Osobitná správa Politické iniciatívy 
a finančná podpora EÚ 
na integráciu Rómov: 
výrazný pokrok za 
posledné desaťročie, 
no ďalšie úsilie je potrebné 
v praxiSK 2016  Č. 14
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Otázky:  eca.europa.eu/sk/Pages/ContactForm.aspx
Webová stránka:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2016
Print ISBN 978-92-872-5295-1 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/909091 QJ-AB-16-018-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-5286-9 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/28827 QJ-AB-16-018-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-5308-8 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/340363 QJ-AB-16-018-SK-E
© Európska únia, 2016
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Politické iniciatívy 
a finančná podpora EÚ 
na integráciu Rómov: 
výrazný pokrok za 
posledné desaťročie, 
no ďalšie úsilie je potrebné 
v praxi
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2016  Č. 14
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú 
konkrétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, 
aby mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdav -
kov, budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora II, ktorej predsedá člen EDA Henri Grethen a ktorá sa špecializuje 
na výdavky v oblasti štrukturálnych politík, dopravy a energetiky. Audit viedol člen vo funkcii spravodajcu Henri Grethen 
a podporu mu poskytol vedúci kabinetu Marc Hostert. Základný audítorský tím tvorili hlavný manažér Emmanuel Rauch a 
audítorky Naiara Zabala Eguiraun, Aino Nyholm a Zhivka Kalaydzhieva. Jazykovú podporu poskytol Richard Moore.
03
 Obsah
Body
 Glosár
I – VII Zhrnutie
1 – 14 Úvod
1 – 3 Rómska populácia
4 – 8 Právny a politický rámec
9 – 12 Ako poskytuje EÚ finančnú podporu na opatrenia v oblasti integrácie Rómov?
13 – 14 Úloha ostatných európskych a medzinárodných organizácií vo vzťahu k integrácii Rómov
15 – 26 Rozsah a ciele auditu
27 – 120 Pripomienky
27 – 56 Z hľadiska zavedených stratégií na úrovni EÚ a členských štátov sa urobil pokrok, no väčšina 
zlepšení sa dosiahla príliš neskoro na to, aby mala vplyv na programové obdobie 2007 – 2013
29 – 40 Politická iniciatíva EÚ o začlenení Rómov bola schválená v roku 2011, po rozšírení EÚ v rokoch 2004 a 2007
41 – 56 Pokrok na úrovni členských štátov: prijali sa národné stratégie pre integráciu Rómov, niektoré nedostatky 
však zostali
57 – 94 V oblasti politiky súdržnosti sa opatreniam na integráciu Rómov v období 2014 – 2020 venovalo 
viac pozornosti ako v období 2007 – 2013
59 – 65 Napriek chýbajúcej zmienke o integrácii Rómov v právnom rámci na obdobie 2007 – 2014 operačné 
programy vybraných členských štátov obsahujú odkazy na integráciu Rómov
66 – 83 Väčšia pozornosť rómskym otázkam na úrovni EÚ sa odrážala v rámci EŠIF na obdobie 2014 – 2020
84 – 94 Monitorovacie nástroje na úrovni operačných programov v programovom období 2007 – 2013 neboli 
vhodné na meranie výkonnosti opatrení v oblasti integrácie Rómov
04 Obsah 
95 – 120 Väčšina projektov sa zrealizovala podľa plánu, nie vždy sa však uplatňovali kritériá „osvedčených 
postupov“, ktoré prispievajú k úspešnému začleneniu Rómov, a monitorovanie výkonnosti 
projektov bolo zložité
96 – 100 Všetky preskúmané projekty boli v súlade s cieľmi operačných programov, cieľom výberových postupov 
však nebolo vybrať projekty týkajúce sa špecificky začlenenia Rómov
101 – 102 Projekty sa spravidla vykonávali podľa plánu
103 – 115 Existujú náznaky, že lepší zreteľ na kritériá týkajúce sa špecificky Rómov, napríklad spoločné základné 
zásady (SZZ) pre začlenenie Rómov, pozitívne prispeli k výkonnosti projektov
116 – 120 Posudzovanie výsledkov za obdobie 2007 – 2013 sťažovali problémy súvisiace so zberom informácií o 
Rómoch
121 – 133 Závery a odporúčania
 Príloha I  — Preskúmané operačné programy
 Príloha II — Orgány riadiace štrukturálne fondy v kontrolovaných členských štátoch
 Príloha III — Spoločné základné zásady (SZZ) pre začlenenie Rómov
 Odpovede Komisie
05
 Glosár
Diskriminácia : V smernici 2000/43 sa definujú dva typy diskriminácie:
 ο Za priamu diskrimináciu  sa považuje prípad, keď sa s jednou osobou z dôvodu rasy alebo etnického pôvodu 
zaobchádza, zaobchádzalo, alebo by sa zaobchádzalo v porovnateľnej situácii menej priaznivo ako s inou 
osobou.
 ο Za nepriamu diskrimináciu  sa považuje situácia, keď je v dôsledku navonok neutrálneho predpisu, kritéria 
alebo zvyklosti znevýhodnená osoba určitej rasy alebo etnického pôvodu v porovnaní s inými osobami, 
s výnimkou okolností, za ktorých je uvedený predpis, kritérium alebo zvyklosť objektívne odôvodnený 
legitímnym cieľom a prostriedky na jeho dosiahnutie sú primerané a nevyhnutné.
Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) : Európske štrukturálne a investičné fondy sú prostriedkom Únie 
na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja jednotlivých regiónov a na pomoc menej rozvinutým regiónom 
dostihnúť ostatné. V súlade s článkom 174 ZFEÚ prispievajú k plneniu cieľa, ktorým je posilniť hospodársku, sociálnu 
a územnú súdržnosť.
Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR) : Cieľom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) je posilniť 
hospodársku a sociálnu súdržnosť v Európskej únii vyrovnávaním hlavných regionálnych rozdielov prostredníctvom 
finančnej podpory na budovanie infraštruktúry a produktívnych investícií vytvárajúcich pracovné miesta, najmä 
v podnikoch.
Európsky sociálny fond (ESF) : Cieľom Európskeho sociálneho fondu (ESF) je posilniť hospodársku a sociálnu 
súdržnosť v Európskej únii prostredníctvom zlepšovania možností zamestnania a pracovných príležitostí (najmä 
prostredníctvom činností spojených s odbornou prípravou), podpory vysokej úrovne zamestnanosti a zvyšovania 
počtu a kvality pracovných miest.
Ex ante  kondicionality : Ex ante  kondicionality sú kritériá stanovené v partnerských dohodách, ktoré sa považujú 
za nevyhnutné pre účinné a efektívne využívanie podpory Únie, na ktorú sa vzťahujú tieto partnerské dohody. Pri 
vypracúvaní operačných programov (OP) EFRR, Kohézneho fondu a ESF v programovom období 2014 – 2020 musia 
členské štáty posúdiť, či boli tieto podmienky splnené. Ak splnené neboli, je potrebné vypracovať akčné plány 
na zabezpečenie ich splnenia do 31. decembra 2016.
Inštitucionálna diskriminácia : Diskriminácia, ktorá je zakorenená v organizačných štruktúrach a postupoch.
Mimovládna organizácia (MVO) : Termín mimovládna organizácia (MVO) sa používa na označenie rôznych 
organizácií, ktoré majú spravidla tieto spoločné črty:
 ο Nie sú vytvorené na účely vytvárania zisku. Ich zamestnanci môžu byť síce platení a organizácie sa môžu 
venovať činnostiam prinášajúcim príjmy, no svojim členom nevyplácajú zisk.
 ο Sú dobrovoľnými občianskymi skupinami.
 ο Musia do istej miery formálne alebo inštitucionálne existovať (napr. mať definované stanovy alebo iný 
spravovací dokument, v ktorom sa stanovuje poslanie, ciele a pôsobnosť), pretože sa zodpovedajú svojim 
členom a darcom.
 ο Sú nezávislé, a to najmä od vlády, verejných orgánov, politických strán a komerčných organizácií.
06 Glosár 
Národná stratégia pre integráciu Rómov (NSIR) : Komisia požiadala všetky členské štáty, v ktorých žijú rómski 
občania, aby vypracovali národnú stratégiu pre integráciu Rómov (NSIR) na obdobie 2011 – 2020, alebo ak už túto 
stratégiu majú, aby ju upravili tak, aby spĺňala ciele EÚ v oblasti integrácie Rómov. Tieto stratégie majú obsahovať 
cielené opatrenia a dostatočné financovanie (vnútroštátne, EÚ a iné) na splnenie cieľov. Takisto by mali zahŕňať 
návrhy riešení súčasných prekážok účinnejšiemu využívaniu finančných prostriedkov EÚ a položiť základy prísneho 
monitorovacieho mechanizmu na zabezpečenie konkrétnych výsledkov v prospech Rómov. Niektoré členské štáty 
majú namiesto národnej stratégie pre integráciu Rómov „súbor integrovaných opatrení“.
Národné kontaktné miesto pre otázky Rómov : Národné kontaktné miesto pre otázky Rómov je vnútroštátny 
orgán, ktorého úlohou je koordinovať vypracúvanie a vykonávanie národnej stratégie pre integráciu Rómov/súboru 
integrovaných politických opatrení.
Odporúčania pre jednotlivé krajiny ( Country specific recommendations  – CSR) : Odporúčania pre jednotlivé 
krajiny sa týkajú štrukturálnych výziev, ktoré je vhodné riešiť prostredníctvom viacročných investícií spadajúcich 
priamo do záberu európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), ako sa stanovuje v nariadeniach 
pre jednotlivé fondy. Prijíma ich Komisia v súlade s článkom 121 ods. 2 a článkom 148 ods. 4 Zmluvy o fungovaní 
Európskej únie (ZFEÚ).
Operačný program (OP) : V operačnom programe (OP) sa stanovujú priority a konkrétne ciele členských štátov, 
ako aj spôsob vynakladania prostriedkov (spolufinancovanie z EÚ a vnútroštátnych verejných a súkromných 
zdrojov) v priebehu daného obdobia (zvyčajne sedem rokov) na financovanie projektov. Tieto projekty musia 
prispieť k dosiahnutiu určitého počtu cieľov stanovených na úrovni prioritnej osi operačného programu. Operačné 
programy existujú pre každý fond v oblasti súdržnosti (t. j. EFRR, Kohézny fond a ESF). Operačný program vypracúva 
členský štát a Komisia ho musí schváliť pred uhradením akýchkoľvek platieb z rozpočtu EÚ. Meniť sa môžu len 
v priebehu príslušného obdobia, ak s tým súhlasia obidve strany.
Riadiaci orgán : Riadiaci orgán je vnútroštátny, regionálny alebo miestny orgán verejnej správy (alebo iný verejný 
alebo súkromný subjekt) určený členským štátom, aby riadil operačný program. Jeho úlohy zahŕňajú výber 
projektov, ktoré sa majú financovať, monitorovanie realizácie projektov a podávanie správ Komisii o finančných 
aspektoch a dosiahnutých výsledkoch.
Segregácia/desegregácia :
 ο Segregáciu  spôsobuje niekoľko faktorov vrátane diskriminačného konania, hospodárskych a demografických 
mechanizmov. Charakterizuje ju fyzické a sociálne oddelenie členov marginalizovanej skupiny od členov 
nemarginalizovaných skupín a nerovnaký prístup k bežným, inkluzívnym a kvalitným službám.
 ο Desegregácia  sú kroky na odstránenie segregácie. V rámci opatrení na odstránenie segregácie by sa mali 
stanoviť podmienky rovnakého prístupu ku kvalitným službám vrátane vzdelávania, bývania, pracovného trhu, 
zdravotnej starostlivosti a iných relevantných oblastí.
Sociálne začlenenie : Proces zlepšenia podmienok pre jednotlivcov a skupiny z hľadiska ich participácie 
v spoločnosti.  
Sociálne začlenenie dáva chudobným a marginalizovaným ľuďom možnosť využívať rastúce globálne príležitosti. 
Zaisťuje, aby mali ľudia právo vyjadrovať sa k rozhodnutiam, ktoré majú dosah na ich životy, a rovnaký prístup 
na trhy, k službám a do politického, spoločenského a fyzického priestoru.
07 Glosár 
Spoločná základná zásada : Spoločné základné zásady (SZZ) sú súborom desiatich kritérií na zabezpečenie 
úspechu iniciatív na začlenenie Rómov. O týchto zásadách sa rokovalo na prvom zasadnutí európskej platformy 
pre začleňovanie Rómov v roku 2009 v Prahe. Následne boli začlenené v podobe prílohy do záverov zo zasadnutia 
Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti dňa 8. júna 2009.
Sprostredkovateľský orgán : Sprostredkovateľský orgán je akýkoľvek verejný alebo súkromný orgán alebo útvar, 
ktorý vo vzťahu k prijímateľom vykonávajúcim operácie koná pod vedením riadiaceho orgánu alebo ktorý vykonáva 
povinnosti v mene takéhoto orgánu.
Výsledok : Okamžité zmeny, ktoré vznikajú u priamych adresátov na konci ich účasti na intervenčnom opatrení 
(napr. zlepšený prístup do oblasti v dôsledku vybudovania cesty, účastníci kurzu, ktorí si našli prácu).
Výstup : To, čo sa vytvára alebo dosahuje pomocou prostriedkov pridelených na intervenčné opatrenie (napr. granty 
udelené poľnohospodárom, školiace kurzy pre nezamestnaných, vybudovanie cesty v rozvojovej krajine).
08
 Zhrnutie
I
Európski Rómovia sú obeťami diskriminácie už od ich príchodu na územie dnešnej Európskej únie pred mnohými 
storočiami. V súčasnosti je rómska populácia s počtom 6,2 milióna ľudí najväčšou etnickou menšinou v EÚ a vo väč -
šine prípadov je marginalizovaná. V členských štátoch, kde je koncentrácia rómskeho obyvateľstva najvyššia, tvoria 
Rómovia 15 až 20 % žiakov a mladých ľudí vstupujúcich na pracovný trh.
II
Väčšia časť finančnej podpory EÚ na sociálne začlenenie vo všeobecnosti, vrátane opatrení na presadzovanie začle -
ňovania Rómov, sa poskytuje prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) a Európskeho sociál -
neho fondu (ESF). Suma pridelená konkrétne na integráciu Rómov sa nezaznamenáva. Z plánovacích dokumentov 
členských štátov však vyplýva, že na sociálno-ekonomickú integráciu marginalizovaných komunít, akou sú Rómovia, 
sa počas programového obdobia 2014 – 2020 vyčlenilo zhruba 1,5 mld. EUR. Za obdobie 2007 – 2013 nie sú k dispo -
zícii podobné indikatívne údaje.
III
Pri audite sme posudzovali, či politické iniciatívy EÚ a finančná podpora z EFRR a ESF účinne prispeli k integrácii 
Rómov. Konkrétne sme skúmali, či:
– stratégie EÚ a národné stratégie týkajúce sa integrácie Rómov pomohli účinne využívať EFRR a ESF na opatrenia 
na začleňovanie Rómov v oboch programových obdobiach,
– rámec EFRR a ESF pre jednotlivé programové obdobia bol navrhnutý tak, aby umožnil účinne podporiť opatre -
nia na integráciu Rómov,
– projekty realizované s pomocou EFRR a ESF v programovom období 2007 – 2013 účinne prispeli k integrácii 
Rómov.
Audit sa vykonával v Komisii a v štyroch členských štátoch (Bulharsko, Španielsko, Maďarsko a Rumunsko) a vzťaho -
val sa na obdobie od roku 2007 do roku 2015.
09 Zhrnutie 
IV
Zistili sme, že Komisia výrazne pokročila v prijímaní iniciatív na podporu integrácie Rómov a všetky kontrolované 
členské štáty vypracovali do roku 2012 národné stratégie pre integráciu Rómov (NSIR), no na to, aby mali tieto 
skutočnosti vplyv na navrhovanie operačných programov (OP) EFRR a ESF a výber projektov v programovom 
období 2007 – 2013, to bolo už príliš neskoro. V súvislosti s NSIR stále existuje niekoľko nedostatkov. V prvom rade 
sa v národných stratégiách neuvádza, aká miera financovania je potrebná na realizáciu navrhovaných opatrení 
na začlenenie Rómov. Ďalej v nich nie je zmienka ani o sume, ktorá je k dispozícii na tieto opatrenia zo štátnych 
rozpočtov ani z rozpočtu EÚ (prostredníctvom EFRR a ESF). Po druhé sa v stratégiách nevenuje dostatočná pozor -
nosť boju proti diskriminácii ani protirómskym postojom a správaniu ( anti-gypsyism ). Po tretie pri vypracúvaní NSIR 
vo vybraných členských štátoch sa nie vždy zohľadňovala potreba aktívnej účasti organizácií občianskej spoloč -
nosti, a najmä zástupcov samotnej rómskej komunity. A napokon úlohu národných kontaktných miest pre otázky 
Rómov, zriadených, aby koordinovali vypracúvanie a vykonávanie NSIR, niekedy oslaboval nesúlad medzi zdrojmi 
a povinnosťami.
V
V súvislosti s obdobím 2014 – 2020 boli zaznamenané viaceré zlepšenia: integrácia Rómov sa napríklad výslovne 
spomína v nariadení o európskych štrukturálnych a investičných fondoch (EŠIF) a bola predložená aj konkrétna 
priorita financovania. Okrem toho členské štáty, ktorým boli predložené odporúčania (CSR) týkajúce sa integrácie 
Rómov, sú povinné vyčleniť financie na jej podporu. Domnievame sa však, že na úrovni Komisie aj členských štátov 
je potrebné vynaložiť ďalšie úsilie s cieľom zaistiť, aby tieto zmeny vyústili do projektov, ktoré v praxi lepšie prispejú 
k integrácii Rómov.
VI
Väčšina projektov EFRR a ESF preskúmaných v priebehu auditu dosiahla svoje všeobecné ciele, no tieto sa často 
netýkali špecificky Rómov. Ďalej sme dospeli k záveru, že pri projektoch, ktoré boli vybrané a realizované v súlade 
s kritériami „osvedčených postupov“ prijatými Radou, tzv. spoločnými základnými zásadami (SZZ) pre začlene -
nie Rómov, bola väčšia pravdepodobnosť, že účinne prispejú k integrácii rómskeho obyvateľstva. Zistili sme tiež, 
že monitorovanie napredovania projektov týkajúcich sa integrácie Rómov bolo zložité, hlavne z dôvodu nedostat -
kov v súvislosti s dostupnosťou a kvalitou údajov o rómskych účastníkoch. Chýbajúce komplexné a spoľahlivé údaje 
predstavujú problém nielen z hľadiska projektov, ale aj v súvislosti s tvorbou politík na úrovni EÚ i na vnútroštátnej 
úrovni. Ak sa neurobia okamžité kroky, situácia sa nezmení ani v období 2014 – 2020.
10 Zhrnutie 
VII
V tejto správe predkladáme tieto odporúčania:
Odporúčanie 1
Členské štáty by pri revízii alebo úprave NSIR mali:
a) určiť, aká miera financovania je potrebná na realizáciu opatrení na začlenenie Rómov navrhnutých v stratégii. 
V NSIR by sa malo uviesť financovanie, ktoré je k dispozícii na takéto opatrenia zo štátneho rozpočtu a prostred -
níctvom EFRR a ESF i z rozpočtu EÚ. Členské štáty by mali tiež formálne prisľúbiť, že zabezpečia, aby úsilie v sú -
vislosti s vykonávaním opatrení v prospech integrácie Rómov neohrozili krátkodobé zmeny politických priorít;
b) zahrnúť ukazovatele a cieľové hodnoty týkajúce sa boja proti diskriminácii, a konkrétnejšie boja proti proti -
rómskym postojom a správaniu. V programovom období 2014 – 2020 by sa tieto ukazovatele mali zohľadniť 
aj pri navrhovaní opatrení na podporu začleňovania marginalizovaných rómskych komunít v rámci EŠIF tak, ako 
sa to požaduje v smernici o rasovej rovnosti;
c) zabezpečiť, aby sa pri plánovaní a vykonávaní opatrení na integráciu Rómov systematicky konzultovalo s organi -
záciami občianskej spoločnosti vrátane zástupcov Rómov;
d) podrobnejšie definovať úlohu národných kontaktných miest pre otázky Rómov vo vzťahu k NSIR a zabezpečiť, 
aby ich právomoci a zodpovednosť boli úmerné zdrojom, ktoré majú k dispozícii.
Odporúčanie 2
a) Komisia by sa pri posudzovaní príslušných operačných programov mala uistiť, že opatrenia vykonávané v rámci 
EŠIF majú inkluzívny charakter a obsahujú ustanovenia zamerané na boj proti segregácii. Segregačné konanie 
by sa malo jasne opísať a explicitne vylúčiť z financovania v rámci EŠIF (a nie len spomenúť v odôvodneniach), 
a v tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná pozornosť projektom v oblasti vzdelávania a bývania. Pomohlo 
by to posilniť vzťah medzi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a využívaním EŠIF.
b) Komisia by mala na zasadnutiach výboru na monitorovanie operačných programov plne využiť informácie uve -
dené v správach, ktoré sú členské štáty povinné od roku 2016 predkladať v súlade s odporúčaním Rady o opat -
reniach na účinnú integráciu Rómov, ako aj zistenia vyplývajúce z týchto informácií. Cieľom je zabezpečiť, aby sa 
problematické záležitosti identifikované v správach riešili pomocou financií EŠIF a/alebo členských štátov (napr. 
presunom finančných prostriedkov na oblasti, v ktorých sa zistili nedostatky).
11 Zhrnutie 
Odporúčanie 3
Členské štáty by pri zverejňovaní výziev na predkladanie návrhov a výbere projektov mali uplatňovať kritériá 
„osvedčených postupov“ v oblasti integrácie Rómov (napr. desať spoločných základných zásad Rady). Vo vhodných 
prípadoch by sa mali zorganizovať výzvy na predkladanie návrhov s cieľom vybrať dlhodobé projekty v prospech 
marginalizovaných rómskych komunít. A napokon vždy, keď je to možné, by sa pridelenie financovania z EŠIF malo 
podmieniť udržateľnosťou projektov po ich ukončení, a to bez ďalšieho financovania z EÚ. Tieto aspekty by sa mali 
vziať do úvahy aj pri úprave operačných programov na obdobie 2014 – 2020.
Odporúčanie 4
Komisia by mala zabezpečiť, aby sa v nasledujúcom programovom období alebo pri revízii operačných programov 
ciele týkajúce sa integrácie Rómov uvedené v NSIR vo vhodných prípadoch odrážali na všetkých operačných úrov -
niach v rámci EŠIF. V tejto súvislosti by mala by zaistiť, aby sa spoľahlivo zbierali údaje, ktoré by umožnili monitoro -
vať a hodnotiť napredovanie jednotlivých projektov na všetkých úrovniach riadenia.
Odporúčanie 5
Členské štáty by mali vo vhodných prípadoch doplniť všeobecné ukazovatele výstupov a výsledkov stanovené 
v právnych predpisoch pre EŠIF o ukazovatele vzťahujúce sa špecificky na Rómov. Tieto ukazovatele by mali byť 
v súlade s tými, ktoré sú stanovené v NSIR a následne by sa mali použiť pri monitorovaní operačných programov 
na obdobie 2014 – 2020. Mohli by vychádzať z ukazovateľov vytvorených Agentúrou pre základné práva v roku 2016.
Odporúčanie 6
Členské štáty by mali vzhľadom na prípravy na nasledujúce programové obdobie zvážiť spoločný postup v snahe 
zabezpečiť právnu istotu v otázke využívania ESF na financovanie akýchkoľvek opatrení sociálneho začlenenia 
bez ohľadu na prepojenie na zamestnanosť. Odstránenie právnej neistoty by členským štátom umožnilo v plnej 
miere využiť ESF na účely sociálneho začlenenia, okrem iného aj prostredníctvom opatrení na odstraňovanie 
diskriminácie.
Odporúčanie 7
Komisia by mala zvážiť navrhnutie zmien právnych predpisov pre EŠIF, čím by zabezpečila, aby sa pri rozdeľovaní 
finančných prostriedkov medzi jednotlivé členské štáty počnúc rokom 2020 zohľadňovali osobitné ukazovatele 
sociálneho začlenenia: najmä podiel marginalizovaných skupín, ako sú Rómovia, na celkovom obyvateľstve. Mala 
by zaistiť, aby sa akékoľvek dodatočné finančné prostriedky z EŠIF, ktoré členské štáty dostanú v dôsledku týchto 
zmien, vyčlenili na konkrétny účel, a to na podporu marginalizovaných komunít.
Odporúčanie 8
a) Komisia by mala spolupracovať s členskými štátmi na vytvorení spoločnej metodiky, ktorá v súlade s vnútroštát -
nymi právnymi rámcami a legislatívou EÚ vrátane existujúcich možných výnimiek poskytne relevantné údaje 
o rómskej populácii na účely monitorovania ich sociálneho začlenenia. Tento krok by sa mal urobiť najneskôr 
pri príprave nasledujúceho programového obdobia.
b) Komisia by mala povzbudiť členské štáty, aby počas dvoch nasledujúcich rokov zozbierali komplexné štatistické 
údaje o etnickom pôvode, a to v súlade s vnútroštátnymi právnymi rámcami a legislatívou EÚ vrátane existujú -
cich možných výnimiek. Eurostat by mohol príslušné otázky zahrnúť do prieskumov, napríklad do výberového 
zisťovania pracovných síl a do štatistiky Európskej únie o príjmoch a životných podmienkach.
12
 Úvod
Rómska populácia
01 
Európski Rómovia sú potomkami skupín, ktoré opustili indický subkontinent 
približne pred 1 000 rokmi a na územie dnešnej Európskej únie začali prichádzať 
v 14. storočí. Do roku 1450 sa Rómovia usídlili takmer v celej Európe. Už vtedy 
v strednej Európe prebiehali prvé deportácie a vyháňanie Rómov. Pomenovanie 
„Róm“ sa vzťahuje na rôzne skupiny (pozri rámček 1 ) s istými spoločnými kultúr -
nymi črtami a históriou neustálej marginalizácie v európskej spoločnosti.
Čo sa myslí pod pojmom „Róm“?
Podľa Rady Európy1 sa pomenovanie „Róm“ vzťahuje na Rómov, Sintov, Kalé a príbuzné skupiny v Európe vrá -
tane kočovníkov a východných národov (Dómovia a Lomovia) a zahŕňa rôznorodé skupiny, medzi nimi aj oso -
by, ktoré sami seba označujú ako Cigáni.
Hoci kultúrna a etnická identita týchto skupín nie je homogénna, z praktických dôvodov používame termín 
„Róm“ vzťahujúci sa na všetky z nich.
1 Rada Európy, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues  (Opisný glosár pojmov týkajúci sa rómskych otázok), 2012.Rámček 1
02 
V súčasnosti je rómska populácia najväčšou etnickou menšinou v Európe. Odha -
dy veľkosti tejto komunity sa výrazne líšia a pohybujú sa od 10 do 12 miliónov 
členov. Z nich približne 6,2 milióna žije v EÚ, pričom väčšina v stredných a vo vý -
chodných členských štátoch. Veľká väčšina Rómov v Európe (80 – 85 %) žije v sú -
časnosti usadlým spôsobom života2. Rómov, ktorí si udržiavajú kočovný spôsob 
života, si však netreba mýliť s Rómami, ktorí sa presťahujú z jedného členského 
štátu EÚ do iného. Na obrázku 1  je zobrazená koncentrácia Rómov v EÚ, kandi -
dátskych krajinách3 a potenciálnych kandidátskych krajinách4.2 COM(2011) 173 final 
z 5. apríla 2011 „Rámec EÚ 
pre vnútroštátne stratégie 
integrácie Rómov do roku 
2020“.
3 Albánsko, bývalá 
Juhoslovanská republika 
Macedónsko, Čierna Hora, 
Srbsko a Turecko.
4 Bosna a Hercegovina 
a Kosovo*.
13 Úvod Obrázok 1Odhad rómskej populácie v EÚ, kandidátskych krajinách a potenciálnych 
kandidátskych krajinách (2012)
Zdroj:  EDA, na základe údajov Rady Európy.
Administratívne hranice: © EuroGeographics © OSN-FAO © Turkstat
Kartogra/f_ia: Eurostat – Gisco, 01/2015
0 200 400 600 800 km
EL175 000AL115 000The former Yugoslav Republic of Macedonia197 000
Kosovo*37 500ME
20 000Bosnia and Herzegovina
58 000HR35 000IT150 000SI8 500AT35 000PL32 500
DE105 000NL40 000
BE30 000
LU300
FR400 000
PT52 000IE37 500EE1 050
LV12 500
LT3 000DK2 500FI11 000
SE50 000
CY1 250MT0
Členské štáty EÚ
Kandidátske krajinyPotenciálne kandidátske krajiny
Počet = priemerný odhad veľkosti rómskej populácie
Priemerný odhad ako podiel z celkového obyvateľstva (v %):
TR2 750 000
RO1 850 000
HU750 000
BG750 000
ES750 000
RS*600 000
SK490 000
UK225 000
CZ200 000
Od 5 do 10
Od 1 do 4,9Od 0,4 do 0,9Menej než 0,4* Všetky zmienky o Kosove v tomto texte, či už v súvislosti s územím, 
inštitúciami alebo obyvateľstvom, sa uvádzajú v plnom súlades rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1244 a bez toho, aby bol dotknutý štatút Kosova.
14 Úvod 
03 
Približne štyri pätiny odhadovanej populácie Rómov v EÚ žijú v ôsmich členských 
štátoch uvedených v  tabuľke 1 . V členských štátoch, kde je koncentrácia rómske -
ho obyvateľstva najvyššia (Bulharsko, Slovensko, Rumunsko a Maďarsko), tvoria 
Rómovia 15 až 20 % žiakov a mladých ľudí vstupujúcich na pracovný trh. Tabuľka 1Členské štáty s najvyšším odhadovaným počtom Rómov
Členský štátPriemerný odhadovaný počet rómskej populácie
Minimálny odhad Maximálny odhad
Počet osôbPodiel z celkového 
obyvateľstva
Rumunsko 1 850 000 8,6 % 1 200 000 2 500 000
Bulharsko 750 000 9,9 % 700 000 800 000
Maďarsko 750 000 7 ,5 % 500 000 1 000 000
Španielsko 750 000 1,6 % 500 000 1 000 000
Slovensko 490 000 9,0 % 380 000 600 000
Francúzsko 400 000 0,6 % 300 000 500 000
Česká republika 200 000 1,9 % 150 000 250 000
Grécko 175 000 1,5 % 50 000 300 000
Spolu 5 365 000 3,0 % 3 780 000 6 950 000
Spolu za celú EÚ 6 197 100 1,2 % 4 368 700 8 025 500
Poznámka:  Údaje v kolónke „Spolu za celú EÚ“ zahŕňajú aj Chorvátsko.
Zdroj:  Rada Európy, „Estimates and official numbers of Roma in Europe“  (Odhady a oficiálny počet Rómov v Európe), júl 2012.
