Súhrnný prehľad

Posúdenie vplyvu vykonávacieho nariadenia Komisie, ktorým sa stanovuje zoznam súborov údajov s vysokou hodnotou a podmienky ich uverejňovania a opakovaného použitia

A. Potreba konať

V čom spočíva problém a prečo ide o problém na úrovni EÚ?

Verejný sektor produkuje obrovské množstvo údajov (napr. meteorologické údaje, digitálne mapy, štatistické a právne informácie), ktoré sú pre digitálnu ekonomiku hodnotným zdrojom. Používajú sa na vytváranie služieb a aplikácií založených na údajoch, na efektívnejšie poskytovanie súkromných a verejných služieb a umožňujú lepšie informované prijímanie rozhodnutí. Hlavným problémom je, že tieto údaje – informácie verejného sektora – sa nepoužívajú opakovane, aspoň nie do takej miery, ktorá by umožňovala naplnenie ich sociálno-ekonomického potenciálu. Je to spôsobené dvomi typmi prekážok. Po prvé prekážkami pri prístupe na trh spôsobenými vyberaním poplatkov za opakované použitie. Druhým typom prekážok sú nízka interoperabilita (nekompatibilné podmienky udeľovania licencií a nízka technická/sémantická štandardizácia údajov) a nízka strojová čitateľnosť údajov (vrátane prístupu cez aplikačné programovacie rozhrania – API). Aj keď sa tento problém týka všetkých údajov verejného sektora, je najakútnejší v šiestich oblastiach súborov údajov s vysokou hodnotou: údaje a vlastníctvo spoločností, geopriestorové údaje, pozorovanie Zeme a životné prostredie, meteorológia, mobilita a štatistika. Po týchto súboroch údajov je veľký dopyt, ale ich opakované používanie je nižšie kvôli pretrvávajúcim prekážkam. Problém sa dotýka všetkých opätovných používateľov: nekomerčných (mimovládne organizácie, výskumníci a verejnosť) a komerčných, najmä startupov a malých podnikov bez prostriedkov na to, aby do získania údajov vopred investovali.

Čo by sa malo dosiahnuť?

Hlavným cieľom tejto politiky je zvýšiť opakované používanie informácií verejného sektora v prospech ekonomiky (komerčné opakované použitie) a spoločnosti (nekomerčné opakované použitie, napr. na environmentálne účely alebo na účely transparentnosti).

Aká je pridaná hodnota opatrení na úrovni EÚ (subsidiarita)?

Len zopár členských štátov zaviedlo vnútroštátne opatrenia s cieľom určiť a otvoriť najdôležitejšie kategórie údajov (napr. referenčné údaje v Dánsku a Českej republike, údaje vo verejnom záujme vo Francúzsku). Takéto opatrenia však neslúžia na to, aby uľahčili použitie údajov naprieč EÚ. Okrem toho, index stupňa rozvoja využívania otvorených dát Európskeho dátového portál ukazuje, že rozdiely v opakovanom používaní informácií verejného sektora v EÚ stále existujú, a že konať na úrovni EÚ je najlepším spôsobom, ako ich zmenšiť. Prijatie vykonávacieho nariadenia je právnou povinnosťou podľa smernice o otvorených dátach. Hodnotenie smernice z roku 2018 potvrdilo, že priniesla pridanú hodnotu pri zlepšovaní používania verejných údajov po celej EÚ. Ďalším krokom v rámci dlhodobej politiky otvoreného prístupu EÚ, ktorej cieľom je zosúladiť a postupne otvoriť údaje verejného sektora, je vymedzenie zoznamu súborov údajov s vysokou hodnotou a podmienok ich zverejňovania a opakovaného použitia. Tento cieľ členské štáty podporujú.

B. Riešenia

Aké sú rôzne možnosti na dosiahnutie týchto cieľov? Je niektorá z možností uprednostňovaná? Ak nie, prečo?

