚ, pretože sa starali o deti alebo iných ľudí, ktorí vyžadovali starostlivosť, v porovnaní so 450 000 mužmi; keďže investície do univerzálnych služieb vrátane služieb starostlivosti môžu zmierniť neprimerané opatrovateľské povinnosti kladené na ženy a zlepšiť ich schopnosť slobodne sa zúčastňovať na trhu práce; keďže každý bez ohľadu na pohlavie má právo na prácu a na rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom;

Q. keďže opatrenia na dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom majú veľký význam pri zabezpečovaní rovnakého rozdelenia opatrovateľských povinností medzi ženami a mužmi a pri riešení rozdielov v príjmoch a zamestnanosti; keďže dosiahnutie rovnováhy medzi pracovným a súkromným životom závisí od dostupnosti a prístupnosti kvalitných a cenovo dostupných služieb starostlivosti; keďže by sa mali zabezpečiť a zachovať všetky dávky v materstve, pričom členské štáty by mali plne vykonávať smernicu o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom (27); keďže sú potrebné verejné politiky na ochranu a podporu ošetrovateľstva a dojčenia, a to bez toho, aby boli dotknuté rozhodnutia žien;

R. keďže Komisia prijala 5. marca 2020 stratégiu pre rodovú rovnosť na roky 2020 – 2025, v ktorej sa stanovuje ambiciózny rámec na presadzovanie rodovej rovnosti v EÚ; keďže politiky musia viac prispievať k presadzovaniu rodovej rovnosti; keďže ženy sú neprimerane postihnuté rastúcou nezamestnanosťou, vyššou neistotou, nízkymi platmi a rozpočtovými škrtmi, a to aj vo verejných službách, najmä v zdravotníctve a vo vzdelávaní; keďže Európsky parlament vyzval Komisiu, aby stanovila konkrétny plán s harmonogramami, cieľmi, mechanizmom každoročného preskúmania a monitorovania, jasnými a merateľnými ukazovateľmi úspešnosti a dodatočnými cielenými opatreniami; keďže EÚ by mala prostredníctvom svojich politík, programov a vzťahov s členskými štátmi, a to aj v úzkej spolupráci na vnútroštátnych fondoch na obnovu dôkladne posúdiť členské štáty s cieľom zabezpečiť, aby náležite zohľadňovali rodový rozmer pandémie ochorenia COVID-19;

S. keďže zastúpenie žien v oboch komorách národných parlamentov v EÚ sa zvýšilo z 24 % v roku 2010 na 32 % v roku 2020; keďže rodová rovnováha na úrovni ministrov vlád členských štátov sa zvýšila z 26 % v roku 2010 na 32 % v roku 2020; keďže medzi členskými štátmi existujú značné rozdiely, pričom len sedem členských štátov dosiahlo rodovú paritu alebo rodovo vyvážené kabinety: keďže tempo zmien na regionálnej a miestnej úrovni je naďalej extrémne pomalé a v roku 2019 bolo zastúpenie žien len 29 % a v regionálnych zhromaždeniach v Maďarsku, na Slovensku a v Rumunsku bolo viac ako 80 % mužov;

T. keďže právo na rovnakú odmenu za rovnakú prácu rovnakej hodnoty nie je v mnohých prípadoch zaručené, a to ani vtedy, keď je zakotvené v právnych predpisoch; keďže je potrebné riešiť základné príčiny takejto diskriminácie, či už ochranou a posilňovaním pracovných práv, alebo zintenzívnením monitorovania činností, najmä zo strany vnútroštátnych inšpektorátov práce; keďže kolektívne vyjednávanie je kľúčom k zmene a prekonaniu rodových nerovností;

U. keďže rodová rovnosť je úzko prepojená so zelenou a digitálnou transformáciou a keďže začlenenie žien do rozhodovacieho procesu je predpokladom udržateľného rozvoja a účinného riadenia zelenej aj digitálnej transformácie s cieľom dosiahnuť spravodlivú a primeranú transformáciu, pri ktorej sa na nikoho nezabudne; keďže všetky opatrenia v oblasti klímy a digitálne politiky musia zahŕňať rodové a prierezové hľadisko;

V. keďže vplyv zapojenia mužov a otcov na rodiny ukazuje, že muži, ktorí sa venujú starostlivosti, sú dôležití pre optimálny vývoj detí a že môžu zlepšiť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a pomôcť napraviť rodovú nerovnosť vo vzťahoch; keďže zapojenie mužov môže prispieť k predchádzaniu násiliu v rodinách a k spravodlivejšej spoločnosti;

W. keďže pretrvávanie rodových stereotypov a očakávaní, pokiaľ ide o úlohy mužov a chlapcov, im môže brániť v prejavovaní pozitívnych emócií a spôsobovať, že si negatívne emócie, ako je smútok a úzkosť, nechávajú pre seba, čo môže viesť k tomu, že muži a chlapci budú prejavovať vyššiu mieru agresie a hnevu než ženy; keďže to môže mať za následok, že muži a chlapci budú viac náchylní páchať násilie, napríklad rodovo motivované násilie;

X. keďže rodová nerovnováha je takisto pretrvávajúcim javom v centrálnych bankách, ktoré sú základným kameňom hospodárskeho rozhodovania, ktorý formuje sociálnu, politickú a hospodársku realitu; keďže všetky centrálne banky členských štátov EÚ riadia v súčasnosti muži a minulý rok mali ženy len štvrtinu (24,6 %) pozícií v kľúčových rozhodovacích orgánoch národných centrálnych bánk v EÚ;

Y. keďže Európsky inštitút pre rodovú rovnosť dospel k záveru, že výkonnosť členských štátov EÚ v oblasti uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti sa od roku 2012 zhoršuje; keďže napriek tomu, že záväzky vlád, pokiaľ ide o začlenenie rodového hľadiska do verejnej správy, sú o niečo ambicióznejšie, dostupnosť štruktúr uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti a využívanie nástrojov na uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti sa znížili;

