SK Úradný vestník Európskej únie C 191/20

Uverejnenie žiadosti o zápis do registra podľa článku 6 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín

2011/C 191/11

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietky proti žiadosti o zápis podľa článku 7 nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 (1). Vznesené námietky sa musia Komisii doručiť do šiestich mesiacov po uverejnení tejto žiadosti.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NARIADENIE RADY (ES) č. 510/2006

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE/SCHWÄBISCHE KNÖPFLE“

ES č.: DE-PGI-0005-0738-02.02.2009

CHZO ( X ) CHOP ( )

1. Názov:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“

2. Členský štát alebo tretia krajina:

Nemecko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny:

3.1. Druh výrobku:

Trieda 2.7 Cestoviny

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sú vaječné cestoviny z čerstvých vajec, majú charakter domácej výroby, nerovnomerný tvar a drsný, pórovitý povrch, tuhé cesto sa vkladá priamo do vriacej vody/vodnej pary. V bežnej reči obidva názvy označujú výrobok vyrobený z rovnakého cesta a sú vzájomne zameniteľné. Vaječné cestoviny môžu byť pritom hrubšie či tenké a dlhé či krátke. Ohraničenie je sotva možné, prechody pri vžitom používaní jazyka sú nejasné a regionálne sa takisto vykladajú rôzne.

Charakteristické znaky

Farba/vzhľad: prirodzená, zlatožltá–svetložltá.

Tvar: Vaječné cestoviny s nepravidelným tvarom; drsný a pórovitý povrch; Charakter domácej výroby: forma môže byť tenká aj hrubšia, môžu mať podlhovastý tvar alebo môžu byť krátke.

Konzistencia/povrch: pevné pri zahryznutí, odolné pri varení / nelepia sa, s drsným povrchom.

Kvalita vajec: čerstvé vajcia zodpovedajúce smerniciam pre cestoviny.

Obsah vajec na kg krupice/múky: sušené „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“: minimálne 2 vajcia/kg krupice, spravidla sa na kg krupice pridávajú 4 vajcia alebo 6 vajec;

čerstvé „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“: minimálne 8 vajec/kg krupice a múky.

Kvalita krupice: krupica z pšenice tvrdej alebo špaldová múka.

Kvalita múky v prípade čerstvých „Spätzle“: pšeničná alebo špaldová múka.

Kvalita vody: čerstvá pitná voda.

Soľ: voliteľné, maximálne 1 %.

Korenie, bylinky, špenát: Voliteľné.

Kyselina citrónová: v prípade čerstvých „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ voliteľná.

3.3. Suroviny (len pre spracované poľnohospodárske výrobky):

Prísadami na výrobu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (sušených) sú krupica, čerstvé vajcia a pitná voda. Možno pridať aj soľ (maximálne 1 %), korenie, bylinky a špenát. V prípade čerstvých „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ možno pridať aj kyselinu citrónovú a ďalej možno celkom alebo čiastočne nahradiť krupicu múkou.

3.4. Krmivo (len pre výrobky živočíšneho pôvodu):

—

3.5. Konkrétne kroky pri výrobe, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti:

Na zaručenie pravosti tradičného produktu typického produktu v tomto regióne a trvale vysokej kvality, sa výroba „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ musí uskutočniť v označenej zemepisnej oblasti. Výroba čerstvých cestovín a sušených cestovín prebieha až do chvíle chladenia, resp. sušenia po rovnakých výrobných krokoch. Tradične sa „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ krájajú ručne, až od začiatku 20. storočia sa rozšírilo strojové spracovanie „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“. Prísady sa zmiešajú a hmota sa hnetie až je cesto tuhé. Od zavedenia strojov na hnetenie cesta je tento proces prevažne mechanizovaný. Cesto sa vytvaruje a vloží do vriacej vody nebo vodnej pary. Konzistencia cesta a správna teplota a dĺžka času varenia si vyžadujú jemný cit a skúsenosť, ktoré možno len ťažko štandardizovať. Zručnosti a know-how výrobcov a regionálnemu výrobnému postupu sa pritom pripisuje mimoriadny význam. V prípade sušených cestovín sa uvarené „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ predsušia a potom sušia, pri čerstvých cestovinách nasleduje prípadne chladenie, pasterizácia a nakoniec chladenie na 2 až 7 °C.

