Oznamovanie vnútroštátnych technických predpisov Komisii pred ich prijatím je aj naďalej dôležitým nástrojom na riešenie vzniku prekážok obchodu, pričom cieľom je zabrániť ich vzniku. Zároveň je naďalej overeným kanálom na zabezpečenie spolupráce medzi Komisiou a členskými štátmi, ako aj medzi samotnými členskými štátmi. Je to obzvlášť dôležité za kritických a nepredvídaných okolností, ako napríklad počas pandémie COVID-19. Technické predpisy sú zároveň oznamované Komisii a konečné znenia oznámených opatrení sa prekladajú do 23 úradných jazykov EÚ.

Táto správa je vypracovaná a predložená v súlade s článkom 8 smernice (EÚ) 2015/1535 (ďalej len „smernica o transparentnosti jednotného trhu“). Analyzujú sa v nej výsledky uplatňovania jedného zo základných prvkov jednotného trhu od roku 2016 do roku 2020, a to postupu oznamovania stanoveného v smernici o transparentnosti jednotného trhu. V správe sa zdôrazňuje významný prínos postupu oznamovania k fungovaniu jednotného trhu a k vykonávaniu usmernení a súboru nástrojov v oblasti lepšej právnej regulácie, ako aj jeho kľúčová úloha počas pandémie ochorenia COVID-19.

V rámci balíka Komisie z marca 2020 týkajúceho sa novej priemyselnej stratégie sa prijalo oznámenie o prekážkach a akčný plán presadzovania jednotného trhu v záujme ďalšieho zlepšenia konkurencieschopnosti a uľahčenia integrácie spoločností všetkých veľkostí do hodnotových reťazcov EÚ aj globálnych hodnotových reťazcov. Opatrenie 10 akčného plánu Komisie na presadzovanie jednotného trhu sa vzťahuje na smernicu o transparentnosti jednotného trhu. V tejto súvislosti sa uvádza, že „budúce vykonávanie smernice o transparentnosti jednotného trhu sa bude v súlade so strategickejším prístupom k opatreniam Komisie v oblasti presadzovania rozvíjať podľa štyroch hlavných zásad:

Keď vnútroštátne opatrenia čiastočne alebo úplne patrili do harmonizovaných oblastí, cieľom týchto reakcií bolo zabezpečiť zlučiteľnosť vnútroštátnych opatrení so sekundárnymi právnymi predpismi EÚ.

Z prílohy 3.2 (tabuľka 1) vyplýva súvislosť medzi veľkosťou členských štátov a počtom oznámení, pričom najväčšie členské štáty oznamujú vo všeobecnosti viac ako stredne veľké a malé štáty. To možno čiastočne vysvetliť vyšším počtom regionálnych a miestnych orgánov, ktoré majú povinnosť oznámiť svoje návrhy technických predpisov. Nie vždy je to však tak: napríklad v niektorých prípadoch stredne veľké členské štáty zaslali viac oznámení ako niektoré väčšie členské štát, pričom väčšie členské štáty s centralizovanou štruktúrou zaslali viac oznámení ako členské štáty s decentralizovanou štruktúrou.

Smernica o transparentnosti jednotného trhu takisto prispieva k lepšiemu vzájomnému uznávaniu. Zásada vzájomného uznávania, ktorá vyplýva z judikatúry Súdneho dvora Európskej únie týkajúcej sa článkov 34 až 36 ZFEÚ, zabezpečuje prístup na trh pre tovar, ktorý nepodlieha alebo len čiastočne podlieha harmonizačným právnym predpisom EÚ. Zaručuje, že akýkoľvek tovar, ktorý sa v súlade s právnymi predpismi uvádza na trh v jednom členskom štáte, sa v zásade môže predávať v inom členskom štáte. Posúdenie vnútroštátnych právnych predpisov pred ich prijatím pomáha minimalizovať riziko, že tieto pravidlá vytvoria neodôvodnené regulačné prekážky obchodu, najmä vzhľadom na zásadu vzájomného uznávania. Je to preto, že Komisia môže: i) opraviť text ustanovení o jednotnom trhu v návrhoch oznámených členskými štátmi v rámci postupu podľa smernice o transparentnosti jednotného trhu; ii) odporúčať, aby členské štáty vložili ustanovenie o jednotnom trhu do oznámených návrhov vnútroštátnych opatrení, ak v oznámených návrhoch chýba.