Rozsah pôsobnosti riešenia je do veľkej miery stanovený v článku 14 smernice o otvorených dátach: údaje musia patriť do jednej zo šiestich tém a musia byť bezplatné, strojovo čitateľné a prístupné prostredníctvom rozhraní API. Komisia preto navrhla možnosti týkajúce sa dvoch ďalších aspektov: rozsahu identifikovaných súborov údajov a požiadaviek na ich zverejňovanie a opakované použitie. Prebehla analýza možností vyššej a nižšej intenzity zásahu v prípade každej zo šiestich tém, ich konzultácia so zainteresovanými stranami a posúdenie s nimi spojených nákladov a prínosov. Na základe výsledkov multikriteriálnej analýzy je uprednostňovanou možnosťou možnosť zmiešanej intenzity zásahu. Optimalizuje rozsah súboru údajov a spôsob zverejňovania jednotlivých tém. V prípade údajov spoločností, geopriestorových údajov a údajov o mobilite ide o prístup s nižšou intenzitou zásahu, zatiaľ čo v prípade štatistických, environmentálnych a meteorologických údajov ide o prístup s vyššou intenzitou.

Aké sú názory jednotlivých zainteresovaných strán? Kto podporuje ktorú možnosť?

Tak ako v prípade všetkých iniciatív o otvorených dátach, opätovní používatelia (malé podniky, ktoré vytvárajú dátové služby, výskumníci, mimovládne organizácie) sú zvyčajne entuziastickí, zatiaľ čo verejný sektor (držitelia údajov) už menej. Záleží však na téme údajov (napr. štatistické úrady sú veľmi nápomocné napriek tomu, že sú držiteľmi údajov). Všetci opätovní používatelia preferujú prístup s vyššou intenzitou zásahu. Subjekty verejného sektora sa obávajú potenciálnych nákladov (najmä jednorazových nákladov na zriadenie rozhraní API). Uprednostňovanou možnosťou so zmiešanou intenzitou sa berie ohľad na obe pozície.

C. Vplyvy uprednostňovanej možnosti

Aké sú výhody uprednostňovanej možnosti (prípadne hlavných možností, ak sa žiadna konkrétna možnosť neuprednostňuje)?

V prípade uprednostňovanej zmiešanej možnosti sa nárast hodnoty ekonomiky v oblasti informácií verejného sektora/súborov údajov s vysokou hodnotou odhaduje na 276 miliárd EUR v roku 2028. Nárast pomeru k HDP sa v roku 2028 odhaduje na 2,00 % v porovnaní s 1,85 %, ak sa neprijmú žiadne opatrenia (základný scenár). To znamená, že uprednostňovaná možnosť má prírastkový vplyv v hodnote 21 miliárd EUR v porovnaní so základným scenárom. Hodnota je takisto o 8 miliárd EUR vyššia ako pri zavedení možnosti s nižšou intenzitou (268 miliárd EUR). Celkový účinok má priame a nepriame dosahy. V roku 2028 by mali nepriame dôsledky zavedenia uprednostňovanej možnosti hodnotu 201 miliárd EUR. To je o 16 miliárd EUR viac ako pri základnom scenári (185 miliárd EUR). Priamy dôsledok uprednostňovanej možnosti má hodnotu 75 miliárd EUR a v roku 2028 by predstavoval prírastkový vplyv v hodnote 6 miliárd EUR v porovnaní so základným scenárom. Uvedené výpočty sú odhadmi, pretože je ťažké kvantifikovať konkrétne výhody vyplývajúce z jedného súboru údajov – ich hodnotu je často jednoduchšie vyjadriť v kombinácii s inými súbormi údajov. Na základe rámca vytvoreného počas štúdie o posúdení vplyvu boli súbory údajov spojené so súborom ukazovateľov z rôznych makroekonomických oblastí, ako aj s výsledkami sekundárneho výskumu a vstupnými informáciami od rôznych zainteresovaných strán. Okrem odhadovaného ekonomického vplyvu by mala iniciatíva mať aj sociálne a environmentálne prínosy. Dostupnosť väčšieho množstva informácií o spoločnostiach má jasné sociálne prínosy okrem iného v oblasti boja proti trestným činom (vrátane hospodárskych trestných činov), zvýšeného zapojenia verejnosti a zodpovednosti vlád (napr. verejnou podporou podnikov). Očakáva sa, že opakované použitie environmentálnych údajov, údajov o priestorovej mobilite a meteorologických údajov okrem iného prispeje k výskumu zmeny klímy, zníženiu znečistenia ovzdušia v mestách a zlepšeniu dopravnej infraštruktúry. Opatrenia na zvládnutie pandémie COVID-19 takisto poukázali na dôležitosť priestorovej lokalizácie nemocníc, relevantnej infraštruktúry a ľudí.

Aké sú náklady na uprednostňovanú možnosť (prípadne hlavné možnosti, ak sa žiadna konkrétna možnosť neuprednostňuje)?

