SPRÁVA KOMISIE RADE A EURÓPSKEMU PARLAMENTU Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012 /* COM/2014/0120 final */





OBSAH Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012. 2 Zhrnutie. 2 Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012. 4 1. Rozsah správy. 4 2 Hlavné zistenia správy Európskeho dvora audítorov za rozpočtový rok 2012. 4 3 Zhrnutie odpovedí členských štátov. 6 3.1 Výkonnosť – Rozpočet EÚ a výsledky. 6 3.2 Chyby oprávnenosti a presnosti 9 3.3 Zlepšenie kontrol a systémov. 10 4. Záver. 14 SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012 Zhrnutie Táto správa predstavuje analýzu odpovedí členských štátov na výročnú správu Európskeho dvora audítorov („Dvor audítorov“) za rozpočtový rok 2012 a spĺňa povinnosti uvedené v článku 162 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách. Výsledky auditu Dvora audítorov ukázali, že konsolidovaná účtovná závierka za rok 2012 vyjadruje verne finančnú situáciu Únie a že neobsahuje žiadne významné chyby. Avšak záver Dvora audítorov v súvislosti s platbami zaúčtovanými do výdavkov bol taký, že boli významne ovplyvnené chybami a že súvisiace skúmané kontrolné systémy boli vo všetkých oblastiach výdavkov účinné len čiastočne, s výnimkou administratívnych výdavkov, ktoré neobsahovali chyby. Pre rozpočet ako celok sa najpravdepodobnejšia chybovosť zvýšila z 3,9 % v roku 2011 na 4,8 % v roku 2012. Dvor audítorov zistil, že podstatnú časť celkovej odhadovanej miery chybovosti tvorili chyby oprávnenosti. Dvor audítorov napokon zdôraznil, že výdavky v rámci zdieľaného hospodárenia, ktoré predstavujú 80 % výdavkov EÚ, sa významne podieľali na celkovej odhadovanej chybovosti a že mnohé zo zistených chýb by bolo možné odhaliť lepšími kontrolami prvého stupňa na úrovni členských štátov. Táto správa analyzuje odpovede členských štátov poskytnuté v rámci troch hlavných tematických okruhov: 1. Výkonnosť - Rozpočet EÚ a výsledky, 2. Chyby oprávnenosti a presnosti a 3. Zlepšenie kontrol a systémov. S ohľadom na výkonnosť Dvor audítorov kritizoval súčasný rámec merania a vykazovania výkonnosti. Preto boli členské štáty vyzvané, aby odpovedali na otázky o meraní, hodnotení a vykazovaní výkonnosti spolufinancovaných programov. Dvadsaťtri členských štátov uviedlo, že používajú ciele SMART a ukazovatele RACER. Členské štáty taktiež podrobne objasnili rôzne aspekty svojich vnútroštátnych procesov merania výkonnosti. Ak sa pozitívny pohľad členských štátov potvrdí, umožnilo by to Komisii zlepšiť svoje globálne meranie a vykazovanie výkonnosti a na základe údajov členských štátov. V oblasti platieb zaúčtovaných do výdavkov Dvor audítorov zistil pravidelne sa opakujúce chyby oprávnenosti s finančným dosahom v súvislosti s neoprávnenými žiadosťami o vrátenie DPH. V oblasti poľnohospodárstva takisto uviedol, že boli zistené závažné nedostatky týkajúce sa troch auditovaných databáz identifikačného systému poľnohospodárskych parciel (LPIS), výsledkom ktorých boli chyby oprávnenosti a presnosti. Všetky príslušné členské štáty uviedli, že vynaložili úsilie na odstránenie chýb v DPH a na aktualizáciu a zlepšenie databáz LPIS. Dvor audítorov zdôraznil pozitívny vplyv možností zjednodušeného vykazovania nákladov (SCO) v oblasti zamestnanosti a súdržnosti a jeho názor zdieľa väčšina členských štátov. To je veľmi dôležité, pretože využívanie SCO by mohlo byť kľúčovým prvkom v prevencii chýb v programoch v novom viacročnom finančnom rámci VFR. V oblasti zdieľaného hospodárenia Komisia uplatňuje koncepciu jednotného auditu kedykoľvek je to možné, čo znamená, že sa môže spoľahnúť na audit a kontroly vykonávané vnútroštátnymi orgánmi auditu, ak sa preukáže, že sú spoľahlivé a že systémy riadenia a kontroly sú plne účinné. Vo svojej správe Dvor audítorov odkazoval na riziká často nespoľahlivých informácií, ktoré poskytovali kontrolné orgány (KO). Desať členských štátov odpovedalo, že nemajú žiadne plány na zlepšenie, pretože považujú svoje kontrolné orgány za spoľahlivé. Všetky členské štáty vyjadrili celkovú spokojnosť s poskytnutými usmerneniami týkajúcimi sa riešenia chýb a so seminármi, ktoré