·V rokoch 2016 až 2020 oznámili členské štáty 693 návrhov technických predpisov (145 v roku 2016, 106 v roku 2017, 146 v roku 2018, 161 v roku 2019 a 135 v roku 2020) v oblasti poľnohospodárskych výrobkov, produktov rybolovu a akvakultúry a iných potravín. Oblasti, ktorých sa tieto návrhy týkali, zahŕňali napríklad materiály prichádzajúce do styku s potravinami, energetické nápoje, transmastné kyseliny v potravinových výrobkoch, vína a liehoviny, označenia kvality potravín, dobré životné podmienky zvierat a uvádzanie kožušinových výrobkov na trh.

Niektoré členské štáty oznámili návrhy predpisov, ktorými sa stanovujú označenia spájajúce kvalitu výrobku s jeho pôvodom. Tieto oznámenia sa preskúmali v súlade s ustanoveniami ZFEÚ, ktoré sa týkajú voľného pohybu tovaru, a nariadením (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny.

Počas príslušného obdobia Komisia preskúmala oznámenia týkajúce sa hygieny potravín a vydala podrobné stanoviská a pripomienky týkajúce sa ich súladu s nariadením (ES) č. 852/2004 o hygiene potravín, nariadením (ES) č. 853/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné hygienické predpisy pre potraviny živočíšneho pôvodu, a nariadením (ES) č. 854/2004, ktorým sa ustanovujú osobitné predpisy na organizáciu úradných kontrol produktov živočíšneho pôvodu určených na ľudskú spotrebu.

Ďalšie oznámenia sa týkali označovania potravín. Komisia posúdila ich zlučiteľnosť s nariadením (EÚ) č. 1169/2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom, najmä s ustanoveniami týkajúcimi sa vyhlásení o výživovej hodnote alebo inými ustanoveniami osobitnými pre daný sektor, ktoré sa týkali informácií pre spotrebiteľa.

·V sektore služieb informačnej spoločnosti oznámili členské štáty 255 opatrení (58 v roku 2016, 43 v roku 2017, 34 v roku 2018, 57 v roku 2019 a 63 v roku 2020), pričom väčšina oznámení sa týkala návrhov právnych predpisov, ktoré majú vplyv na elektronický obchod, prevádzkovateľov sociálnych médií a online platforiem, neutrality siete a plurality médií, falošných správ a nenávistných prejavov na internete, ako aj iných pravidiel vzťahujúcich sa na služby informačnej spoločnosti patriacich do rozsahu pôsobnosti smernice 2000/31/ES (smernica o elektronickom obchode) a pravidiel týkajúcich sa audiovizuálnych mediálnych služieb patriacich do rozsahu pôsobnosti smernice (EÚ) 2018/1808 (revidovaná smernica o audiovizuálnych mediálnych službách) .

Ďalšie reakcie Komisie boli vydané v súvislosti s oznámenými návrhmi opatrení, pokiaľ ide o pravidlá vzťahujúce sa na služby informačnej spoločnosti so zameraním na elektronickú identifikáciu a dôveryhodné služby patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (EÚ) č. 910/2014 (nariadenie eIDAS) a na voľný tok iných ako osobných údajov, ako sa upravuje v nariadení (EÚ) 2018/1807. Boli zaslané aj oznámenia týkajúce sa ochrany digitálnych údajov, kybernetickej bezpečnosti, uchovávania údajov, elektronickej fakturácie, autorského práva, telekomunikácií a elektronickej komunikačnej siete (vrátane 5 G), bezpečnejšieho internetu pre deti, elektronických kníh, online hazardných hier a vo viacerých prípadoch oznámenia spojené priamo alebo nepriamo s voľným pohybom služieb a slobodou usadiť sa (články 49 a 56 ZFEÚ, ako aj smernica o službách), s právami spotrebiteľa podľa smernice 2011/83/EÚ, s ochranou osobných údajov podľa všeobecného nariadenia o ochrane údajov (EÚ) 2016/679 a so slobodou prejavu a slobodou podnikania, ako sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie.

·V sektore chemických látok dostala Komisia 167 oznámení (32 v roku 2016, 32 v roku 2017, 28 v roku 2018, 27 v roku 2019 a 48 v roku 2020) v oblastiach, ako sú biocídne výrobky, prípravky na ochranu rastlín a výrobky patriace do rozsahu pôsobnosti nariadenia (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, schvaľovaní a obmedzovaní chemikálií (REACH) , ktoré sa preskúmali najmä podľa nariadenia o biocídnych výrobkoch, nariadenia (ES) č. 1107/2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a podľa nariadenia REACH.

·V sektore životného prostredia preskúmala Komisia 206 návrhov opatrení (55 v roku 2016, 39 v roku 2017, 28 v roku 2018, 33 v roku 2019 a 51 v roku 2020). Niektoré oznámené návrhy sa týkali odpadu z obalov a jednorazových plastových výrobkov a nastolili problémy zlučiteľnosti so smernicou 94/62/ES o obaloch a odpadoch z obalov (napríklad v súvislosti s požiadavkami na zákaz ľahkých plastových tašiek) a so smernicou (EÚ) 2019/904 o znižovaní vplyvu určitých plastových výrobkov na životné prostredie (napríklad v súvislosti s vymedzením pojmu „plast“).

Vďaka postupu oznamovania mohla Komisia zasiahnuť aj v sektoroch, v ktorých sa plánovala alebo prebiehala harmonizácia na úrovni EÚ, čím sa členským štátom zabránilo, aby zaviedli rôznorodé vnútroštátne opatrenia. Komisia na základe článku 6 ods. 3 a 4 smernice o transparentnosti jednotného trhu požiadala oznamujúce členské štáty, aby odložili prijatie oznámených návrhov technických predpisov o 12 mesiacov od dátumu ich oznámenia v oblastiach, ktoré sa týkajú ekologickej poľnohospodárskej rastlinnej výroby, živočíšnej výroby, akvakultúrnej produkcie a výroby potravín (oznámenie 2018/190/BG), ekologickej poľnohospodárskej výroby králičieho mäsa (oznámenie 2018/219/E), ekologického chovu brojlerových prepelíc (oznámenie 2018/666/F) a jednorazových plastových výrobkov (oznámenia 2018/665/B a 2019/9/UK).

► Pozitívne príklady, ktoré poukazujú na vplyv smernice o transparentnosti jednotného trhu

V sledovanom období sa v mnohých prípadoch preukázala účinnosť smernice o transparentnosti jednotného trhu, keďže vnútroštátne orgány prepracovali oznámené návrhy podľa odporúčaní Komisie alebo ich stiahli. Príkladom je oznámenie týkajúce sa návrhu dekrétu ukladajúceho vodičom automobilov, ktorí majú pobyt v Taliansku a prepravujú deti vo veku do 4 rokov, povinnosť používať osobitné výstražné zariadenia na pripomenutie autosedačky, ktoré zamedzujú zabudnutiu maloletých vo vozidle. Komisia vo svojom podrobnom stanovisku poukázala na to, že viaceré požiadavky oznámeného návrhu boli v rozpore s pravidlami EÚ v oblasti harmonizácie a s voľným pohybom tovaru (články 34 až 36 ZFEÚ). Bolo to spôsobené nedostatkom dôkazov o: i) proporcionalite požiadavky týkajúcej sa postupu predchádzajúceho schválenia výstražných zariadení na pripomenutie autosedačky vyrobených v iných členských štátoch v súlade s právnymi predpismi; ii) povinnosti vybaviť tieto zariadenia automatickým komunikačným systémom na posielanie správ alebo hovorov prostredníctvom mobilných bezdrôtových komunikačných sietí aspoň na tri rôzne telefónne čísla. Komisia zdôraznila, že postup predchádzajúceho schválenia, ktorý akreditačným orgánom ukladá povinnosť, aby požiadali o uznanie talianske generálne riaditeľstvo pre motorové vozidlá, by mohol byť v rozpore so zásadou voľného poskytovania služieb v rámci Únie (článok 56 ZFEÚ). Talianske orgány prepracovali navrhovaný dekrét podľa pripomienok Komisie a súčasne zabezpečili, aby sa na základe oznámeného návrhu opatrenia mohol dosiahnuť cieľ, ktorým je bezpečnosť detí.