15 Úvod 
05 
V článku 10 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ) sa ustanovuje cieľ Únie 
bojovať proti diskriminácii z dôvodu rasy alebo etnického pôvodu prostredníc -
tvom opatrení Rady (článok 19 ZFEÚ). V článku 21 ZFEÚ sa tiež ustanovuje právo 
občanov EÚ slobodne sa pohybovať a zdržiavať na území EÚ.
06 
Pre opatrenia na integráciu Rómov sú relevantné aj tieto právne a politické 
nástroje:
– Charta základných práv Európskej únie z roku 20005, a konkrétne článok 21 
o nediskriminácii. Stala sa právne záväznou po tom, ako 1. decembra 2009 
nadobudla účinnosť Lisabonská zmluva,
– dve smernice Rady z roku 2000 o rovnakom zaobchádzaní6: smernica o ra -
sovej rovnosti, ktorá zakazuje diskrimináciu v rôznych oblastiach na základe 
rasového alebo etnického pôvodu, a smernica o rovnakom zaobchádzaní 
v zamestnaní, ktorá obsahuje ustanovenia vyžadujúce rovnaké zaobchádza -
nie na pracovisku,Právny a politický rámec
04 
Zmluvy EÚ predstavujú hlavný právny základ všetkých iniciatív EÚ zameraných 
všeobecne na presadzovanie sociálneho začlenenia a konkrétne na integráciu Ró -
mov. Obzvlášť relevantný je článok 2 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ): okrem iného 
zaručuje práva osôb patriacich k menšinám (pozri rámček 2 ).
5 Charta základných práv 
Európskej únie (Ú. v. ES C 364, 
18.12.2000, s. 1).
6 Smernica Rady 2000/43/ES 
z 29. júna 2000, ktorou sa 
zavádza zásada rovnakého 
zaobchádzania s osobami bez 
ohľadu na rasový alebo 
etnický pôvod („smernica 
o rasovej rovnosti“) (Ú. v. ES 
L 180, 19.7.2000, s. 22), 
smernica Rady 2000/78/ES 
z 27. novembra 2000, ktorá 
ustanovuje všeobecný rámec 
pre rovnaké zaobchádzanie 
v zamestnaní a povolaní 
(„smernica o rovnakom 
zaobchádzaní v zamestnaní“) 
(Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16).Článok 2 Zmluvy o Európskej únii
„Únia je založená na hodnotách úcty k ľudskej dôstojnosti, slobody, demokracie, rovnosti, právneho štátu 
a rešpektovania ľudských práv vrátane práv osôb patriacich k menšinám. Tieto hodnoty sú spoločné členským 
štátom v spoločnosti, v ktorej prevláda pluralizmus, nediskriminácia, tolerancia, spravodlivosť, solidarita a rov -
nosť medzi ženami a mužmi.“Rámček 2
16 Úvod 
– smernica Európskeho parlamentu a Rady z roku 2004 o práve občanov EÚ 
voľne sa pohybovať7,
– rámcové rozhodnutie Rady z roku 2008 o boji proti rasizmu a xenofóbii8, 
v ktorom sa definuje spoločný trestnoprávny prístup k boju proti rasistickým 
a xenofóbnym prejavom a zločinom,
– odporúčanie Rady z roku 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov9,
– oznámenie Komisie z roku 2011 o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie integ -
rácie Rómov do roku 202010, v ktorom sa v tejto súvislosti tiež formuluje úloha 
Agentúry pre základné práva11.
07 
Súčasné politické priority na úrovni EÚ zamerané na podporu začleňovania 
Rómov vychádzajú zo stratégie EÚ 2020, schválenej v roku 2010, ktorej cieľom je 
dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast v Európe. Na meranie pokro -
ku v dosahovaní cieľov EÚ 2020 bolo schválených päť hlavných cieľov pre celú EÚ. 
Úspech politiky začleňovania Rómov má potenciálny vplyv na tri z týchto piatich 
cieľov (ciele v oblasti vzdelávania12, zamestnanosti13 a boja proti chudobe a sociál -
nemu vylúčeniu14) v členských štátoch s vysokým podielom rómskych obyvateľov.
08 
V tejto správe sa termíny „integrácia“ a „začlenenie“ používajú v súvislosti 
s opatreniami zameranými na zlepšenie životných podmienok a situácie v oblasti 
ľudských práv Rómov žijúcich v členských štátoch EÚ15 (pozri rámček 3 ).7 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2004/38/
ES z 29. apríla 2004 o práve 
občanov Únie a ich rodinných 
príslušníkov voľne sa 
pohybovať a zdržiavať sa 
v rámci územia členských 
štátov, ktorá mení a dopĺňa 
nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší 
smernice 64/221/EHS, 68/360/
EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 
75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/
EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS 
(Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77), 
a najmä článok 6 o práve 
pobytu do troch mesiacov 
a článok 7 o práve pobytu 
na viac ako tri mesiace.
8 Rámcové rozhodnutie Rady 
z 28. novembra 2008 o boji 
proti niektorým formám 
a prejavom rasizmu 
a xenofóbie prostredníctvom 
trestného práva.
9 Odporúčanie Rady 
z 9. decembra 2013 o účinných 
opatreniach na integráciu 
Rómov v členských štátoch (Ú. 
v. EÚ C 378, 24.12.2013, s. 1).
10 COM(2011) 173 final.
11 Úloha Agentúry pre základné 
práva v súvislosti s národnými 
stratégiami pre integráciu 
Rómov pozostáva: a) 
z poskytovania expertízy 
inštitúciám EÚ, b) zo zberu 
údajov a c) spolupráce 
s členskými štátmi s cieľom 
vytvoriť nástroje, ktoré 
zabezpečia dôkazy 
o dosiahnutom pokroku.
12 Cieľom v oblasti vzdelávania je 
znížiť mieru predčasného 
ukončenia školskej dochádzky 
pod hranicu 10 % a dosiahnuť, 
aby aspoň 40 % ľudí vo veku 
30 – 34 rokov malo ukončené 
vysokoškolské štúdium.
13 Cieľom je zabezpečiť, aby 75 % 
ľudí vo veku 20 – 64 rokov 
malo zamestnanie.
14 Cieľom je dosiahnuť, aby sa 
počet ľudí trpiacich chudobou 
a sociálnym vylúčením a ľudí 
ohrozených týmto rizikom 
znížil aspoň o 20 miliónov.
15 Tento prístup je v súlade 
s definíciou Rady Európskej 
únie uvedenou v jej záveroch 
o rámci EÚ pre vnútroštátne 
stratégie integrácie Rómov 
do roku 2020: Rada Európskej 
únie (2011), závery Rady 
o rámci EÚ pre vnútroštátne 
stratégie integrácie Rómov 
do roku 2020, 3089. zasadnutie 
17 Úvod 
Ako poskytuje EÚ finančnú podporu na opatrenia 
v oblasti integrácie Rómov?
09 
Väčšia časť finančnej podpory EÚ na sociálne začlenenie (kde sa spolufinancovali 
opatrenia na integráciu Rómov) sa poskytuje hlavne prostredníctvom Európske -
ho sociálneho fondu (ESF) a tiež Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) 
v kontexte politiky súdržnosti EÚ. Ďalšie finančné prostriedky sú k dispozícii 
v rámci osobitných programov, ktoré priamo riadi Komisia16.
10 
ESF a EFRR sa implementujú prostredníctvom národných a regionálnych viacroč -
ných operačných programov (OP), ktoré vypracujú členské štáty a schvaľuje Ko -
misia. V rámci každého operačného programu sa celkové disponibilné finančné 
prostriedky rozdeľujú medzi rôzne prioritné osi.
11 
Rozpočet EFRR na obdobie 2007 až 2013 predstavoval zhruba 201 mld. EUR a roz -
počet ESF na to isté obdobie 76 mld. EUR. V programovom období 2014 – 2020 sú 
EFRR a ESF súčasťou európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF)17. Ich 
celkový rozpočet na celé obdobie je približne 197 mld. EUR (EFRR) a 86 mld. EUR 
(ESF).Rady pre zamestnanosť, 
sociálnu politiku, zdravie 
a spotrebiteľské záležitosti, 
Brusel, 19. mája 2011.
16 Program v oblasti 
zamestnanosti a sociálnej 
inovácie (EaSI) 2014 – 2020; 
jeho predchodcom bol 
program Spoločenstva 
v oblasti zamestnanosti 
a sociálnej solidarity – 
Progress 2007 – 2013; program 
Práva, rovnosť a občianstvo 
2014 – 2020; jeho 
predchodcom bol program 
základných práv a občianstva, 
program Daphne III a program 
Progress v oblasti rodovej 
rovnosti a boja proti 
diskriminácii.
17 V programovom období 
2014 – 2020 sú súčasťou 
európskych štrukturálnych 
a investičných fondov (EŠIF) 
tieto fondy: EFRR, ESF, 
Kohézny fond, Európsky 
poľnohospodársky fond 
pre rozvoj vidieka (EPFRV) 
a Európsky námorný 
a rybársky fond (ENRF).Používanie výrazov „integrácia“ a „začlenenie“ ako synoným
Slová „integrácia“ a „začlenenie“ sa často používajú ako synonymá na opis všeobecných cieľov politických 
iniciatív zameraných na zlepšenie situácie rómskeho obyvateľstva.
Výraz „integrácia“ sa častejšie používa v kontexte iniciatív zameraných na ochranu základných práv a hodnôt 
(ako sú opísané v článku 2 ZEÚ). Možno ho nájsť v národných stratégiách pre integráciu Rómov.
„Začlenenie“ sa používa viac v kontexte sociálno-ekonomických iniciatív. Objavuje sa napríklad v stratégii 
Európa 2020, ktorej cieľom je zabezpečiť inteligentný, inkluzívny a udržateľný rast.Rámček 3
18 Úvod 
12 
Podiel z týchto súm pridelený konkrétne na integráciu Rómov sa nezaznamenáva. 
Z plánovacích dokumentov členských štátov však vyplýva, že na sociálno-ekono -
mickú integráciu marginalizovaných komunít, akou sú Rómovia, sa počas progra -
mového obdobia 2014 – 2020 vyčlenilo zhruba 1,5 mld. EUR (pozri tiež bod 69 
a tabuľku 6 ). Za programové obdobie 2007 – 2013 nie sú k dispozícii podobné 
indikatívne údaje.
Úloha ostatných európskych a medzinárodných 
organizácií vo vzťahu k integrácii Rómov
13 
Rada Európy bola prvou inštitúciou, ktorá sa na európskej úrovni zaoberala integ -
ráciou Rómov. Vyše 40 rokov vykonáva opatrenia zamerané na boj proti diskrimi -
nácii Rómov a zlepšovanie integrácie marginalizovaných rómskych komunít.
14 
V oblasti integrácie Rómov sa v rôznych úlohách aktivizujú aj iné medzinárodné 
organizácie, napríklad Svetová banka, Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu 
v Európe (Úrad pre demokratické inštitúcie a ľudské práva) a Rozvojový program 
Organizácie Spojených národov.
19
 Rozsah a ciele auditu
18 Ďalšími generálnymi 
riaditeľstvami, ktorých aktivity 
zasahujú do oblastí rámca EÚ 
pre vnútroštátne stratégie 
integrácie Rómov, sú GR 
pre vzdelávanie a kultúru, GR 
pre zdravie a bezpečnosť 
potravín a GR pre európsku 
susedskú politiku a rokovania 
o rozšírení.15 
Pri tomto audite sme posudzovali, či politické iniciatívy EÚ a finančná podpora 
z EFRR a ESF účinne prispeli k integrácii Rómov. Audit sa vzťahoval na programo -
vé obdobie 2007 – 2013, ako aj 2014 – 2020. Konkrétne sme skúmali, či:
– rámec EÚ a národné stratégie týkajúce sa integrácie Rómov pomohli účinne 
využívať EFRR a ESF na opatrenia na začleňovanie Rómov v oboch programo -
vých obdobiach,
– rámec EFRR a ESF pre jednotlivé programové obdobia bol navrhnutý tak, 
aby umožnil účinne podporiť opatrenia na integráciu Rómov,
– projekty realizované s pomocou EFRR a ESF v programovom období 2007 – 
2013 účinne prispeli k integrácii Rómov.
16 
Audítorské dôkazy sme zhromaždili na základe rozhovorov so zástupcami Komi -
sie a členských štátov, ako aj s predkladateľmi projektov a účastníkmi projektov. 
Okrem toho sme preskúmali dokumenty zaslané orgánmi EÚ a členských štátov 
a predkladateľmi projektov.
17 
Najprv sme hodnotili podporu na integráciu Rómov poskytnutú Komisiou. Táto 
podpora mala podobu právnych predpisov EÚ, politických rámcov a osobitných 
usmernení, v ktorých sa opisujú priority a ciele EÚ, a hodnotili sme ju v súvislosti 
s iniciatívami na programové obdobie 2007 – 2013 i 2014 – 2020. Skúmali sme 
tiež, ako Komisia zabezpečovala dodržiavanie základných práv. Táto časť auditu 
prebiehala na generálnych riaditeľstvách (GR) Komisie, ktoré sa v najvýraznej -
šej miere zaoberajú politikami v oblasti integrácie Rómov: GR pre spravodlivosť 
a spotrebiteľov, GR pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a začlenenie a GR 
pre regionálnu a mestskú politiku18.
20 Rozsah a ciele auditu 
18 
Takisto sme preskúmali strategické rámce členských štátov na podporu integrácie 
Rómov, konkrétne národné stratégie pre integráciu Rómov (NSIR). Domnievame 
sa, že opatrenia na podporu integrácie Rómov podporené z EFRR a ESF by mali 
byť úzko prepojené s týmito rámcami, aby sa dosiahla maximálna účinnosť. Pre -
skúmali sme tiež, či kontrolované členské štáty zaviedli vhodné administratívne 
mechanizmy na úspešné vykonanie svojich strategických rámcov pre začlenenie 
Rómov. Koordinácia vypracúvania a vykonávania národných stratégií pre integ -
ráciu Rómov spadá do zodpovednosti národných kontaktných miest pre otázky 
Rómov. Zúčastnili sme sa preto na zasadnutiach so zástupcami národných kon -
taktných miest pre otázky Rómov v štyroch kontrolovaných členských štátoch, 
t. j. Bulharsko, Španielsko, Maďarsko a Rumunsko, ako aj v Nemecku, Grécku, 
vo Francúzsku, na Slovensku a v Spojenom kráľovstve s cieľom získať hlbšie po -
znatky o národných stratégiách a možných rozdieloch medzi dvomi príslušnými 
programovými obdobiami z hľadiska stratégií, plánov a koncepcie programov.
19 
Za programové obdobie 2007 – 2013 sme hodnotili aj koncepciu, vykonávanie 
a monitorovanie operačných programov v rámci EFRR a ESF s cieľom posúdiť ich 
schopnosť účinne podporiť opatrenia na integráciu Rómov. Preskúmali sme vzor -
ku projektov z tohto obdobia, aby sme posúdili ich príspevok k integrácii mar -
ginalizovaných rómskych obyvateľov. Keďže audit sa realizoval vo veľmi skorom 
štádiu programového obdobia 2014 – 2020, naše hodnotenie EŠIF za toto obdo -
bie sa obmedzovalo na koncepciu tých aspektov EFRR a ESF, ktoré boli relevantné 
pre integráciu Rómov.
20 
Štyri členské štáty (Bulharsko, Španielsko, Maďarsko a Rumunsko) sme zvolili 
na základe počtu Rómov, ktorí v nich žijú, a pretože pridelili veľkú sumu financo -
vania pre oblasti politiky, ktoré potenciálne mohli podporiť iniciatívy na začlene -
nie Rómov19.
21 
Za kontrolované členské štáty sme vybrali sedem operačných programov EFRR 
a ESF z programového obdobia 2007 – 2013, ktoré sme považovali za relevantné 
pre iniciatívy na začlenenie Rómov, a preskúmali sme spolu 19 projektov reali -
zovaných v rámci týchto operačných programov20 (pozri prílohu I ). Projekty boli 
vybrané na základe informácií, ktoré zaslali vnútroštátne orgány. Zamerali sme 
sa na projekty v oblasti vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti 
a bývania, kontrolovali sme však aj projekty, ktoré sa týkali iných tém, napríklad 
sociálneho začlenenia a boja proti diskriminácii (pozri tabuľku 5 ). Všetky vybrané 
projekty boli ukončené do roku 2013. Zoznam subjektov zodpovedných za výber 
a realizáciu projektov preskúmaných v rámci tohto auditu sa uvádza v  prílohe II .19 V programovom období 
2007 – 2013 dostali tieto štyri 
členské štáty spolu pomoc 
z EFRR a ESF vo výške 14,1 mld. 
EUR určenú na opatrenia 
sociálneho začlenenia. To 
predstavuje 20 % celkovej 
sumy pridelenej v tomto 
období všetkým členským 
štátom zo štrukturálnych 
fondov na opatrenia 
sociálneho začlenenia.
20 Jeden pôvodne vybraný 
projekt bol vyňatý zo vzorky, 
pretože nebol dostatočne 
relevantný.
21 Rozsah a ciele auditu 
22 
Naše audítorské kritériá vychádzajú zo skúseností siete EURoma21, ktorá vydala 
odporúčania22 na zabezpečenie úspechu iniciatív v oblasti začleňovania Rómov. 
S cieľom získať informácie o zbere údajov sme navštívili aj Agentúru pre základné 
práva ( Fundamental Rights Agency  – FRA)23.
23 
Najdôležitejšími z týchto kritérií je desať spoločných základných zásad, t. j. 10 
SZZ, ktoré sú znázornené v  obrázku 2  a podrobne opísané v  prílohe III . O týchto 
zásadách sa rokovalo na prvom zasadnutí európskej platformy pre začleňovanie 
Rómov v roku 2009 v Prahe. Následne boli začlenené v podobe prílohy do záve -
rov zo zasadnutia Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľ -
ské záležitosti dňa 8. júna 2009.
24 
Opatrenia týkajúce sa integrácie marginalizovaných rómskych obyvateľov uvede -
né v operačných programoch, ktoré sme vybrali z programového obdobia 2007 – 
2013, boli začlenené do deviatich nových operačných programov na obdobie 
2014 – 2020. Na základe týchto deviatich nových operačných programov sme 
posúdili nový rámec pre EŠIF.
25 
Pri audite nám pomáhali externí experti v oblasti integrácie Rómov. Vytvorili sme 
aj tím štyroch poradcov, ktorí prispeli k nášmu audítorskému prístupu a zabezpe -
čovali, aby sa zohľadnili dôležité aspekty problematiky integrácie Rómov.
26 
Keďže opatrenia na podporu integrácie marginalizovaných Rómov a ich výsledky 
môžu rôzne zainteresované strany vnímať veľmi odlišne, v každom vybranom 
členskom štáte sme z ich zástupcov zriadili špecializované skupiny respondentov. 
Naším cieľom bolo vytvoriť priestor pre expertov a zástupcov zúčastnených strán, 
v ktorom by si v súvislosti našimi predbežnými zisteniami za jednotlivé kontro -
lované členské štáty mohli vymeniť názory na opatrenia na začlenenie Rómov. 
Neskôr sme usporiadali záverečné stretnutie špecializovanej skupiny, na ktorom 
sa zúčastnilo 13 zástupcov rôznych zainteresovaných strán (vrátane nášho tímu 
štyroch poradcov). Účelom tohto stretnutia bolo vyhodnotiť naše predbežné 
zistenia a prediskutovať možné závery a odporúčania.21 Sieť EURoma je európska sieť, 
ktorú tvoria zástupcovia 
členských štátov EÚ a ktorá sa 
snaží presadzovať využívanie 
štrukturálnych fondov 
na zlepšenie účinnosti politík 
zameraných na rómsku 
komunitu.
22 Fundación Secretariado 
Gitano, Technický sekretariát 
siete EURoma, Tackling Roma 
Needs in the 2014 – 2020 
Structural Funds Programming 
Period - Guide to improve the 
planning process (Riešenie 
potrieb Rómov 
v programovom období 
štrukturálnych fondov 
2014 – 2020 – Usmernenie 
k zlepšeniu procesu 
plánovania), máj 2013.
23 FRA bola zriadená v roku 2007 
ako agentúra EÚ s konkrétnou 
úlohou poskytovať nezávislé 
poradenstvo o základných 
právach založené 
na dôkazoch. FRA a Rozvojový 
program OSN (UNDP) 
realizovali samostatne 
aj spoločne prieskumy 
rómskych domácností 
v rokoch 2004, 2009, 2012 
a 2015.
22 Rozsah a ciele auditu Obrázok 2Desať spoločných základných zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov
1. 
Konštruktívne, pragmatické
a nediskriminačné politiky10. 
Aktívna účasť 
Rómov
9. 
Zapojenie 
občianskej 
spoločnosti
8. 
Zapojenie 
regionálnych
a miestnych 
orgánov
7. 
Využitie nástrojov 
Európskej únie
6. 
Postúpenie politík 
založených na získaných 
poznatkoch5.
Zohľadňovanie rodového 
hľadiska4. 
Zameranie
na väčšinovú 
spoločnosť3. 
Medzikultúrny 
prístup2. 
Výslovné, ale nie 
výhradné 
zameranie
Zdroj:  EDA.
23
 Pripomienky
Z hľadiska zavedených stratégií na úrovni EÚ 
a členských štátov sa urobil pokrok, no väčšina 
zlepšení sa dosiahla príliš neskoro na to, aby mala 
vplyv na programové obdobie 2007 – 2013
27 
Preskúmali sme vývoj v oblasti politík na zlepšenie zamerania a podpory opatrení 
na integráciu Rómov na úrovni EÚ, ako aj na vnútroštátnej úrovni. Najprv sme 
posudzovali vývoj politík na úrovni EÚ. Následne sme preskúmali národné stra -
tégie pre integráciu Rómov a hodnotili, či predstavovali vhodný nástroj na lepšie 
riešenie problémov v súvislosti s integráciou Rómov.
28 
Posudzovali sme, či bol zavedený strategický rámec EÚ pre iniciatívy na integrá -
ciu Rómov na programové obdobie 2007 – 2013, ako aj to, či sa časom vykonali 
nejaké zmeny alebo došlo k zlepšeniam. Na zaistenie účinnosti politiky integrácie 
Rómov financovanej z EÚ musí Komisia podporiť prácu členských štátov zabezpe -
čením právnych predpisov EÚ, politických rámcov a osobitných usmernení.
Politická iniciatíva EÚ o začlenení Rómov bola schválená 
v roku 2011, po rozšírení EÚ v rokoch 2004 a 2007
Politické iniciatívy EÚ sa prijali príliš neskoro na to, aby mali vplyv 
na koncepciu programového obdobia 2007 – 2013
29 
Otázka začleňovania Rómov nadobudla mimoriadny význam v období pred 
pristúpením niekoľkých stredoeurópskych a východoeurópskych štátov do EÚ 
v rokoch 2004 a 2007, pretože niektoré z nich majú veľký podiel rómskeho obyva -
teľstva. V dohodách o prístupovom partnerstve s Bulharskom, Českou republikou, 
Maďarskom, Rumunskom a so Slovenskom24 sa hlbšia integrácia Rómov stanovila 
za strednodobú politickú prioritu.24 Rozhodnutia Rady z 30. marca 
1998 a zo 6. decembra 1999 
o zásadách, prioritách, 
strednodobých cieľoch 
a podmienkach obsiahnutých 
v Partnerstve pre vstup 
s Bulharskou republikou, 
Českou republikou, 
Maďarskou republikou, 
Rumunskom a Slovenskou 
republikou.
24 Pripomienky 
30 
EÚ však po pristúpeniach v rokoch 2004 a 2007 nestanovila integráciu Rómov 
za konkrétnu politickú prioritu. Pôvodné verzie nariadení z obdobia 2007 – 2013 
neobsahovali zmienky o integrácii Rómov. A nebolo ani povinné ju zahrnúť 
do operačných programov EFRR a ESF. Prvá konkrétna zmienka o integrácii 
Rómov sa objavila v roku 2010, keď boli pozmenené podmienky oprávnenosti 
v nariadení o EFRR, ktoré sa vzťahuje na opatrenia v oblasti bývania25.
31 
V roku 2008 začala Komisia robiť kroky na zlepšenie situácie marginalizovaných 
Rómov. Po prvom samite EÚ o Rómoch v septembri 2008 vytvorila európsku 
platformu pre začleňovanie Rómov, medziútvarovú pracovnú skupinu pre otázky 
Rómov, sieť národných kontaktných miest pre otázky Rómov a pracovnú skupinu 
pre ukazovatele v oblasti integrácie Rómov, ktorú koordinuje Agentúra pre zá -
kladné práva (pozri bod 94). Ďalšie podporné štruktúry zahŕňajú dve tematické 
pracovné skupiny v rámci siete národných kontaktných miest pre otázky Rómov 
a pravidelné konzultačné stretnutia s organizáciami občianskej spoločnosti, 
medzinárodnými organizáciami a akademickými sieťami. GR pre spravodlivosť 
a spotrebiteľov spolu s generálnymi riaditeľstvami zodpovednými za riadenie 
EŠIF tiež organizuje služobné cesty na účely zistenia potrebných skutočností 
do členských štátov a bilaterálny dialóg s nimi na vysokej úrovni. Tieto návšte -
vy sú pre vnútroštátne a miestne orgány, organizácie občianskej spoločnosti 
a všetky zainteresované útvary Komisie príležitosťou osobne prediskutovať vývoj 
v oblasti politík.
32 
Avšak prvý dôležitý dokument v súvislosti s integráciou Rómov bol na úrovni EÚ 
prijatý v apríli 2011: oznámenie Komisie o rámci EÚ pre vnútroštátne stratégie 
integrácie Rómov26. Následne rada EPSCO27 v máji prijala závery, v ktorých sa 
členské štáty zaviazali vypracovať, aktualizovať alebo rozšíriť svoje NSIR. Došlo 
k tomu po tom, ako Komisia prostredníctvom svojej členky pre spravodlivosť, 
základné práva a občianstvo vydala vyhlásenie o poslednom vývoji situácie 
Rómov, v ktorom uviedla, že diskriminácia na základe etnického pôvodu či rasy 
nie je v Európe vítaná. Komisárka tiež naznačila, že Komisia je pripravená inicio -
vať proti jednému členskému štátu (Francúzsko) konanie o porušení povinnosti 
za to, že diskriminačne uplatňovala smernicu o voľnom pohybe, čo je v rozpore 
s Chartou základných práv Európskej únie. V záveroch Európskej rady z júna 2011 
sa vyzdvihol veľký význam začlenenia Rómov a vyjadrila výzva k rýchlej imple -
mentácii záverov rady EPSCO, pokiaľ ide o vypracovanie, aktualizáciu či rozšírenie 
stratégií členských štátov.25 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (EÚ) 
č. 437/2010 z 19. mája 2010, 
ktorým sa mení a dopĺňa 
nariadenie (ES) č. 1080/2006 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, pokiaľ 
ide o oprávnenosť zásahov 
v oblasti bývania v prospech 
marginalizovaných 
spoločenstiev (Ú. v. EÚ L 132, 
29.5.2010, s. 1).
26 COM(2011) 173 final.
27 Rada v zložení zamestnanosť, 
sociálna politika, zdravie 
a spotrebiteľské záležitosti.
25 Pripomienky 
33 
Išlo o prvú iniciatívu EÚ zameranú špecificky na rómsku komunitu, ktorá zahŕňala 
mechanizmus následných opatrení. Navrhovalo sa v nej, aby každý členský štát 
vypracoval vlastnú NSIR (pozri bod 41). Táto iniciatíva predstavovala spoľahlivý 
rámec pre podporu začleňovania Rómov a vymedzovali sa v nej oblasti, v ktorých 
bolo potrebné prijať opatrenia a stanoviť ciele. Konkrétne v nej boli vytýčené 
štyri kľúčové prioritné oblasti pomoci: vzdelávanie, zamestnanosť, zdravotná 
starostlivosť a bývanie. Členské štáty boli vyzvané, aby pre tieto oblasti stanovili 
dosiahnuteľné ciele.
34 
Od členských štátov sa nevyžadovalo, aby sa osobitne zaoberali opatreniami 
na boj proti diskriminácii alebo aby formulovali súvisiace ciele. Tieto opatrenia 
boli prierezovou témou všetkých uvedených štyroch oblastí28, no konkrétne me -
rateľné ukazovatele a ciele boja proti diskriminácii boli len zriedkakedy stanove -
né. Predstavuje to významný nedostatok súčasného politického rámca, pretože 
to Komisii sťažuje meranie vykonaného pokroku.
Začleňovanie rómskych občanov od roku 2011: prechod od 
prístupu založeného na politike na politický záväzok
Odporúčanie Rady týkajúce sa integrácie Rómov prijaté v roku 2013
35 
Odporúčanie Rady29 z roku 2013 bolo prvým právnym nástrojom EÚ, ktorým 
sa riešila výhradne otázka integrácie Rómov, čo odrážalo zásadný krok vpred 
v súvislosti s prístupom EÚ k začleneniu Rómov. Namiesto toho, aby sa zotrvávalo 
pri prístupe založenom na politike, sa v odporúčaní začlenenie Rómov definovalo 
ako politický záväzok členských štátov odrážajúci prijaté ustanovenia na ochranu 
ľudských práv. V odporúčaní sú poskytnuté konkrétne usmernenia, ktoré majú 
členským štátom pomôcť zlepšiť a urýchliť prácu na podporu integrácie Rómov 
v oblastiach vzdelávania, zamestnanosti, zdravotnej starostlivosti a bývania. Ob -
sahuje tiež usmernenie k horizontálnym politickým opatreniam vrátane riešenia 
diskriminácie. V odporúčaní sa priamo spomínajú protirómske postoje a správa -
nie ( anti-gypsyism ), ktoré sú osobitnou formou rasizmu, do ktorého sa rozvinula 
historická diskriminácia.28 Rovnaké zaobchádzanie je 
horizontálnou zásadou rámca 
EÚ a vníma sa ako nevyhnutný 
predpoklad účinného 
začlenenia Rómov. V rámci EÚ 
sa výslovne uvádza, že 
„členské štáty musia v prvom 
rade zabezpečiť, aby Rómovia 
neboli diskriminovaní, 
ale aby sa s nimi zaobchádzalo 
ako s ostatnými občanmi EÚ 
s rovnakým prístupom 
k základným právam, ktoré sú 
zakotvené v Charte 
základných práv EÚ“, Rámec 
EÚ pre vnútroštátne stratégie 
integrácie Rómov do roku 
2020, s. 2.
29 Odporúčanie Rady 
z 9. decembra 2013 o účinných 
opatreniach na integráciu 
Rómov v členských štátoch.