Komisia zorganizovala v rokoch 2012 a 2013. Väčšina členských štátov uviedla, že chcú zaviesť účinné a primerané opatrenia proti podvodom. Hoci Komisia uznáva výhody koncepcie jednotného auditu, musí zabezpečiť spoľahlivosť údajov, ktoré vykázali členské štáty, a preto vykonáva hodnotenia a audity systémov vnútroštátnych kontrolných orgánov a vnútroštátnych orgánov zodpovedných za implementáciu programov EÚ. SPRÁVA KOMISIE Odpovede členských štátov na výročnú správu Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012 1. Rozsah správy Článok 162 ods. 5 nariadenia o rozpočtových pravidlách stanovuje, že hneď ako Dvor audítorov odovzdá svoju výročnú správu, Komisia musí okamžite informovať príslušné členské štáty o podrobnostiach tejto správy, ktoré sa týkajú hospodárenia s finančnými prostriedkami, za ktoré sú zodpovedné. Členské štáty by mali poskytnúť odpoveď do šesťdesiatich dní a Komisia následne postúpi súhrn odpovedí Dvoru audítorov, Európskemu parlamentu a Rade, a to do 28. februára nasledujúceho roka. Po zverejnení výročnej správy Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012 Komisia riadne informovala členské štáty o podrobnostiach správy. Tieto informácie boli poskytnuté formou listu a troch príloh, ktoré mal každý členský štát vyplniť. Prílohu I predstavoval dotazník o odsekoch odkazujúcich na jednotlivé členské štáty, prílohu II predstavoval dotazník o zisteniach auditu, ktorý odkazoval na každý členský štát a prílohu III predstavoval dotazník o aktuálnych zisteniach týkajúcich sa zdieľaného hospodárenia pre vyhlásenie o vierohodnosti („DAS“) za rok 2012. Táto správa predstavuje analýzu odpovedí členských štátov podľa troch hlavných tematických okruhov: 1. Výkonnosť - Rozpočet EÚ a výsledky, 2. Chyby oprávnenosti a presnosti, 3. Zlepšenie kontrol a systémov. Správa je doplnená pracovným dokumentom útvarov (SWD), ktorý pozostáva z odpovedí členských štátov na otázky v prílohe I a III. 2 Hlavné zistenia správy Európskeho dvora audítorov za rozpočtový rok 2012 Výsledky auditu Dvora audítorov ukázali, že konsolidovaná účtovná závierka za rok 2012 vyjadruje verne finančnú situáciu Únie a že neobsahuje žiadne významné chyby. Ani záväzky vo všetkých výdavkových oblastiach neobsahovali významné chyby. Avšak záver Dvora audítorov o platbách zaúčtovaných do výdavkov bol taký, že boli závažne ovplyvnené chybou a že skúmané súvisiace kontrolné systémy boli spravidla iba čiastočne účinné. Dvor audítorov tiež dospel k záveru, že za rozpočtový rok 2012 došlo k zvýšeniu najpravdepodobnejšej chybovosti vo všetkých oblastiach politík. V dôsledku toho sa pre rozpočet ako celok tiež zvýšila miera chybovosti z 3,9 % v roku 2011 na 4,8 % v roku 2012. Medzi oblasti výdavkov najnáchylnejšie na chyby patrili oblasť rozvoja vidieka, životné prostredie, rybárstvo a zdravie (kapitola 4) 7,9 % a oblasť regionálnej politiky, energetiky a dopravy (kapitola 5) 6,8 %. V rámci typov chýb, ktoré Dvor audítorov zistil v rozpočtovom roku 2012, ide o chyby oprávnenosti tvoriace podstatnú časť celkovej odhadovanej chybovosti, za nimi nasledujú chyby pri verejnom obstarávaní. Nižšie uvedený graf uvádza podiel každého typu chyby na celkovej odhadovanej chybovosti.[1] Dvor audítorov tiež upozornil na skutočnosť, že celkovo vzaté podľa jeho odhadu k celkovej odhadovanej chybovosti významne prispeli výdavky v rámci zdieľaného hospodárenia (pozri graf 1.3 nižšie).[2] Na záver Dvor audítorov poznamenal, že pri značnom počte transakcií ovplyvnených chybami v zdieľanom hospodárení mali orgány členských štátov dostatok informácií na to, aby tieto chyby odhalili a opravili ich.[3] 3 Zhrnutie odpovedí členských štátov 3.1 Výkonnosť – Rozpočet EÚ a výsledky Od roku 2010 Dvor audítorov sa vo svojich správach konkrétne zameriava na otázky výkonnosti. Vo svojej správe za rok 2012 Dvor audítorov vyzdvihol niektoré z hlavných vyplývajúcich tém a poučenia, ktoré je možné zistiť z jeho osobitných správ za rok 2012. Podľa Dvora audítorov „výkonnosť sa hodnotí na základe zásad finančného hospodárenia (hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť)“. Meranie výkonnosti je kľúčové počas celého procesu verejnej pomoci a týka sa vstupov, výstupov, výsledkov a dosahov.