Rodovo vyvážené hospodárstvo

1. zdôrazňuje, že rešpektovanie práva na prácu, ako aj na rovnakú odmenu za rovnakú prácu a na rovnaké zaobchádzanie je základným predpokladom rovnosti práv, ekonomickej nezávislosti a profesionálnej sebarealizácie žien; zdôrazňuje, že rovnaké príležitosti a vyššia účasť žien na trhu práce zvyšujú hospodársku prosperitu v Európe; domnieva sa, že boj proti rodovým rozdielom musí byť ústredným prvkom na pracovisku; pripomína, že ženy sú nadmerne zastúpené medzi osobami pracujúcimi za nízke a minimálne mzdy, na čiastočný úväzok a v neistých pracovných podmienkach; uznáva rovnaké právo žien a mužov na spravodlivú mzdu, ktorá im a ich rodinám zaručuje dôstojnú životnú úroveň; trvá preto na tom, že boj proti neistým pracovným miestam by sa mal zlepšiť tak, aby všetci pracovníci dostávali spravodlivú odmenu, ktorá stačí na to, aby im a ich rodinám zaručila dôstojnú životnú úroveň, a to prostredníctvom zákonných mechanizmov stanovovania minimálnej mzdy alebo kolektívnych zmlúv v súlade so zásadou, že súčasťou každého trvalého zamestnania musí byť skutočný pracovný vzťah, v ktorom sú uznané a posilnené práva na pracovisku; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby presadzovali politiky, ktorých cieľom je odstránenie neistej práce a nedobrovoľnej práce na kratší úväzok s cieľom zlepšiť situáciu žien na trhu práce; nabáda členské štáty, aby v spolupráci so sociálnymi partnermi riešili nerovnosti medzi mužmi a ženami prostredníctvom politík, ktoré zvýšia hodnotu práce, mzdy, zlepšia pracovné podmienky a životné podmienky všetkých pracovníkov a ich rodín;

2. poukazuje na potrebu venovať veľkú pozornosť situácii a právam profesionálnych a špičkových neprofesionálnych športovcov, ktorí reprezentujú svoje krajiny v medzinárodných a európskych súťažiach, počas športovej kariéry aj po jej ukončení; naliehavo vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že deti a mladí ľudia budú mať plné právo venovať sa športu, a aby bojovali proti prehlbujúcim sa sociálnym rozdielom, pokiaľ ide o prístup k športu;

3. de iure aj de facto; vyjadruje znepokojenie nad výsledkami indexu rodovej rovnosti v rokoch 2020 a 2021; zdôrazňuje, že viac ako tretina členských štátov dostala v roku 2018 menej ako 60 bodov ( 28 ) ; vyjadruje poľutovanie nad pomalým pokrokom pri dosahovaní rovnosti a nad skutočnosťou, že všetky členské štáty ju nepovažujú za prioritu pri tvorbe svojich politík; vyjadruje poľutovanie nad tým, že Slovinsko urobilo v otázke rodovej rovnosti krok späť, lebo v roku 2019 dosiahlo o 0,1 bodu horší výsledok; vyzýva členské štáty, aby prijali praktické opatrenia na zabezpečenie toho, aby ženy mali rovnaký prístup na trh práce, k zamestnaniu a pracovným podmienkam vrátane práce s rovnakými právami a rovnakej odmeny, ako aj spravodlivého odmeňovania, najmä v odvetviach, v ktorých prevládajú ženy; berie na vedomie úlohu sociálnych partnerov a kolektívneho vyjednávania pri realizácii zmeny a prekonávaní nerovností v presadzovaní rodovej rovnosti a riešení diskriminácie žien v odmeňovaní v celej ich rozmanitosti a vyzýva, aby sa zásada rovnakej odmeny za rovnakú prácu alebo prácu rovnakej hodnoty dodržiavalaaj de facto;

4. víta návrh Komisie týkajúci sa záväzných opatrení v oblasti transparentnosti odmeňovania ako dôležitú iniciatívu v boji za rovnaké odmeňovanie za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty a uplatňovaní tejto zásady, ale zdôrazňuje, že samotná transparentnosť odmeňovania nevyrieši hlboko zakorenené rodové nerovnosti, ktoré sú príčinou nerovností; vyzýva členské štáty, aby vymedzili jasné ciele na riešenie rozdielov v odmeňovaní a dôchodkoch žien a mužov; zdôrazňuje, že do tohto akčného plánu je potrebné začleniť prierezové hľadisko a rôznorodosť reality a skúseností s diskrimináciou, ktorej čelia ženy zo strany určitých skupín;

5. zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty stanovili rázne opatrenia vrátane sankcií vo vzťahu k podnikom, ktoré nedodržiavajú pracovnoprávne predpisy zamerané proti rodovej diskriminácii a rodovým predsudkom; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť podmienenosť pri prideľovaní finančných prostriedkov EÚ spoločnostiam, ktoré nezabezpečujú práva pracovníkov, najmä tým, že diskriminujú ženy, čo je v rozpore s právnymi predpismi; vyzýva Komisiu a Radu, aby zabezpečili, aby všetky rozpočtové prostriedky vo viacročnom finančnom rámci na roky 2021 – 2027 boli v súlade so zásadou rovnosti medzi mužmi a ženami, a presadzovali uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti a rodové rozpočtovanie vo všetkých politikách EÚ; žiada, aby sa index rodovej rovnosti začlenil do sociálneho prehľadu a aby sa poskytovali rodovo rozlíšené údaje o existujúcich ukazovateľoch s cieľom lepšie riešiť výzvy špecifické pre jednotlivé krajiny; vyzýva, aby sa podporovali opatrenia zamerané na ekonomickú nezávislosť žien prostredníctvom všetkých programov a štrukturálnych fondov EÚ, ako je strategické vykonávanie Európskeho sociálneho fondu, ktorý by sa mal využívať na podporu rodovej rovnosti, zlepšenie prístupu žien a ich opätovné začlenenie na trh práce a na boj proti nezamestnanosti, chudobe a sociálnemu vylúčeniu žien a proti všetkým formám diskriminácie; vyzýva Komisiu, aby prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka navrhla proaktívne opatrenia s cieľom podporovať zamestnanosť žien vo vidieckych oblastiach;