Rovnako dostala Komisia v rokoch 2016, 2017 a 2018 viacero oznámení týkajúcich sa charakteristík a špecifického vybavenia bezpilotných vzdušných prostriedkov (dronov). Komisia vo svojich reakciách pripomenula prebiehajúci proces harmonizácie na úrovni EÚ a vyzvala dotknuté členské štáty, aby spolupracovali na vytvorení regulačného rámca EÚ uplatniteľného na bezpilotné vzdušné prostriedky, ktorým by sa zabezpečila vysoká úroveň bezpečnosti, pokiaľ ide o prevádzkovanie takýchto vzdušných prostriedkov, a umožnilo by sa riadenie súvisiacich rizík týkajúcich sa bezpečnosti, ochrany súkromia a osobných údajov. Dotknuté členské štáty splnili odporúčania Komisie, ako sú vyjadrené v pripomienkach a podrobných stanoviskách, alebo stiahli oznámené návrhy.

Niektoré členské štáty na začiatku pandémie ochorenia COVID-19 v roku 2020 prijali alebo pripravili vnútroštátne opatrenia ovplyvňujúce voľný pohyb osobných ochranných prostriedkov, ako sú ochranné okuliare, ochranné rúška, rukavice, chirurgické kombinézy a plášte, a voľný pohyb liekov. Takéto opatrenia mohli spôsobiť, že by sa takýto základný tovar nedostal k tým, ktorí ho potrebovali najviac, najmä k zdravotníckym pracovníkom, tímom zasahujúcim v teréne a pacientom v postihnutých oblastiach celej Európy. Spôsobili reťazové reakcie, keď členské štáty prijímali opatrenia na zmiernenie vplyvu opatrení prijatých inými členskými štátmi. V krátkom časovom horizonte sa obmedzenia rozšírili na čoraz väčší sortiment výrobkov, od osobných ochranných prostriedkov až po lieky. Takéto opatrenia narušili logistiku a distribučné reťazce a podporili reakcie vedúce k hromadeniu zásob v dodávateľskom reťazci. V konečnom dôsledku sa takýmito opatreniami opätovne zaviedli vnútorné hranice v čase, keď bola solidarita medzi členskými štátmi najpotrebnejšia. Komisia naliehavo vyzvala členské štáty, aby oznámili takéto opatrenia prostredníctvom mechanizmu podľa smernice o transparentnosti jednotného trhu a poskytla usmernenie, ako to urobiť. Opatrenia oznámené Komisii boli posúdené ako záležitosť s vysokou prioritou, pričom Komisia členské štáty podporila pri oprave tých opatrení, ktoré mohli brániť voľnému pohybu základného tovaru na jednotnom trhu. Skúsenosti s pandémiou COVID-19 preukázali relevantnosť postupov smernice o transparentnosti jednotného trhu vrátane postupu pre naliehavé prípady (pozri odsek 2.2) a zároveň poskytli užitočné ponaučenia pre budúce riešenie nepriaznivých účinkov núdzových situácií na jednotný trh. V prípadoch, keď boli opatrenia oznámené po ich prijatí, ako to bolo v prípade približne 150 oznámení súvisiacich s ochorením COVID-19 v roku 2020, mechanizmus oznamovania, ktorý ponúka smernica, znamenal, že výhody vyplývajúce z informácií a partnerského preskúmania sa ešte stále dali využiť počas krízy vďaka komunikačnej platforme TRIS, v rámci ktorej sa členské štáty mohli oboznámiť s opatreniami v súvislosti s ochorením COVID, ktoré prijali iné členské štáty.