“[4] Dvor audítorov však tiež uvádza, že „pre mnoho oblastí rozpočtu EÚ je legislatívny rámec zložitý, pričom chýba zameranie na výkonnosť.“[5] S ohľadom na výsledky auditu o výkonnosti Dvor audítorov uviedol vo svojej správe, že sa „zameriava na tri témy, ktoré sú dôležité na dosiahnutie želaných výsledkov a dosahov ďalšej generácie výdavkových programov.“[6] Zameriaval sa, po prvé, na ciele SMART a vhodné ukazovatele pre programy, po druhé, na spoľahlivé a včasné údaje o výkonnosti programov a nakoniec na udržateľnosť projektov financovaných z prostriedkov EÚ. Rovnakými otázkami sa zaoberajú aj osobitné správy Dvora audítorov. Napríklad vo svojej osobitnej správe o integrácii štátnych príslušníkov tretích krajín Dvor audítorov „dospel k záveru, že hoci Komisia poskytla rozsiahle usmernenie k ukazovateľom, štyri z piatich kontrolovaných členských štátov vykazovali výrazné nedostatky v začleňovaní cieľov SMART do programov, zavádzaní primeraných informačných systémov na zber údajov a/alebo predkladaní správ o dosiahnutí cieľov. V dôsledku toho bola obmedzená schopnosť členských štátov a Komisie monitorovať a riadiť tieto programy.“[7] V dotazníku (príloha III), ktorý bol zaslaný členským štátom, boli tieto štáty vyzvané, aby odpovedali na otázky o meraní, hodnotení a vykazovaní výkonnosti. Členské štáty mali možnosť vysvetliť svoje vnútroštátne systémy merania výkonnosti pre spolufinancované programy. Vo svojich odpovediach na otázku o cieľoch a ukazovateľoch používaných na meranie výkonnosti 23 členských štátov uviedlo, že používajú ciele SMART a ukazovatele RACER (pozri graf nižšie). 23 z 27 odpovedajúcich členských štátov tiež uviedlo, že definíciu cieľov a ukazovateľov pre spolufinancované programy konzultuje so svojimi partnermi v Európskej komisii. Vo svojich odpovediach členské štáty podrobne opísali rôzne aspekty svojich procesov merania výkonnosti pre spolufinancované programy. Odpovede sa zameriavali na štyri hlavné prvky: všeobecný prehľad procesov, monitorovanie výkonnosti, hodnotenie a podávanie správ. Členské štáty poskytli všeobecný prehľad a opis procesu, ako aj zodpovedné subjekty. Odpovede opisovali monitorovanie, hodnotenie a podávanie správ o ukazovateľoch, najčastejšie vo výročných správach o vykonávaní. Proces ako celok väčšinou koordinujú riadiace orgány alebo monitorovacie výbory. V určitých prípadoch však hodnotenie a podávanie správ nevykonávajú riadiace orgány systematicky. Ako uviedlo Estónsko: „hodnotenia zvyčajne vykonávajú externí experti“[8] a Maďarsko: „hodnotiace projekty sú zadávané subdodávateľom spravidla na polroka až rok.“[9] Pokiaľ ide o monitorovanie, členské štáty opísali používané ukazovatele. Rakúsko, Cyprus, Česká republika a Poľsko uviedli, že výkonnosť merajú na základe ukazovateľov, ktoré boli uvedené v operačných programoch (OP).[10] Bulharsko, Cyprus a Česká republika uviedli, že okrem ukazovateľov na úrovni operačných programov používajú aj ukazovatele definované na úrovni projektu.[11] Bulharsko, Česká republika a Slovensko ďalej podrobne uviedli, že výkonnosť merajú stanovením počiatočných a cieľových hodnôt, zatiaľ čo Cyprus a Grécko uviedli, že používajú ekonomické ukazovatele, ukazovatele výstupov a výsledkov.[12] Dánsko uviedlo, že okrem ukazovateľov uvedených v operačných programoch alebo konkrétnych projektoch používa tiež podporné informácie zo štatistických zdrojov, ako sú údaje z dánskeho štatistického úradu.[13] Na meranie a vyhodnocovanie ukazovateľov používajú členské štáty rôzne metódy. Šesť členských štátov uviedlo, že ukazovatele sú monitorované nepretržite alebo prostredníctvom priebežného hodnotenia. Bulharsko a Česká republika tiež poznamenali, že na základe východiskových a cieľových hodnôt sú porovnávané dosiahnuté záväzky a hodnoty.[14] Nakoniec, ako uviedli napríklad Maďarsko, Poľsko a Rumunsko, na meranie sa používajú aj hodnotiace štúdie, prieskumy a posudky.