6. zdôrazňuje, že každý bez ohľadu na pohlavie má právo na prácu a na rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby ďalej podporovali nároky na materskú a otcovskú dovolenku tým, že skvalitnia obdobia rovnakej a plne platenej dovolenky s cieľom rovnako zapojiť mužov do neplatenej práce, a to aj do opatrovateľských povinností, so zreteľom na odporúčanie Svetovej zdravotníckej organizácie; žiada, aby sa v praxi zaručilo právo na pružné formy organizácie práce po materskej, otcovskej a rodičovskej dovolenke, čím sa obom rodičom umožní rovnomerne sa deliť o prácu a zosúladiť prácu s opatrovateľskými povinnosťami; žiada, aby tieto opatrenia boli podporené investíciami do modernej, kvalitnej a miestnej infraštruktúry a financovaním služieb a opatrovateľov s cieľom zabezpečiť všeobecné vzdelávanie a starostlivosť v ranom detstve, a to aj prostredníctvom verejných služieb;

7. konštatuje, že pandémia ochorenia COVID-19 mala dramatický vplyv na život žien, najmä pracujúcich žien; poznamenáva, že neúmerný podiel záťaže znášali ženy pracujúce na diaľku, ktorých život sťažila potreba kombinovať prácu, starostlivosť o deti a domáce práce; poukazuje na to, že mnohé ženy museli znášať vyššie náklady pri nižšom plate;

8. zdôrazňuje, že miera zamestnanosti žien v EÚ sa musí zvýšiť; požaduje opatrenia na zlepšenie práce a odmien a účinný boj s nezamestnanosťou, ako a na podporu zamestnania všetkých žien na plný úväzok; vyzýva na podporu existujúcich vnútroštátnych systémov s osobitným dôrazom na sociálny dialóg, kolektívne vyjednávanie a jeho záväzný účinok, revitalizáciu zamestnanosti a boj proti neistote pracovných miest; konštatuje, že muži a ženy čelia rôznym rizikám pri práci, a preto zdôrazňuje význam rodovo citlivého prístupu k ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci tým, že sa zabezpečí taká organizácia pracovného času, aby sa zaručilo, že muži aj ženy budú môcť rovnako využívať denný a týždenný odpočinok, prestávky a dovolenky, a aby sa zaručili primerané pracovné podmienky; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby nabádali zamestnávateľov k prijímaniu opatrení vychádzajúcich v ústrety rodinám, ako je možnosť skrátenia pracovného času pre mužov a ženy s cieľom zaručiť starostlivosť o deti a ich vzdelávanie;

9. naliehavo vyzýva Komisiu a členské štáty, aby v jednotlivých hospodárskych odvetviach lepšie uplatňovali zásadu rovnakej odmeny pre mužov a ženy za rovnakú prácu alebo za prácu rovnakej hodnoty; na tento účel vyzýva, aby sa vytvorili rodovo neutrálne nástroje hodnotenia pracovných miest a klasifikačné kritériá v úzkej spolupráci so sociálnymi partnermi a s ohľadom na ich autonómiu a na kolektívne zmluvy a vnútroštátne tradície a modely trhu práce, ktoré môžu prispieť k lepšiemu oceneniu, a teda spravodlivejšiemu odmeňovaniu práce v odvetviach, v ktorých prevládajú ženy;

10. vyzýva EÚ, aby predložila súbor politík, programov, financovania a odporúčaní s cieľom podporiť prechod na ekonomiku v odvetví starostlivosti v záujme pokroku smerom k spoločnostiam, v ktorých bude mať život a blaho všetkých prednosť a hodnota práce v oblasti starostlivosti, platenej aj neplatenej, bude stredobodom našich hospodárstiev a ktoré budú reagovať na sociálny dosah na osoby s opatrovateľskými povinnosťami;

11. žiada, aby sa prijali opatrenia na posilnenie podnikania mužov a žien v EÚ prostredníctvom podpory fiškálnych, hospodárskych a finančných opatrení, čím sa tejto dôležitej iniciatíve umožní, aby vytvárala nové pracovné miesta a zmierňovala finančnú záťaž podnikateľov;

12. zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité odstrániť rodové predsudky a iné nerovnosti súvisiace s daňami, ku ktorým musia prispievať daňové systémy vrátane systémov dane z príjmu fyzických osôb; vyzýva členské štáty, aby zabezpečili, že fiškálna politika vrátane zdaňovania bude slúžiť na riešenie a odstránenie sociálno-ekonomických a rodových nerovností vo všetkých ich rozmeroch;

13. poukazuje na to, že ochorenie COVID-19 odhalilo neistú situáciu intelektuálok (výskumníčok, architektiek a ďalších), ktoré pandémia postihla obzvlášť ťažko, pretože nemali stabilný pracovný pomer; zdôrazňuje potrebu mimoriadnych opatrení na zmiernenie dôsledkov opatrení členských štátov na zamedzenie šírenia nákazy a podčiarkuje význam štrukturálnych opatrení, ktoré zohľadňujú rovnosť na pracovisku a v každodennom živote a presadzujú práva žien;

14. zdôrazňuje úlohu žien pracujúcich v sociálnom sektore; uznáva, že ich pracovné zaťaženie sa v dôsledku pandémie zvýšilo a že nízke mzdy, väčšie vykorisťovanie (najmä migrantiek) a zamestnávanie ľudí bez odbornej prípravy alebo kvalifikácie na úlohy, ktoré sa majú vykonávať, zhoršujú ich pracovné a životné podmienky; podčiarkuje význam zlepšenia pracovných podmienok a odmeňovania, dodržiavania pracovného času a využívania kolektívneho vyjednávania ako záruky rešpektovania pracovných podmienok;