► Najčastejšie odstránené prekážky

Jedným z účelov smernice o transparentnosti jednotného trhu je odhaliť oblasti, v ktorých vznikajú opakujúce sa prekážky voľného pohybu tovaru a slobody poskytovať služby informačnej spoločnosti, a tým odhaľovať potrebu zasiahnuť prostredníctvom harmonizačných opatrení zameraných na zabezpečenie bezproblémovejšieho fungovania jednotného trhu. Komisia v analyzovanom období zistila v oznámených návrhoch opatrení niekoľko opakujúcich sa prekážok. Patrilo k nim chýbajúce ustanovenie o jednotnom trhu, zavádzajúce a nejasné ustanovenia, ktoré by sa mohli vykladať a uplatňovať ako obmedzenia trhu alebo opakovanie ustanovení právnych predpisov EÚ, problematika povinných noriem a dodatočné skúšobné metódy.

► Reakcie

Smernica o transparentnosti jednotného trhu umožňuje formálnu a štruktúrovanú výmenu informácií medzi členskými štátmi a Komisiou, ako aj medzi členskými štátmi navzájom pri hodnotení oznámených návrhov. Veľký počet reakcií zaslaných Komisiou a členskými štátmi na oznámenia, odpovede oznamujúcich členských štátov, ako aj následná výmena správ (pozri prílohy 3.4, 3.5, 3.6 a 3.8) svedčia o intenzite tejto výmeny informácií. Táto výmena informácií umožňuje členským štátom zistiť stupeň zlučiteľnosti oznámených návrhov s právnymi predpismi EÚ. Komisia sa v sledovanom období pravidelne stretávala na expertnej úrovni so zástupcami členských štátov v záujme objasnenia nevyriešených otázok, ak to bolo potrebné, a požiadala členské štáty o doplňujúce informácie s cieľom objasniť rozsah pôsobnosti oznámených technických predpisov.

Komisia v posudzovanom období vydala 212 podrobných stanovísk (60 v roku 2016, 34 v roku 2017, 40 v roku 2018, 38 v roku 2019 a 40 v roku 2020), čo predstavuje 5,9 % celkového počtu návrhov oznámených členskými štátmi v sledovanom období. Pokiaľ ide o členské štáty, tie vydali 243 podrobných stanovísk (78 v roku 2016, 44 v roku 2017, 38 v roku 2018, 30 v roku 2019 a 53 v roku 2020). Z celkového počtu 1 291 pripomienok vydaných počas sledovaného obdobia podala Komisia 816 pripomienok (154 v roku 2016, 189 v roku 2017, 184 v roku 2018, 155 v roku 2019 a 134 v roku 2020) a členské štáty predložili 475 pripomienok (118 v roku 2016, 74 v roku 2017, 77 v roku 2018, 64 v roku 2019 a 142 v roku 2020) (pozri prílohy 3.4 a 3.6). Komisia v piatich prípadoch vyzvala dotknuté členské štáty, aby odložili prijatie oznámených technických predpisov o jeden rok od dátumu ich doručenia, pretože bola oznámená alebo práve prebiehala práca EÚ na harmonizácii v oblasti, na ktorú sa vzťahovali oznámené návrhy (pozri prílohu 3.5).

Ak sa pozrieme na počet reakcií v jednotlivých sektoroch (pripomienky, podrobné stanoviská a rozhodnutia Komisie odložiť prijatie návrhu), ktoré v sledovanom období vydal každý členský štát a Komisia, môžeme získať lepší prehľad o zapojení členských štátov do dialógu vyvolaného oznámeniami a o konkrétnych záujmoch určitých členských štátov, ktorých reakcie sa viac sústreďujú na konkrétne sektory (pozri tabuľku 6 v prílohe 3.6). Medzi najaktívnejšie členské štáty patria Taliansko, Španielsko, Rakúsko a Poľsko. Analýza reakcií podľa jednotlivých členských štátov a podľa jednotlivých sektoroch ukazuje osobitný záujem Rakúska, Španielska a Talianska o sektor poľnohospodárstva, rybolovu a potravinárstva. Väčšina reakcií, ktoré vydala Komisia, sa týkala stavebného a poľnohospodárskeho sektora.

Vďaka prístupu ku všetkým oznámeniam a k správam, ktoré boli vymenené v rámci dialógov, môžu členské štáty použiť smernicu o transparentnosti jednotného trhu a čerpať z myšlienok svojich partnerov. Tieto sa môžu použiť na riešenie spoločných problémov týkajúcich sa technických predpisov a na pochopenie toho, kedy by návrh technického predpisu mohol byť v rozpore s právom Únie.