[15] Pokiaľ ide o podávanie správ, členské štáty sa zamerali na formy a načasovanie svojich postupov podávania správ. Podávanie správ sa vykonáva najčastejšie na ročnej báze prostredníctvom výročných správ o vykonávaní. Malta a Poľsko uviedli, že používajú aj polročné správy, zatiaľ čo Česká republika uviedla, že „výstupy sa pravidelne oznamujú v mesačnej monitorovacej správe“.[16] Správy sa tiež zverejňujú na internete a oznamujú cieľovej verejnosti prostredníctvom odvetvových sietí, ako napríklad, v Maďarsku, Španielsku a Portugalsku, alebo prerokúvajú na verejných konaniach ako v prípade Slovinska.[17] Bulharsko uviedlo, že okrem toho vytvorili elektronický systém nazvaný SIBILA „na posudzovanie vplyvu zdrojov pridelených zo štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na bulharské hospodárstvo.“[18] Rakúsko zdôraznilo význam výkonnosti konštatovaním, že „na zaistenie účinnosti smerníc a nariadení sa musí štruktúra dohľadu neustále vyvíjať. To je dôvod, prečo Európsky dvor audítorov vykonáva audity výkonnosti (pozri kapitolu 10 výročnej správy Dvora audítorov za finančný rok 2012), ktoré rakúsky dvor audítorov víta a prehlasuje, že sa budú využívať vo väčšej miere.“[19] Dánsko v podobnom duchu poznamenáva, že „veľká dôležitosť je tiež venovaná kapitole vo výročnej správe nazvanej „Rozpočet EÚ a výsledky“. Táto kapitola potvrdzuje, že je naďalej potrebné sa zameriavať na vybudovanie stabilného systému podávania správ orientovaných na výsledky a meranie vplyvu.“[20] Všeobecne boli odpovede členských štátov na tieto otázky veľmi pozitívne. Úlohou Komisie bude zlepšiť svoje celkové meranie výkonnosti a vykazovanie na základe údajov členských štátov. 3.2 Chyby oprávnenosti a presnosti Ako už bolo uvedené vyššie, celkovo v rámci rôznych politických skupín tvorili chyby oprávnenosti významnú časť – viac ako dve tretiny – odhadovanej chybovosti v rozpočte ako celku.[21] V kapitole 3 a 4[22] svojej výročnej správy Dvor audítorov uviedol príklady takýchto chýb v rôznych členských štátoch. Napríklad v kapitole 3 boli chyby oprávnenosti a presnosti identifikované v kontexte LPIS. V kapitole 4 Dvor audítorov zdôraznil nerešpektovanie požiadaviek oprávnenosti v prípade investičných projektov. Dvor audítorov takisto zistil opakované chyby oprávnenosti s finančným dosahom, ktoré sa týkali zahrnutia neoprávnenej DPH vo Francúzsku, Španielsku, Taliansku, Poľsku, Portugalsku a Rumunsku. Každému príslušnému členskému štátu bola položená otázka, či boli platobné agentúry oboznámené s platným právnym základom pri vracaní DPH, a každý odpovedal kladne. Pre kapitolu 3 výsledky správy Dvora audítorov uvádzali, že boli zaznamenané závažné nedostatky v súvislosti s tromi auditovanými databázami LPIS[23], čo viedlo k chybám oprávnenosti a presnosti. V správe Dvora audítorov boli v súvislosti s nedostatkami v databázach LPIS [24] uvedené štyri krajiny – Španielsko, Rakúsko, Portugalsko a Spojené kráľovstvo (Severné Írsko), pričom každá z nich uviedla, že vynakladá úsilie o aktualizáciu a zlepšenie príslušných databáz LPIS. Podľa rakúskych orgánov: „Rakúsky systém LPIS je riadne a v pravidelných intervaloch aktualizovaný. Od roku 2009, a najmä od roku 2012 bolo vynaložené veľké úsilie na zlepšenie oblasti leteckého snímkovania.“[25] Okrem toho tiež orgány uviedli, že „od roku 2013 dôjde k reorganizácii obstarávania snímok“, čo umožní pravidelnejšie a presnejšie snímkovanie.[26] Španielsko poskytlo rozsiahle vysvetlenie k tomu, ako sa zavádzajú spôsoby riešenia týchto nedostatkov: „V reakcii na požiadavku Komisie, aby boli zavedené opatrenia na nápravu týchto problémov, bol v roku 2010 navrhnutý akčný plán, ktorý obsahuje nápravné opatrenia považované za potrebné, ako aj konkrétny harmonogram ich vykonávania. Opatrenia uvedené v tomto pláne sú uplatňované na základe identifikačného systému poľnohospodárskych parciel (LPIS), ktorý je plne konsolidovaný a funkčný a je výsledkom veľkých a dlhodobých investícií, je transparentný aj kvalitný. Vykonávanie týchto opatrení preto vedie k zlepšeniu kvality existujúceho systému.“ S ohľadom na svoju situáciu Portugalsko uviedlo, že „dokončenie akčného plánu LPIS v januári 2013 určite pomôže znížiť dosah týchto prípadov.