Vykorenenie rodovo motivovaného násilia

15. poukazuje na prípady nerovnakého zaobchádzania so ženami a ich obťažovania v práci a zdôrazňuje potrebu bojovať proti vykorisťovaniu, nerovnostiam, diskriminácii a násiliu, ktoré postihuje ženy, pričom poznamenáva, že obťažovanie na pracovisku vedie k vylúčeniu žien z kariéry a z odvetví, ktoré si vybrali, a predstavuje vážny útok na ich psychické a fyzické zdravie; konštatuje, že u žien je oveľa väčšia pravdepodobnosť, že budú vystavené sexuálnemu obťažovaniu, ako u mužov; vyzýva členské štáty a EÚ, aby ratifikovali dohovor Medzinárodnej organizácie práce č. 190 s cieľom dosiahnuť súlad s globálnymi normami na ukončenie násilia a obťažovania v práci a dohovor č. 189 o pracovníkoch v domácnosti, ktorý ratifikovalo len osem krajín a ktorý má zabezpečiť právne uznanie práce v domácnosti, rozšíriť práva na všetky pracovníčky v domácnosti, najmä tie v neformálnom hospodárstve, a predchádzať porušovaniu a zneužívaniu týchto práv; naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby vypracovali právne predpisy týkajúce sa hnutia Me Too na boj proti sexuálnemu obťažovaniu na pracovisku; vyzýva členské štáty, zamestnávateľov a združenia, aby zabezpečili riadne postupy na predchádzanie rodovej diskriminácii, sexuálnemu obťažovaniu a rodovo motivovanému násiliu, ktoré vytvárajú toxické prostredie, a trvá na tom, aby chránili obete rodovo motivovaného násilia páchaného na pracovisku alebo v ich organizáciách a zabezpečili zodpovednosť zaň;

16. odsudzuje všetky formy násilia páchaného na ženách a dievčatách v celej ich rozmanitosti; dôrazne potvrdzuje svoj záväzok bojovať proti rodovo motivovanému násiliu; vyzýva EÚ a členské štáty vrátane Bulharska, Česka, Maďarska, Lotyšska, Litvy a Slovenska, aby ratifikovali a/alebo riadne vykonávali Istanbulský dohovor, v ktorom sa poukazuje okrem iného na mylné predstavy o rodových úlohách v našej spoločnosti, ako sú „tradičné rodinné hodnoty“, a ktorý sa snaží bojovať proti represívnym názorom na ženy; pripomína, že dohovor by sa mal považovať za minimálnu normu, a dôrazne opakuje svoju predchádzajúcu výzvu na prijatie komplexných právnych predpisov, ktoré by sa vzťahovali na všetky formy rodovo motivovaného násilia a predstavovali najlepší spôsob jeho ukončenia;

17. konštatuje, že násilie medzi mužmi a ženami narastá v akejkoľvek núdzovej situácii, či už počas hospodárskej krízy, konfliktu alebo epidémie; poukazuje na to, že nerovnosti a hospodársky a sociálny tlak spôsobený opatreniami na zavedenie lockdownu počas ochorenia COVID-19, medzi ktorými sú obmedzenia pohybu a sociálna izolácia, viedli k nárastu násilia páchaného na ženách; zdôrazňuje, že mnohé ženy boli zavreté doma so svojimi agresormi; konštatuje, že počas prvého zákazu pohybu domáce násilie vzrástlo v niektorých členských štátoch vo všeobecnosti až o 30 % ( 29 ) ; vyzýva členské štáty, aby vypracovali a vykonávali účinné politiky a opatrenia na boj proti násiliu páchanému na ženách a aby prijali všetky potrebné opatrenia, ktorými sa zabezpečí, aby polícia a iné orgány mohli identifikovať a sledovať páchateľov zneužívania s cieľom pomôcť pri predchádzaní násiliu a úmrtiam, ako aj pri poskytovaní ochrany, podpory a odškodnenia žien, ktoré sú mu vystavené, a zabezpečiť tak, aby členské štáty vynakladali na tento jav väčší objem primeraných zdrojov a účinnejšie naň reagovali; zdôrazňuje potrebu osobitných programov na ochranu a monitorovanie obetí násilia a opatrení na posilnenie sociálnej podpory a zlepšenie prístupu k spravodlivosti, útulkom a zdravotnej starostlivosti v oblasti prevencie, liečby a rehabilitácie;

18. víta plán Komisie navrhnúť opatrenia na boj proti kybernetickému násiliu páchanému na ženách; domnieva sa, že cezhraničná povaha kybernetického násilia páchaného na ženách a dievčatách si vyžaduje spoločnú reakciu EÚ; zdôrazňuje, že členské štáty musia zaviesť programy na lepšie upozorňovanie na riziko a prevenciu opakovaných prípadov domáceho násilia, recidívy a vrážd žien a opatrenia na odstránenie všetkých foriem násilia na internete; zdôrazňuje naliehavú potrebu chrániť ženy a dievčatá pred násilím offline a online a pripomína, že násilie páchané na ženách môže mať mnoho rôznych foriem; uznáva štrukturálnu povahu násilia páchaného na ženách ako rodovo podmieneného násilia a poukazuje na to, že násilie páchané na ženách je jedným z rozhodujúcich spoločenských mechanizmov, ktoré ženy nútia do podriadeného postavenia voči mužom; konštatuje, že tento druh násilia sa stále nedostatočne nahlasuje a nedostatočne sa naň reaguje;

19. zdôrazňuje, že násilie páchané mužmi na ženách sa začína násilím chlapcov na dievčatách; zdôrazňuje, že komplexná, veku primeraná sexuálna výchova a vzdelávanie v oblasti vzťahov majú kľúčový význam pre predchádzanie rodovo motivovanému násiliu a poskytujú deťom a mladým ľuďom zručnosti, ktoré potrebujú na vybudovanie bezpečných vzťahov bez sexuálneho, rodovo motivovaného a partnerského násilia; vyzýva členské štáty, aby vykonávali preventívne programy vrátane vzdelávacích opatrení zameraných na mladých ľudí, ktoré sa vykonávajú ich príspevkov v otázkach, ako sú zručnosti potrebné na vytvorenie bezpečných a zdravých vzťahov, informovanosť o zakorenených predsudkoch týkajúcich sa opatrovateľských povinností, rovnosti medzi ženami a mužmi, vzájomný rešpekt, nenásilné riešenie konfliktov v medziľudských vzťahoch, rodovo motivované násilie páchané na ženách a právo na nedotknuteľnosť osoby;