26 Pripomienky Tabuľka 2Predmet odporúčaní týkajúcich sa integrácie Rómov určených príslušným piatim 
členským štátom
2012 2013 2014 2015
BulharskoIntegrácia Rómov vo 
všeobecnostiVzdelávanie Zamestnanosť/vzdelávanie Vzdelávanie
Česká republika nevzťahuje sa Vzdelávanie Vzdelávanie Vzdelávanie
MaďarskoIntegrácia Rómov vo 
všeobecnostiChudoba/vzdelávanie Chudoba/vzdelávanie Vzdelávanie
Rumunsko nevzťahuje saIntegrácia Rómov 
vo všeobecnosti/vzdelávanieZamestnanosť/vzdelávanie Vzdelávanie
Slovensko Vzdelávanie Vzdelávanie Vzdelávanie Vzdelávanie
Zdroj:  EDA, na základe údajov Komisie.
37 
Komisia tiež prísne monitoruje vykonávanie dvoch dôležitých smerníc30 o rovna -
kom zaobchádzaní (v  tabuľke 3  sa uvádzajú podrobnosti o vykonávaní smernice 
o rasovej rovnosti). V roku 2014 iniciovala konanie o porušení povinnosti proti 
Českej republike a v roku 2015 proti Slovensku, v oboch prípadoch vo veci se -
gregácie rómskych žiakov vo vzdelávacom systéme. Ostatné prípady sa netýkajú 
špecificky Rómov. Komisia tiež monitoruje vykonávanie rámcového rozhodnu -
tia z roku 2008 o boji proti niektorým formám a prejavom rasizmu a xenofóbie 
prostredníctvom trestného práva. Od roku 2014 je toto rámcové rozhodnutie 
vykonateľné.Odporúčania pre jednotlivé krajiny (CSR) k začleňovaniu Rómov vydávané 
od roku 2012 Komisiou
36 
Komisia od roku 2012 vydáva pre jednotlivé krajiny odporúčania k začleňovaniu 
Rómov. Tieto odporúčania boli odvtedy adresované piatim členským štátom 
s veľkou rómskou menšinou: Bulharsko, Maďarsko, Slovensko, Česká republi -
ka a Rumunsko. V  tabuľke 2  sa uvádza predmet týchto odporúčaní vydaných 
pre každú z uvedených piatich členských štátov.
30 Smernica Rady 2000/43/ES 
(„smernica o rasovej 
rovnosti“), smernica Rady 
2000/78/ES („smernica 
o rovnakom zaobchádzaní 
v zamestnaní“).
27 Pripomienky Tabuľka 3Monitorovanie vykonávania smernice o rasovej rovnosti 2000/43/ES
Členský štátTranspozícia Porušenie pravidiel1
Konečný termínVykonané v rámci 
lehotyNesúlad legislatívy člen -
ského štátu s právnymi 
predpismi EÚNesprávne uplatňovanie 
právnych predpisov EÚ 
členským štátom
Belgicko 19. júla 2003 √
Bulharsko 1. januára 2007 √ Ukončené
Česká republika 1. mája 2004 √ Ukončené Otvorené
Dánsko 19. júla 2003 √ Ukončené Ukončené
Nemecko 19. júla 2003 √
Estónsko 1. mája 2004 √ Ukončené
Írsko 19. júla 2003 √
Grécko 19. júla 2003 √
Španielsko 19. júla 2003 √ Ukončené
Francúzsko 19. júla 2003 √
Chorvátsko 1. júla 2013 √
Taliansko 19. júla 2003 √
Cyprus 1. mája 2004 √
Lotyšsko 1. mája 2004 √ Ukončené
Litva 1. mája 2004 √ Ukončené
Luxembursko 19. júla 2003 √
Maďarsko 1. mája 2004 √ Ukončené
Malta 1. mája 2004 √ Ukončené
Holandsko 19. júla 2003 √ Ukončené
Rakúsko 19. júla 2003 √ Ukončené
Poľsko 1. mája 2004 √ Ukončené Ukončené
Portugalsko 19. júla 2003 √ Ukončené
Rumunsko 1. januára 2007 √ Ukončené
Slovinsko 1. mája 2004 √ Otvorené
Slovensko 1. mája 2004 √ Ukončené Otvorené
Fínsko 19. júla 2003 √ Ukončené
Švédsko 19. júla 2003 √ Ukončené
Spojené kráľovstvo 19. júla 2003 √ Ukončené Ukončené
1 Informácie k decembru 2015.
Poznámka:  Len v prípade Českej republiky a Slovenska ide o konania o porušení povinnosti, ktoré sa špecificky týkajú Rómov.
Zdroj:  EDA, na základe údajov Komisie.
28 Pripomienky 
Usmernenie Komisie a posilnená spolupráca s Radou Európy
38 
Okrem týchto hlavných iniciatív vydala Komisia mnohé usmernenia k politikám 
týkajúce sa vynakladania finančných prostriedkov v oblasti začleňovania Rómov. 
Tieto okrem iného zahŕňajú tematické usmerňovacie dokumenty o Rómoch 
a marginalizovaných komunitách, dokument o tematickej ex ante  kondicionali -
te týkajúcej sa integrácie marginalizovaných rómskych komunít a usmernenie 
pre členské štáty k používaniu európskych štrukturálnych a investičných fondov 
na riešenie segregácie v školstve, ako aj územnej segregácie.
39 
Komisia okrem toho v roku 2014 vydala európsky kódex správania pre partner -
stvo, v ktorom sa stanovuje, že členské štáty by mali do prípravy partnerských 
dohôd zapojiť organizácie občianskej spoločnosti a zabezpečiť, aby mohli zohrá -
vať aktívnu úlohu pri navrhovaní a vykonávaní programov financovaných z EŠIF31.
40 
S cieľom zvýšiť účinnosť svojej práce v oblasti integrácie Rómov Komisia od roku 
2011 úzko spolupracuje s Radou Európy, organizáciou, ktorá má v tejto oblasti 
značné skúsenosti (pozri bod 13). Konkrétne sa zúčastnila na zasadnutia organi -
zovaných sekretariátom Rady Európy a na niektorých spoločných programoch 
s Radou Európy (ROMACT32 a ROMED33).
Pokrok na úrovni členských štátov: prijali sa národné 
stratégie pre integráciu Rómov, niektoré nedostatky však 
zostali
41 
Členské štáty boli v roku 2011 požiadané, aby vypracovali národnú stratégiu 
pre integráciu Rómov (NSIR) na obdobie 2011 – 2020, alebo ak už túto stratégiu 
majú, aby ju upravili tak, aby spĺňala ciele EÚ v oblasti integrácie Rómov. V týchto 
stratégiách sa majú stanoviť cielené opatrenia a uviesť informácie o financova -
ní (vnútroštátne, EÚ a iné), ktoré je potrebné na ich vykonanie. Takisto by mali 
zahŕňať návrhy riešení súčasných prekážok účinnejšiemu využívaniu finančných 
prostriedkov EÚ a položiť základy prísneho monitorovacieho mechanizmu na za -
bezpečenie konkrétnych výsledkov v prospech Rómov.31 Delegované nariadenie 
Komisie (EÚ) č. 240/2014 
zo 7. januára 2014  o európskom 
kódexe správania 
pre partnerstvo v rámci 
európskych štrukturálnych 
a investičných fondov 
(Ú. v. EÚ L 74, 14.3.2014, s. 1).
32 ROMACT má za cieľ zvýšiť 
ústretovosť a zodpovednosť 
miestnych orgánov, a najmä 
zvolených zástupcov a vyšších 
štátnych úradníkov, voči 
marginalizovaným rómskym 
komunitám. Zameriava sa 
na vytvorenie trvalého 
politického odhodlania, ktoré 
zabezpečí udržateľné plány 
a opatrenia na začlenenie 
Rómov (pozri tiež http://
coe-romact.org/ ).
33 ROMED pozostáva z dvoch fáz. 
Prvou fázou programu 
ROMED bolo viesť iniciatívu 
na vyškolenie 
sprostredkovateľov, ktorí by 
poskytovali kvalitnú mediáciu 
medzi rómskymi komunitami 
a miestnymi orgánmi. Od 
začiatku programu v roku 2011 
bolo vyškolených vyše 1300 
sprostredkovateľov v 22 
krajinách. Druhá fáza ROMED, 
ktorá začala v roku 2013, je 
zameraná na miestnu situáciu 
a konkrétne na otázku, ako 
môže mediácia stimulovať 
účasť rómskych komunít 
na inkluzívnejšej 
a demokratickejšej správe vecí 
verejných vo vybraných 
obciach v 11 krajinách, ktoré 
sú členmi Rady Európy (pozri 
tiež http://romed.coe-romact.
org/ ).
29 Pripomienky 
42 
Pokiaľ ide o tieto národné stratégie pre integráciu Rómov:
– preskúmali sme konkrétny obsah NSIR kontrolovaných členských štátov,
– overovali sme, či boli identifikovaní partneri zainteresovaní na vykonávaní 
NSIR, a zaujímali sme sa o to, aká bola v tejto súvislosti úloha národných kon -
taktných miest pre otázky Rómov,
– posudzovali sme mechanizmy na monitorovanie ich vykonávania,
– preskúmali sme, ako Komisia hodnotila správy členských štátov o vykonávaní 
NSIR.
Národné stratégie pre integráciu Rómov (NSIR)
Národné stratégie pre integráciu Rómov prijali všetky kontrolované 
členské štáty
43 
Po tom, ako Komisia vydala oznámenie, v ktorom žiada členské štáty, aby prija -
li NSIR, všetky34 túto požiadavku splnili. Niektoré členské štáty zvolili možnosť 
súboru integrovaných politických opatrení na účely integrácie Rómov, ktoré 
považujeme za ekvivalent NSIR. Po NSIR všetky kontrolované členské štáty prijali 
akčné plány. Každý z nich okrem toho zriadil národné kontaktné miesto pre otáz -
ky Rómov.
44 
Komisia nestanovila, že boj proti diskriminácii by mal byť zahrnutý medzi kľúčové 
prioritné oblasti v NSIR. Bulharsko, Maďarsko35 a Španielsko však vo svojich NSIR 
prekročili rámec štyroch hlavných stanovených oblastí, ktorými sú vzdelávanie, 
zamestnanosť, zdravotná starostlivosť a bývanie, a zahrnuli do nich aj osobitnú 
kapitolu týkajúcu sa boja proti diskriminácii. Aj v NSIR Rumunska sa spomína 
boj proti diskriminácii, no len nepriamo, pri opise štyroch hlavných stanovených 
oblastí. Z týchto štyroch vybraných členských štátov len Bulharsko a Maďarsko 
stanovili ciele v oblasti boja proti diskriminácii.34 Okrem Malty, ktorá uvádza, 
že nemá rómskych občanov.
35 Národná stratégia pre sociálne 
začlenenie – extrémna 
chudoba, chudoba detí, 
Rómovia. V Maďarsku sa 
stratégia nevzťahovala len 
na Rómov, no pre jasnejšie 
pochopenie sa na ňu bude 
ďalej odkazovať ako na NSIR.
30 Pripomienky 
45 
Tri zo štyroch NSIR obsahovali ciele týkajúce sa vzdelávania, zamestnanosti, 
zdravotnej starostlivosti a bývania. Štvrtá, NSIR Maďarska, obsahovala všeobecné 
ciele, no neuvádzali sa k nim súvisiace vyčíslené cieľové hodnoty, a nie všetky 
ciele sa týkali len rómskej populácie, napríklad v oblasti bývania. Hoci sa v stra -
tégii uvádzali relevantné informácie o situácii rómskych obyvateľov v Maďarsku, 
nepoužili sa na formuláciu ukazovateľov alebo východiskových hodnôt zamera -
ných osobitne na Rómov. NSIR Rumunska obsahoval východiskové hodnoty len 
pri niektorých ukazovateľoch. A keďže počiatočný stav nebol známy, bolo ťažké 
vyhodnotiť dosiahnuté výsledky NSIR.
Všetky národné stratégie pre integráciu Rómov odkazujú na desať 
spoločných základných zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov
46 
Vo všetkých stratégiách sa priamo (Bulharsko, Maďarsko a Španielsko) alebo 
nepriamo (Rumunsko) odkazuje na desať spoločných základných zásad (SZZ) 
pre začlenenie Rómov (pozri bod 23 a  obrázok 2 ). Zistili sme však, že členské štá -
ty pri vypracúvaní samotných stratégií nie vždy uplatňovali týchto desať zásad:
 ο Španielsko a Bulharsko predložili písomný dôkaz o konzultáciách s organizá -
ciami občianskej spoločnosti a spätnej väzbe vnútroštátnych orgánov na   
príspevok MVO,
 ο v Rumunsku a Maďarsku sa len čiastočne prihliadalo na SZZ 9 týkajúcu sa 
zapojenia občianskej spoločnosti a SZZ 10 týkajúcu sa aktívnej účasti Rómov 
na tvorbe politík:
– v Rumunsku prebehol proces konzultácií v rámci niekoľkých zasadnutí 
aj pred prijatím NSIR, no organizácie občianskej spoločnosti spochybnili 
ich transparentnosť a počet. Uviedli tiež, že neboli informované o tom, 
ako boli prijaté ich príspevky. Nezistili sme, či a ako rumunské orgány 
zohľadnili príspevky MVO,
– v Maďarsku sa nenašlo dosť dôkazov o tom, ako prebiehal proces konzul -
tácií na účely NSIR a aktualizovaná verzia NSIR neobsahovala žiadne infor -
mácie o tom, či a ako sa zohľadnili pripomienky rôznych zainteresovaných 
strán. V súvislosti s akčným plánom sa nekonala žiadna konzultácia. Na 
realizáciu najdôležitejších opatrení NSIR boli okrem toho stanovené dve 
organizácie občianskej spoločnosti spolu s verejnými orgánmi. Ostatné 
organizácie občianskej spoločnosti boli týmto z procesu vytlačené.
31 Pripomienky 
V národných stratégiách pre integráciu Rómov sa neuvádza konkrétna 
finančná podpora dostupná v členských štátoch na opatrenia na podporu 
začleňovania Rómov
47 
Z našej analýzy vyplynulo, že NSIR Bulharska, Maďarska a Španielska neobsaho -
vali žiadne informácie o finančných zdrojoch dostupných pre opatrenia týkajúce 
sa Rómov, či už zo štátneho rozpočtu alebo v rámci operačných programov EFRR 
a ESF, ktoré sú spolufinancované z rozpočtu EÚ. V prípade Bulharska sa v NSIR 
uvádzalo, že hlavným zdrojom financovania projektov na vykonávanie NSIR boli 
fondy EÚ. Len Rumunsko informovalo o rozpočte, no tieto informácie obsahovali 
určité nezrovnalosti: EFRR sa v NSIR nespomínal ako zdroj financovania, napriek 
tomu, že sa na tento účel používal od jeho zmeny v roku 2010, teda už pred prija -
tím NSIR36. Pre chýbajúce informácie o finančných zdrojoch dostupných na rieše -
nie problémov v oblasti začleňovania Rómov sa ťažko posudzuje, či boli stratégie 
členských štátov od začiatku vôbec reálne.
Rozdelenie zodpovednosti za vykonávanie NSIR: úloha národných 
kontaktných miest pre otázky Rómov
48 
Všetky členské štáty, ktoré sú predmetom našej analýzy, zriadili národné kontakt -
né miesta pre otázky Rómov a definovali ich zodpovednosť v súlade s požiadav -
kami stanovenými v oznámení Komisie z roku 2011. Národné kontaktné miesta 
zodpovedajú za koordináciu vypracúvania a vykonávania NSIR. Monitorujú 
napredovanie plnenia NSIR a informujú o tom Komisiu37. Právomoci národných 
kontaktných miest sú však obmedzené. Pridelenie operačnej zodpovednosti štát -
nym ministerstvám malo za následok, že národné kontaktné miesta vybraných 
členských štátov nemali žiadne právomoci v oblastiach zamestnanosti, vzdelá -
vania, bývania či zdravotnej starostlivosti a ani právomoc rozhodovať o pridelení 
finančných zdrojov na programy integrácie.
49 
Veľkosť, štruktúra a zodpovednosť deviatich vybraných národných kontaktných 
miest sa značne líšila. Niekoľko z nich existovalo pod iným názvom už pred tým, 
ako Komisia zaviedla koncepciu národného kontaktného miesta pre otázky 
Rómov, a niektorým z nich boli pridelené ďalšie povinnosti bez toho, aby dostali 
aj dodatočné zdroje38. Kapacita bulharského národného kontaktného miesta 
pre otázky Rómov nebola dostatočná, ako sa to opisuje v bode 50.36 Nariadenie Európskeho 
parlamentu a Rady (ES) 
č. 1080/2006 z 5. júla 2006 
o Európskom fonde 
regionálneho rozvoja, 
a ktorým sa zrušuje nariadenie 
(ES) č. 1783/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 
31.7.2006, s. 1).
37 COM(2011) 173 final, s. 9.
38 Napr. španielske kontaktné 
miesto uviedlo vo výročnej 
správe pre Komisiu za rok 
2014, že je výzvou prideliť 
dodatočné zdroje národným 
kontaktným miestam 
na zabezpečenie primeraného 
vykonávania NSIR.
32 Pripomienky 
50 
Zistili sme však dva nedostatky týkajúce sa rozdelenia zodpovednosti za vy -
konávanie NSIR. Po prvé, v Rumunsku a Španielsku sa zistila slabá spolupráca. 
A po druhé, v Bulharsku a Španielsku zodpovednosť nebola úmerná zdrojom:
– V Rumunsku sme zistili, že slabá spolupráca medzi Národnou agentúrou 
pre Rómov a rôznymi vládnymi ministerstvami pri poskytovaní údajov ohro -
zovala riadne monitorovanie NSIR. Podobne v Španielsku sme zaznamenali, 
že koordinačné orgány (napríklad skupina pre technickú spoluprácu) neboli 
účinné pri poskytovaní údajov a koordinovaní politík, čo poukazuje na po -
trebu lepšej koordinácie na zabezpečenie riadneho vykonávania NSIR. Oba 
tieto príklady slabej koordinácie bránili zberu spoľahlivých údajov a sťažovali 
monitorovanie vykonávania NSIR.
– V Bulharsku boli národnému kontaktnému miestu pre otázky Rómov pri -
delené malé právomoci a zdroje, napriek tomu, že išlo o jeden z hlavných 
subjektov zodpovedných za vykonávanie a monitorovanie NSIR. Niekoľko 
neziskových organizácií v Bulharsku poukázalo na chýbajúcu politickú vôľu39. 
Podobný problém zaznamenalo aj španielske kontaktné miesto pre otázky 
Rómov vo svojej správe o pokroku za rok 2014.
Nedostatky monitorovania pokroku národných stratégií 
pre integráciu Rómov
51 
Zistili sme, že monitorovanie a hodnotenie pokroku NSIR predstavovalo značnú 
výzvu pre všetky kontrolované členské štáty (pozri tiež bod 74):
– v Bulharsku neboli v NSIR stanovené žiadne konkrétne postupy v súvislosti 
monitorovaním a povinnosťou zodpovedať sa. Navyše nie všetky opatrenia 
mali vyčísliteľné ciele,
– v Maďarsku bol síce vytvorený systém ukazovateľov na monitorovanie 
programov, no údaje v ňom neboli aktualizované od roku 2012,
– v Rumunsku bol proces monitorovania značne oslabený z dôvodu chýba -
júcich informácií o ukazovateľoch stanovených v NSIR a finančných údajov 
o procese vykonávania. V monitorovacích správach sa nespomínali stanovené 
ciele ani do akej miery boli dosiahnuté, a preto sa ťažko posudzovalo, nakoľko 
účinne prebiehalo vykonávanie,
– v Španielsku akčný plán na obdobie 2014 – 2016 obsahoval opis opatrení len 
na rok 2014. Opatrenia na rok 2015 boli vypracované až v polovici roku 2015, 
čo skomplikovalo proces plánovania na tento rok.39 Monitorovacia správa 
občianskej spoločnosti 
o vykonávaní NSIR 
a desaťročného akčného 
plánu v roku 2012 v Bulharsku, 
s. 9.
33 Pripomienky 
Posúdenie vykonávania NSIR Komisiou
52 
Európska komisia vyhodnotila tieto národné stratégie, pričom identifikovala ich 
slabé stránky, a v máji 2012 uverejnila svoje závery v oznámení (Národné straté -
gie integrácie Rómov: prvý krok pri implementácii rámca EÚ). Komisia začala od 
roku 2013 každoročne vyhodnocovať, nakoľko úspešne sa vykonávajú NSIR. Toto 
celoročné hodnotenie obsahuje podrobné informácie o celkových nedostatkoch, 
ktoré treba riešiť. Hlavným záverom hodnotení za posledné roky bola skutočnosť, 
že stále neboli zavedené nevyhnutné predpoklady na úspešné vykonávanie stra -
tégií, čo spôsobuje pomalé vykonávanie NSIR. Chýbali najmä tieto prvky: kon -
krétne ciele a príslušné opatrenia na riešenie segregácie rómskych detí vo vzde -
lávacom systéme, jasnejší harmonogram vykonávania a prehľadnejšie rozdelenie 
finančných zdrojov, ako aj opatrenia na boj proti diskriminácii a rasizmu voči 
Rómom.
53 
Členské štáty odvtedy pokročili vo vykonávaní svojich NSIR. Zo správy Komisie 
z roku 2015 však vyplýva, že určité nedostatky, ktoré existovali minimálne od 
roku 2012 neboli ešte ani v roku 2014 vyriešené: neboli splnené niektoré potreb -
né podmienky úspešného vykonávania stratégií. Potvrdilo to zistenia, ku ktorým 
sme dospeli v štyroch vybraných členských štátoch.
54 
Napríklad cieľ vyriešiť segregáciu rómskych detí v systéme vzdelávania sa síce 
v stratégiách uvádzal, nedostatočný počet súvisiacich opatrení a cieľových hod -
nôt však sťažoval jeho dosiahnutie. Ak aj boli tieto opatrenia stanovené, nebol 
jasný harmonogram ich plnenia ani spôsob rozpočtového zabezpečenia. Tieto 
nedostatky spomaľovali vykonávanie NSIR. V Bulharsku sa v správe o pokroku 
tiež spomínala chýbajúca politická vôľa a potreba zlepšiť opatrenia na boj proti 
diskriminácii.
55 
Tieto nedostatky, a obzvlášť problém segregácie v školstve, boli v prípade nie -
koľkých členských štátov zahrnuté do odporúčaní pre jednotlivé krajiny (CSR). 
Komisia dokonca v tejto súvislosti iniciovala konanie o porušení povinnosti proti 
Českej republike a Slovensku (pozri bod 37).
34 Pripomienky 
56 
Na začiatku programového obdobia 2014 – 2020 Komisia skontrolovala, či sa tým -
to prvkom venovali partnerské dohody. Využila svoju úlohu poradcu na zasad -
nutiach monitorovacieho výboru pre operačné programy, ktoré sme analyzovali 
za programové obdobie 2014 – 2020, aby znovu vyzdvihla význam odporúčaní 
pre jednotlivé krajiny týkajúcich sa Rómov pre príslušné operačné programy.
V oblasti politiky súdržnosti sa opatreniam 
na integráciu Rómov v období 2014 – 2020 venovalo 
viac pozornosti ako v období 2007 – 2013
57 
Analyzovali sme, či rámec politiky súdržnosti na obdobie 2007 – 2013 obsahoval 
jasné zmienky o integrácii Rómov. Kontrolovali sme tiež, ako členské štáty, ktoré 
boli príjemcami spolufinancovania z EFRR a ESF na iniciatívy v oblasti integrá -
cie Rómov, zabezpečovali, aby sa iniciatívy vytvorené na úrovni EÚ zapracovali 
do príslušných národných stratégií a operačných programov.
58 
V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 sme posudzovali, či právny 
rámec pre EŠIF obsahoval jasné zmienky o integrácii Rómov a či Komisia riešila 
nedostatky, ktoré sa zistili v programovom období 2007 – 2013. Za obidve obdo -
bia sme skúmali, či Komisia a členské štáty zriadili účinný systém monitorovania 
v oblasti integrácie Rómov.
35 Pripomienky 
Napriek chýbajúcej zmienke o integrácii Rómov v právnom 
rámci na obdobie 2007 – 2013 operačné programy vybraných 
členských štátov obsahujú odkazy na integráciu Rómov
V operačných programoch na obdobie 2007 – 2013 sa integrácia 
Rómov spomínala vo všeobecnosti
59 
Pri vypracúvaní rámca politiky súdržnosti na programové obdobie 2007 – 2013 
nebola ešte integrácia Rómov stanovená za osobitnú prioritu s významom 
pre celú EÚ. Výraz „Rómovia“ sa v nariadeniach z obdobia 2007 – 2013 vôbec 
nespomínal. Napriek tomu vo všetkých štyroch kontrolovaných členských štátoch 
existovala aspoň jedna regionálna alebo celoštátna stratégia v oblasti integrácie 
Rómov alebo ekvivalentný program. Všetky z nich sa integrácii Rómov venovali 
aspoň v niektorých operačných programoch, ako je opísané v  tabuľke 4 .Tabuľka 4Zmienky o začlenení Rómov v operačných programoch EFRR a ESF na obdobie 
2007 – 2013
Špecifická cieľová 
skupinaŠpecifické ukazovateleZmienky o rómskej komunite
pri opatreniach 
zameraných 
na zraniteľné skupinypri opatreniach zamera -
ných na pomoc najmenej 
rozvinutým oblastiam
Bulharsko X X X
Španielsko X X
Maďarsko X X X
Rumunsko X X
Zdroj:  EDA, na základe údajov Komisie.
60 
Napriek zmene nariadenia o EFRR v roku 2010, sa väčšina opatrení v našej vzor -
ke relevantných pre marginalizovaných Rómov spolufinancovala z ESF (pozri 
bod 30). Veľký podiel z nich (7 zo 17) tvorili opatrenia v oblasti zamestnanosti 
(pozri tabuľku 5 ). Dôvodom je, že v článku 162 ZFEÚ sa naznačuje, že projekty 
a opatrenia ESF musia byť prepojené s oblasťou zamestnanosti. V nariadení o ESF 
sa naopak umožňuje, a dokonca povzbudzuje k financovaniu opatrení v oblas -
ti sociálneho začlenenia. Príslušné orgány teda nemajú právnu istotu v otázke 
využívania ESF na financovanie akýchkoľvek opatrení sociálneho začlenenia bez 
ohľadu na prepojenie na zamestnanosť.
36 Pripomienky Tabuľka 5Oblasti pôsobenia preskúmaných projektov
BulharskoESF EFRR
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
Vzdelávanie √
Zamestnanosť √
Zdravotná starostlivosť √
Sociálne začlenenie √
Sociálna infraštruktúra √
MaďarskoESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
Vzdelávanie √
Zamestnanosť √ √
Zdravotná starostlivosť
Sociálne začlenenie √ √
Sociálna infraštruktúra
RumunskoESF EFRR
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
Vzdelávanie √
Zamestnanosť √
Zdravotná starostlivosť √
Sociálne začlenenie √
Sociálna infraštruktúra √
ŠpanielskoESF (OP Boj proti diskriminácii) ESF (OP Andalúzia)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
Vzdelávanie √
Zamestnanosť √ √ √
Zdravotná starostlivosť
Sociálne začlenenie
Sociálna infraštruktúra
Poznámka:  V Maďarsku sa realizovali relevantné projekty sociálnej infraštruktúry financované z EFRR, neboli však vybrané na účely auditu, preto -
že do roku 2013 neboli ešte ukončené.
Zdroj:  EDA.
37 Pripomienky 
V operačných programoch EFRR a ESF na obdobie 2007 – 2013 
sa objavuje len malý počet zmienok o stratégiách na integráciu 
Rómov a ukazovateľov zameraných osobitne na Rómov
61 
Len v jednom zo siedmich preskúmaných operačných programov EFRR a ESF 
na obdobie 2007 – 2013 sa spomína NSIR a v troch sa stanovujú ukazovatele oso -
bitne zamerané na Rómov.
– OP na rozvoj ľudských zdrojov (POSDRU) v Rumunsku obsahoval pria -
mu zmienku o platnej stratégii na integráciu Rómov v čase, keď operačný 
program nadobudol účinnosť. Plnenie tejto stratégie pre integráciu bolo 
jedným z cieľov definovaných v operačnom programe. Hoci tento operačný 
program nebol osobitne zameraný na rómsku komunitu, obsahoval ukazova -
teľ výstupu a ukazovateľ výsledku, ktoré sa týkali špecificky Rómov,
– bulharský OP ESF, ktorý sme vybrali na účely auditu, tiež pri niektorých opat -
reniach zahŕňal ukazovatele výstupu a výsledku,
– maďarský operačný program, ktorý sme tiež vybrali, obsahoval jeden uka -
zovateľ zameraný osobitne na Rómov, ktorý sa priamo netýkal žiadneho 
konkrétneho opatrenia.
Ostatné štyri vybrané operačné programy nemali žiadne ukazovatele osobitne zame -
rané na Rómov.
V preskúmaných operačných programoch na obdobie 2007 – 
2013 sa nenachádzali žiadne informácie o finančnej podpore 
na integráciu Rómov
62 
Financovanie z ESF sa poskytovalo podľa prioritných tém: cieľov, na ktoré mal ESF 
prispieť. Pri iniciatívach v oblasti integrácie Rómov bola najväčšia pravdepodob -
nosť, že prispejú k cieľom prioritných tém ESF týkajúcich sa sociálneho začlene -
nia40. Na sedem rokov programového obdobia sa na opatrenia v oblasti sociál -
neho začlenenia v operačných programoch ESF s osobitnými prioritnými osami 
pre sociálne začlenenie pôvodne pridelilo 11,5 mld. EUR (finančných prostriedkov 
EÚ a členských štátov). Finančné informácie o tom, aký podiel z tejto sumy bol 
vyčlenený na integráciu marginalizovaných rómskych komunít, však neboli 
k dispozícii. Na iniciatívy v oblasti začlenenia Rómov boli okrem toho k dispozícii 
aj finančné prostriedky v rámci všeobecnejších prioritných tém, napríklad tých, 
ktoré sa týkali vzdelávania a zamestnanosti.40 Zvyšovanie prispôsobivosti 
pracovníkov a firiem, 
podnikov a podnikateľov; 
zlepšovanie prístupu 
k zamestnaniu a trvalá 
udržateľnosť; zlepšenie 
sociálneho začlenenia 
znevýhodnených osôb; 
zlepšovanie ľudského kapitálu.
38 Pripomienky 
63 
Financovanie z EFRR sa tiež poskytovalo podľa iných prioritných tém, z ktorých 
najrelevantnejšia pre integráciu Rómov bola „sociálna infraštruktúra“41. V rámci 
tejto prioritnej témy sa rozdelili finančné prostriedky v celkovej výške 18,6 mld. 
EUR. Túto sumu tvorí hlavne všeobecná podpora, ktorá nebola zameraná na žiad -
nu osobitnú skupinu, ako je to vysvetlené v  rámčeku 4 .
Všeobecná a cielená podpora: dopĺňajúce sa prístupy k začleňovaniu Rómov
Všeobecná podpora zahŕňa politiky zamerané na všeobecnú verejnosť, pričom sa príjemcovia nerozlišujú 
na základe rasy a etnického pôvodu, či iných faktorov, ktoré sa považujú za irelevantné.