3.6. Osobitné pravidlá pre krájanie, strúhanie, balenie atď.:

—

3.7. Osobitné pravidlá pre označovanie:

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti:

Geografická oblasť Schwaben zahŕňa celú spolkovú republiku Bádensko-Württembersko, ako aj okres Schwaben v Slobodnom štáte Bavorsko.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou:

5.1. Špecifickosť zemepisnej oblasti:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ majú v zemepisnej oblasti storočnú tradíciu výroby a veľký význam pre švábsku kuchyňu. Zručnosti a know-how výrobcov a regionálnemu výrobnému postupu sa pritom pripisuje mimoriadny význam. Tradične sa „Spätzle“ krájajú ručne a ručne odkrajované „Spätzle“ z doštičky sa dodnes považujú za mimoriadnu pečať kvality. Z ekonomických dôvodov sa v zemepisnej oblasti od začiatku 20. storočia začalo rozširovať strojové spracovanie „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ charakteristické pre domácu výrobu, t. j. akoby boli krájané ručne. S cieľom zachovať pravosť a domáci charakter „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ boli zaregistrované prvé patenty založené na praktických skúsenostiach (porov. napr. Deutsches Reichpatent 471046). Viaceré výstavy dokumentujú tradičný výrobný postup v regióne Švábsko od začiatku až do súčasnosti [porov. „Spätzle und Knöpfle – Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben“, „Blickfang: Alte Zeiten“, Ofterdingen; „Spätzle – Schaben, pressen, hobeln“, Freilichtmuseum Beuren]. Početné súťaže vo varení a celý rad svetových rekordov v krájaní „Spätzle“ zvýrazňujú osobitosť zemepisnej oblasti v súvislosti s ľudskými faktormi. Know-how, ktoré zohráva významnú úlohu pri neskorších vlastnostiach produktu, odovzdávali miestni ľudia z generácie na generáciu. Tradícia výroby „Spätzle“ vo Švábsku sa dá vysledovať až do 18. storočia. V roku 1725 württemberský radný a osobný lekár Rosino Lentilio zhrnul „Knöpflein“ a „Spazen“ do kategórie „všetko, čo sa pripravuje z múky“. Vtedy bola v švábsko-alemanskej oblasti široko rozšírená špalda. V tomto chudobnom regióne drobných roľníkov sa táto nenáročná obilnina, ktorej sa darí i na málo úrodnej pôde, tešila veľkej obľube. Vzhľadom na to, že špaldová múka obsahuje mnoho lepkových bielkovín, vďaka ktorým sa cesto v časoch núdze pripravovalo i bez pridania vajec, na výrobu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sa používala predovšetkým špalda. Známymi sa „Spätzle“ stali v oblasti Münsinger Alb. So začiatkom industrializácie a rastúcou prosperitou obyvateľstva sa „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ stali z každodennej stravy kulinárskou špecialitou na sviatočné dni. V opise švábskej roľníckej dediny z roku 1937 sa „Spätzle“ uvádzajú ako slávnostný pokrm. Rok predtým povýšil miestny básnik Sebastian Blau „Spätzle“ na symbol regionálnej identity Švábov: „… ‚Spätzle‘ sú základom našej kuchyne, slávou našej krajiny, … alfou a omegou švábskeho jedálneho lístka …“. Tradičné regionálne výrobné postupy a vysoko vyvinutá zručnosť pri výrobe „Spätzle“ umožnili v inak od prírody znevýhodnených miestach zemepisnej oblasti výrobu vysoko hodnotného produktu. „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ dnes vo Švábsku ponúkajú vo svojom sortimente takmer všetci výrobcovia cestovín a gastronómovia a od 80. rokov ich aj úspešne vyvážajú. Pre obyvateľov žijúcich v tejto zemepisnej oblasti sa tento výrobok stal symbolom identity. Veľký význam „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ pre švábsku kuchyňu je okrem iného doložený aj románom „Die Geschichte von den sieben Schwaben“, prvýkrát vydaným v roku 1827, podľa ktorého je vo Švábsku zvyk „jesť päťkrát denne, a to päťkrát polievku a dvakrát k tomu ‚Knöpfle‘ alebo ‚Spätzle‘ “. V roku 1892 Elise Henle napísala, že sa patrí, aby každá švábska žena ovládala prípravu „Spätzle“: „nie je to správne švábske dievča, keď nevie variť ‚Spätzle‘ “. V novších časoch uvádza švábsky spisovateľ Siegfried Ruoß v kuchárke „Schwäbische Spätzleküche“ pre región Švábsko viac než 50 rôznych receptov na „Spätzle“.