“[27] Spojené kráľovstvo s osobitným zreteľom na Severné Írsko uviedlo: „orgány Severného Írska sa domnievajú, že prebiehajúce práce na projekte zlepšenia systému LPIS znížili riziko pre Fond.“[28] Jednou z ďalších oblastí, v ktorej Dvor audítorov zistil závažné nedodržiavanie požiadaviek oprávnenosti, boli investičné projekty v oblasti rozvoja vidieka. Príslušné členské štáty boli požiadané o poskytnutie stanoviska k požiadavkám oprávnenosti na investičné projekty a väčšina uviedla, že požiadavky oprávnenosti boli príliš zložité. Napriek tomu väčšina respondentov uviedla, že napriek zložitým pravidlám boli prijaté všetky opatrenia na zaistenie správneho vykonávania. Poľsko napríklad uviedlo: „Požiadavky oprávnenosti na investičné projekty sú pomerne zložité, a preto ich kontrola nie je jednoduchá. Poľsko však vyvíja maximálne úsilie o to, aby zaistilo, že kontrola sa vykonáva vyčerpávajúcim spôsobom s využitím všetkých dostupných nástrojov.“[29] Litva tiež uviedla, že v jej konkrétnom prípade „bola predložená opravená žiadosť o platbu týkajúca sa vrátenia nesprávne použitých finančných prostriedkov do Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD).“[30] Španielsko taktiež tvrdí, že vykonalo potrebné opravy a že „nedostatky zistené v kontrolovanom prípade nemali vplyv na žiadny ďalší prípad, a preto chyba nie je systematickej povahy.“[31] Taliansko podobne uviedlo, že v tomto prípade poskytlo dodatočné odôvodňujúce informácie a že „platobné agentúry v tejto záležitosti dôsledne uplatňujú pravidlá EÚ.“[32] Útvary Komisie monitorujú pozitívne odpovede členských štátov týkajúce sa ich činností a zámerov s cieľom zaistiť, aby účinne zmierňovali riziká, ktoré zistil Dvor audítorov. 3.3 Zlepšenie kontrol a systémov V správe Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012 je zdôraznený pozitívny dosah možností zjednodušeného vykazovania nákladov (SCO). Predtým v roku 2006 Dvor audítorov odporúčal, aby Komisia širšie využívala svoje jednorazové sumy a paušálne platby namiesto uhrádzania „skutočných nákladov“. Vo vzorke operácií pre audit za rozpočtový rok 2012 pre kapitolu 6 Dvor audítorov nezistil žiadne kvantifikovateľné ani nekvantifikovateľné chyby týkajúce sa konkrétneho využitia SCO. Záver bol preto taký, že projekty, v prípade ktorých sa náklady vykazujú za pomoci SCO, sú menej náchylné na chyby, a preto by širšie využitie SCO malo mať pozitívny dosah na chybovosť. Členským štátom bola položená otázka, či súhlasia s názorom Dvora audítorov na SCO, ako je uvedené vyššie. Všetky členské štáty odpovedali na otázku kladne. Členské štáty boli tiež vyzvané, aby uviedli, či uvažujú o zavedení SCO, a ak už SCO používajú, či by využitie malo byť ďalej rozšírené. Aj na túto otázku členské štáty znovu odpovedali jednohlasne. Luxembursko zdôraznilo podporu, ktorú poskytovalo svojim príjemcom na začiatku programu alebo projektu, slovami: „Riadiaci orgán Európskeho sociálneho fondu (ESF) vytvoril pomerne jednoduchú prezentáciu, ktorá je žiadateľom k dispozícii na začiatku konania. Riadiaci orgán takisto aktívne podporuje príjemcov, ktorí žiadajú o pomoc v záležitostiach týkajúcich sa rozpočtového hospodárenia, čím sa eliminujú všetky pravdepodobné príčiny chýb a zjednodušuje sa administratíva pre príjemcu.“[33] Členské štáty boli napokon vyzvané, aby uviedli svoj názor na to, či Komisia dostatočne a primerane podporuje využívanie SCO. Takmer 27 všetkých respondentov uviedlo, že Komisia by mohla urobiť viac. Nemecko a Maďarsko poukázali na skutočnosť, že za predchádzajúce programové obdobie, 2007-2013, boli schvaľovacie konania a diskusie dlhé a pomalé.[34] Spojené kráľovstvo tiež uviedlo, že „aktívna podpora Komisie v skorých etapách programového obdobia 2007-2013 by bola bývala vítaná.“[35] Rakúsko rozviedlo túto myšlienku slovami, že na jednej strane sa Komisia snažila podporovať používanie SCO, ale že na druhej strane: „Minulosť však ukázala, že kľúčovým faktorom úspešného použitia SCO členskými štátmi môže byť 100 % istota, že pri používaní SCO Komisia alebo orgán auditu náklady akceptuje. Presne toto bolo hlavným problémom v štrukturálnych fondoch v období 2007 – 2013. Hoci zákonom stanovené paušálne schémy ponúkali teoreticky veľkú voľnosť pri vykonávaní, v praxi celý rad výkladov tento rozsah znovu obmedzil a zvýšil riziko pre implementačné agentúry, že náklady účtované v kontexte SCO by Komisiou alebo orgánom auditu neboli akceptované.