Cielená podpora zahŕňa politiky zamerané priamo na jednu alebo viaceré špecifické cieľové skupiny (no nie 
nevyhnutne len na ne), napríklad konkrétnu menšinu.
Zo skúseností vyplýva, že Rómovia sa skôr úspešne integrujú do spoločnosti, ak majú prístup aj k podpore 
v rámci všeobecných iniciatív, ktoré nie sú špecificky zamerané na nich. Neexistuje jediný model spravovania 
podpory: je potrebné uplatniť špeciálne prispôsobený prístup, v ktorom sú zohľadnené miestne podmienky42.
42 How to mainstream Roma inclusion in general programmes, projects and interventions – Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion (Ako zahrnúť 
oblasť začleňovania Rómov do všeobecných programov, projektov a intervenčných opatrení – Posilnenie odovzdávania poznatkov v oblasti 
politík na začleňovanie Rómov), Vzdelávacia sieť Európskeho sociálneho fondu (ESF).Rámček 4
64 
Do zmeny nariadenia o EFRR v roku 2010 nebolo možné poskytovať z EFRR pod -
poru zameranú na konkrétne skupiny, s výnimkou členských štátov, ktoré do EÚ 
vstúpili 1. mája 2004 a neskôr, a s výnimkou určitých prípadov. Od tejto zmeny 
sa pridelilo celkovo 80 mil. EUR na projekty integrovaného bývania zamerané 
na marginalizované komunity vrátane Rómov v ôsmich členských štátoch43.
65 
Z našej analýzy tiež vyplýva, že mnohé členské štáty nezbierali údaje o etnickom 
pôvode a neboli preto schopné stanoviť počet členov rómskeho obyvateľstva 
v danej geografickej oblasti a posúdiť, akým konkrétnym problémom čelia. To 
mohlo prispieť k ťažkostiam pri rozhodovaní o výške financovania potrebného 
pre integráciu Rómov.41 Zahŕňa tieto investičné 
kategórie: vzdelávanie, 
zdravotná starostlivosť, 
starostlivosť o deti, bývanie 
a iná sociálna infraštruktúra.
43 Bulharsko, Česká republika, 
Grécko, Francúzsko, Taliansko, 
Maďarsko, Rumunsko 
a Slovensko.
39 Pripomienky 
Väčšia pozornosť rómskym otázkam na úrovni EÚ sa odrážala 
v rámci EŠIF na obdobie 2014 – 2020
Lepší súlad finančnej podpory z EŠIF so stratégiou EÚ 2020 
a s odporúčaniami Komisie pre jednotlivé krajiny (CSR)
66 
V nariadeniach pre EŠIF44 (t. j. v nariadení o spoločných ustanoveniach, nariadení 
o EFRR a nariadení o ESF) sa stanovuje, že podpora z EŠIF sa musí poskytovať 
v súlade so stratégiou EÚ 2020 na zabezpečenie inteligentného, udržateľného 
a inkluzívneho rastu a s príslušnými odporúčaniami pre jednotlivé krajiny (CSR).
67 
V partnerských dohodách troch zo štyroch kontrolovaných členských štátov 
(Bulharsko, Maďarsko a Rumunsko) sa spomínali konkrétne odporúčania (CSR) 
týkajúce sa rómskej komunity vydané od roku 2012. Takisto to bolo aj v prípade 
Slovenska. V prípade Španielska neboli tieto odporúčania vydané.
68 
Odporúčania pre jednotlivé krajiny súvisiace s integráciou Rómov sa týkali hlavne 
vzdelávania (pozri tiež bod 36 a  tabuľku 2 ). V čase prípravy operačných progra -
mov Komisia vyzvala členské štáty, pre ktoré bolo vydané odporúčanie (CSR) 
v súvislosti s touto problematikou, aby finančné prostriedky EÚ použili na refor -
my svojich politík všeobecného vzdelávania s cieľom zaistiť, aby mali Rómovia 
rovnaký prístup do systému vzdelávania. Avšak v Maďarsku neboli opatrenia 
na odstránenie segregácie uvedené v operačných programoch na programové 
obdobie 2014 – 2020, ktoré sme preskúmali, dostatočne podrobné. Preto pochy -
bujeme, že Maďarsko za pomoci EŠIF úspešne odstráni segregáciu, ktorá pretrvá -
va v jeho vzdelávacom systéme (pozri rámček 5 ).44 Článok 4 ods. 1 všetkých troch 
nariadení.
40 Pripomienky 
Osobitná investičná priorita pre marginalizované komunity (medzi 
nimi aj Rómov) v 12 členských štátoch EÚ
69 
V rámci EŠIF na obdobie 2014 – 2020 sa tiež kladie väčší dôraz na zabezpečenie 
súladu cieľov operačných programov spolufinancovaných z EŠIF s prioritami EÚ. 
Jeho súčasťou je osobitná investičná priorita pre operačné programy ESF, ktorá 
priamo odkazuje na Rómov. Táto investičná priorita [IP 9 bod ii)] „Integrácia mar -
ginalizovaných komunít, akou sú Rómovia“) predstavuje prepojenie priorít politík 
v podobe uvedenej v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny a financovania EÚ, ako 
aj špecializovaný prostriedok na vyčlenenie financií na daný účel.
70 
V jednej z  ex ante  kondicionalít45, t. j. kritérií spolufinancovania, sa okrem toho 
táto investičná priorita konkrétne spomína, čím sa zaisťuje, aby sa jej v operač -
ných programoch venovala náležitá pozornosť. Ex ante  kondiconalitou v oblasti 
integrácie Rómov pre IP 9 bod ii) je: „[…] zavedený národný strategický rámec 
pre politiky v oblasti začleňovania Rómov“.Nedostatok opatrení na odstránenie segregácie v oblasti vzdelávania v rámci EŠIF 
v Maďarsku
V maďarskom OP „Sociálna obnova“ na obdobie 2007 – 2013, ktorého priorita 3 sa týkala vzdelávania, bol 
ako ukazovateľ použitý počet aktívnych programov odstraňovania segregácie v miestnom školstve. Pojem 
„odstraňovanie segregácie“ bol nepriamym odkazom na cieľovú skupinu, ktorou boli Rómovia. Ukazovateľ sa 
zameriaval na znevýhodnené regióny a oblasti a súvisiaca cieľová hodnota bola 100 vykonaných programov 
do roku 2013 (východisková hodnota z roku 2007 bola 2).
Tento ukazovateľ sa však už nenachádzal v poslednej upravenej verzii operačného programu. V dôsledku 
toho sa teda nemeral a nebude sa merať ani na konci programového obdobia. Neexistuje ani podrobný opis 
opatrení na odstránenie segregácie vo vzdelávaní, ktoré Maďarsko plánuje vykonať v programovom období 
2014 – 2020. Poukazuje to na absenciu odhodlania riešiť problém segregácie v školstve za pomoci štrukturál -
nych fondov.Rámček 5
45 Článok 2 ods. 33 nariadenia 
(EÚ) č. 1303/2013: „‚použiteľná 
ex ante  kondicionalita‘ je 
konkrétny a presný vopred 
definovaný rozhodujúci faktor, 
ktorý je nevyhnutným 
predpokladom na účinné 
a efektívne splnenie 
konkrétneho cieľa v rámci 
investičnej priority alebo 
priority Únie, má k nim priamu 
a konkrétnu väzbu a má na ne 
priamy vplyv“ (Ú. v. EÚ L 347, 
20.12.2013, s. 320).
41 Pripomienky 
71 
Všetkých päť členských štátov (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko 
a Slovensko), pre ktoré bolo vydané odporúčanie (CSR) v oblasti začleňovania 
Rómov, zahrnuli IP 9 bod ii) aspoň do jedného zo svojich operačných programov 
na obdobie 2014 – 2020 (pozri tabuľku 6 ). Týchto päť členských štátov predtým 
vo svojich partnerských dohodách uviedlo návrhy na spôsob vynaloženia finanč -
ných prostriedkov EÚ na podporu začleňovania Rómov.
72 
Ďalších sedem členských štátov (Belgicko, Grécko, Španielsko, Francúzsko, Talian -
sko, Rakúsko a Poľsko) tiež začlenilo IP 9 bod ii) minimálne do jedného z ope -
račných programov. 12 členských štátov, ktoré sú spolu domovom vyše 90 % 
odhadovaného počtu rómskych obyvateľov EÚ, teda zahrnulo IP 9 bod ii) aspoň 
do jedného operačného programu. Ako sa uvádza v  tabuľke 6 , v programovom 
období 2014 – 2020 sa na IP 9 bod ii) pridelilo 1,5 mld. EUR. Tabuľka 6Sumy, ktoré majú členské štáty k dispozícii v rámci investičnej priority 9 bod ii) 
„Integrácia marginalizovaných komunít, akou sú Rómovia“ v programovom období 
2014 – 2020
Členský štátSuma  
(mil. EUR)Podiel z celkového financovania 
z ESF pre členský štátPodiel z celkového financova -
nia v  rámci IP 9 bod ii)
Maďarsko1470    10,0 %
85 %Rumunsko1372    7, 8  %
Česká republika1200    5,8 %
Bulharsko1143    9,4 %
Slovensko199    4,6 %
Grécko 73    2,0 %
15 %Taliansko 71    0,7 %
Španielsko 48    0,6 %
Poľsko 19    0,1 %
Belgicko 10    1,0 %
Francúzsko 8    0,1 %
Rakúsko 4    0,9 %
Spolu 1 518 nevzťahuje sa 100 %
1 Členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce sa Rómov.
Zdroj:  EDA, na základe údajov Komisie.
42 Pripomienky 
73 
V týchto členských štátoch však nie všetky operačné programy, ktoré sa vzťa -
hovali na geografické oblasti s veľkou rómskou populáciou, zahŕňali IP 9 bod ii) 
alebo ukazovatele, ktoré sú pre túto prioritu relevantné. To platilo aj pre niektoré 
operačné programy, v rámci ktorých sa značné sumy pridelili na hlavné oblasti 
relevantné pre integráciu rómskeho obyvateľstva. Dvomi príkladmi sú regionál -
ny operačný program pre Andalúziu, kde žije takmer 50 % španielskych Rómov, 
a operačný program ESF pod názvom „Hospodársky rozvoj a inovácie“ v Maďar -
sku, v rámci ktorého sa budú realizovať mnohé opatrenia v oblasti zamestnanosti.
74 
Štyri členské štáty (Bulharsko, Česká republika, Grécko a Slovensko) v čase auditu 
len čiastočne splnili ex ante  kondicionalitu, ktorá sa vzťahuje na IP 9 bod ii), sta -
novenú v nariadení o spoločných ustanoveniach, a dôvodom bola najmä sku -
točnosť, že nemali vhodné monitorovacie nástroje a metodiku na vykonávanie 
svojich NSIR (pozri bod 51). Chorvátsko, Taliansko, Maďarsko a Slovensko nesplnili 
všeobecnú ex ante  kondicionalitu týkajúcu sa boja proti diskriminácii. Všetky 
tieto členské štáty následne predložili Komisii akčné plány, v ktorých vysvetľujú, 
ako plánujú splniť ex ante  kondicionality. Komisia následne posúdila ich obsah. 
Komisia zo získaných informácií usúdila, že Maďarsko splnilo kritériá týkajúce sa 
boja proti diskriminácii a Slovensko splnilo ex ante  kondicionalitu súvisiacu s IP 9 
bod ii) na základe predložených akčných plánov.
75 
Hoci je IP 9 bod ii) užitočnou inováciou, EŠIF sa v súčasnosti spravujú takým 
spôsobom, pri ktorom sa nezohľadňujú rozdiely medzi členskými štátmi z hľadis -
ka terajšej situácie rómskej populácie. Finančné prostriedky z EŠIF sa prideľujú 
medzi členské štáty na základe ukazovateľov, ktoré nemajú pre rómsku populáciu 
osobitný význam, napríklad celková populácia, nezamestnanosť a HDP . Domnie -
vame sa, že tieto ukazovatele nie sú najvhodnejším spôsobom, ako určiť výšku 
financovania na integráciu Rómov, ktoré sa pridelí jednotlivým členským štátom.
43 Pripomienky 
Všetky štyri kontrolované členské štáty tiež používali integrovaný 
prístup k poskytovaniu finančnej podpory na integráciu Rómov
76 
Uplatnenie integrovaného prístupu má pozitívny účinok na snahy o presadzova -
nie integrácie Rómov prostredníctvom EŠIF. Všetky vybrané členské štáty použili 
integrovaný prístup – na súbežné riešenie viacerých rôznych oblastí46 – aspoň 
pri jednom operačnom programe spomedzi operačných programov zahŕňajúcich 
jeden alebo viaceré fondy47. V tejto súvislosti bolo dobrým príkladom Rumunsko 
(pozri rámček 6 ). Na druhej strane Španielsko premárnilo príležitosť, keď neza -
viedlo postupy definujúce integrovaný prístup v regionálnom OP pre Andalúziu.
Pozitívny príklad integrovaného prístupu – spoločná výberová komisia 
v Rumunsku
S cieľom lepšie využiť štrukturálne fondy uplatnilo Rumunsko integrovaný prístup k dvom operačným progra -
mom (OP ESF Ľudský kapitál a Regionálny OP EFRR). Na jeden operačný program bolo poskytnuté spolufinan -
covanie z EFRR a na druhý z ESF. Obidva operačné programy mali spoločnú prioritnú os. Rumunsko zriadilo 
spoločnú výberovú komisiu, v ktorej boli zastúpené riadiace orgány oboch operačných programov, a tiež 
ďalšie tri spoločné orgány vrátane národného kontaktného miesta pre otázky Rómov a národnej rady na boj 
proti diskriminácii. Pre obidva operačné programy boli vyhlásené spoločné výzvy na predloženie návrhov, 
so spoločnými podmienkami oprávnenosti a v tých istých oblastiach činnosti. V rámci operačných programov 
sa tiež poskytlo doplnkové spolufinancovanie (tzn. že EFRR a ESF sa použili na rôzne projektové činnosti, ktoré 
sa vykonávali podobným spôsobom alebo po sebe).Rámček 6
Financovanie vyčlenené na opatrenia na boj proti diskriminácii
77 
V článku 8 nariadenia o ESF sa uvádza, že členské štáty by mali využívať ESF 
na podporu iniciatív, ktorých konkrétnym cieľom je bojovať proti diskriminácii. 
Na poskytnutie podpory pre takéto iniciatívy sa uplatňuje investičná priorita ESF 
9 bod iii) [IP 9 bod iii)] „Boj proti všetkým formám diskriminácie a presadzovanie 
rovnakých príležitostí“.
78 
Jedenásť členských štátov zahrnulo IP 9 bod iii) aspoň do jedného zo svojich ope -
račných programov na programové obdobie 2014 – 2020. Celková výška financo -
vania pridelená v rámci IP 9 bod iii) predstavovala 414 mil. EUR (pozri tabuľku 7 ).46 Pre integráciu Rómov sú 
relevantnými oblasťami 
bývanie, vzdelávanie, 
zdravotná starostlivosť, 
sociálne záležitosti, 
zamestnanosť a bezpečnosť, 
ako aj opatrenia 
na odstránenie segregácie
47 Maďarsko.
44 Pripomienky 
79 
Spomedzi štyroch členských štátov, ktoré sme preskúmali, Španielsko začlenilo 
IP 9 bod iii) do siedmich operačných programov. Česká republika aj Slovensko, 
proti ktorým prebiehalo konanie o porušení povinnosti z dôvodu segregácie 
rómskych žiakov vo vzdelávacom systéme (pozri bod 37), zahrnuli IP 9 bod iii) 
do jedného operačného programu. Bulharsko, Maďarsko ani Rumunsko ju neza -
hrnuli ani do jedného. Je to nevyužitá príležitosť podporiť opatrenia na boj proti 
diskriminácii, ktoré mohli byť prepojené s opatreniami v rámci IP 9 bod ii), čím by 
sa zvýšila pravdepodobnosť, že iniciatívy na začlenenie Rómov budú účinnejšie, 
keďže absencia opatrení na boj proti diskriminácii sa považuje za jeden z hlav -
ných dôvodov zlyhávania iniciatív na začlenenie Rómov. Tabuľka 7Sumy pridelené v rámci IP 9 bod iii) „Boj proti všetkým formám diskriminácie 
a presadzovanie rovnakých príležitostí“ podľa jednotlivých členských štátov
Členský štátSuma  
(mil. EUR)Podiel z celkového financovania 
z ESF pre členský štátPodiel z  celkového financova -
nia v rámci IP 9 bod iii)
Španielsko  145   1,9 %
91 %Grécko  99   2,7 %
Portugalsko  51   0,7 %
Slovensko1 40   1,8 %
Česká republika1 22   0,6 %
Poľsko  19   0,1 %
Cyprus  14   10,8 %
9 %Írsko  11   2,0 %
Francúzsko  8   0,1 %
Belgicko  4   0,4 %
Nemecko  1   0,0 %
Spolu 414 nevzťahuje sa 100 %
1 Členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce sa Rómov.
Zdroj:  EDA, na základe údajov Komisie.
45 Pripomienky 
Značné sumy financovania sa vyčleňujú na opatrenia v oblasti 
vzdelávania, zamestnanosti a sociálneho začlenenia
80 
V rámci EŠIF sa značné sumy finančných prostriedkov vyčleňujú aj na všeobecné 
opatrenia v oblasti ľudského kapitálu a zo skúseností vyplýva, že tieto opatre -
nia sú kľúčovým nástrojom na úspešné presadzovanie integrácie Rómov, ako to 
dokazuje aj uznávaný „španielsky model začleňovania Rómov“48. Podľa informácií, 
ktoré Komisia uverejnila vo februári 2016, sa na opatrenia v oblasti vzdelávania, 
zamestnanosti a sociálneho začlenenia na obdobie 2014 – 2020 z EFRR a ESF pri -
delilo financovanie vo výške 100 mld. EUR49.
81 
Zhruba pätina z tejto sumy, teda približne 20 mld. EUR, bola vyčlenená pre päť 
členských štátov, pre ktoré boli vydané špecifické odporúčania (CSR) v oblasti 
začleňovania Rómov (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Sloven -
sko). Z odhadovaného podielu marginalizovaných Rómov na rôznych skupinách 
cieľového obyvateľstva (napr. ľudia ohrození rizikom chudoby a sociálneho vylú -
čenia) vyplýva, že ak sa zabezpečí rovnaký prístup, v rámci programov podpore -
ných z EŠIF sa môže v týchto krajinách spomedzi cieľových skupín obyvateľstva 
v prospech Rómov vynaložiť približne 500 mil. EUR ročne50. Za toto isté obdobie 
sa v týchto piatich členských štátoch v rámci IP 9 bod ii) (t. j. cielené iniciatívy) 
sprístupní 183 mil. EUR ročne. To poukazuje na dôležitosť účinného využívania 
všeobecných politík na účely iniciatív v oblasti začleňovania Rómov.
Nové nástroje na zlepšenie konzultácií a spolupráce medzi 
verejnými orgánmi a organizáciami občianskej spoločnosti
82 
Najdôležitejším nástrojom na podporu zapojenia organizácie občianskej spo -
ločnosti do procesu plánovania a vykonávania EŠIF je európsky kódex správania 
pre partnerstvo51. Tento dokument obsahuje usmernenia, ktoré členským štátom 
pomáhajú vypracovať partnerské dohody a operačné programy EŠIF. V usmerne -
niach sa odporúča uplatňovať transparentné postupy s cieľom nájsť potenciál -
nych partnerov na spoluprácu. Ďalej sa v nich uvádza, že aj výzvy na predloženie 
ponúk, správy o pokroku a postupy monitorovania a hodnotenia by mali byť 
transparentné. Usmernenia obsahujú niekoľko osvedčených postupov týkajúcich 
sa pravidiel členstva v partnerstvách a interných postupov v rámci monitorova -
cích výborov.48 Rodríguez Cabrero, G., 
Promoting Social Inclusion of 
Roma.  A Study of National 
Policies.  Spain  (Presadzovanie 
sociálneho začlenenia Rómov. 
Štúdia o vnútroštátnych 
politikách, Španielsko), 
Univerzita v Alcalá v mene EK, 
GR pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie, júl 
2011.
49 Odhaduje sa, že z toho 33 mld. 
EUR sa prideľuje na opatrenia 
v oblasti vzdelávania, 34 mld. 
EUR na opatrenia 
zamestnanosti a 33 mld. EUR 
na opatrenia v oblasti 
sociálneho začlenenia.
50 Adam Kullmann: Litmus Test of 
Effective Use of Structural Funds, 
Supporting Structural Reforms 
of Basic Public Services to 
Promote Roma Inclusion  
(Zaťažkávacia skúška účinného 
využívania štrukturálnych 
fondov na podporu 
štrukturálnych reforiem 
základných verejných služieb 
na presadenie začlenenia 
Rómov), EStIF, 2015, s. 231.
51 Delegované nariadenie 
Komisie (EÚ) č. 240/2014.
46 Pripomienky 
83 
Pokiaľ ide o operačné programy vybrané za obdobie 2014 – 2020, ktoré zahŕňali IP 
9 bod ii), zasadnutia monitorovacieho výboru sa konali v prípade siedmich z devia -
tich operačných programov. Spolu sa uskutočnilo 14 zasadnutí a na desiatich z nich 
sa zúčastnili rómski zástupcovia. Zástupcovia rómskych organizácií sa zúčastnili 
na všetkých zasadnutiach monitorovacieho výboru operačných programov ESF 
(s výnimkou jedného prípadu v Maďarsku52), a v prípade Bulharska sa na zasadnutí 
zúčastnil aj zástupca národného kontaktného miesta pre otázky Rómov.
Monitorovacie nástroje na úrovni operačných programov 
v programovom období 2007 – 2013 neboli vhodné 
na meranie výkonnosti opatrení v oblasti integrácie Rómov
Monitorovacie systémy neposkytovali v programovom období 
2007 – 2013 primeraný základ pre podávanie správ o integrácii 
Rómov
Obmedzenia pre verejné orgány v súvislosti so zberom údajov o etnickom 
pôvode v niektorých členských štátoch
84 
V niektorých členských štátoch existujú obmedzenia v súvislosti so zberom úda -
jov zo strany verejných orgánov, ktoré sú zakotvené v ústave (pozri dva príklady 
v rámčeku 7 ). To sťažuje monitorovanie ukazovateľov osobitne zameraných 
na Rómov.
Zber údajov o etnickom pôvode: právne obmedzenia
Nemecko nezbiera žiadne sociálno-ekonomické štatistické údaje ani údaje o obyvateľstve na základe et -
nického pôvodu od konca druhej svetovej vojny: nemecké kontaktné miesto pre otázky Rómov potvrdilo, 
že za žiadnu národnostnú menšinu nie sú k dispozícii špecifické údaje.
Francúzske zákony výslovne zakazujú, aby štát zbieral osobné údaje o etnickom pôvode.Rámček 752 V prípade Maďarska, kde 
na zasadnutí monitorovacieho 
výboru nebol prítomný žiadny 
zástupca Rómov, bola ich 
absencia a potreba zastúpenia 
predmetom diskusie počas 
daného zasadnutia.
47 Pripomienky 
85 
Avšak v smernici 95/46/ES o ochrane fyzických osôb pri spracovaní osobných 
údajov a voľnom pohybe týchto údajov a v nariadení (ES) č. 45/2001 o ochrane 
jednotlivcov so zreteľom na spracovanie osobných údajov inštitúciami a orgán -
mi Spoločenstva a o voľnom pohybe takýchto údajov sa stanovuje niekoľko 
výnimiek zo zákazu spracovania osobných údajov, ktoré odhaľujú rasový alebo 
etnický pôvod, konkrétne keď „dotknutá osoba poskytla svoj výslovný súhlas 
so spracovaním týchto údajov“. Takéto ustanovenia ostávajú v návrhu všeobecné -
ho nariadenia o ochrane údajov53.
86 
Agentúra pre základné práva zastáva názor, že európsky dozorný úradník 
pre ochranu údajov a uvedené právne ustanovenia EÚ na ochranu údajov dosta -
točne upravujú spracovanie osobných a citlivých údajov. Okrem toho nám počas 
nášho auditu viaceré subjekty (vrátane Komisie, FRA a siete EURoma) potvrdili, 
že spracovanie údajov o etnickom pôvode rozobratých na jednotlivé fragmen -
ty nie je v žiadnom členskom štáte EÚ protizákonné54. Dozvedeli sme sa tiež, 
že v prípadoch, keď je skutočne zložité zozbierať údaje o etnickom pôvode účast -
níkov, existujú praktické alternatívy, napríklad anonymné prieskumy, v ktorých 
sú náhodne vybraní respondenti požiadaní, aby identifikovali svoj pôvod, pričom 
tým vyjadrujú jednoznačný súhlas s postupom.
87 
Avšak ani v prípadoch, keď je zber údajov o etnickom pôvode v súlade so záko -
nom, nie je zaručené, že tieto údaje budú spoľahlivé alebo užitočné. Napríklad 
v Rumunsku sa informácie o etnickom pôvode zbierali v rámci sčítania obyvate -
ľov. Tieto údaje sa však nepoužili na účely rumunského NSIR a rumunské orgány 
sa namiesto nich spoliehali na odhady Rady Európy. Svedčí to o tom, že ani in -
formácie samotného členského štátu o vlastných rómskych obyvateľoch neboli 
spoľahlivé.53 V januári 2012 Komisia navrhla 
komplexnú reformu pravidiel 
EÚ na ochranu údajov, ktorých 
ústredným prvkom je 
všeobecné nariadenie 
o ochrane údajov. 
18. decembra 2015 Výbor 
pre stálych predstaviteľov 
podporil nariadenie 
a 12. februára 2016 Rada 
potvrdila túto dohodu. 
Všeobecné nariadenie 
o ochrane údajov začne platiť 
od 25. mája 2018. Jedným 
z rozdielov medzi smernicou 
a nariadením v otázke citlivých 
údajov je, že v nariadení sa 
definícia citlivých údajov 
rozširuje o genetické údaje, 
biometrické údaje a údaje 
týkajúce sa sexuálnej 
orientácie. Druhým rozdielom 
je vynechanie termínu 
„závažný verejný záujem“. 
Nariadenie odkazuje 
na výnimku zo spracovania 
údajov potrebnú na „výkon 
úloh realizovaných 
vo verejnom záujme“ a uvádza 
ich do súvisu s potrebou 
vhodných opatrení 
„na zabezpečenie legitímnych 
záujmov dotknutej osoby“.
54 Fundación Secretariado 
Gitano, Technický sekretariát 
siete EURoma, Tackling Roma 
Needs in the 2014 – 2020 
Structural Funds Programming 
Period - Guide to improve the 
planning process (Riešenie 
potrieb Rómov 
v programovom období 
štrukturálnych fondov 
2014 – 2020 – Usmernenie 
k zlepšeniu procesu 
plánovania), máj 2013, s. 65.
48 Pripomienky 
Údaje o etnickom pôvode účastníkov sa zbierali na úrovni projektov, neboli 
však postúpené do monitorovacieho systému operačného programu
88 
Zistili sme však, že na úrovni projektov vo všetkých štyroch kontrolovaných 
členských štátoch niekoľkí predkladatelia zbierali údaje o etnickom pôvode 
účastníkov, no tieto údaje neboli postúpené riadiacim orgánom ani sprostred -
kovateľským orgánom (pozri bod 118). Znamená to, že údaje o Rómoch, ktoré 
boli k dispozícii na úrovni projektov sa nedostali do monitorovacieho systému 
operačného programu.
89 
Toto bol napríklad prípad Španielska. Sprostredkovateľský orgán regionálneho 
OP pre Andalúziu dokonca ani nevedel, ktoré projekty boli zamerané na Rómov, 
napriek tomu, že tieto informácie boli dostupné na úrovni projektov. Sprostred -
kovateľský orgán nám vedel poskytnúť len zoznam projektov zameraných 
na znevýhodnené skupiny obyvateľov vo všeobecnosti, bez informácií o tom, 
či boli do projektov zapojení rómski účastníci alebo nie. Situácia bola podobná 
aj v Maďarsku.
Monitorovanie operačného programu v troch zo štyroch členských štátov 
sťažovali nezrovnalosti pri definovaní a zaznamenávaní ukazovateľov 
na úrovni projektov
90 
Monitorovanie operačného programu navyše v troch zo štyroch kontrolovaných 
členských štátov (Bulharsko, Maďarsko a Rumunsko) sťažovali nezrovnalosti 
pri definovaní a zaznamenávaní ukazovateľov na úrovni projektov. V Rumun -
sku existencia troch typov ukazovateľov (programové, doplnkové a dodatkové) 
v čase realizácie projektov a skutočnosť, že nebolo povinné predkladať správy 
o žiadnom z nich, spôsobili, že proces monitorovania bol zbytočne komplikovaný 
a produkoval výsledky, ktoré sa ťažko porovnávali.
91 
V Maďarsku sa v rámci štyroch z piatich preskúmaných projektov uvedených 
v prílohe II  nepredkladali žiadne formálne správy o dosahovaní cieľov výsledkov, 
pretože projekt nezahŕňal žiadne ciele výsledkov (ciele výsledkov v skutočnosti 
boli stanovené, no omylom boli klasifikované ako ciele výstupov, a následne 
neboli vykázané ako výsledky).
49 Pripomienky 
Vynaložila sa snaha o zlepšenie monitorovania v programovom 
období 2014 – 2020, no stále pretrvávajú určité obmedzenia
92 
Monitorovanie integrácie Rómov zostáva výzvou aj v období 2014 – 2020. Do -
stupnosť spoločných ukazovateľov je prvkom, ktorý by mohol pomôcť pri meraní 
napredovania opatrení na integráciu Rómov; každý fond má osobitné pravidlá 
na stanovenie spoločných ukazovateľov, ktoré sa musia použiť vo všetkých 
programoch, ktoré sa z neho financujú. V prílohe 1 nariadenia o ESF sa napríklad 
uvádza počet štandardizovaných ukazovateľov, ktoré sú relevantné pre programy 
v oblasti integrácie Rómov:
– spoločný ukazovateľ výstupov č. 15: „migranti, účastníci s cudzím pôvodom, 
menšiny (vrátane marginalizovaných komunít ako sú napríklad Rómovia)“,
– spoločný ukazovateľ okamžitých výsledkov č. 28: „znevýhodnení účastníci, 
ktorí sú v čase odchodu zapojení do hľadania práce, vzdelávania/odbornej 
prípravy, získavania kvalifikácie, sú zamestnaní, a to aj samostatne zárobkovo 
činní“,
– spoločný ukazovateľ dlhodobých výsledkov č. 32: „znevýhodnení účastníci, 
ktorí sú šesť mesiacov po odchode zamestnaní, a to aj samostatne zárobkovo 
činní“.
Tieto ukazovatele môžu byť doplnené o príslušné ukazovatele konkrétnych 
programov.