20. zdôrazňuje, že od roku 2010 sa rodová segregácia vo vzdelávaní, konkrétne prevaha jedného rodu v určitých zručnostiach, mierne zvýšila, pričom situácia sa zhoršila v 13 členských štátoch a v iných prípadoch sa takmer nezmenila ( 30 ) ; zdôrazňuje, že toto zostáva hlavnou prekážkou rodovej rovnosti v EÚ; vyzýva členské štáty, aby zaistili, že všetci ľudia budú mať plný prístup k rovnakým príležitostiam na realizovanie osobného rozvoja bez toho, aby im bránili štruktúry, predsudky a stereotypné vnímanie na základe pohlavia; vyzýva členské štáty, aby vo svojich vzdelávacích systémoch riešili problém sexizmu a škodlivých rodových stereotypov a bojovali proti rodovej segmentácii trhu práce v súvislosti s povolaniami v odboroch veda, technológia, inžinierstvo a matematika (STEM) tým, že budú investovať do formálneho, informálneho a neformálneho vzdelávania, celoživotného vzdelávania a odborného vzdelávania žien s cieľom zabezpečiť, aby mali prístup ku kvalitnému zamestnaniu a k príležitostiam na rekvalifikáciu a zvýšenie úrovne zručností vzhľadom na budúci dopyt na trhu práce, a zabrániť začarovanému kruhu rodovej segregácie na trhu práce;

21. zdôrazňuje, že sexuálne vykorisťovanie je vážna forma násilia, ktorá postihuje prevažne ženy a deti; pripomína najmä, že takmer tri štvrtiny všetkých obetí obchodovania s ľuďmi v EÚ sú ženy a dievčatá, s ktorými sa obchoduje predovšetkým na účely sexuálneho vykorisťovania; zdôrazňuje, že obchodovanie s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania, najmä so ženami a deťmi, je formou otroctva a urážkou ľudskej dôstojnosti; zdôrazňuje, že obchodovanie s ľuďmi je na celom svete na vzostupe v dôsledku nárastu čoraz výnosnejšej organizovanej trestnej činnosti; zdôrazňuje význam rodovo citlivého prístupu k obchodovaniu s ľuďmi a upozorňuje, že je potrebné, aby členské štáty zabezpečili primerané finančné prostriedky na poskytovanie sociálnej a psychickej podpory a prístup obetí obchodovania s ľuďmi alebo sexuálneho vykorisťovania k verejným službám a k špecializovaným službám určeným na sociálne začlenenie zraniteľných žien a dievčat; vyzýva členské štáty, aby v plnej miere vykonávali smernicu o boji proti obchodovaniu s ľuďmi ( 31 ) a urýchlene zastavili uväzňovanie alebo deportáciu potenciálnych obetí; zdôrazňuje však, že sexuálne vykorisťovanie a obchodovanie s ľuďmi na sexuálne účely vychádza z dopytu a že úsilie zamerané na boj proti nim musí byť zamerané na prevenciu a zastavenie dopytu; trvá na tom, že všetky právne predpisy týkajúce sa sexuálnych trestných činov musia byť založené na súhlase; trvá na tom, že za zákonné by sa mali považovať len dobrovoľné sexuálne akty; vyzýva Komisiu, aby sa prednostne zamerala na predchádzanie obchodovaniu s ľuďmi na účely sexuálneho vykorisťovania, a to aj prostredníctvom informačných, osvetových a vzdelávacích kampaní, prijatím opatrení a programov na odrádzanie od dopytu a jeho zníženie a prijatím osobitných právnych predpisov v budúcnosti;

22. zdôrazňuje, že rodovo motivované násilie sa prelína s viacerými osami útlaku; zdôrazňuje, že ženám a dievčatám so zdravotným postihnutím hrozí dvakrát až päťkrát vyššie riziko, že budú vystavené rôznym formám násilia; zdôrazňuje, že EÚ je ako zmluvná strana Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím povinná prijať opatrenia na zabezpečenie plného a rovnakého využívania všetkých ľudských práv a základných slobôd ženami a dievčatami so zdravotným postihnutím; konštatuje, že Výbor pre práva osôb so zdravotným postihnutím v roku 2015 odporučil, aby EÚ urýchlila úsilie v tomto smere, okrem iného ratifikáciou Istanbulského dohovoru;

23. oceňuje jednoznačnú obranu všetkých slobôd kdekoľvek na svete a odsudzuje opatrenia, ktoré ohrozujú práva, slobody a záruky, a všetky formy predsudkov a diskrimináciu z akéhokoľvek dôvodu; vyzýva na účinnú prevenciu rodovo motivovaného násilia vrátane vzdelávacích opatrení, ktoré sú zamerané na mladých ľudí a vykonávajú sa na základe ich príspevkov, ako aj na zabezpečenie toho, aby sa všetci mladí ľudia mohli zúčastňovať na komplexnom vzdelávaní v oblasti SRZP a vzťahov; požaduje ďalšie opatrenia na boj proti rodovým stereotypom, a to aj zameraním na mužov a chlapcov a spochybňovaním toxických vzťahov a rodových noriem; vyzýva členské štáty, aby zaviedli jednoznačnejšie opatrenia so zameraním na tieto normy, pretože rodové stereotypy sú základnou príčinou rodovej nerovnosti a týkajú sa všetkých oblastí spoločnosti; zdôrazňuje význam riešenia chudoby a rastúcich nerovností v prípade žien, najmä tých, ktoré sa nachádzajú v zraniteľnej situácii;