Náklady sa líšia v závislosti od témy údajov. Posúdenie nákladov je z viacerých dôvodov komplikované. Je ťažké oddeliť náklady spojené so súbormi údajov s vysokou hodnotou od nákladov na opakované použitie iných súborov údajov, pretože niektoré IT infraštruktúry sa nedajú používať iba pre súbory údajov s vysokou hodnotou (napr. tam, kde sa modernizácia infraštruktúry uskutočňuje v rámci inej legislatívy, napr. smernice Inspire, alebo kde je súčasťou digitalizačnej iniciatívy). Počet zmien nutných pre jednotlivé súbory údajov a jednotlivé subjekty verejného sektora sa takisto veľmi líši. Dostupné všeobecné odhady však ukazujú nasledovné: ·jednorazové náklady (napr. zavedenie API) sa pohybujú vo výške od 24,9 milióna EUR (nízky odhad) do 435,9 milióna EUR (vysoký odhad) s priemerným odhadom vo výške okolo 122,3 milióna EUR, ·stále náklady (napr. strata výnosov a zdroje potrebné na zvýšenie kvality údajov do roku 2028) sa odhadujú na 473,6 milióna EUR. Niektoré náklady môžu byť kompenzované prostredníctvom financovania z programu Digitálna Európa, ktorý je špecificky vytvorený na zníženie zaťaženia spojeného so zverejňovaním súborov údajov s vysokou hodnotou.

Aký to má vplyv na malé podniky a konkurencieschopnosť?

Zvýšená dostupnosť údajov podporí podnikanie a bude viesť k vzniku nových spoločností, aj keď sa to bude diať pri každej téme údajov v inom rozsahu (v závislosti od aktuálnej dostupnosti údajov v rámci danej témy a ich zrelosti). Celkovo by mal otvorený prístup k súborom údajov s vysokou hodnotou viesť k vzniku 537 000 nových spoločností v roku 2028 v porovnaní so 485 000 v roku 2024. Okrem podpory vzniku nových spoločností môžu byť údaje s vysokou hodnotou dôležitým faktorom, ktorý startupom umožní obhájiť ich podnikateľské zámery a prilákať investorov. Programy dátových inkubátorov ukázali, že existuje súvislosť medzí silnými a proaktívnymi politikami otvoreného prístupu v členských štátoch a počtom úspešných dátových startupov pochádzajúcich z týchto krajín. Otvorené dáta môžu malým podnikom pomôcť aj nepriamo: niektoré z nich nadobudnú také zručnosti v spracovaní údajov, že sa riešenia pre dátové softvéry stanú jedným z ich hlavných produktov. A konečne, dostupnosť bezplatných údajov pomáha vyrovnať pozíciu malých podnikov vo vzťahu k veľkým technologickým spoločnostiam (pre ktoré náklady na nadobudnutie údajov nie sú prekážkou stojacou za povšimnutie).

Očakáva sa významný vplyv na štátne rozpočty a verejnú správu?

Verejná správa bude znášať všetky uvedené náklady, ale najvýznamnejšie náklady budú jednorazové (zavedenie rozhraní API). V prípade niektorých údajov, za ktoré používatelia momentálne platia (hlavne údaje o spoločnostiach, počasí a katastrálnych parcelách), budú náklady ovplyvnené tým, že tieto údaje sa stanú bezplatnými. V smernici sa však stanovuje, že členské štáty môžu využiť dvojročné obdobie na prispôsobenie sa. Okrem toho by dostupnosť bezplatných údajov a ich strojová čitateľnosť mala znížiť náklady na spracovanie údajov (žiadne vystavovanie faktúr ani spracovávanie požiadaviek) a zvýšiť efektivitu správy údajov, čím v strednodobom horizonte zníži celkové náklady.

Očakávajú sa iné významné vplyvy?

Neboli identifikované žiadne ďalšie významné vplyvy.

Proporcionalita?

Uprednostňovaná možnosť zohľadňuje požiadavky uskutočniteľnosti a proporcionality. S cieľom minimalizovať právne ťažkosti (napr. zabezpečiť súlad s právnymi predpismi EÚ o ochrane údajov) a znížiť náklady predstavuje uprednostňovaná možnosť prístup s nižšou intenzitou v prípade týchto tém: geopriestorové údaje, údaje o mobilite a o spoločnostiach.

D. Nadväzné opatrenia

Kedy sa táto politika preskúma?