93 
Ak sa však nestanovia ukazovatele týkajúce sa konkrétne Rómov, tieto spoloč -
né ukazovatele nevytvoria účinný základ pre monitorovanie iniciatív v oblasti 
integrácie Rómov. Monitorovacie nástroje majú okrem toho stále nedostatky, čo 
dokonca viedlo k tomu, že súvisiace ex ante  kondicionality sa splnili len čiastočne 
(pozri bod 74). To je dôkazom toho, ako ťažko sa vykonáva správne monitorova -
nie v oblasti integrácie Rómov.
50 Pripomienky 
94 
Na zmiernenie týchto ťažkostí Komisia požiadala Agentúru pre základné práva55, 
aby zriadila pracovnú skupinu pre ukazovatele, ktoré sa budú používať v oblasti 
integrácie Rómov. Ukazovatele boli podľa plánu stanovené do 1. januára 2016, 
čo umožní prijať dohodu s národnými kontaktnými miestami pre otázky Rómov 
(z ktorých všetky boli zapojené do pracovnej skupiny) o uplatňovaní porovnateľ -
nej štruktúry vykazovania vo všetkých zúčastnených členských štátoch. Takisto to 
môže do istej miery umožniť meranie dosahu EŠIF na vykonávanie NSIR, a to naj -
mä v členských štátoch, ktoré zosúladili opatrenia a ukazovatele za EŠIF s opat -
reniami a ukazovateľmi v NSIR, ako napríklad Grécko a Slovensko (pozri rámček 
8). Do marca 2016 podľa Komisie 21 členských štátov súhlasilo, že otestujú tieto 
ukazovatele, nie je však ešte jasné, či Komisia v tejto súvislosti úspešne vyrokuje 
dohodu so všetkými členskými štátmi, keďže členské štáty nie sú vôbec povinné 
upraviť systém, ktorý používajú.
Zlepšenie monitorovania iniciatív v oblasti začleňovania Rómov – pozitívny príklad 
zosúladenia monitorovania operačných programov s NSIR
Komisia odporučila Slovensku, aby sa finančné prostriedky z OP Ľudské zdroje použili na vykonanie opatrení 
prijatých v NSIR do roku 2020. Slovenské kontaktné miesto pre otázky Rómov, ktorého zástupcovia sa zúčast -
nili na všetkých technických a formálnych zasadnutiach s Komisiou, prispelo ku koncepcii všetkých opatrení 
v rámci OP Ľudské zdroje, ktoré boli osobitne zamerané na marginalizované rómske komunity. Tieto opatrenia 
sú v súlade s cieľmi NSIR, čo uľahčí meranie pokroku pri dosahovaní cieľových hodnôt NSIR, keďže sa odrážajú 
aj v samotnom operačnom programe. Projekt monitorovania a hodnotenia, ktorý Slovensko zaviedlo, sa teda 
použije na monitorovanie vykonávania NSIR, ako aj realizácie opatrení v rámci OP Ľudské zdroje.Rámček 855 Mandát stanovený v oznámení 
Komisie o rámci EÚ 
pre vnútroštátne stratégie 
integrácie Rómov 
[COM (2011) 173 final].
51 Pripomienky 
Väčšina projektov sa zrealizovala podľa plánu, nie 
vždy sa však uplatňovali kritériá „osvedčených 
postupov“, ktoré prispievajú k úspešnému začleneniu 
Rómov, a monitorovanie výkonnosti projektov bolo 
zložité
95 
Počas auditu sme kontrolovali aj 19 projektov v oblasti integrácie Rómov, pričom 
sme skúmali, ako boli pripravené, vyberané a realizované a ako sa monitorovali 
ich výsledky (ak sa vôbec monitorovali). Všetky preskúmané projekty sa realizova -
li v rámci programového obdobia 2007 – 2013. Pri každom z týchto projektov sme 
skúmali či:
– výberové postupy boli v súlade s konkrétnymi cieľmi a prioritami v oblasti 
integrácie Rómov definovanými v operačných programoch,
– sa projekty realizovali podľa plánu,
– projekty zabezpečili očakávané výsledky,
– boli zavedené monitorovacie mechanizmy na sledovanie výsledkov projektov 
v oblasti začleňovania Rómov.
Všetky preskúmané projekty boli v súlade s cieľmi 
operačných programov, cieľom výberových postupov však 
nebolo vybrať projekty týkajúce sa špecificky začlenenia 
Rómov
Výberové postupy pri niektorých operačných programoch neboli 
osobitne zamerané na projekty v oblasti začleňovania Rómov
96 
Výberové postupy pri všetkých preskúmaných operačných programoch vo vy -
braných štyroch členských štátoch zabezpečovali, aby bol každý projekt v súlade 
s príslušnými cieľmi operačného programu. Zo šestnástich výziev na predloženie 
návrhov56, ktoré sme posudzovali, sa v deviatich Rómovia uvádzali ako cieľová 
skupina: v troch z piatich v Bulharsku, v dvoch v Španielsku, v troch z piatich 
v Maďarsku a v jednej zo štyroch v Rumunsku. Zvyšných sedem projektov bolo 
zameraných všeobecne na znevýhodnené skupiny. Časť ďalšieho španielskeho 
operačného programu bola navrhnutá tak, aby mala spojitosť s Rómami. Vysvet -
ľuje to, prečo sa v dokumentoch žiadostí k niektorým preskúmaným projektom 
niekedy neuvádzala zmienka o Rómoch: často sa v súlade s cieľmi operačných 
programov vzťahovali na širšiu skupinu ľudí, napríklad zraniteľné skupiny 
vo všeobecnosti.56 Týchto 19 projektov bolo 
vybraných na základe 
spomenutých 16 výziev 
na predloženie návrhov.
52 Pripomienky 
97 
Hodnotitelia spravidla nemali žiadne konkrétne skúsenosti s otázkami začleňova -
nia Rómov, no zvyčajne mali poznatky v oblasti sociálneho začlenenia všeobec -
ne. OP „Boj proti diskriminácii“ v Španielsku bol výnimkou. Hodnotitelia tu mali 
špecifické znalosti o začleňovaní Rómov.
Ukazovatele osobitne zamerané na Rómov na monitorovanie 
výkonnosti projektov sa nevyžadovali systematicky
98 
Z našej analýzy vyplynulo, že dochádzalo aj k istým nejasnostiam v otázke, ako 
stanoviť ukazovatele pre monitorovanie výkonnosti projektov. V Maďarsku sa 
v rámci výziev na predloženie návrhov nie vždy vyžadovali ciele výsledkov (naprí -
klad „získanie práce do šiestich mesiacov od účasti na projekte“). Ani v Španielsku 
neboli cieľové hodnoty pre výsledky vždy povinné. V troch prípadoch v Bulharsku 
sa v projektových žiadostiach niekedy ciele pre výstupy chybne kategorizovali 
ako ciele pre výsledky a počas výberového procesu nedošlo k oprave (pozri tiež 
bod 118).
99 
V prípadoch, keď sa vyžadovali ciele pre výsledky, tieto sa nie vždy priamo týkali 
rómskeho obyvateľstva. Namiesto toho odkazovali na širšiu skupinu ľudí, na -
príklad „zraniteľné skupiny“. Zaznamenali sme to v operačnom programe EFRR 
v Bulharsku a operačných programoch ESF v Maďarsku a Andalúzii.
Príslušné zúčastnené skupiny neboli vždy primerane 
zainteresované
100  
Zapojenie všetkých relevantných zúčastnených strán, buď do prípravy projektu 
alebo ako projektových partnerov, výrazne prispieva k úspechu a udržateľnosti 
projektov. Postupy výberu projektov však často nemotivovali k takémuto široké -
mu zapojeniu. V našej vzorke tento problém zasiahol hlavne projekty sociálneho 
bývania v Bulharsku. Miestni obyvatelia sa na projekte nezúčastnili a nerealizovali 
sa žiadne kampane na zvýšenie povedomia, čo viedlo k neprijatiu projektových 
návrhov miestnou komunitou.
53 Pripomienky 
Projekty sa spravidla vykonávali podľa plánu
14 z 19 preskúmaných projektov dosiahlo svoje ciele z hľadiska 
výstupov, rozpočtu, harmonogramu a rozsahu
101  
Z hľadiska výstupov, rozpočtu, harmonogramu a rozsahu splnilo 14 z 19 preskú -
maných projektov svoje ciele stanovené v dohode o grante. Štyri projekty sa 
nezrealizovali podľa plánu z dôvodu oneskorení (dva projekty v Bulharsku) alebo 
zmien v ich rozsahu (jeden projekt v Bulharsku a ďalší v Rumunsku). Pri ďalšom 
projekte v Maďarsku boli ukazovatele aj dostupné informácie natoľko komplexné, 
že nebolo možné ich zosúladiť a posúdiť, či sa dosiahli ciele výstupov. Počet róm -
skych účastníkov sa uvádzal ako výstup pri všetkých preskúmaných projektoch, 
okrem dvoch. Fotografia 1IT miestnosť pre používateľov centra sociálnych služieb v Baia Mare (Rumunsko)
Zdroj:  EDA.
54 Pripomienky 
V 10 z 13 projektov, ku ktorým boli k dispozícii monitorovacie 
údaje, boli tiež splnené ciele týkajúce sa výsledkov
102  
Ciele týkajúce sa výsledkov boli stanovené pre 17 z 19 preskúmaných projektov, 
hoci sa nevyhnutne nevzťahovali osobitne na Rómov. Tieto ciele sa monitorovali 
len v 13 prípadoch. V desiatich z týchto trinástich projektov boli vo všeobecnos -
ti ciele splnené. Osobitné ciele zamerané na rómsku populáciu boli stanovené 
pre štyri zo 17 projektov s cieľmi týkajúcimi sa výsledkov. V troch projektoch 
z týchto štyroch boli dosiahnuté ciele (jeden v Bulharsku, dva v Rumunsku a je -
den v Španielsku).
Existujú náznaky, že lepší zreteľ na kritériá týkajúce sa 
špecificky Rómov, napríklad spoločné základné zásady 
(SZZ) pre začlenenie Rómov, pozitívne prispeli k výkonnosti 
projektov
103  
Na základe preskúmania vybraných projektov sme dospeli k záveru, že lepší 
zreteľ na kritériá týkajúce sa špecificky Rómov by zvýšil pravdepodobnosť pozi -
tívneho prispenia niektorých z týchto projektov k udržateľnej integrácií Rómov. 
Z 19 preskúmaných projektov sa 17 realizovalo po prijatí spoločných základných 
zásad (SZZ) pre začlenenie Rómov Radou v júni 2009 (pozri bod 23). Nasledujúce 
príklady ukazujú, ako mohlo uplatnenie spoločných základných zásad ovplyvniť 
úspech projektu.
SZZ 2: Politiky a projekty v oblasti integrácie Rómov by sa mali 
výslovne, no nie výhradne zameriavať na rómsku populáciu
104  
SZZ 2 stanovuje, že politiky a projekty v oblasti integrácie Rómov by sa mali 
výslovne, no nie výhradne zameriavať na rómsku populáciu. Mali by byť určené 
všeobecne pre „znevýhodnené skupiny“, mali by jasne uvádzať, že tieto skupi -
ny zahŕňajú Rómov, a obsahovať opis konkrétnych opatrení, ktoré zabezpečia, 
že projekty pozitívne zasiahnu rómsku populáciu. Dobrým príkladom uplatnenia 
tejto zásady bol program zamestnanosti v Španielsku (pozri rámček 9 ).
55 Pripomienky 
SZZ 3: Potreba medzikultúrneho prístupu so zapojením 
sprostredkovateľov a zorganizovaním kampaní na zvýšenie 
povedomia
105  
SZZ 3 opisuje potrebu medzikultúrneho prístupu so zapojením sprostredkovate -
ľov a zorganizovaním kampaní na zvýšenie povedomia. Uplatnenie tejto zásady 
je kľúčové pre zabezpečenie úspechu projektov, najmä v oblasti bývania. Chýba -
júce povedomie môže kriticky ohroziť projekty, ktoré by inak mohli byť úspešné 
(pozri príklad v  rámčeku 10 ).Výslovné, no nie výhradné zameranie umožnilo, aby program zamestnanosti 
pozitívne zasiahol rómsku populáciu (Španielsko, projekt 16)
Cieľom programu zamestnanosti OP „Lucha contra la discriminación“ (Boj proti diskriminácii) v Španielsku 
bolo integrovať Rómov do trhu práce. S účastníkmi sa vykonal pohovor a odporučil sa jeden z troch postupov: 
1) nájdenie práce, 2) absolvovanie odborného školenia alebo 3) absolvovanie seminárov na získanie spôso -
bilostí potrebných na nájdenie zamestnania. Následne boli kontaktované firmy so žiadosťou o informácie 
o voľných pracovných miestach a možnostiach stáže.
Tento postup sa vzťahoval na znevýhodnených Rómov spolu s ostatnými ľuďmi v podobnej sociálno-eko -
nomickej situácii. Za celé Španielsko sa stanovil cieľ, že 70 % účastníkov malo byť rómskeho pôvodu. Vďaka 
ďalším iniciatívam na podnietenie rómskej účasti (ako boli opatrenia na zvýšenie povedomia) sa tento cieľ 
dosiahol a výsledky sa udržali počas celého trvania programu.
Chýbajúce zameranie z hľadiska stanovenia cieľovej skupiny a nedostatočná 
pozornosť venovaná kultúrnym faktorom negatívne zasiahli realizáciu projektu 
v oblasti zdravotnej starostlivosti (Bulharsko, projekt 4)
V Bulharsku sa realizoval projekt v rámci prioritnej osi „sociálne začlenenie“ týkajúci sa zdravotných skrínin -
gov. Projekt bol uvedený v akčnom pláne na vykonávanie NSIR. Nezahŕňal však žiadne ukazovatele vzťahujúce 
sa na cieľovú skupinu „zraniteľnej populácie“. Projekt bol zameraný na tri cieľové skupiny, ktorými boli „zra -
niteľná populácia“ (skupiny s osobitným zdravotným rizikom, osoby s postihnutím, sociálne vylúčené skupiny 
a komunity a zraniteľné etnické skupiny), „ľudia v produktívnom veku“ a „obyvatelia odľahlých regiónov“.
Približne 620 000 osôb bolo pozvaných, aby podstúpili skríning, avšak len zhruba 56 000 tak skutočne urobilo. 
Nie je známe, koľko z nich bolo z cieľových skupín. Skutočnosť, že rómska populácia nebola v tejto súvislosti 
priamo spomenutá, a dokonca ani cieľová skupina „zraniteľná populácia“, naznačuje, že chýbalo zameranie 
snahy pritiahnuť do projektu účastníkov z týchto skupín.
Širšiemu zapojeniu Rómov bránili dva faktory. Jedným bolo, že pozvánky boli zaslané v liste: negramotnosť 
Rómov je pomerne vysoká. A druhým bola rozšírená obava rómskych žien z lekárskych služieb pochádzajúca 
z historických skúseností. Na zmiernenie problému sa mohli využiť sprostredkovatelia.Rámček 9 Rámček 10
56 Pripomienky 
SZZ 4: Dôležitosť presadzovania začlenenia Rómov vo väčšinovej 
spoločnosti
106  
V SZZ 4 sa uvádza dôležitosť presadzovania začlenenia Rómov vo väčšinovej 
spoločnosti. Pri desiatich z preskúmaných projektov, ktoré mali vstup na väčšino -
vý trh práce stanovený ako cieľ pre výsledky, sa dosiahol úspech zainteresovaním 
verejných aj súkromných subjektov do realizácie projektov. Štyri projekty v tomto 
ohľade nesplnili svoje ciele:
– V Maďarsku neboli zamestnávatelia zo súkromného sektora súčasťou troch 
preskúmaných projektov vo fáze ich realizácie, čo sa ukázalo ako nedostatok, 
pretože účastníci si následne nedokázali nájsť prácu na primárnom trhu prá -
ce. Ak si vôbec dokázali nájsť prácu, bolo to preto, že ich zamestnali verejné 
orgány.
– V Bulharsku jeden projekt tiež nedokázal splniť svoj cieľ, ktorým bolo, aby as -
poň 8 % účastníkov uspelo na primárnom trhu práce.
107  
Ďalej opatrenia v rámci španielskeho OP „Lucha contra la discriminación“ (Boj 
proti diskriminácii), ktorý sa v oblasti integrácie Rómov sústredil hlavne na za -
mestnanosť, neboli navrhnuté tak, aby pôsobili v súlade s väčšinovými politikami. 
Španielsky úrad pre verejné služby zamestnanosti, SEPE, sa nepodieľal na ich 
navrhovaní ani realizácii až do decembra 2014. Nemohli sa teda využiť skúsenosti 
tohto úradu pri plánovaní opatrení. A úrad navyše nemohol začleniť skúsenosti 
získané v rámci tohto projektu do vlastných politík.
108  
Na druhej strane tri z piatich projektov preskúmaných v Rumunsku realizovala 
MVO, ktorej partnerom bol verejný subjekt. Vďaka tomu mohli projektoví partneri 
ťažiť z poznatkov toho druhého a verejným orgánom to umožnilo využiť projek -
tové výsledky pri navrhovaní a zavádzaní svojich väčšinových politík. Sprostred -
kovateľský orgán napríklad po ukončení jedného projektu EFRR rozšíril jeho 
výsledky.
57 Pripomienky 
SZZ 5: Zohľadňovanie rodového hľadiska
109  
SZZ 5 sa týka zohľadňovania rodového hľadiska. Pravdepodobnosť vylúčenia 
z väčšinovej spoločnosti je vyššia pre rómske ženy ako pre ostatné ženy a róm -
skych mužov. Často sú obeťami dvojnásobnej diskriminácie: diskriminácie 
z dôvodu pohlavia a diskriminácie z dôvodu etnického pôvodu. Rómske ženy však 
zohrávajú kľúčovú úlohu v podpore začleňovania, napríklad pri presadzovaní 
integrácie detí do vzdelávacieho systému. Celkové ciele integrácie Rómov bude 
veľmi ťažké dosiahnuť, ak sa nezohľadnia rodové otázky a ak programy nebudú 
mať dosah na ženy.
110  
V Španielsku sa všetky štyri preskúmané projekty priamo venovali rodovým 
otázkam. Projekty úspešne zasiahli ženy, pričom podiel účastníčok sa pohyboval 
od 50 % do 70 %. V dvoch prípadoch sa dosiahol veľký úspech z hľadiska miery 
nástupu na pracovné miesto. V jednom z týchto prípadov sa dosiahla rovnaká 
miera zamestnanosti za ženy i za mužov (približne 24 %) a v druhom prípade, 
bola miera nástupu žien na pracovné miesto 90 %. Ďalší príklad úspechu je opísa -
ný v  rámčeku 1 1 .
Účasť žien na projekte v oblasti zdravotnej starostlivosti: znásobenie účinkov 
začlenenia (Rumunsko, projekt 12)
Jedným z hlavných cieľov projektu v oblasti zdravotnej starostlivosti v Rumunsku bolo vytvorenie siete zdra -
votníckych sprostredkovateľov pre rómske komunity. Projekt sa realizoval v spolupráci s rumunským Inštitú -
tom pre verejné zdravie.
Všeobecným cieľom projektu bolo zvýšiť zamestnanosť rómskych žien a ponúknuť im lepší prístup na trh 
práce s cieľom vyhnúť sa sociálnemu vylúčeniu a podporiť rovnaké príležitosti.
V rámci projektu sa okrem iného vyškolilo 100 rómskych žien na prácu v 100 rómskych komunitách, ktoré 
dovtedy nikdy nemali zdravotníckeho sprostredkovateľa.
Projekt bol úspešný, pretože podporil začlenenie rómskych žien prostredníctvom kvalifikácií a zamestnania. 
Bol pozitívny aj z toho dôvodu, že uplatnenie sprostredkovateliek pravdepodobne povedie k znásobeniu 
účinkov začlenenia.Rámček 11
58 Pripomienky 
SZZ 6: Dôležitosť uplatnenia predchádzajúcich skúseností
111 
SZZ 6 vyzdvihuje dôležitosť uplatnenia predchádzajúcich skúseností. V 14 prí -
padoch z 19 bola táto zásada dodržaná: predchádzajúce skúsenosti s realizáciou 
projektov preukázateľne zvýšili kapacity predkladateľov a niektorí z nich využili 
tieto znalosti pri ďalších projektoch.
112  
V Španielsku projekt vzdelávania „Promociona“ vychádzal z programu zamest -
nanosti („Acceder“), ktorý sa úspešne vykonáva od roku 2000. MVO riadiaca tieto 
programy v úlohe sprostredkovateľského orgánu sa so svojou expertízou podelila 
s inými MVO, ktoré boli sprostredkovateľskými orgánmi pre OP „Lucha contra la 
discriminación“. Každá MVO sa zameriavala na inú zraniteľnú skupinu a o svoje 
skúsenosti sa pravidelne delila s ostatnými. Preskúmané projekty realizované 
v rámci OP Andalúzia prispeli k poznatkom a informáciám, ktorými disponovali 
verejné orgány vykonávajúce projekty, pretože všetky údaje zozbierané predkla -
dateľmi projektov sa uchovávali v záznamoch úradu pre verejné služby zamestna -
nosti. Verejným orgánom to poskytlo cenný nástroj na hodnotenie politík a ďalšie 
plánovanie a využíva sa od začiatku programu v roku 2004.
SZZ 7: Využívanie nástrojov EÚ
113  
SZZ 7 sa týka využívania nástrojov EÚ. Z podstaty všetkých preskúmaných projek -
tov vyplýva, že do istej miery využívali nástroje EÚ, keďže bolo na ne poskytnuté 
financovanie z EFRR alebo ESF. Pri štyroch projektoch sa šlo ešte ďalej, keď sa 
na ne pridelili prostriedky z oboch fondov, čo považujeme za dobrý spôsob 
poskytovania integrovanej podpory. Projekt opísaný v  rámčeku 12 , realizovaný 
v Bulharsku, je toho príkladom.
59 Pripomienky 
Použitie integrovaného prístupu zahŕňajúceho EFRR a ESF (Bulharsko, projekt 5)
Cieľom tohto projektu EFRR (pozri fotografiu 2 ) bolo zlepšiť začlenenie ľudí v sociálne slabých a zraniteľných 
situáciách zvýšením ich životnej úrovne a všeobecným skvalitnením bytového fondu obce. Sociálne býva -
nie malo zabezpečiť základné ubytovacie podmienky pre približne 165 sociálne zraniteľných osôb, ktoré žili 
v rozpadnutých, preplnených priestoroch, ktoré nezodpovedali právnym predpisom o výstavbe a plánovaní 
obytných budov.
V Bulharsku bolo nevyhnutné, aby boli projekty bývania integrované s poskytovaním sociálnych služieb. Vo 
výberových kritériách pre projekty sa preto uvádzalo, že predkladatelia by mali pre obyvateľov nových domov 
zabezpečiť zamestnanie, vzdelávanie a lekárske služby. Tieto sociálne služby boli súčasťou programu pod ná -
zvom INTEGRA, financovaného z ESF, zároveň s opatreniami v oblasti bývania.Rámček 12 Fotografia 2Zadná strana renovovanej budovy so sociálnymi bytmi v meste Devnya (Bulharsko)
Zdroj:  EDA.

60 Pripomienky 
SZZ 8: Zapojenie regionálnych a miestnych orgánov
114  
SZZ 8 sa týka zapojenia regionálnych a miestnych orgánov, ktoré zohrávajú 
kľúčovú úlohu v zavádzaní politík do praxe. Na dosiahnutie dlhodobého účinku 
projektov je často potrebný udržateľný zdroj financovania a niekedy podpora 
zo strany súkromného predkladateľa alebo verejného orgánu. Pozitívny príklad 
sme zistili v Rumunsku, kde bol dôležitý prvok jedného projektu postúpený ná -
rodnému inštitútu pre verejné zdravie, ktorý bol aj partnerom pri realizácii tohto 
projektu (pozri rámček 1 1 ).
115  
Desať z 19 preskúmaných projektov silne záviselo od pokračujúcej dostupnosti 
dlhodobého financovania z verejných zdrojov, pretože predkladateľmi projektov 
boli neziskové organizácie. Štyri ďalšie projekty prevzali a financovali verejné 
orgány a v každom z týchto prípadov sa to plánovalo od začiatku. Verejný orgán 
mal zaručiť dlhodobú udržateľnosť troch ďalších projektov v súlade s opisom 
projektu, no to sa nestalo buď z dôvodu nedostatkov v projektovom riadení 
(v jednom prípade v Bulharsku) alebo pre chýbajúcu trvalú finančnú podporu 
na miestnej úrovni (pozri rámček 13 ).
Pre chýbajúcu udržateľnú finančnú podporu bolo ťažké zabezpečiť, aby mali 
úspešne zrealizované projekty pretrvávajúci dosah (Rumunsko, projekty 12 a 14)
V rámci jedného projektu bolo 210 Rómov vyškolených a prijatých na pozície miestnych rómskych expertov. 
Počas projektu pracovali títo experti pre miestne orgány bez mzdy. Podľa plánu mali miestne orgány prijať 
týchto expertov do trvalého pracovného pomeru a vyplácať im plat po skončení projektu. Čoskoro po ukon -
čení projektu však miestne orgány vyhlásili, že to nie sú schopné zabezpečiť z dôvodu ekonomickej situácie. 
V dôsledku toho obce v roku 2015 prijali len 67 miestnych rómskych expertov.
V druhom projekte bolo 100 rómskych žien vyškolených za sprostredkovateľky v oblasti zdravia. Súčasťou pro -
jektu boli lobistické aktivity na miestnej úrovni zamerané na propagáciu prínosu zdravotníckych sprostred -
kovateliek pre komunitu a na presadenie vytvorenia príslušných pracovných miest v rámci miestnej správy. 
Hoci táto lobistická činnosť vyvolala vo všeobecnosti pozitívny ohlas, miera podpory, ktorú miestne orgány 
nakoniec poskytli pre program zdravotníckych sprostredkovateliek, nesplnila očakávania. To výrazným spôso -
bom zasiahlo projekt, ako aj všeobecne zabezpečenie zdravotníckych sprostredkovateliek: v roku 2015 bolo 
zamestnaných len približne 350 sprostredkovateliek oproti 860 v roku 2009.
Hoci oba projekty sa úspešne zrealizovali, nedostatok trvalej finančnej a inštitucionálnej podpory od miest -
nych orgánov obmedzil potenciálny dosah projektov na integráciu rómskeho obyvateľstva.Rámček 13
61 Pripomienky 
Posudzovanie výsledkov za obdobie 2007 – 2013 sťažovali 
problémy súvisiace so zberom informácií o Rómoch
116  
Posudzovali sme tiež, ako predkladatelia projektov monitorovali výsledky projek -
tov, najmä z hľadiska integrácie rómskych obyvateľov, ako aj to, či Komisia alebo 
členské štáty vykonávali hodnotenia, hlavne tematické hodnotenia o začleňovaní 
rómskej populácie alebo zraniteľných skupín.
Monitorovanie na úrovni projektov: nejednotné prístupy k zberu 
údajov a definíciám ukazovateľov
117  
Monitorovanie úspechu projektov na integráciu Rómov nie je jednoduché, pre -
tože naň vplývajú metodické a praktické ťažkosti súvisiace so zberom informácií 
o Rómoch. Tieto problémy sú predmetom analýzy v nasledujúcej časti správy. Vo 
väčšine prípadov (17) však predkladatelia dokázali zozbierať informácie o počte 
rómskych účastníkov na ich projektoch a niekedy dokonca aj o výsledkoch, ktoré 
títo účastníci dosiahli, napríklad z hľadiska získania pracovného miesta. Monitoro -
vanie tohto typu sa zvyčajne vykonávalo po skončení projektu, no pri niektorých 
dlhodobých projektoch tiež v priebehu ich realizácie.
118  
Pri 14 z týchto 17 projektov sa údaje o etnickom pôvode zbierali tak, že účastníci 
sami identifikovali svoju etnickú príslušnosť. V jednom ďalšom projekte sa neu -
vádzali žiadne informácie o tom, ako sa zozbierali údaje o účastníkoch. V dvoch 
iných projektoch sa takéto údaje vôbec nezbierali (jeden v Bulharsku a ďalší v Ru -
munsku). Kvalitu monitorovania zhoršovali tieto hlavné nedostatky:
– po prvé pri 13 z 19 preskúmaných projektov sa zaznamenané výsledky netý -
kali osobitne integrácie Rómov, ale skôr prínosu pre širšiu cieľovú skupinu, 
napríklad všeobecne „zraniteľné skupiny“; ak bola cieľová skupina vôbec 
vymedzená. Údaje o zapojení Rómov boli v skutočnosti k dispozícii, no nie 
vždy sa odovzdávali riadiacemu alebo sprostredkovateľskému orgánu (pozri 
bod 88). Z toho vyplýva, že informácie predložené riadiacim orgánom neob -
sahovali žiadne spoľahlivé zistenia o konkrétnom prispení projektov k začle -
ňovaniu marginalizovaných Rómov,
62 Pripomienky 
– po druhé, ak sa v rámci projektov zbierali údaje o etnickom pôvode, pou -
žitá metodika nebola jednotná vo všetkých členských štátoch a dokonca 
ani v projektoch v rámci jednotlivých členských štátov. V šiestich prípadoch 
sa účastníkom položila otázka, či majú rómsku etnickú príslušnosť, a odpo -
veďou boli možnosti áno/nie. V ďalších šiestich prípadoch si mohli účastníci 
vybrať zo zoznamu zraniteľných skupín, do ktorých patrili. V iných dvoch prí -
padoch si účastníci mohli zvoliť len jednu konkrétnu identitu, etnickú alebo 
štátnu príslušnosť. Nebolo teda možné, aby sami seba identifikovali napríklad 
ako Maďarov a zároveň  Rómov, hoci keby mali príležitosť, je možné, že by 
vyjadrili príslušnosť k obom skupinám. Z toho vyplýva, že zozbierané údaje 
neboli nevyhnutne vyčerpávajúce,
– po tretie sa ukazovatele klasifikovali rozdielne v rôznych členských štátoch 
a niekedy aj v rámci konkrétnej krajiny. Napríklad štyri preskúmané maďarské 
projekty nemali žiadne formálne ukazovatele výsledkov. Ukazovatele výstu -
pov však obsahovali ukazovatele, ktoré mali byť správne klasifikované ako 
ukazovatele výsledkov, napríklad úspešné ukončenie vzdelávacích kurzov. 
V Bulharsku boli tri ukazovatele výsledkov v rámci troch projektov kópiou 
ukazovateľov výstupov projektov, napríklad počet zorganizovaných kampaní 
alebo zdravotných skríningov vykonaných v rámci projektu. V Rumunsku bol 
ukazovateľ týkajúci sa zamestnanosti klasifikovaný v jednom prípade ako 
ukazovateľ výstupov a v inom ako ukazovateľ výsledkov.