24. zdôrazňuje, že akákoľvek stratégia na dosiahnutie rodovej rovnosti sa musí zaoberať všetkými formami násilia páchaného na ženách, a to aj zhoršovaním postavenia žien pri nadobúdaní nárokov na zdravotnú starostlivosť, SRZP a ich porušovaním; opakuje, že prístup k zdravotnej starostlivosti a službám, a to aj k verejným službám, prístup k bezpečnému, zákonnému a bezplatnému umelému prerušeniu tehotenstva a k psychologickej podpore žien, ktoré sú obeťami násilia, treba považovať za prioritu; zdôrazňuje, že porušovanie SRZP vrátane odopretia bezpečnej a zákonnej starostlivosti pri umelom prerušení tehotenstva je formou násilia na ženách a dievčatách; zdôrazňuje, že autonómia dievčat a žien a ich schopnosť slobodne a nezávisle rozhodovať o svojom tele a živote sú predpokladom ich ekonomickej nezávislosti, a teda aj rodovej rovnosti a odstránenia rodovo motivovaného násilia; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby na politickej úrovni intenzívnejšie podporovali obhajcov ľudských práv, poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, ktorí pracujú na presadzovaní SRZP, a organizácie občianskej spoločnosti v oblasti práv žien a SRZP, ktoré sú kľúčovými aktérmi v spoločnostiach uplatňujúcich rodovú rovnosť a kľúčovými poskytovateľmi služieb a informácií o sexuálnom zdraví a trhu v oblasti reprodukčného zdravia;

Zdravie, vzdelávanie, začleňovanie a chudoba

25. zdôrazňuje, že právo na prístup k zdravotným službám, najmä v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, je základným právom žien, ktoré by sa malo posilniť a v žiadnom prípade by sa nemalo obmedzovať ani odňať; pripomína, že služby v oblasti SRZP sú základnými službami zdravotnej starostlivosti, ktoré by mali byť dostupné pre všetkých vrátane migrantiek a utečeniek; odsudzuje činnosť protirodových a protifeministických hnutí v Európe a na celom svete, ktoré systematicky útočia na práva žien a LGBTIQ+ vrátane SRZP; vyzýva Komisiu, aby dôrazne odsúdila zhoršenie situácie, pokiaľ ide o práva žien, SRZP a osoby LGBTIQ+, v niektorých členských štátoch a aby využila všetky právomoci, ktoré má k dispozícii, na posilnenie opatrení na boj proti tomuto problému, a to aj posilnením podpory obhajcov práv žien a organizácií pre práva žien v EÚ, ako aj organizácií, ktoré sa venujú SRZP a LGBTIQ+;

26. zdôrazňuje, že je potrebné, aby členské štáty prijali politiky kladúce osobitný dôraz na lepšie systémy zdravotnej starostlivosti a ich služby a prevenciu chorôb, okrem iného rodovo špecifických aspektov, zabezpečením dostupnej a kvalitnej zdravotnej starostlivosti a zaručením potrebných zdrojov na boj proti hlavným problémom týkajúcim sa zdravia, ako sú problémy vyplývajúce zo súčasnej pandemickej krízy; zdôrazňuje, že nerovnosti v oblasti zdravia sa akumulujú v prípade žien s nízkym vzdelaním a žien so zdravotným postihnutím, teda dvoch kategórií so zlým zdravotným stavom a obmedzeným prístupom k zdravotným službám; zdôrazňuje, že prístup k zdravotnej starostlivosti v niektorých členských štátoch bol obmedzený v dôsledku opatrení na zákaz pohybu proti šíreniu ochorenia COVID-19 a že sa neposkytovala konzultácia, liečba ani diagnostika; naliehavo vyzýva členské štáty, aby posilnili systémy zdravotnej starostlivosti vrátane verejných služieb s cieľom čo najrýchlejšie uskutočniť zrušené konzultácie, liečbu a diagnostiku;

27. víta nadchádzajúce preskúmanie barcelonských cieľov a zdôrazňuje potrebu dosiahnuť tieto ciele a zabezpečiť vzdelávanie detí a starostlivosť o deti v ranom detstve vrátane verejného predškolského vzdelávania; zdôrazňuje potrebu poskytovať služby starostlivosti počas vzdelávania a starostlivosti v ranom detstve, ktoré budú skutočne prístupné všetkým deťom, pretože majú zastrešujúcu úlohu pri zvyšovaní účasti žien na trhu práce, najmä vzhľadom na skúsenosti s pandémiou ochorenia COVID-19; uznáva, že okrem rozvoja zariadení dlhodobej starostlivosti je potrebné vytvoriť a rozšíriť zariadenia poskytujúce podporu starším ľuďom a ľuďom so zdravotným postihnutím; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby plnili tieto ciele, ktoré majú kľúčový význam pre posilnenie rodovej rovnosti a modelu rovnocenného rozdelenia zárobkovej a opatrovateľskej činnosti;

28. zdôrazňuje, že chudoba a sociálne vylúčenie sa zhoršili v prípade určitých skupín žien, ako sú osamelé matky, ženy staršie ako 65 rokov, ženy so zdravotným postihnutím a ženy s nízkou úrovňou vzdelania a ženy s migrantským pôvodom; trvá na tom, že je dôležité bojovať proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a jeho rozmanitým príčinám; naliehavo vyzýva členské štáty, aby prijali osobitné opatrenia na predchádzanie riziku chudoby starších žien a dôchodkýň a boj proti nemu vzhľadom na starnutie obyvateľstva a podiel starších žien v znevýhodnenej alebo zraniteľnej situácii; považuje za nevyhnutné riešiť rovnováhu medzi pracovným a súkromným životom a prekonať rozdiely v dôchodkoch žien a mužov tak, že sa všetkým ženám zaručí spravodlivý dôchodok a prístup k všeobecným a solidárnym systémom sociálneho zabezpečenia a bude sa lepšie presadzovať zásada rovnakej odmeny za rovnakú prácu, aby sa odstránili rozdiely v odmeňovaní žien a mužov a predchádzalo ich hromadnému výskytu v kariére žien; vyjadruje mimoriadne znepokojenie nad tým, že rodový rozdiel, pokiaľ ide o chudobu, sa od roku 2017 zvýšil v 21 členských štátoch ( 32 )

29. zdôrazňuje, že stále panuje mylná predstava, že bezdomovectvo žien je v Európe relatívne malým sociálnym problémom; poukazuje na nedostatok základných údajov o povahe a rozsahu bezdomovectva žien, čo znižuje viditeľnosť tohto problému; zdôrazňuje, že je dôležité uznať rodovo motivované násilie a rodovo podmienené skúsenosti s traumou ako hlavnú príčinu bezdomovectva žien a preskúmať rozsiahlejšie spoločenské problémy, ktoré sa prelínajú so širšími sociálno-ekonomickými a štrukturálnymi prekážkami, ako je chudoba, nedostatok cenovo dostupného bývania a iné štrukturálne faktory; naliehavo vyzýva EÚ a členské štáty, aby začlenili rodové hľadisko do politík a postupov zameraných na bezdomovectvo, vypracovali osobitnú stratégiu na boj proti bezdomovectvu žien a zabezpečili primerané a účinné fungovanie služieb s cieľom pokryť potreby žien bez domova;