“[36] Rumunsko aj Malta žiadajú od Komisie „viac usmernení“ a Rumunsko ďalej uviedlo, že „z hľadiska vykonávania ustanovení európskych nariadení v období 2014 až 2020 by boli potrebné ďalšie zodpovedajúce usmernenia a školenia.“[37] Cyprus aj Lotyšsko podrobne opisujú typ pomoci a poradenstva, ktoré by mohla Komisia poskytovať. Cyprus uviedol, že sa mali: „viac využívať workshopy a semináre na výmenu skúseností medzi členskými štátmi“, zatiaľ čo Lotyšsko žiada o šírenie informácií a príkladov: „najlepších postupov pri uplatňovaní rôznych typov možností zjednodušeného vykazovania nákladov ..., informácií o konkrétnych oblastiach, v ktorých tieto náklady možno uplatniť, a štandardnú metodiku pre konkrétne oblasti a náklady.“[38] Švédsko podporilo odporúčania Dvora audítorov, že „Komisia by mala pokračovať a rozvíjať schvaľovanie ex ante paušálnych sadzieb vytvorených v rámci zjednodušeného vykazovania nákladov“. Podľa Švédska na dosiahnutie tohto cieľa: „musí Komisia vyčleniť viac zdrojov na rozvoj možností zjednodušeného vykazovania nákladov v záujme zvýšenia podpory členských štátov, čo sa týka schvaľovania paušálnych sadzieb. Musí sa tiež rozvíjať spolupráca s audítormi Komisie s cieľom objasniť, ako by mal byť interpretovaný celkový právny rámec s ohľadom na možnosti zjednodušeného vykazovania nákladov. Na tento účel musí dôjsť k zvýšeniu podpory poskytovania informácií a spolupráce s geografickými sekciami, aby sa zjednodušil proces zavádzania možností zjednodušeného vykazovania nákladov do operačných programov členských štátov.“[39] Záujem členských štátov o rozšírenie využívania SCO je veľmi dôležitý, keďže ide o jeden z kľúčových prvkov znižovania rizika chyby v programoch v novom VFR. Na tému kontrol Dvor audítorov niekoľkokrát vo svojej správe v kapitole 5 Regionálna politika, energetika a doprava a v kapitole 6 Zamestnanosť a sociálne veci poukázal na riziko často nespoľahlivých informácií poskytovaných kontrolnými orgánmi (KO). V dôsledku toho Dvor audítorov odporúčal, že „Komisia by sa mala usilovať o zlepšenie činnosti kontrolných orgánov, ako aj kvality a spoľahlivosti informácií poskytovaných vo výročných kontrolných správach (VKS) a v audítorských stanoviskách.“[40] Členské štáty boli vyzvané, aby uviedli, či plánujú zaviesť opatrenia na zlepšenie situácie. Celkovo desať členských štátov odpovedalo, že nemajú žiadne plány na zlepšenie, pretože považujú svoje kontrolné orgány za spoľahlivé a v určitých prípadoch dokonca získali súhlas Komisie. Podľa Portugalska napríklad: „Informácie uvedené vo VKS a v audítorských stanoviskách sa považujú za kvalitné a dostatočne spoľahlivé.“[41] Cyprus zdôraznil, že „EÚ vyjadrila spokojnosť s úrovňou výročných kontrolných správ dozorného orgánu.“[42] Luxembursko uviedlo, že okrem toho, že jeho kontrolné orgány neboli súčasťou vzorového auditu Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012, jeho správy boli vo všeobecnosti vždy „Komisiou akceptované“ a že „systémy riadenia v Luxembursku majú jednoduchú a prehľadnú štruktúru.“[43] Írsko na záver poukázalo na to, že: „Kontrolný orgán nevykonáva osobitné hodnotenie rizík v súvislosti s podvodmi. Má sa za to, že program overovania hospodárenia (kontroly dokladov aj kontroly na mieste) je adekvátny na to, aby poskytol primeranú istotu, že riziko podvodu je znížené.“[44] Populárnejšie opatrenia, ktoré členské štáty požadovali s ohľadom na zlepšenie situácie, zahŕňali viac usmernení a školení zo strany Komisie. Niektoré členské štáty taktiež uviedli, že je nevyhnuté zlepšiť opatrenia týkajúce sa kontroly kvality v kontrolných orgánoch. Externé hodnotenie a monitorovanie kontrolných orgánov, aj keď je menej obľúbené, sa taktiež považovalo za nevyhnutné v prípade kontrolných orgánov niektorých členských štátov. Česká republika poskytla bližšie informácie o činnostiach, ktoré už boli podniknuté s cieľom splniť odporúčania Dvora audítorov týkajúce sa kontrolných orgánov. Podrobne opísala svoj akčný plán (zavedený v roku 2012) a zámer zlepšiť systémy riadenia a kontroly pre štrukturálne fondy vrátane centralizácie audítorských činností. Ďalej zdôraznila vypracovanie príručky o audítorských činnostiach a zabezpečenie interných a externých školení pre pracovníkov. Česi dospeli k záveru: „Vyššie uvedené zmeny oznámili Európskemu dvoru audítorov zástupcovia kontrolného orgánu (ministerstvo financií) osobne. Česká republika prijala všetky opatrenia navrhované Komisiou, má v úmysle aj naďalej pokračovať v komunikácii s útvarmi Komisie v záujme zvyšovania kvality a spoľahlivosti informácií a privítala by ďalšie semináre organizované Komisiou so zameraním na činnosť kontrolného orgánu.“[45] Všetky členské štáty nakoniec vyjadrili v súvislosti s kontrolnými orgánmi celkovú spokojnosť s usmerneniami poskytnutými ohľadne riešenia chýb a so seminármi, ktoré Komisia organizovala v rokoch 2012 a 2013, a dospeli k záveru, že „ďalšie usmernenia/školenia sú vždy vítané“[46]. Medzi iniciatívami uvedenými ako obzvlášť užitočné a poskytujúce pridanú hodnotu boli rôzne semináre a usmernenia týkajúce sa výberu vzorky, ktoré sa uskutočnili v Taliansku, Lotyšsku, Slovinsku, na Slovensku a v Grécku.[47] Litva, Malta a Poľsko[48] sa zmienili o užitočnosti stretnutí a konferencií organizovaných úradom OLAF, zatiaľ čo Lotyšsko a Bulharsko[49] zdôraznili výhody stretnutia tzv. homologickej skupiny pre audítorov. Nemecko kladne zhodnotilo, že „okrem seminárov sú bežne k dispozícii kontaktné osoby z EK, aby poskytli podrobné odpovede na jednotlivé otázky.“[50] V záujme ďalšieho posilnenia systémov nový legislatívny návrh pre politiku súdržnosti vyžaduje, aby riadiace orgány zaviedli účinné a primerané opatrenia proti podvodom. Na otázku, či vykonávajú hodnotenie rizika podvodu vo svojich systémoch riadenia a kontroly, viac ako 60 % členských štátov odpovedalo kladne. Navyše podobné percento členských štátov uviedlo, že zaistili účinné a primerané opatrenia proti podvodom, ktoré boli zavedené s cieľom znížiť riziká podvodu. Nakoniec niekoľko členských štátov– o niečo viac ako 50 % – uviedlo, že mali stanovené ukazovatele, ktoré zobrazujú výsledky kontrol zamerané na odhaľovanie a prevenciu podvodov (pozri tabuľku nižšie). V oblasti zdieľaného hospodárenia musí mať Komisia pri dohľade nad rozpočtom EÚ možnosť spoľahnúť sa na systémy a kontroly členských štátov. Komisia uznáva výhody jednotnej koncepcie auditu, ale uvedomuje si riziko, na ktoré poukázal Dvor audítorov, že kontrolné orgány môžu poskytovať nespoľahlivé údaje. Preto bude aj naďalej vykonávať kontroly a audity systémov vnútroštátnych kontrolných orgánov a vnútroštátnych orgánov zodpovedných za implementáciu programov EÚ. 4. Záver Z výročnej správy Dvora audítorov za rozpočtový rok 2012 vyplýva, že je naďalej potrebné zameriavať sa na znižovanie chybovosti v oblasti zdieľaného hospodárenia. Dvor audítorov konštatoval, že v prípade väčšiny transakcií v zdieľanom hospodárení mali členské štáty k dispozícii dostatok informácií na to, aby chyby odhalili a napravili. Okrem toho Dvor audítorov tiež kritizuje nedostatočnú efektívnosť niektorých kontrolných orgánov auditu a uvádza, že zameranie sa na výkonnosť je nedostatočné. Členské štáty vo svojich tohtoročných odpovediach podrobnejšie uviedli niektoré zo svojich snáh o splnenie odporúčaní Dvora. V niektorých členských štátoch sa opatrenia, ako je využívanie SCO, ktoré Dvor audítorov aktívne podporuje, už stali neoddeliteľnou súčasťou finančného riadenia programov a projektov. Členské štáty ďalej vyzvali Komisiu, aby podporovala a podnecovala širšie používanie SCO. Mnohé členské štáty nesúhlasia s názorom Dvora audítorov na nedostatočnú efektivitu kontrolných orgánov a niektoré upozornili na skutočnosť, že v niektorých prípadoch sa Komisia plne spolieha na činnosť kontrolných orgánov (udelením štatútu podľa článku 73)[51]. Zdá sa však, že na úrovni členských štátov prebiehajú za pomoci Komisie činnosti, ktorých cieľom je zvýšenie efektivity kontrolných orgánov auditu. Pokiaľ ide o výkonnosť, členské štáty vo svojich odpovediach uviedli, že v súčasnej dobe kladú veľký dôraz na otázky výkonnosti, a zaviazali sa vytvoriť a podporovať kultúru orientovanú na výkonnosť. Na začiatku tohto nového programového obdobia úsilie členských štátov vyvíjané v úzkej spolupráci s Komisiou naznačuje tomu, že už bolo zavedených niekoľko konkrétnych opatrení. Tieto opatrenia budú nepochybne viesť k ďalšiemu zlepšeniu a pomôžu podporovať a udržiavať zdravé finančné hospodárenie, čím sa zníži riziko vzniku chýb. [1] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod 1.17 [2] Príloha A tejto správy [3] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod 5.27, 6.12 [4] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod 10.2 [5] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod 10.3 [6] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod 10.26 [7] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod 10.29 [8] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 164 [9] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 189 [10] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 131, str. 152, str. 154, str. 239 [11] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 140, str. 152, str. 154 [12] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 140, str. 152, str. 264, str. 152, str. 185 [13] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 158 [14] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 140, str. 155 [15] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 186-7, str. 242, str. 263 [16] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 156 [17] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 191, str. 272, str. 258, str. 268 [18] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 147 [19] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 302 [20] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 303 [21] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod – 1.17 [22] Kapitola 3 - Poľnohospodárstvo, podpora trhu a priama pomoc a kapitola 4 - Rozvoj vidieka, životné prostredie, rybárstvo a zdravie. [23] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod -3.22 [24] Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, rámčeky 3.1 a 3.3 [25] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 130 [26] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 130 [27] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 50 [28] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 56 [29] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 238 [30] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 78 [31] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 77 [32] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 201 [33] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 208 [34] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 175, str. 186 [35] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 299 [36] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 130 [37] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 214, str. 263 [38] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 152, str. 203 [39] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 296 [40] Pracovný dokument útvarov (SWD), Výročná správa Európskeho dvora audítorov za rok 2012, bod 6.24 [41] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 256 [42] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 152 [43] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 208 [44] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 195 [45] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 155-156 [46] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 299 [47] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 201, str. 202, str. 267, str. 264, str. 185 [48] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 205, str. 214, str. 238 [49] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 202, str. 140 [50] Pracovný dokument útvarov (SWD), str. 175 [51] Nariadenie Rady č. 1083/2006, článok 73