Hodnotenia čiastočne kompenzovali chýbajúce 
monitorovanie na úrovni operačných programov zamerané 
osobitne na Rómov
119  
Hoci hodnotenia neposkytujú vždy ucelený obraz, môžu slúžiť ako základ pre ur -
čité závery. Hodnotenia podpory poskytnutej z EFRR a ESF a zameranej na in -
tegráciu marginalizovaných Rómov (aj keď niekedy v rámci väčšieho hodnotenia 
týkajúceho sa znevýhodnených skupín) vykonávali všetky štyri kontrolované 
členské štáty aj Komisia.
63 Pripomienky 
120  
V týchto hodnoteniach sa uvádzali údaje, ktoré neboli obsiahnuté v monitorova -
cích správach, čo umožnilo získať užitočné informácie o dosiahnutom pokroku:
– Napríklad v roku 2011 sa v hodnotení pre GR pre zamestnanosť, sociálne 
záležitosti a začlenenie dospelo k záveru, že účasť Rómov na opatreniach 
financovaných z ESF sa zvýšila zo 100 000 osôb rómskeho pôvodu za celé ob -
dobie 2000 – 2006 na 110 000 v prvých dvoch rokoch programového obdobia 
2007 – 201357. To však nemalo trvalý vplyv na zníženie nezamestnanosti róm -
skych obyvateľov, ani napriek zvýšenému príspevku ESF na podporu účasti 
na trhu práce. V hodnotení sa upozorňovalo, že opatrenia, ktoré sú zamerané 
výhradne na zamestnanosť, samotné pravdepodobne nevyriešia komplexné 
prekážky, ktoré stoja v ceste začleneniu Rómov. Vyzdvihla sa v ňom tiež dôle -
žitosť celkového prístupu k presadzovaniu začlenenia Rómov, ktorým sa riešia 
širšie bariéry pre ich začlenenie, najmä v oblastiach vzdelávania, zdravotnej 
starostlivosti a bývania.
– V roku 2013 sa v Španielsku vykonalo hodnotenie na posúdenie dosahu OP 
„Lucha contra la discriminación“ (Boj proti diskriminácii) v období 2006 až 
201158. Jeho záverom bolo, že investície do integrácie zraniteľných skupín 
na trhu práce mali mnohé pozitívne účinky vrátane ekonomických. V hodno -
tení sa uvádza, že celková návratnosť každého eura investovaného do týchto 
opatrení bola 1,38 EUR.57 Tematická správa o Rómoch, 
ktorú zadalo na vypracovanie 
GR EMPL a realizovaná v roku 
2011. Táto správa je súčasťou 
väčšej štúdie pod názvom 
Evaluation of ESF support for 
Enhancing Access to the Labour 
Market and the Social Inclusion 
of Migrants and Ethnic 
Minorities  (Hodnotenie 
podpory z ESF na zlepšenie 
prístupu na trh práce 
a sociálne začlenenie 
migrantov a etnických 
menšín).
58 El Empleo de las personas 
vulnerables: una inversión social 
rentable.  Evaluación de Impacto 
del Programa Operativo 
Plurirregional Lucha Contra la 
Discriminación  
(Zamestnávanie zraniteľných 
osôb: výnosná sociálna 
investícia. Hodnotenie dosahu 
multiregionálneho 
operačného programu Boj 
proti diskriminácii), vykonané 
pod vedením Gregoria 
Rodrígueza Cabrera, 2013.
64
 Závery a odporúčania
121  
V programovom období 2007 – 2013 posudzovanie rozsahu prispenia štruktu -
rálnych fondov k začleňovaniu marginalizovaných rómskych komunít sťažovala 
skutočnosť, že ciele sa často netýkali priamo Rómov, ako aj z dôvodu následného 
zlyhania vybraných členských štátov zaznamenávať spoľahlivé a porovnateľné 
údaje špecificky o rómskych príjemcoch, dostupnom financovaní a dosiahnutom 
pokroku. V prípadoch, keď boli údaje k dispozícii, príspevok projektov financo -
vaných zo štrukturálnych fondov k integrácii rómskej populácie do určitej miery 
závisel od toho, či boli dodržané konkrétne faktory dôležité pre úspešnú integrá -
ciu Rómov pri formulovaní politík a pri navrhovaní, výbere a realizácii projektov.
122  
V programovom období 2014 – 2020 sa zlepšila koncepcia a kritériá priorít finan -
covania. Integrácia Rómov sa jasne spomína v legislatíve k EŠIF. Investičná priorita 
na ňu odkazuje a členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce 
sa integrácie Rómov, sú povinné vyčleniť finančné prostriedky na jej podporu. 
A napokon nový prístup legislatívy k EŠIF zameraný na výsledky zavádza monito -
rovací rámec, ktorý má v konečnom dôsledku zlepšiť kvalitu údajov, ktoré možno 
zbierať. Zatiaľ je však príliš skoro na to, aby sa dalo zmysluplne posúdiť, ako sa to 
vykonáva.
123  
Napriek dosiahnutému pokroku stále zostávajú určité prekážky a dilemy. Pre EŠIF 
to sťažuje maximalizáciu ich dosahu na integráciu Rómov. Tieto nedostatky sú 
opísané v nasledujúcej časti spolu s odporúčaniami na ich riešenie.
Z hľadiska zavedených stratégií na úrovni EÚ a členských štátov sa 
urobil pokrok, no väčšina zlepšení sa dosiahla príliš neskoro na to, 
aby mala vplyv na programové obdobie 2007 – 2013
124  
Komisia urobila v poslednom desaťročí výrazný pokrok pri formulovaní politic -
kých iniciatív EÚ na podporu integrácie Rómov. Od roku 2011 venuje integrácii 
Rómov väčšiu pozornosť a od členských štátov požaduje, aby vypracovali NSIR 
a zriadili národné kontaktné miesta pre otázky Rómov. Prišlo to však príliš nesko -
ro na to, aby to ovplyvnilo koncepciu operačných programov EFRR a ESF a výber 
projektov v programovom období 2007 – 2013 (pozri body 29 až 34 a 38 až 40).
65 Závery a odporúčania 
125  
NSIR a neskôr aj odporúčanie Rady z roku 2013 pretransformovali integráciu Ró -
mov z problematiky, ktorá sa riešila výhradne prostredníctvom politík, na politic -
ký záväzok členských štátov odrážajúci prijaté ustanovenia na ochranu ľudských 
práv. S touto zmenou sa boj proti diskriminácii stanovil za kľúčovú oblasť, ktorá si 
vyžaduje opatrenia zo strany členských štátov (pozri body 35 až 37 a 43 až 45).
126  
Pri audite sa zistilo niekoľko nedostatkov v súvislosti s NSIR:
– v prvom rade sa v národných stratégiách neuvádza, aká miera financova -
nia je potrebná na realizáciu navrhovaných opatrení na začlenenie Rómov. 
Ďalej v nich nie je zmienka ani o sume, ktorá je k dispozícii na tieto opatrenia 
zo štátnych rozpočtov ani z rozpočtu EÚ (prostredníctvom EFRR a ESF) (pozri 
bod 47),
– po druhé v stratégiách sa nevenuje dostatočná pozornosť boju proti dis -
kriminácii ani protirómskym postojom a správaniu ( anti-gypsyism ). V žiad -
nom z NSIR, ktoré sme preskúmali, sa nespomínajú protirómske postoje 
a správanie ako špecifická forma diskriminácie. V žiadnom z preskúmaných 
operačných programov nie je o nich zmienka a nezaznamenali sme takmer 
žiadne projekty, ktoré by sa konkrétne týkali tohto aspektu. Komisia doteraz 
od členských štátov nevyžadovala, aby v súvislosti s bojom proti diskriminá -
cii vymedzili merateľné ciele. Absencia takýchto cieľov dáva priestor na to, 
aby sa zakorenila inštitucionálna diskriminácia alebo aby sa nekontrolovane 
rozvíjala, čo môže významne ohroziť účinnosť projektov integrácie Rómov 
vrátane tých, ktoré sa spolufinancujú z rozpočtu EÚ (pozri body 34 až 44 
a 54),
– po tretie pri vypracúvaní NSIR vo vybraných členských štátoch sa nie vždy 
zohľadňovala potreba aktívnej účasti organizácií občianskej spoločnosti, 
a najmä zástupcov samotnej rómskej komunity. Neschopnosť zapojiť orga -
nizácie občianskej spoločnosti a rómsku komunitu do každej fázy procesu 
ohrozuje účinnosť politík a projektov (pozri bod 46),
– a napokon úlohu národných kontaktných miest pre otázky Rómov niekedy 
oslaboval nesúlad medzi ich zdrojmi a povinnosťami (pozri body 48 až 50).
66 Závery a odporúčania 
127  
Od roku 2012 sa na upriamenie pozornosti na rôzne problémy, napríklad segre -
gáciu vo vzdelávaní, využívajú odporúčania pre jednotlivé krajiny (CSR). Členské 
štáty musia v programovom období 2014 – 2020 dodržiavať tieto odporúčania 
pri využívaní EŠIF. V súlade s odporúčaním Rady o opatreniach na účinnú integrá -
ciu Rómov budú členské štáty od roku 2016 povinné poskytovať informácie o boji 
proti diskriminácii a protirómskym postojom a správaniu. Na základe výsledných 
informácií Komisia získa viac poznatkov o pokroku v jednotlivých členských štá -
toch (pozri bod 36).
Odporúčanie 1
Členské štáty by pri revízii alebo úprave NSIR mali:
a) určiť, aká miera financovania je potrebná na realizáciu opatrení na začlenenie 
Rómov navrhnutých v stratégii. V NSIR by sa malo uviesť financovanie, ktoré 
je k dispozícii na takéto opatrenia zo štátneho rozpočtu a prostredníctvom 
EFRR a ESF i z rozpočtu EÚ. Členské štáty by mali tiež formálne prisľúbiť, že za -
bezpečia, aby úsilie v súvislosti s vykonávaním opatrení v prospech integrácie 
Rómov neohrozili krátkodobé zmeny politických priorít;
b) zahrnúť ukazovatele a cieľové hodnoty týkajúce sa boja proti diskriminácii, 
a konkrétnejšie boja proti protirómskym postojom a správaniu. V progra -
movom období 2014 – 2020 by sa tieto ukazovatele mali zohľadniť aj pri na -
vrhovaní opatrení na podporu začleňovania marginalizovaných rómskych 
komunít v rámci EŠIF tak, ako sa to požaduje v smernici o rasovej rovnosti;
c) zabezpečiť, aby sa pri plánovaní a vykonávaní opatrení na integráciu Rómov 
systematicky konzultovalo s organizáciami občianskej spoločnosti vrátane 
zástupcov Rómov;
d) podrobnejšie definovať úlohu národných kontaktných miest pre otázky Ró -
mov vo vzťahu k NSIR a zabezpečiť, aby ich právomoci a zodpovednosť boli 
úmerné zdrojom, ktoré majú k dispozícii.
67 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 2
a) Komisia by sa pri posudzovaní príslušných operačných programov mala uistiť, 
že opatrenia vykonávané v rámci EŠIF majú inkluzívny charakter a obsahujú 
ustanovenia zamerané na boj proti segregácii. Segregačné konanie by sa 
malo jasne opísať a explicitne vylúčiť z financovania v rámci EŠIF (a nie len 
spomenúť v odôvodneniach), a v tejto súvislosti by sa mala venovať osobitná 
pozornosť projektom v oblasti vzdelávania a bývania. Pomohlo by to posilniť 
vzťah medzi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny a využívaním EŠIF.
b) Komisia by mala na zasadnutiach výboru na monitorovanie operačných 
programov plne využiť informácie uvedené v správach, ktoré sú členské štáty 
povinné od roku 2016 predkladať v súlade s odporúčaním Rady o opatreniach 
na účinnú integráciu Rómov, ako aj zistenia vyplývajúce z týchto informácií. 
Cieľom je zabezpečiť, aby sa problematické záležitosti identifikované v sprá -
vach riešili pomocou financií EŠIF a/alebo členských štátov (napr. presunom 
finančných prostriedkov na oblasti, v ktorých sa zistili nedostatky).
Opatreniam na integráciu Rómov sa v období 2014 – 2020 
venovalo viac pozornosti ako v období 2007 – 2013
128  
Napriek chýbajúcemu zameraniu programového obdobia 2007 – 2013 na integrá -
ciu Rómov sa vo vybraných operačných programoch spomínala potreba podporiť 
začleňovanie rómskej populácie. Podobne sa v rámci väčšiny výziev na predlo -
ženie návrhov uvádzali Rómovia ako cieľová skupina alebo sa spomínala potreba 
podporiť ich sociálne začlenenie. Celkovo však koncepcia EFRR a ESF v progra -
movom období 2007 – 2013 nebola vhodná pre opatrenia v oblasti začleňovania 
Rómov: operačné programy obsahovali len málo ukazovateľov osobitne zame -
raných na Rómov a napriek tomu, že v posudzovaných výzvach na predloženie 
návrhov sa marginalizovaná rómska populácia uvádzala ako cieľová skupina, ne -
stanovovali sa v nich také výberové postupy, pri ktorých by sa zohľadnili špecific -
ké požiadavky na projekty pre Rómov, napríklad uplatnenie kritérií „osvedčených 
postupov“ v oblasti integrácie Rómov (ako je 10 SZZ Rady) alebo financovanie 
dlhodobých projektov. Za žiadne operačné programy EFRR či ESF, ktoré sme pre -
skúmali, neboli k dispozícii finančné informácie o podpore pre oblasť integrácie 
Rómov (pozri body 59, 61 až 65 a 96).
68 Závery a odporúčania 
129  
Niekoľko z týchto nedostatkov sa rieši v období 2014 – 2020. Konkrétne legislatíva 
k EŠIF obsahuje priamu zmienku o integrácii Rómov a zlepšili sa špecifické prio -
rity financovania. Na základe najnovších informácií, ktoré oznámila Komisia, sa 
dá odhadnúť, že na opatrenia zamerané na marginalizované komunity (akou sú 
Rómovia) sa vyčlení približne 1,5 mld. EUR. Medzi ďalšie zlepšenia patrí vydanie 
odporúčaní pre jednotlivé krajiny (CSR) týkajúcich sa špecificky Rómov a lep -
šie zosúladenie rámca EŠIF s politickými prioritami EÚ (vrátane priorít v oblasti 
integrácie Rómov), zavedenie spoločných ukazovateľov relevantných pre progra -
my integrácie Rómov či vydanie usmernení Komisiou, napríklad k používaniu 
finančných prostriedkov z EŠIF na riešenie územnej segregácie, ako aj segregácie 
v školstve. Členské štáty, pre ktoré boli vydané odporúčania (CSR) týkajúce sa 
integrácie Rómov, sú povinné vyčleniť finančné prostriedky z EFRR a ESF na jej 
podporu (pozri body 66 až 83 a 92 až 94).
130  
Domnievame sa však, že na úrovni Komisie i členských štátov sú potrebné snahy, 
ktorými by sa zaistilo, aby tieto zmeny vyústili do projektov, ktoré v praxi lepšie 
prispejú k integrácii Rómov: vzťahuje sa to najmä na kritériá používané na výber 
najlepších projektov v oblasti začleňovania Rómov a na systémy monitorovania 
operačných programov na obdobie 2014 – 2020 (pozri body 88, 89 a 92 až 94).
131  
Okrem toho spôsob nastavenia EŠIF, a najmä ESF, bráni maximalizácii dosahu 
na sociálne začlenenie Rómov. V súvislosti s ukazovateľmi, ktoré sa používajú 
na rozdelenie finančných prostriedkov z EŠIF medzi členské štáty, sa ignorujú 
rozdiely súčasnej situácie, v ktorej sa nachádza rómska populácia (pozri body 60 
a 75).
Odporúčanie 3
Členské štáty by pri zverejňovaní výziev na predkladanie návrhov a výbere 
projektov mali uplatňovať kritériá „osvedčených postupov“ v oblasti integrácie 
Rómov (napr. desať spoločných základných zásad Rady). Vo vhodných prípadoch 
by sa mali zorganizovať výzvy na predkladanie návrhov s cieľom vybrať dlhodobé 
projekty v prospech marginalizovaných rómskych komunít. A napokon, vždy, 
keď je to možné, by sa pridelenie financovania z EŠIF malo podmieniť udrža -
teľnosťou projektov po ich ukončení, a to bez ďalšieho financovania z EÚ. Tieto 
aspekty by sa mali vziať do úvahy aj pri úprave operačných programov na obdo -
bie 2014 – 2020.
69 Závery a odporúčania 
Odporúčanie 4
Komisia by mala zabezpečiť, aby sa v nasledujúcom programovom období alebo 
pri revízii operačných programov ciele týkajúce sa integrácie Rómov uvedené 
v NSIR vo vhodných prípadoch odrážali na všetkých operačných úrovniach v rám -
ci EŠIF. V tejto súvislosti by mala zaistiť, aby sa spoľahlivo zbierali údaje, ktoré by 
umožnili monitorovať a hodnotiť napredovanie jednotlivých projektov na všet -
kých úrovniach riadenia.
Odporúčanie 5
Členské štáty by mali vo vhodných prípadoch doplniť všeobecné ukazovatele 
výstupov a výsledkov stanovené v právnych predpisoch pre EŠIF o ukazovatele 
vzťahujúce sa špecificky na Rómov. Tieto ukazovatele by mali byť v súlade s tými, 
ktoré sú stanovené v NSIR a následne by sa mali použiť pri monitorovaní ope -
račných programov na obdobie 2014 – 2020. Mohli by vychádzať z ukazovateľov 
vytvorených Agentúrou pre základné práva v roku 2016.
Odporúčanie 6
Členské štáty by mali vzhľadom na prípravy na nasledujúce programové obdobie 
zvážiť spoločný postup v snahe zabezpečiť právnu istotu v otázke využívania ESF 
na financovanie akýchkoľvek opatrení sociálneho začlenenia bez ohľadu na pre -
pojenie na zamestnanosť. Odstránenie právnej neistoty by členským štátom 
umožnilo v plnej miere využiť ESF na účely sociálneho začlenenia, okrem iného 
aj prostredníctvom opatrení na odstraňovanie diskriminácie.
Odporúčanie 7
Komisia by mala zvážiť navrhnutie zmien právnych predpisov pre EŠIF, aby zabez -
pečila, aby sa pri rozdeľovaní finančných prostriedkov medzi jednotlivé členské 
štáty počnúc rokom 2020 zohľadňovali osobitné ukazovatele sociálneho začlene -
nia: najmä podiel marginalizovaných skupín, ako sú Rómovia, na celkovom oby -
vateľstve. Mala by zaistiť, aby sa akékoľvek dodatočné finančné prostriedky z EŠIF, 
ktoré členské štáty dostanú v dôsledku týchto zmien, vyčlenili na konkrétny účel, 
a to na podporu marginalizovaných komunít.
70 Závery a odporúčania 
Väčšina projektov sa zrealizovala podľa plánu, nie vždy sa však 
uplatňovali kritériá „osvedčených postupov“, ktoré prispievajú 
k úspešnému začleneniu Rómov, a monitorovanie výkonnosti 
projektov bolo zložité
132  
Väčšina projektov EFRR a ESF preskúmaných v priebehu auditu dosiahla svoje 
všeobecné ciele, no tieto sa často netýkali špecificky Rómov. Dospeli sme tiež 
k záveru, že pri projektoch, ktoré boli vybrané v súlade s kritériami „osvedčených 
postupov“ prijatými Radou, tzv. spoločnými základnými zásadami (SZZ) pre za -
členenie Rómov, bola väčšia pravdepodobnosť, že účinne prispejú k integrácii 
rómskeho obyvateľstva (pozri body 104 až 115).
133  
Ďalej sme zistili, že monitorovanie napredovania projektov týkajúcich sa integrá -
cie Rómov bolo zložité, hlavne z dôvodu nedostatkov v súvislosti s dostupnosťou 
a kvalitou údajov o rómskych účastníkoch. Chýbajúce komplexné a spoľahlivé 
údaje predstavujú problém nielen z hľadiska projektov, ale aj v súvislosti s tvor -
bou politík na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni. Ak sa neurobia okamžité kroky, 
situácia sa nezmení ani v období 2014 – 2020 (pozri body 51, 84 až 94 a 117 až 
120).
Odporúčanie 8
a) Komisia by mala spolupracovať s členskými štátmi na vytvorení spoločnej 
metodiky, ktorá v súlade s vnútroštátnymi právnymi rámcami a legislatí -
vou EÚ vrátane existujúcich možných výnimiek poskytne relevantné údaje 
o rómskej populácii na účely monitorovania ich sociálneho začlenenia. Tento 
krok by sa mal urobiť najneskôr pri príprave nasledujúceho programového 
obdobia.
b) Komisia by mala povzbudiť členské štáty, aby počas dvoch nasledujúcich 
rokov zozbierali komplexné štatistické údaje o etnickom pôvode, a to v súla -
de s vnútroštátnymi právnymi rámcami a legislatívou EÚ vrátane existujúcich 
možných výnimiek. Eurostat by mohol príslušné otázky zahrnúť do priesku -
mov, napríklad do výberového zisťovania pracovných síl a do štatistiky Európ -
skej únie o príjmoch a životných podmienkach.
71 Závery a odporúčania 
Túto správu prijala komora II, ktorej predsedá Henri GRETHEN, člen Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí dňa 4. mája 2016.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda
72
 Prílohy Príloha IPreskúmané operačné programy
Členský štát Operačný program 2007 – 2013 Operačný program 2014 – 2020
Bulharsko2007BG161PO001 OP „Regionálny rozvoj“ (EFRR)
2007BG051PO001 OP „Rozvoj ľudských zdrojov“ (ESF)2014BG16RFOP001 OP „Rastúce regióny“ (EFRR)
2014BG05M9OP001 OP „Rozvoj ľudských zdrojov“ (ESF)
2014BG05M2OP001 OP „Inteligentné vzdelávanie pre  udržateľný 
rast“ (ESF)
Maďarsko 2007HU05UPO001 OP „Sociálna obnova“ (ESF)2014HU16M0OP001 OP „Hospodársky rozvoj a inovácie“ 
(OP s viacerými fondmi, ESF a EFRR)
2014HU05M2OP001 OP „Rozvoj ľudských zdrojov“ (OP s viacerými 
fondmi, ESF a EFRR)
Rumunsko2007RO051PO001 Odvetvový OP pre rozvoj ľudských 
zdrojov  (ESF)
2007RO161PO001 Regionálny OP (EFRR)2014RO05M9OP001 OP Ľudský kapitál (ESF)
2014RO16RFOP002 Regionálny OP (EFRR)
Španielsko2007ES05UP0002 OP „Boj proti diskriminácii“ (ESF)
2007ES051P0005 Regionálny OP „ESF 2007 – 2013 Andalúzia“2014ES05SFOP012 OP „Sociálne začlenenie a  sociálne hospodár -
stvo“ (ESF)
2014ES05SFOP022 Regionálny OP „ESF 2014 – 2020 Andalúzia“ 
(ESF)
Zdroj:  EDA.
73 Prílohy 
Orgány riadiace štrukturálne fondy v kontrolovaných členských štátoch
BulharskoESF EFRR
Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5
Riadiaci orgánRiadiaci orgán pre ESF  
(ministerstvo práce a sociálnej politiky)Riadiaci orgán pre 
EFRR  
(ministerstvo 
regionálneho rozvoja 
a verejných prác)
Sprostredkovateľský orgánNevzťahuje sa; príjem -
com je riadiaci orgánMinisterstvo školstva 
a vedyVerejný orgán 
(agentúra pre sociálnu 
pomoc)Verejný orgán  
(agentúra pre sociálnu 
pomoc)Pre tento OP EFRR 
sa neplánujú žiadne 
sprostredkovateľské 
orgány
Príjemca projektuMinisterstvo práce 
a sociálnej politikyMVOVerejný orgán  
(obec Dupnitsa)Ministerstvo 
zdravotníctvaVerejný orgán  
(obec Devnya)
MaďarskoESF
Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10
Riadiaci orgánRiadiaci orgán pre ESF  
(ministerstvo ľudských zdrojov)
Sprostredkovateľský orgán neexistuje
Príjemca projektuMinisterstvo národné -
ho hospodárstva Verejný orgán  
(väzenie 
v Balassagyarmate) Verejný orgán  
(obec Ózd)MVO
RumunskoESF EFRR
Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15
Riadiaci orgánRiadiaci orgán pre ESF  
(ministerstvo fondov EÚ)Riadiaci orgán pre 
EFRR  
(ministerstvo regionál -
neho rozvoja a verejnej 
správy)
Sprostredkovateľský orgánRegionálny sprostred -
kovateľský orgán 
(severo-západná 
oblasť)  
(útvar ministerstva 
práce)Regionálny sprostred -
kovateľský orgán 
(Bukurešť)  
(útvar ministerstva práce)Ministerstvo 
školstva  
(vystupujúce ako 
sprostredkovateľský 
orgán)Regionálny sprostred -
kovateľský orgán 
(severo-západná 
oblasť)  
(útvar ministerstva 
práce)Regionálny sprostred -
kovateľský orgán 
(severo-západná 
oblasť)  
(útvar ministerstva 
regionálneho rozvoja 
a verejnej správy)
Príjemca projektu MVOVerejný orgán  
(Národná agentúra pre 
Rómov)Verejný orgán
(sociálne služby obce 
Baia Mare)
ŠpanielskoESF (OP Boj proti diskriminácii) ESF (OP Andalúzia)
Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19
Riadiaci orgánRiadiaci orgán pre ESF  
(ministerstvo práce a sociálneho zabezpečenia)
Sprostredkovateľský orgán NadáciaRegionálny sprostredkovateľský orgán  
(Junta de Andalucia)
Príjemca projektu MVO 
Zdroj:  EDA.Príloha II
74 Prílohy Príloha IIISpoločné základné zásady (SZZ) pre začlenenie Rómov
O desiatich spoločných základných zásadách sa rokovalo na prvom zasadnutí európskej platformy pre začle -
ňovanie Rómov v roku 2009 v Prahe. Následne boli začlenené v podobe prílohy do záverov zo zasadnutia Rady 
pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti dňa 8. júna 2009.
1. Konštruktívne, pragmatické a nediskriminačné politiky
V rámci politík, ktorých cieľom je presadzovať začleňovanie Rómov, sa dodržiavajú a napĺňajú základné 
hodnoty Európskej únie, ktoré zahŕňajú ľudské práva a dôstojnosť, nediskrimináciu, rovnaké príležitosti 
a hospodársky rozvoj. Politiky na začleňovanie Rómov sú integrované do väčšinových politík, najmä v ob -
lastiach vzdelávania, zamestnanosti, sociálnych záležitostí, bývania a bezpečnosti. Účelom týchto politík je 
poskytnúť rómskej populácii účinný prístup k rovnakým príležitostiam v spoločnosti v príslušných člen -
ských štátoch.
2. Výslovné, ale nie výhradné zameranie
Výslovné, ale nie výhradné zameranie na Rómov je základom politických iniciatív v oblasti začleňovania. 
Znamená zameranie na Rómov ako cieľovú skupinu, no bez toho, aby sa vylúčili osoby, ktoré sa nachádzajú 
vo viac-menej podobnej sociálno-ekonomickej situácii. Tento prístup neoddeľuje intervenčné opatrenia 
zamerané na Rómov od všeobecnejších politických iniciatív. Okrem toho sa v relevantných prípadoch musí 
zvážiť pravdepodobný dosah všeobecnejších politík a rozhodnutí na sociálne začlenenie Rómov.
3. Medzikultúrny prístup
Je potrebné vytvoriť medzikultúrny prístup, ktorý zahŕňa Rómov i osoby iného etnického pôvodu. Medzi -
kultúrne vzdelávanie a zručnosti sú základom účinnej komunikácie a politiky a zaslúžia si podporu. Rovna -
ko je nevyhnutné bojovať proti predsudkom a stereotypom.
75 Prílohy Príloha III4. Zameranie na väčšinovú spoločnosť
Cieľom všetkých politík v oblasti začleňovania je integrovať Rómov do väčšinovej spoločnosti (väčšinových 
vzdelávacích inštitúcií, väčšinových pracovných miest a väčšinového bývania). Tam, kde stále existuje čias -
točne alebo úplne segregované vzdelávanie alebo bývanie, sa musí prostredníctvom politík na začlenenie 
Rómov vyvinúť snaha o ich odstránenie. Je potrebné vyhnúť sa vytváraniu umelých a oddelených „róm -
skych“ trhov práce.
5. Zohľadňovanie rodového hľadiska
Pri politických iniciatívach v oblasti začleňovania Rómov by sa mali zohľadňovať potreby a situácia róm -
skych žien. Iniciatívy by mali riešiť záležitosti ako sú viacnásobná diskriminácia a problémy s dostupnosťou 
zdravotnej starostlivosti a pomoci na deti, ale aj domáce násilie a vykorisťovanie.
6. Postúpenie politík založených na získaných poznatkoch
Je dôležité, aby sa členské štáty učili z vlastných skúseností s vytváraním iniciatív na začleňovanie Rómov 
a aby sa o ne delili s ostatnými členskými štátmi. Je všeobecne známe, že vypracúvanie, vykonávanie 
a monitorovanie politík na začleňovanie Rómov si vyžaduje dobrý základ v podobe pravidelného zbiera -
nia sociálno-ekonomických údajov. V relevantných prípadoch by sa mali zohľadniť aj príklady a skúsenosti 
s politikami v oblasti sociálneho začleňovania iných zraniteľných skupín v EÚ, ako aj mimo EÚ.
7. Využitie nástrojov Európskej únie
Pri vypracúvaní a vykonávaní politík zameraných na začleňovanie Rómov je kľúčové, aby členské štáty v pl -
nej miere využili nástroje Európskej únie vrátane právnych nástrojov (smernica o rasovej rovnosti, rámcová 
smernica o rasizme a xenofóbii), finančných nástrojov (Európsky sociálny fond, Európsky fond regionálne -
ho rozvoja, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, nástroj predvstupovej pomoci) i koordi -
načných nástrojov (otvorené metódy koordinácie). Členské štáty musia zabezpečiť, aby bolo používanie 
finančných nástrojov v súlade so spoločnými základnými zásadami, a využiť expertízu Európskej komisie 
v oblasti hodnotenia politík a projektov. Partnerské preskúmanie a šírenie osvedčených postupov na ex -
pertnej úrovni uľahčuje aj sieť EURoma (európska sieť pre sociálne začlenenie a Rómov v rámci štrukturál -
nych fondov).
76 Prílohy Príloha III8. Zapojenie regionálnych a miestnych orgánov
Členské štáty musia navrhnúť, vypracovať, vykonať a vyhodnotiť politické iniciatívy na začlenenie Rómov 
v úzkej spolupráci s regionálnymi a miestnymi orgánmi. Tieto orgány zohrávajú kľúčovú úlohu v praktic -
kom vykonávaní politík.