30. pripomína, že je potrebné bojovať proti prierezovým formám diskriminácie, najmä voči marginalizovaným skupinám vrátane žien so zdravotným postihnutím, žien čiernej pleti, migrantiek, príslušníčok etnických menšín, rómskych žien, starších žien, slobodných matiek, LGBTIQ+ osôb a žien bez domova; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa ich potreby a problémy riešili v rámci politík a iniciatív EÚ; vyzýva Komisiu, aby vypracovala osobitné usmernenia k vykonávaniu prierezového rámca a predložila akčný plán EÚ s konkrétnymi opatreniami na zlepšenie sociálno-ekonomickej situácie žien, ktoré čelia prierezovým formám diskriminácie, a na boj proti feminizácii chudoby a neistej práce;

Rovnosť v každodennom živote

31. uznáva, že je nevyhnutné zabezpečiť širokú škálu účinných, primeraných a cielených opatrení na boj proti diskriminačným postojom a praktikám, dosiahnuť rovnaké príležitosti a rovnakú odmenu za rovnakú prácu a rýchlejšie napredovať v oblasti rodovej rovnosti, pričom sa osobitne zameria na účinky pandémie ochorenia COVID-19, podporí výmena najlepších postupov v boji proti diskriminácii a umožní ženám uplatňovať svoje občianske a politické práva na rovnakom základe a plne sa zúčastňovať na všetkých aspektoch našej spoločnosti; zdôrazňuje potrebu zabezpečiť primerané investície do služieb všeobecného záujmu a do verejných služieb, najmä zdravotníctva, vzdelávania a dopravy, s cieľom podporiť nezávislosť, rovnosť a emancipáciu žien; vyzýva členské štáty, aby zaviedli osobitné sociálne a rodovo citlivé opatrenia na boj proti riziku sociálneho vylúčenia a chudoby, pokiaľ ide o prístup k bývaniu, doprave a energii, najmä v prípade žien v zraniteľnej situácii;

32. je hlboko znepokojený skutočnosťou, že Európska zelená dohoda a súvisiace iniciatívy v oblasti životného prostredia a klímy nezahŕňajú rodové hľadisko; naliehavo vyzýva Komisiu, aby si splnila povinnosť začleniť uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti do všetkých politík EÚ, a to aj v oblasti životného prostredia a klímy; naliehavo žiada, aby sa tieto politiky opierali o dôslednú rodovú analýzu s cieľom zabezpečiť, aby riešili existujúce rodové nerovnosti a ďalšie formy sociálneho vylúčenia; vyzýva Komisiu, aby vypracovala plán na splnenie záväzkov akčného plánu pre rodovú rovnosť, ktorý bol odsúhlasený na konferencii COP25 k Rámcovému dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, a aby určila stále kontaktné miesto EÚ pre rodovú rovnosť a zmenu klímy s dostatočnými rozpočtovými zdrojmi na vykonávanie a monitorovanie opatrení v oblasti klímy so zreteľom na rodovú rovnosť v EÚ a na celom svete;

33. zdôrazňuje významný prínos žien v oblasti zamestnanosti, kultúry, vzdelávania, vedy a výskumu; berie na vedomie výrazné zhoršenie životných podmienok žien zamestnaných v kultúre a umení, žien riadiacich mikropodniky a malé podniky a žien pracujúcich v poľnohospodárskych podnikoch a žijúcich vo vidieckych komunitách, čo je spôsobené pozastavením hospodárskych a kultúrnych činností počas pandémie ochorenia COVID-19;

34. naliehavo žiada členské štáty, aby čo najskôr dospeli k spoločnému postoju k návrhu smernice Rady o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na náboženské vyznanie alebo vieru, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu ( 33 ) , ktorý je zablokovaný, odkedy ho v apríli 2009 prijal Európsky parlament;

35. opätovne zdôrazňuje význam uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti ako systematického prístupu k dosiahnutiu rodovej rovnosti; víta preto zriadenú pracovnú skupinu Komisie pre rovnosť; zdôrazňuje význam transparentnosti a zapojenia organizácií pre práva žien a organizácií občianskej spoločnosti z rôznych prostredí;

36. považuje za nevyhnutné podporovať účasť žien na športových aktivitách, v športových štruktúrach a ich rozvoji; uznáva, že je potrebné riešiť nerovnosti týkajúce sa prístupu žien k športu a udeľovania cien;

37. vyzýva členské štáty a Radu, aby vytvorili formálne zloženie Rady pre rodovú rovnosť s cieľom poskytnúť ministrom a štátnym tajomníkom zodpovedným za rodovú rovnosť osobitné fórum na diskusiu, a tak zabezpečiť, aby sa o otázkach rodovej rovnosti diskutovalo na najvyššej politickej úrovni, a viac uľahčovať uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti vo všetkých politikách EÚ;

38. zdôrazňuje význam rodového rozpočtovania pri uplatňovaní zásady začleňovania hľadiska rodovej rovnosti do všetkých rozpočtových postupov;

39. upozorňuje na zistenie Európskeho dvora audítorov, že Komisia ešte nesplnila svoj záväzok uplatňovať hľadisko rodovej rovnosti v rozpočte EÚ; vyzýva preto Komisiu, aby podľa odporúčania Dvora audítorov posilnila inštitucionálny rámec na podporu rodového rozpočtovania, vykonávala rodové analýzy potrieb a vplyvov a aktualizovala svoje usmernenia k lepšej právnej regulácii, systematicky zhromažďovala, analyzovala a podávala správy o existujúcich údajoch rozčlenených podľa pohlavia k programom financovania EÚ, využívala rodové ciele a ukazovatele na monitorovanie pokroku, vytvorila systém na sledovanie finančných prostriedkov pridelených a používaných na podporu rodovej rovnosti a každoročne podávala správy o výsledkoch dosiahnutých v oblasti rodovej rovnosti;