5.2. Osobitosť výrobku:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sú na rozdiel od ostatných cestovín vaječné cestoviny z čerstvých vajec vyrobené postupom charakteristickým pre domácu výrobu, majú nerovnomerný tvar a drsný, pórovitý povrch, tuhé cesto sa vkladá priamo do vriacej vody/vodnej pary, môžu byť hrubšie či tenké a podlhovasté či krátke. Ide o jediné cestoviny, ktoré sa po prvýkrát varia už počas výroby. Vlhké cesto sa buď pretlačí cez dierkované plechy, alebo kvapká cez tieto plechy do vriacej vody. Cesto sa prípadne počas tohto procesu krája.

5.3. Príčinná súvislosť medzi zemepisnou oblasťou a akosťou alebo typickou vlastnosťou výrobku (CHOP), alebo špecifickou akosťou, povesťou alebo inou typickou vlastnosťou výrobku (CHZO):

Príčinná súvislosť medzi osobitosťou „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ a ich zemepisným pôvodom vyplýva zo skutočnosti, že „Spätzle“ sa vďaka svojmu pôvodu tešia veľkému uznaniu. Ide o tradičné a typické regionálne cestovinové špeciality zo švábskej oblasti, ktoré sú známe a cenené najmä v tomto regióne, ale i mimo neho. To na jednej strane potvrdzuje ako rad vyjadrení, ktoré dostal vnútroštátny úrad, tak aj prieskum vykonaný medzi spotrebiteľmi z roku 2002.

Na druhej strane je početnými odkazmi v literatúre, v novinových článkoch a regionálnych kuchárkach doložený zásadný význam a hodnota, ktoré sa výrobku „Spätzle“/„Knöpfle“ ako „švábskemu národnému jedlu“ vo švábskej kuchyni pripisujú.

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ dnes vo Švábsku ponúkajú vo svojom sortimente takmer všetci výrobcovia cestovín a gastronómovia a od 80-tych rokov minulého storočia ich aj úspešne vyvážajú. „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sa tešia neobyčajnému uznaniu najmä z dôvodu tradičného regionálneho výrobného postupu a vysoko vyvinutej zručnosti pri výrobe „Spätzle“ v regióne Švábsko, pričom ručne krájané „Spätzle“ sa tešia mimoriadnej vážnosti. Aj strojová výroba si vyžaduje jemný cit a skúsenosť, a preto sa zručnosti výrobcov a regionálnemu výrobnému postupu takisto prikladá mimoriadny význam. Možno preto vychádzať z predpokladu, že povesť „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ je úzko spojená s regiónom pôvodu.

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ sú spotrebiteľom veľmi dobre známe a vďaka svojmu regionálnemu pôvodu sa tešia neobyčajnej vážnosti, ktorá sa zakladá na ich dlhej tradícii ako špecialita regiónu Švábsko a tu vyvinutej zručnosti na výrobu „Spätzle“, pritom ručne krájané „Spätzle“ sa pokladajú za osobitnú pečať kvality. Už celonemecký prieskum, ktorý v roku 1965 vykonala spoločnosť Konsumgenossenschaft Stuttgart e.G. preukázal, že „Spätzle“ sa v regiónoch Stuttgart a Reutlingen vysoko cenia. Aj švábska literatúra je bohatá na básne o obľúbenom jedle Švábov, ako napríklad dokazuje báseň „Das Lob der Schwabenknöpfle“ uverejnená v roku 1838 v Schwarzwälder Boten, báseň „Schwäbische Leibspeisa“ alebo „Spätzles-Lied“. Ďalej sa na „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ takisto odkazuje v početných slávnostiach a zvykoch a tento výrobok je takisto propagovaný ako turistická atrakcia v rámci týždňov špecialít či kurzov, seminárov a súťaží v krájaní „Spätzle“. V novších časoch prevzali „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ aj úlohu kulinárskeho veľvyslanca regiónu Švábsko.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie:

[Článok 5 ods. 7 nariadenia (ES) č. 510/2006]

Vestník ochranných známok 21 z 23. mája 2008, časť 7a-aa, s. 33858

(http://www.register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/127)

(1) Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.