9. Zapojenie občianskej spoločnosti
Členské štáty musia tiež navrhnúť, vypracovať, vykonať a vyhodnotiť politické iniciatívy na začlenenie Ró -
mov v úzkej spolupráci s aktérmi občianskej spoločnosti, napríklad s mimovládnymi organizáciami, so so -
ciálnymi partnermi a s akademikmi/výskumnými pracovníkmi. Zapojenie občianskej spoločnosti sa pova -
žuje za dôležité pre mobilizáciu expertízy, ako aj pre šírenie poznatkov potrebných na vyvolanie verejnej 
diskusie a zabezpečenie zodpovednosti v priebehu celého politického procesu.
10. Aktívna účasť Rómov
Účinnosť politík sa posilňuje zapojením Rómov do každej fázy procesu. Zapojenie Rómov musí prebiehať 
na vnútroštátnej i európskej úrovni vo forme expertízy rómskych odborníkov a zamestnancov verejnej 
správy, ako aj vo forme konzultácií s rôznymi rómskymi partnermi zainteresovanými na návrhu, vykonávaní 
aj hodnotení politických iniciatív. Je nevyhnutne dôležité, aby boli politiky začleňovania založené na otvo -
renosti a transparentnosti a aby sa k zložitým či tabu otázkam pristupovalo primerane a efektívne. Takisto 
je zásadne dôležitá podpora plnej účasti Rómov vo verejnom živote, stimulácia ich aktívneho občianstva 
a rozvoj ich ľudských zdrojov.
77 Odpovede  
Komisie
Zhrnutie
II
Komisia konštatuje, že okrem súm vo výške 1,5 miliardy EUR zodpovedajúcich finančným prostriedkom vyčlene -
ným na investičnú prioritu ESF 9 ii) sa ďalšie finančné prostriedky na začlenenie Rómov poskytujú prostredníctvom 
viacerých iných investičných priorít (ďalej len „IP“) Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“), ako aj Európskeho 
fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „EFRR“).
IV
Komisia pripomína, že antidiskriminácia je horizontálna zásada, ktorú je potrebné zohľadňovať počas prípravy 
a vykonávania partnerských dohôd a operačných programov v rámci všetkých európskych štrukturálnych a investič -
ných fondov (EŠIF) [ako sa stanovuje v článku 7 nariadenia o spoločných ustanoveniach (NSU)].
Na základe zásady partnerstva, tak ako je zakotvená v nariadení o spoločných ustanoveniach (článok 5) a v európ -
skom kódexe správania, sa požaduje, aby boli príslušní partneri zapojení do vypracovania a vykonávania partner -
ských dohôd a operačných programov (vrátane monitorovacích výborov, ako sa požaduje v článku 48 NSU) v rámci 
operačných programov ESF a EFRR.
V
Komisia konštatuje, že v rámci svojich povinností, ktoré jej vyplývajú zo spoločného hospodárenia, pomáha člen -
ským štátom dosiahnuť, aby výsledkom zmien prijatých pre obdobie 2014 – 2020 boli projekty, ktoré budú lepšie 
prispievať k integrácii Rómov, čo sa môže dosiahnuť napríklad prostredníctvom posudzovania plnenia príslušných 
ex ante  kondicionalít, usmernení alebo jej poradnej úlohy v monitorovacích výboroch.
VI
Komisia uznáva, že monitorovanie efektívneho prínosu projektov financovaných EÚ k integrácii Rómov je nároč -
nou úlohou z dôvodu objektívnych právnych prekážok zberu údajov na základe etnickej príslušnosti, ako aj z toho 
dôvodu, že používanie prístupu výslovného, ale nie výhradného zamerania často vedie k tomu, že Rómovia nie sú 
jedinou skupinou využívajúcou podporu pre marginalizované skupiny.
Komisia sa však domnieva, že v období 2014 – 2020 sa monitorovanie integrácie Rómov výrazne zlepší na základe 
investičnej priority ESF 9 ii), príslušných konkrétnych cieľov v rámci operačných programov ESF a EFRR a používania 
spoločného výstupného ukazovateľa ESF pre účastníkov, ako aj špecifických ukazovateľov a cieľov pre konkrétne 
programy.
Odporúčanie 1
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Odpovede Komisie 78
Odporúčanie 1 a)
Komisia pripomína, že úroveň podpory európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF) opatreniam pre 
marginalizované komunity, ako sú Rómovia, môže byť len orientačná vzhľadom na skutočnosť, že členské štáty sú 
povinné poskytnúť finančné údaje len vtedy, keď je zvolená investičná priorita ESF 9 ii) a/alebo keď boli stanovené 
konkrétne zámery/ciele/ukazovatele v rámci iných príslušných tematických cieľov ESF a EFRR.
Odporúčanie 1 b)
Komisia zdôrazňuje, že ak NSU obsahuje všeobecnú ex ante  kondicionalitu týkajúcu sa antidiskriminácie pre všetky 
EŠIF, posudzovanie jej plnenia sa obmedzuje na kritériá ustanovené v nariadeniach týkajúcich sa EŠIF. Takisto by sa 
pri rozhodovaní o konkrétnych a primeraných politických opatreniach – vrátane obsahu stratégií – patriacich do 
právomocí vnútroštátnych a regionálnych orgánov mala dodržiavať zásada subsidiarity.
Členské štáty mali zahrnúť konkrétne ciele do svojich operačných programov v prípadoch, v ktorých zvolili tema -
tickú investičnú prioritu ESF 9 iii) „Boj proti všetkým formám diskriminácie a podpora rovnosti príležitostí“. Platí to 
najmä pre členské štáty s  odporúčaniami pre jednotlivé krajiny  (CSR) v tejto oblasti.
Odporúčanie 1 c)
V článku 5 NSU sa uvádza, že príslušné subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť sú súčasťou partnerstva a zásad 
viacúrovňového riadenia. V súlade s článkom 5 ods. 2 NSU budú partneri zapojení okrem iného do prípravy partner -
ských dohôd a takisto prostredníctvom prípravy a vykonávania programov.
Odporúčanie 2 a)
Komisia akceptuje odporúčanie a zastáva názor, že by sa malo vykonať na úrovni operačných programov, pri -
čom zdôrazňuje, že už v tomto smere prijíma opatrenia.
Ako sa uvádza v bode 38, Komisia v roku 2015 vydala tematické usmernenie s názvom „Usmernenie pre členské štáty 
k využívaniu európskych štrukturálnych a investičných fondov pri riešení segregácie vo vzdelávaní a územnej segre -
gácie“. Členské štáty sa vyzývajú, aby sa pri programovaní a vykonávaní riadili ustanoveniami usmernenia s cieľom 
predchádzať problému segregácie v oblasti vzdelávania aj bývania marginalizovaných komunít vrátane Rómov 
a s cieľom riešiť tento problém.
Komisia si plne uvedomuje, že kľúčový význam má účinné vykonávanie usmernenia v praxi. Komisia si preto najíma 
expertov, aby pomohli členským štátom uplatňovať toto usmernenie, s osobitným zameraním na Českú republiku, 
Slovensko, Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko.
Prerozdelenie finančných prostriedkov v rámci operačných programov a ich úpravu by spravidla mali iniciovať člen -
ské štáty.
Odpovede Komisie 79
Odporúčanie 2 b)
Komisia akceptuje odporúčanie a domnieva sa, že už v tomto smere prijíma opatrenia.
Komisia bude v plnej miere využívať správy o vnútroštátnom pokroku, a to aj v rámci zasadnutí monitorovacích 
výborov, s cieľom vyzývať a nabádať členské štáty na posilňovanie opatrení s podporou EŠIF tam, kde sú potrebné 
lepšie riešenia problémov spojených s rómskou komunitou. V nadväznosti na túto diskusiu môžu členské štáty pred -
kladať žiadosti o úpravu operačných programov, ako sa stanovuje v článku 30 ods. 1 NSU.
Komisia ďalej konštatuje, že v súlade s článkom 23 ods. 1 písm. a) NSU môže na základe svojich právomocí požado -
vať od členských štátov, aby preprogramovali svoje operačné programy na riešenie len tých problémov týkajúcich 
sa Rómov, ktoré sú identifikované v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a len v prípadoch, keď je potrebné 
prerozdelenie finančných prostriedkov určených na ich riešenie.
Odporúčanie 3
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Možnosť financovania udržateľných opatrení na účinnú podporu integrácie Rómov sa v nariadeniach o EŠIF rieši 
rôznymi spôsobmi.
V prvom rade v rámci programového obdobia 2014 – 2020 sú možné dlhodobé (sedemročné) opatrenia, pričom 
trvanie jednotlivých projektov by malo zodpovedať plánovaným cieľom.
Po druhé nariadenie o ESF obsahuje rámec na lepšie sledovanie pozitívnych výsledkov, pokiaľ ide o začlenenie 
marginalizovaných skupín (ku ktorým patria Rómovia), prostredníctvom jeho spoločného výstupného ukazovateľa 
a ukazovateľa dlhodobých výsledkov, ktorých cieľom je podpora udržateľnosti opatrení na pomoc marginalizova -
ným rómskym komunitám financovaných z ESF.
Po tretie v prípade infraštruktúrnych projektov financovaných prostredníctvom EFRR, čo platí pre každý sektor, by 
mali členské štáty zohľadniť, ako sa udržateľnosť projektu zabezpečí v prípadoch, kde je to dôležité po ich dokon -
čení (napr. údržba).
Odporúčanie 4
Komisia akceptuje odporúčanie a v plnej miere ho zohľadní pre nasledujúce programové obdobie.
V súvislosti s obdobím financovania 2014 – 2020 je potrebné poznamenať, že ciele v oblasti integrácie Rómov sa už 
premietli do rámca EŠIF v zmysle prípravy operačných programov pre členské štáty, kde sa uplatňuje ex ante  kondi -
cionalita týkajúca sa konkrétne Rómov.
Iniciatívy na revíziu operačných programov majú predkladať spravidla členské štáty. V súlade s NSU musia byť 
žiadosti o zmenu programov predkladané členskými štátmi riadne odôvodnené a musia najmä obsahovať opis 
očakávaného vplyvu zmien programu na dosiahnutie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného 
a inkluzívneho rastu a konkrétnych cieľov stanovených v programe.
Na základe právneho rámca pre obdobie 2014 – 2020 má riadiaci orgán príslušného operačného programu, 
podliehajúci auditu, povinnosť vytvoriť systém elektronického zaznamenávania a uchovávania každého potreb -
ného úkonu, okrem iného, na účely monitorovania a hodnotenia. Týka sa to finančných údajov, ako aj výstupov 
a výsledkov.
Odpovede Komisie 80
Odporúčanie 5
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom a poukazuje na skutočnosť, že okrem právnych 
obmedzení zberu údajov na základe etnickej príslušnosti v niektorých členských štátoch podlieha každý ukazovateľ 
týkajúci sa konkrétne Rómov režimu ochrany (článok 8 smernice 95/46/ES) takzvaných citlivých údajov. Zachováva 
sa právo jednotlivcov odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom údajov. Preto údaje o počte Rómov zapojených do 
činností financovaných z EŠIF v skutočnosti vychádzajú väčšinou z osobných vyhlásení.
Odporúčanie 6
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Komisia však zdôrazňuje, že jeho plné vykonanie v súvislosti s tým, či bude môcť ESF financovať nejaké opatrenia 
v oblasti sociálneho začlenenia, bez ohľadu na súvis so zamestnaním, by si vyžiadalo zmenu zmluvy upravujúcu 
poslanie ESF, ako je stanovené v článku 162.
Komisia sa ďalej domnieva, že nariadením o ESF, v súčasnom znení a podľa výkladu v súlade s článkom 162 ZFEÚ, už 
možno riešiť otázku začlenenia Rómov právne prijateľným spôsobom prostredníctvom tematického cieľa sociálneho 
začlenenia.
V tomto zmysle možno financovať opatrenia na integráciu Rómov z ESF za predpokladu, že tieto opatrenia sú súčas -
ťou integrovaného súboru krokov na priblíženie Rómov, hoci aj nepriamo, k trhu práce.
Tento právny výklad oprávnenosti opatrení na integráciu Rómov v rámci ESF bol oznámený členským štátom 
v novembri 2015.
Komisia sa preto domnieva, že nevládne nijaká právna neistota.
Odporúčanie 7
Komisia akceptuje odporúčanie a zohľadní, v rámci prípravy budúceho viacročného finančného rámca pri posu -
dzovaní kritérií na vyčlenenie finančných prostriedkov, úlohu, ktorú by mali zohrávať problémy v oblasti sociálneho 
začlenenia, ako aj potrebu ďalšieho nasmerovania prostriedkov do podpory marginalizovaných komunít.
Odporúčanie 8 a)
Komisia odporúčanie neakceptuje.
Hoci je vždy ochotná spolupracovať s členskými štátmi, vzhľadom na rôznorodosť vnútroštátnych situácií a prístu -
pov a potrebu dodržiavať zásadu subsidiarity nepovažuje Komisia vypracovanie spoločnej metodiky v tejto oblasti 
ani za uskutočniteľné ani za vhodné.
Odporúčanie 8 b)
Komisia odporúčanie neakceptuje, lebo sa domnieva, že o tejto otázke by mali v súlade so zásadou subsidiarity 
podľa vlastného uváženia rozhodovať členské štáty.
Komisia navyše neplánuje zbierať štatistické údaje o etnickej príslušnosti v rámci výberového zisťovania pracovných 
síl a štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach. Zber štatistických údajov o rómskom obyvateľstve je tech -
nicky a právne veľmi náročné a tiež veľmi nákladné.
Odpovede Komisie 81
Úvod
12
Komisia konštatuje, že okrem súm vo výške 1,5 miliardy EUR zodpovedajúcich finančným prostriedkom vyčleneným 
na investičnú prioritu ESF 9 ii) sa ďalšie finančné prostriedky na začlenenie Rómov poskytujú prostredníctvom radu 
iných investičných priorít ESF, ako aj EFRR.
Pripomienky
30
V období 2007 – 2013 sa v rámci nariadenia o ESF uplatňoval začleňujúci prístup nezameriavania sa na Rómov, ale 
všeobecnejšie na znevýhodnené skupiny. Na rómsku integráciu ako takú sa vzťahovala priorita „posilnenie sociál -
neho začlenenia znevýhodnených ľudí“.
Niektoré členské štáty sa dokonca rozhodli otázku integrácie Rómov zahrnúť priamo do svojho národného strategic -
kého referenčného rámca pre programovanie štrukturálnych fondov v období 2007 – 2013.
34
Komisia konštatuje, že na základe rámca EÚ sa výslovne uznáva, že „členské štáty musia predovšetkým zaistiť, aby 
Rómovia neboli diskriminovaní a aby sa s nimi zaobchádzalo ako s ostatnými občanmi EÚ s rovnocenným prístupom 
ku všetkým základným právam, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv EÚ“. Rovnaké zaobchádzanie je preto 
horizontálnou zásadou a považuje sa za nevyhnutnú podmienku pre účinnú integráciu Rómov. Hoci sú inštitúcie EÚ 
a členské štáty spoločne zodpovedné za zlepšovanie sociálneho začlenenia Rómov s použitím všetkých nástrojov 
a politík v rámci svojich príslušných právomocí, v súlade so zásadou subsidiarity majú zodpovednosť a právomoci, 
pokiaľ ide o zmenu situácie marginalizovaných skupín, v prvom rade členské štáty.
39
Partnerstvo, spolu s viacúrovňovým riadením, je dlhodobou kľúčovou zásadou fondov v rámci zdieľaného hospo -
dárenia (čo sa uplatňovalo aj v predchádzajúcich programových obdobiach) a ako také je tiež zakotvené v článku 5 
NSU, ktorým sa riadia EŠIF v období 2014 – 2020. Kódex správania prijatý prostredníctvom delegovaného nariadenia 
Komisie pomáha členským štátom pri organizovaní partnerstva a zahŕňa niekoľko praktických otázok, ako sú zastu -
piteľský charakter vybratých partnerov, výberové postupy, procedurálne požiadavky na zabezpečenie včasných, 
zmysluplných a transparentných konzultácií, ako aj zásada partnerského zastupovania počas celého cyklu vrátane 
monitorovacích výborov.
40
Komisia konštatuje, že k uvedeným dvom spoločným programom (ROMACT a ROMED) prispela značnými finanč -
nými prostriedkami.
Odpovede Komisie 82
44
Hoci sa v jej rámci nestanovili ciele v oblasti antidiskriminácie, v španielskej vnútroštátnej stratégii integrácie Rómov 
(ďalej len „NRIS“) sa zdôrazňuje potreba komplementárnosti a synergie v rámci druhého plánu pre občianstvo 
a integráciu na obdobie rokov 2011 – 2014 a národnej stratégie proti rasizmu, diskriminácii, xenofóbii a neznášanli -
vosti, v ktorých sa stanovujú konkrétne opatrenia na boj proti diskriminácii.
45
Ako sa opisuje v maďarskej stratégii NRIS, cieľ politiky sociálneho začlenenia sa netýka len Rómov, ale je zameraný 
na širšie skupiny. Jej cieľmi sú: znížiť podiel ľudí žijúcich v chudobe alebo podmienkach sociálneho vylúčenia, znížiť 
nedoplatky na sociálnych dávkach pre znevýhodnené deti a znížiť sociálne rozdiely medzi Rómami a Nerómami. 
Tieto ciele sa riešia horizontálne prostredníctvom piatich oblastí: zlepšovaním príležitostí na trhu práce pre dlho -
dobo nezamestnaných v aktívnom veku; znižovaním chudoby detí; zameriavaním sa na znevýhodnenia súvisiace 
so socializáciou a sociálno-kultúrnymi faktormi; riešením znevýhodnení rómskych žien súvisiacich so vzdelaním 
a postavením na trhu práce; riešením rozvojových rozdielov na znevýhodnených územiach.
49
Vo svojom posúdení pokroku dosiahnutého vo vykonávaní NRIS pre Bulharsko z roku 2015 Komisia v skutočnosti 
konštatovala, že národnému kontaktnému miestu pre Rómov (ďalej len „NRCP“) chýbajú ľudské a politické zdroje 
na účinné plnenie svojho mandátu a presvedčivé riadenie pokroku. Je však tiež pravda, že vykonávanie NRIS do 
veľkej miery závisí od EŠIF. To v praxi znamená, že NRCP sa vo svojich funkciách opiera o doplnkové štruktúry. V roku 
2015 bola zriadená medzirezortná pracovná skupina pre plánovanie a koordináciu zásahov zo strany EŠIF v období 
2014 – 2020 pod vedením centrálnej koordinačnej jednotky EŠIF s účasťou NRCP a príslušných ministerstiev na 
úrovni námestníkov ministrov (ministerstvo práce, školstva, zdravotníctva, regionálneho rozvoja, poľnohospodár -
stva), expertov (koordinátorov v šiestich prioritných oblastiach NRIS), ako aj zástupcov obcí.
50 druhá zarážka
Komisia konštatuje, že v súčasnej politickej realite dochádza k vývoju, ktorý môže viesť k tomu, že sa problémom 
Rómov v Bulharsku bude venovať čoraz väčšia pozornosť.
51 prvá zarážka
V Bulharsku sa každoročné monitorovanie vykonávania NRIS uskutočňuje na základe podávania administratívnych 
správ všetkými zainteresovanými inštitúciami a obcami, čo sa ďalej posilní novým systémom monitorovania, ktorý 
má byť pripravený do konca decembra 2016.
54
Pozri odpoveď Komisie na bod 50 v súvislosti s Bulharskom.
Odpovede Komisie 83
60
Komisia nesúhlasí s poznámkou Dvora audítorov, z ktorej vyplýva, že vládne právna neistota. Poslaním ESF, tak ako 
je ustanovené v článku 162 ZFEÚ, je zlepšovanie pracovných príležitostí pre pracovníkov na vnútornom trhu. Preto 
uplatňovanie tematického cieľa 9 v oblasti sociálneho začlenenia v súlade s článkom 162 ZFEÚ znamená, že ESF 
môže financovať akékoľvek opatrenia na integráciu Rómov, ktoré sú súčasťou integrovaného súboru krokov, ktoré 
prispievajú k priblíženiu Rómov, hoci aj nepriamo, k trhu práce. Tento právny výklad oprávnenosti opatrení na integ -
ráciu Rómov v rámci ESF bol objasnený a oznámený členským štátom v novembri 2015. Podporu zo strany ESF môžu 
ďalej dopĺňať ďalšie nástroje, ktoré môžu členské štáty použiť na riešenie základných potrieb a na poskytovanie 
materiálnej pomoci Rómom, ako je napríklad Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby (FEAD).
Komisia tiež konštatuje, že Dvor do svojej vzorky zahrnul len dokončené projekty EFRR v oblasti bývania. Vzhľadom 
na dátum zmeny nariadenia a čas potrebný na prípravu takýchto projektov sa v čase auditu mnoho projektov stále 
realizovalo.
61
Komisia konštatuje, že v rámci programu neexistovala nijaká regulačná požiadavka na takéto ukazovatele. Pokiaľ 
však ide o ESF, v prílohe XXIII sa požadovalo podávanie správ o skutočnom zapojení menšín a znevýhodnených 
skupín do operácií ESF.
Komisia konštatuje, že v rámci programového obdobia 2007 – 2013 uplatňoval ESF začleňujúci prístup k podpore 
znevýhodnených skupín, pričom vymedzenie cieľových skupín, ako aj konkrétnych cieľov a ukazovateľov, ktoré 
sa mali uplatňovať, sa ponechalo na členské štáty vzhľadom na problémy, ktorým čelili, tak ako boli opísané v ich 
národných programoch reforiem (NPR) a národných akčných plánoch pre sociálne začlenenie (NAPSI).
62
Neposkytovanie informácií o financiách sa vysvetľuje tým, že podpora ESF nebola zameraná výlučne na Rómov.
64
Napríklad Maďarsko a Česká republika ešte pred zmenou podnikli kroky s podporou EFRR zamerané na zanedbané 
mestské štvrte obývané Rómami.
65
Komisia konštatuje, že podľa právneho rámca EÚ v oblasti ochrany údajov majú jednotlivci právo odmietnuť poskyt -
núť súhlas so zberom údajov týkajúcich sa etnickej príslušnosti. Zozbierané údaje o etnickej príslušnosti ako také 
môžu byť v skutočnosti nespoľahlivým ukazovateľom na to, či podporiť rozhodnutie o nevyhnutnej úrovni financo -
vania opatrení na integráciu Rómov.
Niektoré členské štáty (napr. Maďarsko, Slovensko) zaviedli buď etnické, alebo sociálno-ekonomické nepriame 
ukazovatele (napr. mapy chudoby, segregované štvrte v mestských a vidieckych oblastiach, ľudia žijúci v extrémnej 
chudobe) s cieľom identifikovať potreby a určiť potrebnú úroveň financovania. Týmito prístupmi sa zabezpečuje 
zapojenie rómskej komunity.
Pozri tiež bod 87 správy Dvora audítorov.
V niektorých členských štátoch zber údajov na základe etnickej príslušnosti navyše zakazuje zákon.
Odpovede Komisie 84
68
Komisia zdôrazňuje, že príslušný operačný program jasne a opakovane zaväzuje k tomu, že opatrenia v oblasti vzde -
lávania musia viesť k inkluzívnemu vzdelávaniu a odstráneniu segregácie vrátane špecifického ukazovateľa vyjadru -
júceho počet vzdelávacích zariadení zapojených do programov na odstránenie segregácie.
Výzvy na predkladanie návrhov na projekty vypracovaných na základe operačných programov obsahujú viac pod -
robností o konkrétnych požiadavkách súvisiacich so vzdelávacími opatreniami. Tie sa prekonzultujú s výbormi na 
monitorovanie programov, v ktorých je zúčastnená aj Komisia ako poradný člen.
V rámci usmernenia o používaní EŠIF na odstránenie segregácie sa poskytuje metodické usmernenie, ktorým sa 
treba riadiť pri vypracovávaní výziev na predkladanie návrhov a vykonávaní projektov.
Okrem toho Maďarsko počas rokovaní zohľadnilo existujúce CSR a vybralo príslušné IP , ktoré môžu poskytnúť pod -
poru rómskym komunitám.
V roku 2015 požadovala Komisia od maďarských orgánov ďalšie informácie o podpore poskytovanej na rozvoj verej -
ného vzdelávania a uvítala by podrobnejší opis financovania, ktoré je v tejto oblasti k dispozícii.
Rámček 5 – Nedostatok opatrení na odstránenie segregácie v oblasti vzdelávania 
v rámci EŠIF v Maďarsku
Komisia konštatuje, že miestny plán vzdelávacej rovnosti je nevyhnutným predpokladom na to, aby sa orgány 
miestnej samosprávy mohli uchádzať o finančné prostriedky vrátane opatrení s podporou EŠIF.
OP Rozvoj ľudských zdrojov pre roky 2014 – 2020 s financovaním z EFRR/ESF zahŕňa jasný a opakovaný záväzok 
odstránenia segregácie, pričom existuje množstvo opatrení zameraných na odstránenie segregácie (napr. vo vzdelá -
vaní, bývaní).
V súvislosti s úrovňou podrobnosti týchto opatrení v rámci OP pozri odpoveď Komisie na bod 68.
69
Komisia konštatuje, že aj prostredníctvom niekoľkých iných investičných priorít z ESF aj EFRR patriacich do tematic -
kých cieľov 8, 9 a 10 NSU týkajúcich sa zamestnanosti, sociálneho začlenenia a vzdelávania sa podporuje integrácia 
Rómov značnými sumami v oblastiach, ako je inkluzívne vzdelávanie, sociálne ubytovanie, prístup k sociálnym 
a zdravotným službám. Prispievajú aj k vykonávaniu CSR, kde je to relevantné (napr. v oblasti predškolskej a školskej 
infraštruktúry).
Je to v súlade s uplatňovaním spoločnej základnej zásady 2 „výslovné, ale nie výhradné zameranie“ a 4 „zameranie 
na väčšinovú spoločnosť“. Na základe týchto zásad by malo byť začlenenie Rómov pevnou súčasťou opatrení sociál -
neho začlenenia a zmierňovania chudoby v rámci celej spoločnosti, aby sa zabránilo ďalšiemu izolovaniu rómskych 
komunít.
Dobrý príklad uplatňovania týchto zásad možno nájsť v slovenskom OP rozvoja ľudských zdrojov, ako potvrdil Dvor 
audítorov v rámčeku 8. Slovensko súhlasilo s odporúčaním Komisie vypracovať OP financovaný z viacerých fondov 
s dvoma tematickými prioritnými osami pre ESF a EFRR, z ktorých každá pozostáva zo série konkrétnych cieľov, ktoré 
sa majú realizovať integrovaným spôsobom.
Odpovede Komisie 85
73
Komisia konštatuje, že IP 9 ii) sa systematicky volí pre OP členských štátov s najvyšším podielom rómskeho obyvateľ -
stva (t. j. Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Rumunsko a Slovensko) a tých, ktoré dostali CSR týkajúce sa začlene -
nia Rómov.
V Španielsku národný OP pre sociálne začlenenie uplatňovaný na celom území Španielska obsahuje ustanovenia 
o opatreniach sociálneho začlenenia Rómov v rámci IP 9 ii).
S cieľom prijať inkluzívny prístup sa Španielsko dohodlo s Komisiou na vykonaní komplexných opatrení sociálneho 
začlenenia v rámci IP 9 i) zameraných na rôzne zraniteľné podskupiny vrátane Rómov. V prípade Andalúzie je opat -
renie zahrnuté do regionálneho operačného programu ESF v rámci investičnej priority 9 i) s názvom „Diseño Y Eje -
cución De Estrategias Locales de Empleabilidad e Inserción Social de las Personas en Situación o Riesgo de Exclusión 
Social“ zamerané na konkrétne miestne oblasti postihnuté chudobou a sociálnym vylúčením a poskytuje sa ním 
pomoc v oblasti zamestnanosti, bývania, sociálnej integrácie, vzdelávania atď. Komisia sa domnieva, že na rómske 
obyvateľstvo z Andalúzie sa môže účinne vzťahovať opatrenie uvedené vyššie, ako aj národný OP .
V prípade Maďarska sú na OP Ľudské zdroje – ktorý má v rokoch 2014 – 2020 doplnkové vypracovanie s pokrytím 
šiestich konvergenčných regiónov Maďarska – vyčlenené prostriedky v rámci investičnej priority 9 ii) ako súčasť jeho 
priority 1 a ako nadnárodný nástroj spolupráce a finančný nástroj v rámci priority 5.
75
Komisia konštatuje, že pri poskytovaní finančnej podpory členským štátom v rámci politiky súdržnosti sa prideľo -
vanie prostriedkov riadi prerozdeľovacím kľúčom založeným na kritériách súvisiacich s celkovým cieľom v oblasti 
súdržnosti, a preto v zásade odráža ich úroveň rozvoja. V tomto zmysle úroveň finančnej podpory tiež odráža mož -
nosti samofinancovania členských štátov a regiónov a pomáha riešiť ich kľúčové problémy, a to aj v kontexte sociál -
neho začlenenia. Okrem toho povinnosťou členských štátov vyčleniť určitý minimálny podiel finančných prostried -
kov do ESF (článok 92 ods. 4 NSU), povinnosťou vyčleniť najmenej 20 % týchto prostriedkov ESF na tematický cieľ 9 
„podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe a všetkým formám diskriminácie“ (článok 4 ods. 2 nariadenia 
o ESF) a potrebou zamerať podporu pri zohľadnení príslušných CSR (článok 18 NSU) sa zabezpečuje, aby vo všetkých 
členských štátoch, kde integrácia Rómov predstavuje zvlášť vážny problém, bol k dispozícii dostatok finančných 
prostriedkov z EŠIF na jeho riešenie.
79
Komisia konštatuje, že je bežné, že antidiskriminačné opatrenia sú začlenené pod konkrétne ciele a príklady opat -
rení iných IP vrátane 9 ii), ale aj 9 i).
V Maďarsku sa v rámci rokovaní o partnerských dohodách a pri štruktúrovaní vyčleňovania finančných prostriedkov 
na OP k antidiskriminácii pristupuje ako k horizontálnemu prvku. Rozhoduje o tom členský štát.
Hoci v Bulharsku nie je IP 9.3 zvolená ako investičná priorita, sú opatrenia na zvyšovanie povedomia o boji proti 
diskriminácii zamerané na odstraňovanie stereotypov a podporu kultúrnej identity etnických komunít začlenené do 
OP „Rozvoj ľudských zdrojov“ a „Veda a vzdelávanie pre inteligentný rast“ ako nástroj na zabraňovanie diskriminácii 
a podporu rovných príležitostí.
V Rumunsku sa v rámci OP Ľudský kapitál (HCOP) financovaného z ESF zastáva názor, že sociálne vylúčenie nesúvisí 
s etnickou príslušnosťou, ale s chudobou všeobecne. Program je preto výslovne zameraný na Rómov, ale bez toho, 
aby boli vylúčené iné marginalizované komunity a znevýhodnené skupiny.
Odpovede Komisie 86
83
Pozri odpoveď Komisie na bod 39.