40. víta záväzok zohľadniť rodovú rovnosť v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktorý je najväčšou časťou nástroja NextGenerationEU; vyjadruje však hlboké poľutovanie nad tým, že vzhľadom na nedostatok rodovo špecifických ukazovateľov a cieľov bude ťažké monitorovať rodový vplyv týchto fondov a sledovať výsledky; vyzýva preto Komisiu, aby využila údaje a ukazovatele rozčlenené podľa pohlavia, najmä v hodnotiacej tabuľke podpory obnovy a odolnosti, posúdila rodový vplyv vykonaných opatrení a výsledky v čase hodnotenia národných plánov členských štátov, v ktorých sa stanovujú ich reformy a investičné programy, a zaviedla rodovo vyvážené riadenie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a európskeho semestra;

41. vyjadruje poľutovanie nad slabým prepojením medzi novou stratégiou EÚ pre rodovú rovnosť a Európskou zelenou dohodou; vyzýva Komisiu, aby vo svojich nadchádzajúcich návrhoch posilnila prepojenie medzi politikami v oblasti zmeny klímy a rodovej rovnosti;

42. vyzýva Komisiu, aby začlenila rodovú rovnosť do akejkoľvek tvorby politík a aby pri vytváraní každej novej politiky vykonala posúdenie vplyvu na rodovú rovnosť, a tak pomohla zaistiť súdržnejšiu politickú reakciu EÚ na výzvy v oblasti rodovej rovnosti založenú na dôkazoch; vyzýva členské štáty, aby prijali zodpovedajúce opatrenia na vnútroštátnej úrovni;

o

o o

43. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade a Komisii.

(1) Ú. v. ES L 6, 10.1.1979, s. 24.

(2) Ú. v. ES L 359, 19.12.1986, s. 56.

(3) Ú. v. ES L 348, 28.11.1992, s. 1.

(4) Ú. v. EÚ L 373, 21.12.2004, s. 37.

(5) Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006, s. 23.

(6) Ú. v. EÚ L 68, 18.3.2010, s. 13.

(7) Ú. v. EÚ L 180, 15.7.2010, s. 1.

(8) Ú. v. EÚ C 407, 4.11.2016, s. 2.

(9) Ú. v. EÚ C 331, 18.9.2018, s. 60.

(10) Prijaté texty, P9_TA(2020)0379.

(11) Prijaté texty, P9_TA(2021)0025.

(12) Prijaté texty, P9_TA(2021)0024.

(13) Prijaté texty, P9_TA(2021)0058.

(14) Prijaté texty, P9_TA(2021)0314.

(15) Správa o indexe rovnosti pohlaví, 2020.

(16) Eurostat, máj 2021 Euroindicator: Euro area unemployment at 7,9 %, EU at 7,3 %, 1. júla 2021.

(17) Index rodovej rovnosti 2020.

(18) Svetové ekonomické fórum, Gender Gap Report 2021, 31. marca 2021.

(19) Svetová zdravotnícka organizácia, Violence Against Women Prevalence Estimates, 2018: Global, regional and national prevalence estimates for intimate partner violence against women and global and regional prevalence estimates for non-partner sexual violence against women, 2021.

(20) Tlačové vyhlásenie Dr. Hansa Henriho P. Klugeho, regionálneho riaditeľa Svetovej zdravotníckej organizácie pre Európu, 7. mája 2020.

(21) Europol, Exploiting isolation: Offenders and victims of online child sexual abuse during the COVID-19 pandemic, 19. júna 2020.

(22) Eurostat, Štatistika rozdielov v odmeňovaní žien a mužov, február 2021.

(23) Eurostat, Deti ohrozené chudobou alebo sociálnym vylúčením, október 2020.

(24) Správa Komisie o rodovej rovnosti v EÚ za rok 2021.

(25) Správa Komisie o rodovej rovnosti v EÚ za rok 2021.

(26) Eurocarers, The gender dimension of informal care, 2017.

(27) Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/1158 z 20. júna 2019 o rovnováhe medzi pracovným a súkromným životom rodičov a osôb s opatrovateľskými povinnosťami, ktorou sa zrušuje smernica Rady 2010/18/EÚ (Ú. v. EÚ L 188, 12.7.2019, s. 79).

(28) Všetky hodnotenia indexu rodovej rovnosti (EÚ28 a priemer): Švédsko (83,9), Dánsko (77,4), Francúzsko (75,1), Fínsko (74,7), Holandsko (74,1), Spojené kráľovstvo (72,7), Írsko (72,2), Španielsko (72,0), Belgicko (71,4), Luxembursko (70,3), priemer EÚ (67,9), Slovinsko (67,7), Nemecko (67,5), Rakúsko (66,5), Taliansko (63,5), Malta (63,4), Portugalsko (61,3), Lotyšsko (60,8), Estónsko (60,7), Bulharsko (59,6), Chorvátsko (57,9), Cyprus (56,9), Litva (56,3), Česko (56,2), Poľsko (55,8), Slovensko (55,5), Rumunsko (54,4), Maďarsko (53), Grécko (52,2).

(29) Gama, A., Pedro, A. R., de Carvalho, M. J. L., Guerreiro, A. E., Duarte, V., Quintas, J., Matias, A., Keygnaert, I. a Dias, S., Domestic Violence during the COVID-19 Pandemic in Portugal, Portuguese Journal of Public Health, 2020, 38 (Suppl. 1), s. 32 – 40.

(30) Európsky inštitút pre rodovú rovnosť, Gender segregation in education, training and the labour market: Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, 2017.

(31) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/36/EÚ z 5. apríla 2011 o prevencii obchodovania s ľuďmi a boji proti nemu a o ochrane obetí obchodovania, ktorou sa nahrádza rámcové rozhodnutie Rady 2002/629/SVV (Ú. v. EÚ L 101, 15.4.2011, s. 1).

(32) Správa o indexe rovnosti pohlaví, 2020.

(33) Návrh Komisie z 2. júla 2008 (COM(2008)0426).