Spoločná odpoveď Komisie na body 84 a 85  
Komisia zdôrazňuje, že okrem právnych obmedzení zberu údajov na základe etnickej príslušnosti uplatňovaných 
v niektorých členských štátoch majú jednotlivci právo odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom takýchto údajov. 
Údaje o počte Rómov zapojených do činností financovaných z ESF v skutočnosti vychádzajú väčšinou z osobných 
vyhlásení. Všetkých účastníkov v rámci investičnej priority 9 ii) však možno považovať za súčasť marginalizovaných 
komunít, ako sú Rómovia, čím sa uľahčí podávanie správ o tejto cieľovej skupine počas programového obdobia 
2014 – 2020.
Spoločná odpoveď Komisie na body 86 a 87  
Komisia zdôrazňuje, že Agentúra pre základné práva nie je orgánom, v ktorého právomoci je výklad právnych usta -
novení EÚ.
Komisia zdôrazňuje, že zber údajov o etnickej príslušnosti je v niektorých členských štátoch nezákonný a že to patrí 
do právomoci členských štátov. Ak nemožno údaje zbierať zákonne, otázka ich spracovania stráca význam.
Praktické alternatívy zberu údajov o etnickej príslušnosti, ktoré uvádza Dvor audítorov, nie sú v skutočnosti oslobo -
dené od prísnych obmedzení na účely monitorovania, aj keď by mohli poskytnúť kvalitatívne dôkazy o podpore ESF 
pre rómskych účastníkov ESF.
Keďže sú založené na osobných vyhláseniach a vyžadujú si poskytnutie súhlasu, ich spoľahlivosť môže byť nízka 
(miera odpovedí môže byť nízka v dôsledku neochoty poskytnúť údaje o vlastnej osobe a/alebo odpovedať a odpo -
vede môžu byť neobjektívne). Takisto odberu vzoriek a extrapolácii by mohla brániť neistota samotnej pozorovanej 
populácie.
V rámci NRIS prijatej rumunskou vládou v roku 2015 sa ako referencia používajú údaje zo sčítania obyvateľstva 
z roku 2011 založené na heteroidentifikácii: osoby, ktoré samy seba označili za Rómov, tvoria 3,3 % obyvateľstva, čo 
predstavuje 621 573 osôb.
Rumunské orgány v stratégii uznávajú, že odhady o počte rómskeho obyvateľstva sa líšia, pričom stratégia sa opiera 
o odhady Rady Európy a Svetovej banky, ale základným zdrojom zostáva sčítanie obyvateľstva.
V rámci OP Ľudský kapitál (spolufinancovaného z ESF) sa namiesto toho zohľadňuje odhad Rady Európy 1,85 milióna 
rumunských Rómov. Na tomto vidieť, že spoľahlivosť základných údajov a údajov o etnickej príslušnosti na účely 
monitorovania zostáva sporná.
Odpovede Komisie 87
88
V rokoch 2007 – 2013 sa neuplatňovala požiadavka vykazovať Rómov ako osobitnú kategóriu, a preto ani zbierať 
takéto údaje o príjemcoch pomoci.
Od členských štátov sa len požadovalo vykazovať charakteristiky osôb zapojených do operácií v rámci ESF (a zbierať 
údaje o nich). Údaje o rómskych účastníkoch sa vykazovali ako súčasť kategórie „Menšiny“ alebo „Iné znevýhodnené 
skupiny“ v rámci rozdelenia účastníkov podľa zraniteľných skupín, v súlade s vnútroštátnymi pravidlami.
OP v rokoch 2007 – 2013 tiež nedisponovali výstupnými ukazovateľmi týkajúcimi sa Rómov, ktoré by sa premietli do 
príslušných OP ako „programové ukazovatele“ a agregovali na úrovni EÚ.
Rómovia by sa vo výročných správach o vykonávaní ako samostatná kategória vykazovali len v tom prípade, ak by 
bol takýto špecifický ukazovateľ zvolený pri stanovovaní cieľa v rámci OP .
89
Pre Španielsko neboli Rómovia v rokoch 2007 – 2013 špecifickou cieľovou skupinou pri mnohých operáciách; preto 
nebolo povinné uvádzať etnickú príslušnosť účastníkov. Okrem toho, ako bolo uznané v odporúčaní Rady týkajú -
com sa účinnej integrácie Rómov, zber údajov na základe etnickej príslušnosti môže byť citlivou otázkou a členským 
štátom by malo byť umožnené zvoliť si v súlade so zásadou subsidiarity svoje vlastné metódy monitorovania.
90
Pre programové obdobie 2014 – 2020 obsahujú OP ustanovenia na zabezpečenie konzistentnosti údajov. Zdôraz -
ňuje sa nimi aj potreba sprístupniť všetkým príjemcom pomoci všetky vymedzenia. Komisia takisto poskytla prak -
tické usmernenie na zabezpečenie jednotnosti vymedzení ukazovateľov.
Uplatňuje sa tiež nová požiadavka elektronického zaznamenávania a uchovávania údajov o výsledkoch podľa 
jednotlivých operácií, aby sa v prípade potreby mohli agregovať na účely monitorovania, hodnotenia, finančného 
hospodárenia, overovania a auditu (článok 24 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie 480/2014).
V Rumunsku sa vyzdvihla a následne aj riešila existencia troch typov ukazovateľov v rámci OP Ľudský kapitál 
2014 – 2020, ktorý predvída ukazovatele výstupov a výsledkov na úrovni programu, ktoré boli následne vymedzené 
v rámci osobitných usmernení, ktoré sprevádzajú každú výzvu na predkladanie žiadostí.
91
Pri zameriavaní sa na zvlášť zraniteľné skupiny má niekedy zmysel nestanovovať kvantifikované ciele výsledkov 
(v protiklade k cieľom výstupov), aby sa zabránilo efektom „zbierania smotany“ (t. j. na realizáciu zásahu sa zvolia 
len menej znevýhodnené skupiny, aby sa dosiahla vyššia úspešnosť).
Pre programové obdobie 2014 – 2020 sa majú ciele stanovovať na operačnej úrovni pre každý relevantný ukazovateľ 
výsledku (pozri prílohu III k delegovanému nariadeniu Komisie 480/2014).
Odpovede Komisie 88
92
Zatiaľ čo v prílohe I k nariadeniu o ESF na roky 2014 – 2020 sa nestanovuje presný spoločný ukazovateľ pre rómskych 
účastníkov, monitorovanie integrácie Rómov sa výrazne zlepší v prípadoch, kde sa v rámci OP dohodnú špecifické 
ukazovatele, alebo ak je konkrétny cieľ zameraný výlučne na rómske obyvateľstvo.
Zberom údajov o jednotlivých účastníkoch sa okrem toho zlepší možnosť orgánov zodpovedných za operácie a ria -
diacich orgánov agregovať a monitorovať údaje o rómskych účastníkoch vrátane výsledkov.
V prípade operácií zameraných výlučne na Rómov sa podrobné informácie o sociálno-ekonomických charakteris -
tikách a situácii na trhu práce a výsledky účastníkov ESF budú zbierať prostredníctvom spoločných ukazovateľov 
výstupov a výsledkov a akéhokoľvek dodatočného špecifického ukazovateľa dohodnutého v rámci OP . To platí pre 
IP , ktoré nie sú zamerané výlučne na Rómov, ale pri ktorých sa v rámci OP stanovuje osobitný ukazovateľ pre Rómov. 
Tieto údaje sa musia zaznamenávať na úrovni operácií, ako sa požaduje v prílohe III k delegovanému nariadeniu 
Komisie (EÚ) č. 480/2014 z 3. marca 2014.
93
Nedostatok identifikovaný Dvorom audítorov sa rieši súčasným regulačným rámcom.
Členské štáty čeliace vážnym problémom v oblasti sociálneho začlenenia Rómov ich riešia prostredníctvom osobit -
nej investičnej priority 9 ii) týkajúcej sa marginalizovaných komunít, ako sú Rómovia. V takomto prípade sa pod -
robné informácie o sociálno-ekonomických charakteristikách a situácii na trhu práce a výsledky účastníkov ESF, na 
ktorých sa vzťahuje IP , budú zbierať prostredníctvom spoločných ukazovateľov výstupov a výsledkov.
Ďalšie konkrétne informácie o Rómoch môžu poskytnúť ukazovatele špecifické pre konkrétne programy týkajúce 
sa Rómov. V rámci prijatých operačných programov sa 69 ukazovateľov špecifických pre konkrétne programy týka 
Rómov, najmä v Chorvátsku, Rumunsku, Slovinsku a Španielsku.
Existenciou ex ante  kondicionality v tejto oblasti sa zlepší monitorovanie členských štátov v tejto oblasti. Členské 
štáty musia splniť všetky ex ante  kondicionality do konca roka 2016.
96
Komisia zdôrazňuje, že výberové kritériá by mali byť v súlade s konkrétnymi cieľmi stanovenými v OP . Preto ak nie 
sú konkrétne ciele OP zamerané na Rómov, budú sa výberové kritériá vzťahovať na znevýhodnené skupiny, ako sa 
uvádza v konkrétnych cieľoch OP .
Pre príslušný riadiaci orgán EFRR v Bulharsku bola cieľová skupina širšia ako Rómovia, keďže výzvy na predkladanie 
návrhov boli štruktúrované takým spôsobom, aby bolo možné zahrnúť všetky marginalizované komunity, nielen 
Rómov.
Odpovede Komisie 89
98
Pre programové obdobie 2014 – 2020 obsahujú OP ustanovenia na zabezpečenie konzistentnosti údajov. Zdôraz -
ňuje sa nimi aj potreba sprístupniť príjemcom pomoci všetky vymedzenia. V rámci OP sa takisto poskytuje praktické 
usmernenie na zabezpečenie jednotnosti vymedzení ukazovateľov.
V období 2007 – 2013 nebolo pre EFRR vykazovanie ukazovateľov na úrovni programu povinné. Ukazovatele na 
úrovni projektu sú zahrnuté do príslušných žiadostí a monitorované členskými štátmi.
Komisia prijíma žiadosti len pre významné projekty.
99
Počas programového obdobia 2007 – 2013 sa v rámci regulačných požiadaviek EÚ neuplatňovali nijaké spoločné 
ukazovatele výsledkov podľa cieľovej skupiny.
Prostredníctvom „zraniteľných skupín“ je preto možné zamerať sa na širšie vrstvy obyvateľstva žijúce v podobných 
životných pomeroch ako niektorí Rómovia a nerozlišovať podľa etnickej príslušnosti.
V uvedenom konkrétnom prípade nebolo rómske obyvateľstvo v rámci OP ESF Andalúzia v programovom období 
2007 – 2013 osobitnou cieľovou skupinou, ale bolo zahrnuté do zraniteľného obyvateľstva ohrozeného rizikom soci -
álneho vylúčenia. Ciele výsledkov boli stanovené pre počet ľudí celkove ohrozených rizikom sociálneho vylúčenia.
100
Hoci dve obce v Bulharsku nemohli vykonať svoje projekty v dôsledku negatívnej verejnej mienky v miestnej 
oblasti, všetky ostatné obce čoskoro dokončia (resp. v jednom prípade, konkrétne v prípade obce Devnja, už dokon -
čili) svoje úspešné projekty sociálneho bývania.
101
Komisia konštatuje, že hoci sa vykonávanie projektov v niekoľkých prípadoch odklonilo od pôvodného plánu, 
nemalo to priame dôsledky pre cieľové skupiny.
102
Pozri odpoveď Komisie na bod 91 týkajúcu sa efektov „zbierania smotany“.
103
Komisia zdôrazňuje, že používanie kritérií špecifických pre Rómov je namieste v prípadoch, kde sú výberové krité -
riá stanovené vo výzve na predkladanie návrhov zamerané konkrétne na Rómov, čo tak systematicky nebolo pri 19 
projektoch, ktoré boli podrobené auditu zo strany Dvora audítorov.
Odpovede Komisie 90
Rámček 10 – Nedostatok zamerania pri stanovovaní cieľovej skupiny a venovanie 
nedostatočnej pozornosti kultúrnym faktorom negatívne ovplyvnili vykonávanie 
projektu v oblasti zdravotníctva (Bulharsko, projekt 4)
Skutočnosť, že nebolo vopred možné identifikovať skupinu zraniteľných ľudí a z toho dôvodu neboli Rómovia 
osobitne uvedení ako cieľová skupina, bola spôsobená obmedzeniami údajov z národného skríningového registra 
a nezbieraním údajov na základe etnickej príslušnosti.
V prípade projektu zahŕňajúceho zdravotný skríning v Bulharsku príjemca pomoci vysvetlil, že z dôvodov týkajúcich 
sa nediskriminácie nebol projekt špecificky zameraný na žiadnu podskupinu obyvateľstva.
107
Hoci je pravda, že orgán SEPE bol vymenovaný za sprostredkovateľský orgán pre tento OP až v roku 2014, jeho účasť 
na poslednom monitorovacom výbore bola príležitosťou na výmenu najlepších postupov, čo je užitočné najmä 
v súčasnom programovom období.
118 prvá zarážka
Pozri odpovede Komisie na body 81 a 88 týkajúce sa požiadaviek na vykazovanie a na bod 91 týkajúci sa efektov 
„zbierania smotany“.
118 druhá zarážka
Pre programové obdobie 2014 – 2020 obsahujú OP ustanovenia na zabezpečenie konzistentnosti údajov. Zdôraz -
ňuje sa nimi aj potreba sprístupniť všetkým príjemcom pomoci všetky vymedzenia. V rámci OP sa takisto poskytuje 
praktické usmernenie na zabezpečenie jednotnosti vymedzení ukazovateľov.
Závery a odporúčania
121
V mnohých prípadoch neboli zvolené projekty zamerané výlučne na Rómov, ale na znevýhodnené/zraniteľné 
skupiny ľudí v dôsledku začleňujúceho prístupu vysvetleného v odpovedi Komisie na bod 30. Z tohto dôvodu sa 
zozbierané údaje vrátane finančných údajov a použitých ukazovateľov netýkali konkrétne Rómov.
Komisia takisto pripomína, že regionálne operačné programy v období 2007 – 2013 zahŕňali projekty na podporu 
bývania pre zraniteľné skupiny vrátane Rómov; takéto projekty boli výslovne vypracované so zvýšeným zameraním 
na integrovaný prístup, v rámci ktorého sa riešili viaceré rozmery súvisiace s cieľmi v oblasti sociálneho začlene -
nia. Tieto projekty, žiaľ, neboli dokončené k dátumu uzávierky auditu Dvoru audítorov zameraného na dokončené 
operácie.
Odpovede Komisie 91
124
Komisia pripomína, že určité krajiny (napr. Maďarsko a Slovensko) identifikovali začlenenie Rómov ako dôležitú tému 
vo svojich národných strategických referenčných rámcoch (NSRF) na obdobie 2007 – 2013 a vypracovali komplexné 
prístupy na jej riešenie ešte pred vypracovaním NRIS v kontexte politického rámca EÚ.
125
Komisia konštatuje, že odporúčanie z roku 2013 je skôr rozšírením rámca EÚ, ktoré ide nad tento rámec a poskytuje 
nové oblasti, ktoré sa neuvádzali v oznámení z roku 2011.
126
Nedostatky, ktoré uvádza Dvor audítorov, identifikovala Komisia už vo svojom posúdení v roku 2012.
Odporúčanie 1
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Odporúčanie 1 a)
Komisia pripomína, že úroveň finančnej podpory z EŠIF opatreniam pre marginalizované komunity, ako sú Rómovia, 
môže byť len orientačná vzhľadom na skutočnosť, že členské štáty sú povinné poskytnúť finančné údaje len vtedy, 
keď je zvolená tematická priorita ESF 9 ii) a/alebo keď boli stanovené konkrétne zámery/ciele/ukazovatele v rámci 
iných príslušných tematických cieľov ESF a EFRR.
Odporúčanie 1 b)
Komisia zdôrazňuje, že ak NSU obsahuje všeobecnú ex ante  kondicionalitu týkajúcu sa antidiskriminácie pre všetky 
EŠIF, posudzovanie jej plnenia sa obmedzuje na kritériá ustanovené v nariadeniach týkajúcich sa EŠIF. Takisto by sa 
pri rozhodovaní o konkrétnych a primeraných politických opatreniach – vrátane obsahu stratégií – patriacich do 
právomocí vnútroštátnych a regionálnych orgánov mala dodržiavať zásada subsidiarity.
Členské štáty mali zahrnúť konkrétne ciele do svojich OP v prípadoch, v ktorých zvolili tematickú investičnú prioritu 
ESF 9 iii) „Boj proti všetkým formám diskriminácie a podpora rovnosti príležitostí“. Platí to najmä pre členské štáty 
s CSR v tejto oblasti.
Odporúčanie 1 c)
V článku 5 NSU sa uvádza, že príslušné subjekty zastupujúce občiansku spoločnosť sú súčasťou partnerstva a zásad 
viacúrovňového riadenia. V súlade s článkom 5 ods. 2 budú partneri zapojení, okrem iného, do prípravy partner -
ských dohôd a tiež prostredníctvom prípravy a vykonávania programov.
Odpovede Komisie 92
Odporúčanie 2 a)
Komisia akceptuje odporúčanie, domnieva sa, že by sa malo vykonať na úrovni operačných programov, a zdôraz -
ňuje, že už v tomto smere prijíma opatrenia.
Ako sa uvádza v bode 38, Komisia v roku 2015 vydala tematické usmernenie s názvom „Usmernenie pre členské štáty 
k využívaniu európskych štrukturálnych a investičných fondov pri riešení segregácie vo vzdelávaní a územnej segre -
gácie“. Členské štáty sa vyzývajú, aby sa pri programovaní a vykonávaní riadili ustanoveniami usmernenia s cieľom 
predchádzať problému segregácie v oblasti vzdelávania aj bývania marginalizovaných komunít vrátane Rómov 
a riešiť tento problém.
Komisia si plne uvedomuje, že kľúčový význam má účinné vykonávanie v praxi. Komisia si preto najíma expertov, 
aby pomohli členským štátom uplatňovať toto usmernenie, s osobitným zameraním na Českú republiku, Slovensko, 
Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko.
Prerozdelenie finančných prostriedkov v rámci operačných programov a ich úpravu by spravidla mali iniciovať člen -
ské štáty.
Odporúčanie 2 b)
Komisia akceptuje odporúčanie a domnieva sa, že už v tomto smere prijíma opatrenia.
Komisia bude v plnej miere využívať správy o vnútroštátnom pokroku, a to aj v rámci zasadnutí monitorovacích 
výborov, s cieľom vyzývať a nabádať členské štáty na posilňovanie opatrení s podporou EŠIF tam, kde sú potrebné 
lepšie riešenia problémov spojených s rómskou komunitou. V nadväznosti na túto diskusiu môžu členské štáty pred -
kladať žiadosti o úpravu OP , ako sa ustanovuje v článku 30 ods. 1 NSU.
Komisia ďalej konštatuje, že v súlade s článkom 23 ods. 1 písm. a) NSU môže na základe svojich právomocí požado -
vať od členských štátov, aby preprogramovali svoje OP na riešenie len tých problémov týkajúcich sa Rómov, ktoré sú 
identifikované v rámci odporúčaní pre jednotlivé krajiny, a len v prípadoch, keď je potrebné prerozdelenie finanč -
ných prostriedkov určených na ich riešenie.
128
Komisia zdôrazňuje, že pokiaľ ide o ESF, nedostatok zamerania na integráciu Rómov počas programového obdobia 
2007 – 2013 vyplýva z uplatneného začleňujúceho prístupu k znevýhodneným ľuďom (pozri prioritu „posilnenie 
sociálneho začlenenia znevýhodnených ľudí“). Preto bolo na členských štátoch, aby vymedzili znevýhodnených 
ľudí, na ktorých sa chceli zamerať, na základe vlastných potrieb a problémov, ktorým čelili.
Pokiaľ ide o ukazovatele týkajúce sa konkrétne Rómov, neuplatňovala sa nijaká regulačná požiadavka.
Okrem toho treba konštatovať, že výberové kritériá by mali byť v súlade s konkrétnymi cieľmi stanovenými v OP . 
Preto ak neboli konkrétne ciele OP zamerané na Rómov, vzťahovali sa výberové kritériá na znevýhodnené skupiny 
ľudí, ako sa uvádza v konkrétnych cieľoch OP .
Odpovede Komisie 93
129
Komisia konštatuje, že okrem súm vo výške 1,5 miliardy EUR zodpovedajúcich finančným prostriedkom vyčleneným 
na investičnú prioritu ESF 9 ii) sa ďalšie finančné prostriedky na začlenenie Rómov poskytujú prostredníctvom radu 
iných investičných priorít ESF, ako aj EFRR (pozri tiež odpoveď Komisie na bod 69).
130
Komisia konštatuje, že v rámci svojich povinností, ktoré jej vyplývajú zo spoločného hospodárenia, pomáha člen -
ským štátom dosiahnuť, aby výsledkom zmien prijatých pre obdobie 2014 – 2020 boli projekty, ktoré budú lepšie 
prispievať k integrácii Rómov, čo sa môže dosiahnuť napríklad prostredníctvom posudzovania plnenia príslušných 
ex ante  kondicionalít, usmernení alebo jej poradnej úlohy v monitorovacích výboroch.
131
Komisia odkazuje na svoju odpoveď na bod 75 a domnieva sa, že povinnosťou členských štátov vyčleniť určitý mini -
málny podiel finančných prostriedkov do ESF (článok 92 ods. 4 NSU), povinnosťou vyčleniť najmenej 20 % týchto 
prostriedkov ESF na tematický cieľ 9 „podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe a všetkým formám diskri -
minácie“ (článok 4 ods. 2 nariadenia o ESF) a potrebou zamerať podporu pri zohľadnení príslušných CSR (článok 18 
NSU) sa zabezpečuje, aby vo všetkých členských štátoch, kde integrácia Rómov predstavuje zvlášť vážny problém, 
bol k dispozícii dostatok finančných prostriedkov z EŠIF na jeho riešenie.
Odporúčanie 3
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Možnosť financovania udržateľných opatrení na účinnú podporu integrácie Rómov sa v nariadeniach o EŠIF rieši 
rôznymi spôsobmi.
V prvom rade, dlhodobé (sedemročné) opatrenia sú možné v rámci programového obdobia 2014 – 2020, pričom 
dĺžka každého jedného projektu by mala zodpovedať plánovaným cieľom.
Po druhé, nariadenie o ESF obsahuje rámec na lepšie sledovanie pozitívnych výsledkov, pokiaľ ide o začlenenie 
marginalizovaných skupín (ku ktorým patria Rómovia), prostredníctvom jeho spoločného výstupného ukazovateľa 
a ukazovateľa dlhodobých výsledkov, ktorých cieľom je podpora udržateľnosti opatrení na pomoc marginalizova -
ným rómskym komunitám financovaných z ESF.
Po tretie, v prípade infraštruktúrnych projektov financovaných prostredníctvom EFRR, čo platí pre každý sektor, by 
mali členské štáty zohľadniť, ako sa udržateľnosť projektu zabezpečí v prípadoch, kde je to dôležité po ich dokon -
čení (napr. údržba).
Odpovede Komisie 94
Odporúčanie 4
Komisia akceptuje odporúčanie a v plnej miere ho zohľadní pre nasledujúce programové obdobie.
V súvislosti s obdobím financovania 2014 – 2020 je potrebné poznamenať, že ciele v oblasti integrácie Rómov sa už 
premietli do rámca EŠIF v zmysle prípravy operačných programov pre členské štáty, kde sa uplatňuje ex ante  kondi -
cionalita týkajúca sa konkrétne Rómov.
Iniciatívy na revíziu operačných programov majú predkladať spravidla členské štáty. V súlade s NSU musia byť žia -
dosti o zmenu programov predkladané členskými riadne odôvodnené a musia najmä obsahovať opis očakávaného 
vplyvu zmien programu na dosiahnutie stratégie Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzív -
neho rastu a konkrétnych cieľov stanovených v programe.
Na základe právneho rámca pre obdobie 2014 – 2020 má riadiaci orgán príslušného operačného programu, 
podliehajúci auditu, povinnosť vytvoriť systém elektronického zaznamenávania a uchovávania každého potreb -
ného úkonu, okrem iného, na účely monitorovania a hodnotenia. Týka sa to finančných údajov, ako aj výstupov 
a výsledkov.
Odporúčanie 5
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom a poukazuje na skutočnosť, že okrem právnych 
obmedzení zberu údajov na základe etnickej príslušnosti v niektorých členských štátoch podlieha každý ukazovateľ 
týkajúci sa konkrétne Rómov režimu ochrany (článok 8 smernice 95/46/ES) takzvaných citlivých údajov. Zachováva 
sa právo jednotlivcov odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom údajov. Preto údaje o počte Rómov zapojených do 
činností financovaných z EŠIF v skutočnosti vychádzajú väčšinou z osobných vyhlásení.
Odporúčanie 6
Komisia konštatuje, že toto odporúčanie je určené členským štátom.
Komisia však zdôrazňuje, že jeho plné vykonanie v súvislosti s tým, či bude môcť ESF financovať nejaké opatrenia 
v oblasti sociálneho začlenenia, bez ohľadu na súvis so zamestnaním, by si vyžiadalo zmenu zmluvy upravujúcu 
poslanie ESF, ako je stanovené v článku 162.
Komisia sa ďalej domnieva, že nariadením o ESF, v súčasnom znení a podľa výkladu v súlade s článkom 162 ZFEÚ, už 
možno riešiť otázku začlenenia Rómov právne prijateľným spôsobom prostredníctvom tematického cieľa sociálneho 
začlenenia.
V tomto zmysle možno financovať opatrenia na integráciu Rómov z ESF za predpokladu, že tieto opatrenia sú súčas -
ťou integrovaného súboru krokov na priblíženie Rómov, hoci aj nepriamo, k trhu práce.
Tento právny výklad oprávnenosti opatrení na integráciu Rómov v rámci ESF bol oznámený členským štátom 
v novembri 2015.
Komisia preto zastáva názor, že nevládne nijaká právna neistota.
Odpovede Komisie 95
Odporúčanie 7
Komisia akceptuje odporúčanie a zohľadní, v rámci prípravy budúceho viacročného finančného rámca pri posu -
dzovaní kritérií na vyčlenenie finančných prostriedkov, úlohu, ktorú by mali zohrávať problémy v oblasti sociálneho 
začlenenia, ako aj potrebu ďalšieho nasmerovania prostriedkov do podpory marginalizovaných komunít.
133
Komisia zdôrazňuje, že zber údajov o etnickej príslušnosti je v niektorých členských štátoch nezákonný a že to patrí 
do právomoci členských štátov.
Okrem právnych obmedzení zberu údajov na základe etnickej príslušnosti uplatňovaných v niektorých členských 
štátoch majú jednotlivci právo odmietnuť poskytnúť súhlas so zberom takýchto údajov. Údaje o počte Rómov zapo -
jených do činností financovaných z EŠIF v skutočnosti vychádzajú väčšinou z osobných vyhlásení.
Všetkých účastníkov v rámci investičnej priority 9 ii) však možno považovať za súčasť marginalizovaných komunít, 
ako sú Rómovia, čím sa uľahčí podávanie správ o tejto cieľovej skupine počas programového obdobia 2014 – 2020.
OP na obdobie 2014 – 2020 tiež obsahujú ustanovenia na zabezpečenie konzistentnosti údajov. Zdôrazňuje sa nimi 
potreba sprístupniť všetkým príjemcom pomoci všetky vymedzenia. V rámci OP sa takisto poskytuje praktické 
usmernenie na zabezpečenie jednotnosti vymedzení ukazovateľov.
Uplatňuje sa tiež nová požiadavka elektronického zaznamenávania a uchovávania údajov o výsledkoch podľa 
jednotlivých operácií, aby sa v prípade potreby mohli agregovať na účely monitorovania, hodnotenia, finančného 
hospodárenia, overovania a auditu (článok 24 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie 480/2014).
V článku 142 NSU sa uvádza, že všetky alebo časť priebežných platieb sa môžu pozastaviť, ak „monitorovací systém 
alebo údaje o spoločných a špecifických ukazovateľoch sú nedostatočnej kvality a spoľahlivosti“.
Odporúčanie 8 a)
Komisia odporúčanie neakceptuje.
Hoci je vždy ochotná spolupracovať s členskými štátmi, vzhľadom na rôznorodosť vnútroštátnych situácií a prístu -
pov a potrebu dodržiavať zásadu subsidiarity nepovažuje Komisia vypracovanie spoločnej metodiky v tejto oblasti 
ani za uskutočniteľné ani za vhodné.
Odporúčanie 8 b)
Komisia odporúčanie neakceptuje, lebo sa domnieva, že o tejto otázke by mali v súlade so zásadou subsidiarity 
podľa vlastného uváženia rozhodovať členské štáty.
Komisia navyše neplánuje zbierať štatistické údaje o etnickej príslušnosti v rámci výberového zisťovania pracovných 
síl a štatistiky EÚ o príjmoch a životných podmienkach. Zber štatistických údajov o rómskom obyvateľstve je tech -
nicky a právne veľmi náročné a takisto veľmi nákladné.

AKO ZÍSKAŤ PUBLIKÁCIE EÚ
Bezplatné publikácie:
  jeden kus:  
prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  viac kusov alebo plagátov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec.europa.eu/represent_sk.htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlenských krajinách EÚ (http://eeas.europa.eu/delegations/index_sk.htm);
kontaktovaním služby Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_sk.htm);  
na bezplatnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za poskytnutie informácií sa neplatí, podobne ako za väčšinu hovorov (niektorí mobilní operátori, verejné telefónne  
automaty alebo hotely si však môžu účtovať poplatok).
Platené publikácie:
 prostredníctvom webovej stránky EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Udalosť Dátum
Schválenie memoranda o plánovaní auditu/začiatok auditu 22.10.2014
Oficiálne zaslanie návrhu správy Komisii (alebo inému kontrolovanému subjektu) 21.3.2016
Schválenie konečnej správy po námietkovom konaní 4.5.2016
Prijatie oficiálnych odpovedí Komisie (alebo iného kontrolovaného subjektu) 
vo všetkých jazykoch14.6.2016
Pri odhadovanom počte 6,2 milióna ľudí je rómska 
populácia najväčšou etnickou menšinou v EÚ. No 
vo väčšine prípadov je marginalizovaná. V tejto správe sa 
posudzuje, či politické iniciatívy a finančná podpora EÚ 
v Bulharsku, Španielsku, Maďarsku a Rumunsku účinne 
prispeli k integrácii Rómov. Na obdobie rokov 2014 až 2020 
sa na  integráciu marginalizovaných komunít, akou sú 
aj Rómovia, vyčlenilo zhruba 1,5 mld. EUR. Zistili sme, 
že hoci Európska komisia urobila výrazný pokrok 
pri formulovaní politických iniciatív EÚ na  podporu 
integrácie Rómov, stále zostávajú určité prekážky a dilemy 
a na úrovni Komisie aj členských štátov je potrebné 
vynaložiť ďalšie úsilie.
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV