SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Dialógy s občanmi ako príspevok k rozvoju európskeho verejného priestoru /* COM/2014/0173 final */





SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Dialógy s občanmi ako príspevok k rozvoju európskeho verejného priestoru Kým Európa bojuje proti finančnej a hospodárskej kríze, čoraz viac rozhodnutí, ktoré majú priamy vplyv na životy ľudí, sa prijíma na európskej úrovni. Toto je preto chvíľa, keď treba začať uvažovať nad tým, ako ešte viac posilniť demokratické štruktúry našej Únie. Skôr než Európa vykoná veľké reformy, ktoré sú na to potrebné, národní a európski politici musia viesť s občanmi rozsiahlu diskusiu o tom, ako má vyzerať naša budúca Európa. Musí ísť o skutočnú európsku diskusiu, ktorej stredobodom budú občania. Práve preto Európska komisia skúšala a vyvinula nový komunikačný nástroj na doplnenie existujúcich nástrojov, do ktorých sú priamo zapojení ľudia: dialógy s občanmi. Koncepcia vychádza z modelu „stretnutí na radnici“ alebo miestnych fór, pri ktorých politici počúvajú občanov a diskutujú s nimi o prijímaných politikách a rozhodnutiach. Celkovo sa vo všetkých členských štátoch uskutočnilo 51 dialógov s občanmi. Spoločne so zástupcami Európskeho parlamentu a národnými alebo miestnymi politikmi sa na nich zúčastnilo 22 z 28 európskych komisárov (pozri tabuľku v prílohe). Tým dialóg s občanmi získava skutočný európsky rozmer, ktorý zlepšuje skutočnosť, že v mnohých členských štátoch sa teraz organizujú podobné diskusie na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Séria viac ako 50 dialógov sa začala v septembri 2012 a pokračovala do marca 2014, čím ohraničila Európsky rok občanov a diskusiám zabezpečuje ústredné postavenie medzi cieľmi európskeho roka: pripomenúť 20. výročie zavedenia občianstva EÚ v Maastrichtskej zmluve a pripraviť pôdu pre voľby do Európskeho parlamentu v máji 2014. Toto bude kľúčový okamih pre občanov, ktorí budú rozhodovať o tom, akým smerom sa má Európa uberať. Skúsenosti Komisie s dialógmi s občanmi za tých 18 mesiacov svedčia o tom, že dialógy majú potenciál účinne dopĺňať už existujúce nástroje umožňujúce občanom plne využiť ich práva občanov EÚ, ako sú verejné konzultácie. Dialógy s občanmi predstavujú ďalšiu príležitosť poskytujúcu občanom hlas pri rozhodovaniach prijímaných na európskej úrovni. Diskusie poskytli občanom možnosť vyjadriť vlastné názory a klásť otázky o záležitostiach, ktoré sú pre nich najdôležitejšie (ako je prekonávanie hospodárskej krízy), kým komisári a iní politici mohli počúvať občanov priamo, vysvetľovať politiky a poukazovať na reálne dôsledky rozhodnutí prijatých na európskej úrovni pre občanov a ich životy. Dialógy sa teda osvedčili ako nástroj na informovanie ľudí, obnovenie dôvery v európske a vnútroštátne inštitúcie a poučenie občanov, že s ich hlasom sa v EÚ počíta. Skutočnosť, že do dialógov sú zapojení členovia inštitúcií EÚ a subjekty na vnútroštátnej úrovni a že ich formát sa rozšíril a rozrástol v členských štátoch, je jasným dôkazom, že môžu účinne prispieť k rozvoju európskeho verejného priestoru. Priestor, v ktorom Európania hovoria spolu namiesto toho, aby hovorili o sebe navzájom, v ktorom sa diskutuje o problémoch Európy z európskeho uhla pohľadu, v ktorom sa vytvára európsky príbeh založený na našich spoločných hodnotách a zohľadňujúci národné a regionálne osobitosti. Súčasne tento priestor tiež umožní vysvetliť občanom, že aj na európskej úrovni majú konkrétny výber politikov a politík podobne ako na vnútroštátnej úrovni. Politický kontext: príležitosť na rozšírenie demokracie 1.1. Veľké kroky vpred Finančná a hospodárska kríza je katalyzátorom zmeny. Odvážne kroky k prehĺbeniu hospodárskej a menovej únie mali za následok väčšiu koordináciu a viac rozhodovania na európskej úrovni. Európska únia spravila obrovský skok dopredu. Zaviedla nové nástroje a politiky na riešenie následkov a hlavných príčin krízy a zabránenie budúcej eskalácii problémov – napríklad vytvorila Európsky mechanizmus pre stabilitu s úverovou kapacitou 500 miliárd EUR; zaviedla európsky semester na podstatne dôraznejšiu koordináciu hospodárskej a fiškálnej politiky členských štátov; a zaviedla hlavné časti bankovej únie s cieľom dosiahnuť väčšiu stabilitu finančného systému a zabrániť tomu, aby daňoví poplatníci museli platiť za chyby bankových manažérov. Po týchto zmenách musia nasledovať reformy, ktoré výrazne demokratizujú tieto nové štruktúry a zabezpečia transparentnosť a zodpovednosť. Koncepcia pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu[1] naznačila, ktoré inštitucionálne zmeny sú potrebné, a ako možno vybudovať politickú informovanosť a vplyv. Predstavuje základ pre návrhy, ako pokročiť smerom k fiškálnej únii a nakoniec sa priblížiť k politickej únii.[2] Kríza posilnila pokles dôvery vo verejnú správu a politické vedenie na vnútroštátnej aj európskej úrovni. Na zvrátenie tohto trendu sa musí vyvinúť viac úsilia na spájanie sa s občanmi, načúvanie občanom a informovanie občanov o tom, ako im politiky EÚ môžu pomôcť, ako uplatňovať práva vyplývajúce z občianstva EÚ a ako môžu využiť náš systém zastupiteľskej demokracie na to, aby mohli vyjadrovať svoje názory na európskej úrovni. Diskusia s občanmi o zmene politiky, ktorú potrebujeme, sa musí uskutočniť ešte pred zavedením nových štruktúr, nie až po ňom. Prístupy zo sektorových politík EÚ na obnovenie dôvery občanov k správe EÚ prostredníctvom dialógov, napríklad v oblasti výskumu, sú dôležitým doplnením iniciatívy dialógov s občanmi.[3] 1.2. Potreba obnoviť dôveru Dialógy s občanmi sú ústrednou časťou tejto diskusie. Začali sa v čase, keď prieskumy Eurobarometer ukazovali, že kríza prispievala k poklesu dôvery v EÚ z 57 % na 31 % a vo vnútroštátne inštitúcie zo 41 % na 23 % v období od jari 2007 do jesene 2013.[4] Podobne sa za posledných niekoľko rokov zhoršil obraz EÚ na verejnosti a Európania majú menej optimistický pohľad na budúcnosť Únie.[5] Štandardný Eurobarometer 80 – jeseň 2013 Pokles dôvery súvisí s rozšíreným pocitom Európanov, že s ich hlasom sa nepočíta. Kým počet Európanov, ktorí súhlasili s tvrdením, že ich hlas má v EÚ váhu, klesol z 38 % na jar 2009 na úroveň len 29 % na jeseň 2013, percentuálny podiel osôb, ktoré nesúhlasili, vzrástol z 53 % na 66 %.[6] Len v jednom členskom štáte, v Dánsku, má viac ako polovica obyvateľstva pocit, že môžu účinne ovplyvňovať agendu EÚ. V niektorých členských štátoch, ktoré kríza zasiahla mimoriadne silno – Cyprus, Grécko a Portugalsko –, s týmto názorom súhlasí len 11 – 18 % občanov.[7] QA19.a.3. Povedzte mi, do akej miery súhlasíte alebo nesúhlasíte s každým z týchto tvrdení. Môj hlas má v EÚ váhu || Spolu „súhlasím“ || || Spolu „nesúhlasím“ || || Neviem Štandardný Eurobarometer 80 – jeseň 2013 1.3. Dialógy s občanmi: nový formát s európskym rozmerom Dialógy s občanmi boli poňaté ako podujatia typu otvorených dverí, kde sa občania vyzývajú, aby sa podelili o svoje názory na stretnutiach v štýle „stretnutia na radnici“, prebiehajúcich v celej Únii. Dialógy boli usporiadané ako 1,5 – 2 hodinové stretnutia s tromi diskusnými témami: oživenie po hospodárskej kríze, občianske práva a budúcnosť Európy. Okrem toho sa diskutovalo o ďalších otázkach týkajúcich sa danej krajiny a odbornej oblasti komisárov, ktorí usporiadali diskusiu. Otvorený charakter diskusií vo všeobecnosti občanom umožnil položiť akúkoľvek otázku, ktorú chceli riešiť.[8] Informácie o podujatiach boli uverejnené v regionálnych médiách, na webových stránkach zastúpení Komisie a prostredníctvom sociálnych médií. Dialógy boli úplne otvorené, preto účastníkov nemožno považovať za reprezentatívnu vzorku obyvateľov EÚ ako celku. Názory, ktoré občania vyjadrili na týchto podujatiach, však boli v súlade s výsledkami reprezentatívnych prieskumov, ktoré pravidelne vykonáva Komisia. Cieľom dialógov bolo umožniť občanom položiť otázky o budúcnosti Únie a politikách EÚ priamo európskym a národným politikom. Občania dostali príležitosť vysloviť svoje názory, získať konkrétne informácie, ale aj zistiť, že politika EÚ má ľudskú tvár. Reakcie občanov a politikov, ktorí sa zúčastnili, ako aj mediálne pokrytie svedčia o tom, že tento cieľ, ktorý jednoznačne zodpovedal očakávaniam účastníkov, bol dosiahnutý. Priame výmeny názorov sa navyše preukázali ako vhodný nástroj na predvedenie občanom, že európsky politici podobne ako národní politici zastupujú určitý politický názor a politiky. Od začiatku mali tieto podujatia európsky charakter. Vo väčšine dialógov sa ku komisárom pridali poslanci Európskeho parlamentu a národní, regionálni a miestni politici. Poslanci Európskeho parlamentu sa osobitne zapájali do mnohých diskusií, niekedy vystupovali na hlavnom pódiu spoločne s komisármi, inokedy prispievali otázkami alebo vyhláseniami. Podobne sa na diskusiách zúčastnilo niekoľko vysokopostavených národných a regionálnych politikov, napr. prezident Bulharskej republiky, rakúsky vicekancelár a predsedovia vlád niektorých nemeckých a rakúskych spolkových krajín (Bundesländer). Starostovia hostiteľských miest zohrali hlavnú úlohu pri nadväzovaní kontaktov s občanmi. Pomohli ľuďom prekonať rozdiel medzi miestnymi a európskymi problémami a pochopiť európsky rozmer miestnych problémov a miestny rozmer otázok európskej politiky. Tento prístup zdôraznil, že široká diskusia o európskych otázkach by mala prebiehať na všetkých úrovniach – od európskej po miestnu. Pomohol z dialógov spraviť skutočne európske podujatie, ktoré prispelo k rozvoju európskeho verejného priestoru. Prispelo k tomu niekoľko nástrojov a metód: Všetky diskusie sa vysielali naživo cez internet v jazyku/jazykoch hostiteľského regiónu a v angličtine a moderátori kládli otázky alebo sprostredkúvali pripomienky, ktoré prišli prostredníctvom sociálnych médií, najmä cez Twitter (s osobitne vytvoreným hashtagom #eudeb8) a cez účty Komisie na sieti Facebook. Platforma www.debatingeurope.eu poskytla príležitosť nadviazať na diskusie.[9] Niekoľko diskusií prenášali naživo aj regionálne alebo celoštátne televízne stanice hostiteľského členského štátu. Najmä aktivita v sociálnych médiách pred každým podujatím, počas neho a po ňom sa ukázali byť viac než len otvorením fyzického podujatia pre svet internetu. Umožnila prepojiť dialógy v rôznych členských štátoch a účastníci predchádzajúcich diskusií mali možnosť zapojiť sa do ďalších dialógov. Do online dialógu s občanmi sa zapojili občania z celej Európy prostredníctvom televízie, internetového vysielania a sociálnych médií. Na niektorých dialógoch sa fyzicky zúčastnili občania z niekoľkých krajín: napríklad diskusia v meste Esch bola zameraná na občanov z tzv. Veľkého regiónu, ktorý sa rozprestiera na území Luxemburska a susediacich častí Francúzska, Belgicka a Nemecka, a terstský dialóg s občanmi, do ktorého sa zapojili účastníci z Talianska, Slovinka, Chorvátska a Rakúska. Na uzavretie tejto série dialógov s občanmi je na 27. marca 2014 naplánované celoeurópske podujatie s účastníkmi zo všetkých miest, ktoré hostili viac ako 50 dialógov usporiadaných vo všetkých členských štátoch v období od septembra 2012 do marca 2014. Toto celodenné podujatie sa uskutoční bezprostredne pred poslednou fázou volebnej kampane pred voľbami do Európskeho parlamentu 2014 a účastníci budú môcť počas neho diskutovať s niekoľkými európskymi a národnými politikmi. Ide o príležitosť predviesť, že európska politika rovnako ako vnútroštátna politika znamená, že voliči si vyberajú svoje prioritné politiky. Online dialóg s občanmi Na online dialógu s občanmi[10] sa zúčastnili občania z celej Európy, ktorí použili sociálne médiá, aby sa zapojili do celoeurópskej diskusie. Pred ním sa uskutočnilo stretnutie s blogermi[11] z rôznych členských štátov, ktorí sa zapájajú do politických diskusií na webe a v sociálnych médiách. Tieto dve online diskusie mali za následok vyše 15 000 príspevkov v sociálnych médiách, diskusie na YouTube videlo takmer 5 000 ľudí a vytvorených bolo 40 mediálnych správ. Samotný online dialóg s občanmi bol organizovaný v spolupráci so stanicou Euronews. Hlavným cieľom bolo otvoriť podujatie čo najväčšiemu množstvu ľudí, takže otázky sa prijímali od niekoľkých osôb, ktoré sa nemohli pripojiť k videorozhovoru, ktorý bolo z technických dôvodov otvorený len obmedzenému počtu občanov. Online dialóg mal podobu Google Hangout a vysielal sa naživo na YouTube. Nasledoval po živom interview v rámci programu Global conversation v hlavnom vysielacom čase na stanici Euronews (zmes medzi tradičným televíznym vysielaním a internetovým diskusným fórom). Rozsah online konverzácie, ktorú vytvoril online dialóg a diskusia s blogermi, bol podstatne väčší ako bežný dialóg s občanmi, z čoho vyplýva zaujímavé poučenie do budúcnosti, pokiaľ ide o alternatívny spôsob, ako diskutovať s rôznymi skupinami občanov. Vzhľadom na špecifické publikum, ktoré bolo oslovené prostredníctvom webu, je zrejmé, že tento druh podujatí dopĺňa fyzické, osobné výmeny názorov. 1.4. Zvýšenie dosahu Neoddeliteľnou súčasťou myšlienky dialógov s občanmi bolo, aby sa všetci občania mohli zúčastniť bez toho, aby museli mať rozsiahle znalosti o Európskej únii alebo o jej politikách. Na dialógoch sa až na niekoľko výnimiek zúčastnili občania, ktorí hovorili sami za seba a nie v mene konkrétnych záujmových skupín. Účastníci neboli vyberaní vopred: jednoducho išlo o členov verejnosti so záujmom o Európu a o výmenu názorov s európskymi a národnými politikmi. Aby boli dialógy pre účastníkov zmysluplnejšie, Komisia v mnohých členských štátoch (vrátane Českej republiky, Francúzska, Litvy a Španielska) usporiadala prípravné a nadväzujúce diskusie (či už išlo o fyzické stretnutia alebo o diskusie na internete). Tieto diskusie pomohli účastníkom stanoviť si priority pre hlavný dialóg a udržať záujem, ktorý vyvolali. Vo Švédsku a v Taliansku sa pre dialógy vytvorili účinné prístupy s tematickými dialógmi (s komisármi EÚ alebo bez nich), ktoré sa konali v rôznych regiónoch pred ich hlavným celoštátnym dialógom s občanmi. To umožnilo dôkladnú prípravu tých tém, ktoré mali pre ľudí v týchto krajinách osobitný význam. Väčšina dialógov s občanmi mala jedného alebo viacerých mediálnych partnerov. Vo väčšine prípadov šlo o miestne alebo regionálne noviny a miestne a regionálne rozhlasové a televízne stanice. V niektorých prípadoch dialógy vysielala celoštátna verejnoprávna televízia naživo celé alebo ako hlavnú časť programu krátko po podujatiach (napríklad štátne televízie v Bulharsku, Grécku, Portugalsku, Švédsku a Chorvátsku vysielali dialógy naživo, a to buď celé, alebo ich časti). 1.5. Reakcia Na každom dialógu sa fyzicky zúčastnilo v priemere 350 občanov (pričom najväčší počet 800 účastníkov bol zaznamenaný v Terste). Celkovo sa na dialógoch zúčastnilo viac ako 16 000 občanov. Vyše 105 000 sa zúčastnilo prostredníctvom živého vysielania na internete a v sociálnych médiách a mnoho ďalších ich sledovalo v televízii. Veľký potenciál sociálnych médií sa ukázal obzvlášť pri dialógoch v Dubline, Tallinne a Barcelone, kde bol počet ľudí aktívne sledujúcich podujatie na internete až stonásobne vyšší ako počet ľudí v danej miestnosti. Formy účasti na dialógoch s občanmi To stále predstavuje len zlomok celého obyvateľstva EÚ. Ukazuje sa, že EÚ stojí stále na začiatku rozvoja svojho komunikačného nástroja. V dialógoch spočíva veľký potenciál, keďže tento formát sa šíri, čoraz viac podobných diskusií sa koná na vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni. Už teraz sú však dialógy účinným doplnením komunikačných nástrojov, ktoré Komisia (a ďalšie inštitúcie EÚ) používajú na nadviazanie priameho kontaktu s občanmi, napríklad verejné konzultácie o plánoch na nové právne predpisy a špecializovanejšie iniciatívy, ako je Zdieľajme Európu online alebo Späť do školy. Pravidelným prvkom v mnohých dialógoch s občanmi bolo uverejnenie príloh o Európe, jej inštitúciách a právach, ktoré občania majú, v regionálnej tlači s kombinovaným nákladom takmer 12 miliónov výtlačkov, a to v deň podujatia. Spoločne so špecifickými rozhovormi s komisármi, ktorí sa na podujatí zúčastnili, v celoštátnej alebo regionálnej tlači, sa dosiahol potenciálny dosah na 43 miliónov čitateľov novín a 51 miliónov čitateľov súvisiacich webových stránok.[12] Niekoľko miliónov Európanov navyše mohlo dostať informácie o dialógoch v televízii, rozhlase, tlačových a online médiách: podujatia v niektorých členských štátoch boli vysielané naživo a na jedno podujatie vychádza priemerne 38 príspevkov v médiách, najmä v masmédiách. Príspevky v médiách uverejnené po dialógoch s občanmi (Cádiz – Amsterdam) Vysielanie v médiách veľmi často nebolo obmedzené len na krajinu, kde sa konala diskusia, ale zasahovalo aj do iných krajín (napríklad v prípade dialógov v Dubline, Heidelbergu alebo Liège). Podujatia majú zreteľne podstatne väčší dosah, keď o nich informujú masmédiá, najmä televízia a rozhlas. Tiež sa ukázalo, že bez ohľadu na vysielanie vlastnej diskusie, mnohé príspevky v médiách boli zamerané na konkrétne politické stanoviská komisárov a ich partnerov. A čo viac, otázky a pripomienky prijaté po skončení dialógov v zastúpeniach a v telefónnych centrách Europe Direct svedčia o tom, že diskusie mali účinok presahujúci tradičný jednosmerný prejav. Občania zostali a spájali sa po aktuálnych podujatiach povzbudení interaktívnym charakterom diskusií. Kládli otázky a tiež vyjadrovali kritiku určitých politík EÚ, ako aj všeobecného politického rozhľadu komisárov. Geografické rozšírenie príspevkov v médiách (Cádiz – Amsterdam) 1.6. Meranie postojov občanov Doplnením fyzických stretnutí boli prieskumy Eurobarometer, ktoré pre Komisiu a ďalšie inštitúcie EÚ zdokumentovali názory Európanov o budúcnosti Únie a ich očakávania týkajúce sa prebiehajúcich a pripravovaných politických iniciatív.[13] Sieť informačných centier Europe Direct, ako aj telefónne centrum Europe Direct zohrali dôležitú úlohu pri príprave dialógov s občanmi a činností nadväzujúcich na ne: informovali občanov o dialógoch v ich regiónoch alebo v ich blízkosti a usporiadateľom diskusií poskytli lepšie porozumenie obáv občanov v ich zemepisných oblastiach. Komisári okrem toho povzbudzovali občanov, aby nezodpovedané otázky a spätnú väzbu posielali po skončení podujatí do Europe Direct, a zabezpečili, že autori dostali na svoje otázky odpoveď. Od počiatočnej fázy žiadala Komisia všetkých, ktorí sa zúčastnili na diskusiách, o ich názory. Elektronické hlasovacie zariadenia boli použité na získanie spätnej väzby občanov o niekoľkých zásadných otázkach, napríklad: „Domnievate sa, že váš hlas má v EÚ váhu?“ a „Myslíte si, že Európa vyjde z tejto krízy silnejšia?“ Tieto otázky boli uverejnené vo všetkých jazykoch EÚ a uvádzali ich zastúpenia Komisie na ďalších podujatiach s občanmi a návštevnícke centrum Komisie v Bruseli. V priebehu 18 mesiacov, počas ktorých sa uskutočnili dialógy, bolo prijatých a analyzovaných vyše 6 000 reakcií. Spätná väzba z dialógov s občanmi spoločne s prípravnými a nadväzujúcimi diskusiami potvrdili jeden významný výsledok prieskumov Eurobarometer: dvaja z troch Európanov sa domnievajú, že ich hlas nemá žiadnu váhu. S týmto názorom súhlasilo približne 57 % účastníkov dialógov s občanmi. To zodpovedá veľmi silnému želaniu takmer deviatich z desiatich účastníkov (88 %), aby bolo viac dialógov s občanmi. Dialógy v členských štátoch obzvlášť vážne postihnutých krízou ponúkli občanom príležitosť vyjadriť svoje obavy a priamo konfrontovať a vyzvať európskych a národných alebo regionálnych politikov, ale aj vidieť, že politici sa neskrývali pred diskusiami, ktoré boli niekedy konfrontačné. Podujatia zároveň ponúkli komisárom a ďalším politikom možnosť ukázať, že sú ochotní načúvať a že sa usilujú vysvetliť opatrenia prijímané na prekonanie krízy. 1.7. Témy prednesené na diskusiách Dialógy s občanmi sa venovali širokému spektru tém. Diskutované témy odhalili, ktoré problémy sú pre Európanov najdôležitejšie – a čo očakávajú od politických predstaviteľov na ich riešenie. V mnohých prípadoch názory a otázky, ktoré na podujatí odzneli, zodpovedali názorom a otázkam vyplývajúcim z výsledkov prieskumu. Prieskumy medzi účastníkmi dialógov s občanmi (Cádiz – Bukurešť) Prieskumy aj diskusie napríklad poukázali na to, že občanov vo všetkých členských štátoch, či sa ich to osobne dotýka, alebo nie, trápia hospodárske a sociálne následky krízy (najmä nebezpečenstvo vzniku tzv. stratenej generácie mladých ľudí čeliacich nezamestnanosti). Najvýznamnejším postrehom je v tejto súvislosti to, že účastníci v diskusiách vo všetkých členských štátoch sa väčšinou domnievali, že solidarita musí ísť ruka v ruke so zodpovednosťou. Občania v celej Únii vyslali jasné znamenie, že EÚ pre nich znamená solidaritu. Hlas občanov: „Myslíte si, že Európa by mala spraviť viac, aby nám pomohla prekonať krízu?“ — 66,9 % účastníkov dialógu s občanmi v Berlíne odpovedalo „áno“ (10. novembra 2012)[14]. „Európa je Grécko a Grécko je Európa. To znamená Únia.“ — Tweet z dialógu s občanmi v Dubline (10. januára 2013). „Aký je zmysel solidarity? Nesmieme prísť o celú generáciu. Sme Únia ľudí!“ — Mladý muž v rámci dialógu s občanmi v Solúne (22. marca 2013). Práva občanov EÚ, ktoré im udeľujú zmluvy, tvorili významnú časť dialógov. Účastníci sa zamerali najmä na právo na voľný pohyb a politiky, ktoré podporujú tvorbu pracovných miest prostredníctvom vzdelávania a odbornej prípravy. Hlas občanov: „Ako môžeme dosiahnuť spravodlivosť a cieľovú hodnotu zamestnanosti na úrovni 75 %, keď pretrváva rozdiel v odmeňovaní žien a mužov?“ — Žena v rámci dialógu s občanmi v Dubline (10. januára 2013). „Systémy PRISM a TEMPORA boli varovaním. Právne predpisy EÚ týkajúce sa sledovania a dohľadu sa musia podrobiť skúške. Súdny dvor EÚ vyhlásil, že pravidlá v oblasti zberu údajov a ich uchovávania nie sú účinné, a to znamená porušenie základných práv.“ — Muž v rámci dialógu s občanmi v Heidelbergu (16. júla 2013). „Zúčastnil som sa programu ERASMUS. Teraz som v Európskej dobrovoľníckej službe a stretám sa s ľuďmi z celej Európy a považujem za úžasné deliť sa s nimi o svoj čas, myšlienky a sny... Sme radi spolu a spolu aj trpíme... Od zodpovedných osôb teraz žiadame, aby nám dali príležitosť byť súčasťou tohto medzikultúrneho spôsobu života. — Príspevok uverejnený po skončení dialógu s občanmi v Bruseli (4. mája 2013) na portáli debatingeurope.eu. „Sloboda pohybu čelí útokom populistických politikov. EÚ musí konať v súvislosti s diskrimináciou rumunských občanov v niektorých členských štátoch.“ — Účastník v rámci online dialógu s občanmi (16. januára 2014). Pokiaľ ide o budúcnosť Európy, vyše polovica občanov (54 %), ktorí sa zúčastnili na podujatiach Európskeho roku občanov, sú za väčšiu európsku integráciu. Okrem toho traja zo štyroch účastníkov dialógov s občanmi (74 %) podporujú myšlienku užšej politickej únie. Hlas občanov: „Potrebujeme skutočnú politickú úniu. Je najvyšší čas na zjednotené politické strany v Európe, ktoré zastupujú ľudí. Je čas spraviť obrovský skok smerom k federalizmu.“ — Mladý muž v rámci dialógu s občanmi v Bruseli (4. mája 2013). „Potrebujeme ústrednú federálnu vládu... inak budeme rozdelení a zničíme sa navzájom vrátane takých obrov, akými sú Nemecko, Francúzsko a Spojené kráľovstvo.“ — Príspevok uverejnený po skončení dialógu s občanmi v Bruseli (4. mája 2013) na portáli debatingeurope.eu. „Voľby do Európskeho parlamentu budú veľkým okamihom na načrtnutie veľkého obrazu a ukázanie, aká je naša spoločná identita.“ — Účastník v rámci online dialógu s občanmi (16. januára 2014). Mnohé pripomienky predložené občanmi počas dialógov a nadväzujúcich diskusií upozornili na ich názor, že hospodárska integrácia musí ísť ruka v ruke s väčšou demokraciou. Účastníci veria európskej zastupiteľskej demokracii: 87 % z nich vyhlásilo, že vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014 pôjdu hlasovať. Priame voľby ďalšieho predsedu Komisie by uvítali približne dvaja z troch účastníkov (61 %). Hlas občanov: „Zrušilo sa 15 000 štipendií. Študenti žijú v zlých podmienkach alebo sa úplne musia vzdať svojho štúdia. Ľudia hladujú. Zodpovednosť za to nesie Komisia a trojka.“ — Študent v rámci dialógu s občanmi v Coimbre (22. februára 2013). „Vedúci európski predstavitelia musia zmeniť prístup aj znovu ustanoviť demokratické hodnoty. Hospodárstvo je veľmi dôležité, ale Brusel musí pracovať v prospech ľudí. — Áno! Ako reformovaná federácia občanov. Európska integrácia prerástla medzivládny cirkus. — Nie, to nie je demokracia! V deň, keď budem môcť priamo hlasovať o zákone a o tom, čo sa stane, tak nepochybne budem hlasovať.“ — Nesúhlasné príspevky uverejnené po skončení dialógu s občanmi v Bruseli (4. mája 2013) na portáli debatingeurope.eu. „Európa je nádejou a snom mladých Ukrajincov.“ — Účastník v rámci online dialógu s občanmi (16. januára 2014). Prekvapujúcou témou, ktorá sa objavila, najmä po udelení Nobelovej ceny za mier Európskej únii na konci roka 2012, bol mier. So zreteľom na sté výročie vypuknutia prvej svetovej vojny v roku 2014 – so stále čerstvými spomienkami na vojny na Balkáne pred menej než jednou generáciou – občania aj politici zdôraznili, že najdôležitejším úspechom Únie bolo ukončenie stáročia trvajúcich krviprelievaní na kontinente. Veľa účastníkov, najmä mladých ľudí, vyjadrilo hrdosť na spoločnú európsku históriu a na to, že patria do európskej kultúry. Podobne ako v mnohých ďalších podujatiach počas Európskeho roka občanov aj vo väčšine dialógov sa ukázalo, že Európania majú skutočný záujem o hodnoty, na ktorých je Únia založená. Očakávajú, že európska integrácia podporí demokraciu, zásady právneho štátu a ľudské práva a bude zárukou spravodlivej spoločnosti, ktorá zabezpečuje rovnaké príležitosti pre všetkých. Nakoniec, spätná väzba na dialógy, ktorá prichádzala od septembra 2012, naznačuje, že občania chcú mať na výber – pri nasledujúcich voľbách do Európskeho parlamentu a za ich rámcom – spomedzi konkurujúcich si politických ideí. Tieto idey riešia hlavné základné témy jednoty, demokracie a solidarity. Hlas občanov: „Sme radi, že ste prišli na náš ostrov, na ktorom sa ľudia, ktorých z pevniny vyhnala fašistická vláda, museli tajne stretávať v jaskyniach alebo na pláži. Altiero Spinelli a ďalší tu počas vojny, keď sa zdalo, že neexistuje žiadna nádej, vypracovali svoju víziu Európy.“ — Giuseppe Assenso, starosta mesta Ventotene, v rámci dialógu s občanmi (27. mája 2013). „Diskriminácia v každej podobe (či už je pozitívna alebo negatívna) pripravuje dušu o spravodlivosť, rovnosť a čestnú hru.“ — Príspevok uverejnený po skončení dialógu s občanmi v Tallinne (14. septembra 2013). Závery a cesta vpred: ako tento nástroj ďalej rozvíjať Dialógy s občanmi sú novým nástrojom, sú experimentom v celoeurópskej komunikácii, ktorý sa začal v malom rozsahu. Na 51 dialógoch od septembra 2012 do marca 2014 sa učili všetci zúčastnení. Tieto dialógy poskytli cenný základ na rozvoj iniciatívy, najmä s ohľadom na dosah. Otvorené diskusie medzi európskymi, národnými a regionálnymi politikmi, ktorí prijímajú politické rozhodnutia, a európskymi občanmi, na ktorých každodenné životy majú tieto rozhodnutia vplyv, dávajú inštitúciám EÚ ľudskú tvár. Tiež pomáhajú komisárom a ďalším politikom získať nový pohľad. So zreteľom na dôležité inštitucionálne a politické rozhodnutia, ktoré sa musia prijať v nasledujúcich rokoch, je v záujme občanov aj politikov, aby v podobných diskusiách pokračovali aj po voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2014. Zúčastňovať by sa mali všetky úrovne – európska, vnútroštátna, regionálna a miestna – s cieľom zabezpečiť skutočnú európsku diskusiu. A ukazuje sa už, že tento formát sa prijíma na vnútroštátnej úrovni, keď národní politici v krajinách, ako je Nemecko, Bulharsko a Írsko otvárajú vlastné dialógy. Bývalí politici, členovia akademickej obce a nezávislé skupiny odborníkov tiež začínajú organizovať diskusie. To značí, že medzi občanmi existuje výrazný dopyt po tomto type komunikácie – a skutočný potenciál, aby sa zmenil na dlhotrvajúci európsky projekt. Oporu to má aj v skutočnosti, že vo viacerých členských štátoch, okrem iných vo Francúzsku, v Taliansku, Poľsku a vo Švédsku, príprava a organizácia dialógov s občanmi vyústili do vzniku neformálnych sietí. Tieto siete môžu znásobovať účinky tejto iniciatívy a udržiavať diskusiu pri živote tým, že spoja politikov EÚ, národné a regionálne vlády, zastúpenia Komisie a informačné kancelárie Európskeho parlamentu, jednotlivých občanov a organizácie občianskej spoločnosti. Diskusia sa začala. Dialógy s občanmi preukázali, že európski občania sú pripravení a ochotní diskutovať o problémoch Európy a „priniesť skutočne európsku perspektívu do diskusie s voličmi jednotlivých členských štátov.“[15] Celoeurópsky dialóg s občanmi 27. marca 2014 – s účastníkmi zo všetkých miest, v ktorých sa uskutočnili diskusie, ako aj s občanmi, ktorí sa zapojili do online dialógu – by to mal ďalej napomôcť. Dialógy tak tvoria jednu časť širokej európskej diskusie, ktorá je potrebná pred tým, než spravíme odvážne zmeny nevyhnutné na vybudovanie ešte demokratickejšej Únie. Už teraz sa stali jedným z nástrojov objasňujúcich Európanom, že v blížiacich sa voľbách do Európskeho parlamentu majú skutočne na výber – a že ich hlas má naozaj váhu. [1] COM(2012) 777. [2] COM(2012) 777 final/2; porovnaj aj prejav o stave Únie za rok 2013. [3] Dobrým príkladom je iniciatíva VOICES (www.voicesforinnovation.eu), celoeurópsky proces osobných konzultácií s občanmi, v rámci ktorého sa zbierajú nápady občanov, a potom sa použijú pri rozvoji politiky v oblasti výskumu a inovácií. Podobne aj špeciálna iniciatíva pre účasť občanov vo vede „Rozhodujte... o vede“ a akčné plány v oblasti mobilizácie a vzájomného vzdelávania posilňujú účasť verejnosti a viacerých subjektov na výskume a inováciách. [4] Štandardný Eurobarometer 80, jeseň 2013, s. 5. [5] Tamtiež, s. 9, hoci na jeseň 2013 sa negatívny vývoj mierne zmenil. [6] Tamtiež, s. 7, hoci na jeseň 2013 sa negatívny vývoj mierne zmenil. [7] Tamtiež, s. 8. [8] http://ec.europa.eu/debate-future-europe. [9] Išlo o uváženú voľbu rozšíriť diskusiu na existujúcu internetovú platformu namiesto vytvárania novej platformy. Platforma debatingeurope na začiatku roka 2013 mala už viac než 100 000 priaznivcov, ktorí boli označení za potenciálnych účastníkov pätnástich online diskusií usporiadaných na základe fyzických dialógov s občanmi. [10] Online dialóg je k dispozícii na tejto adrese: https://www.youtube.com/watch?v=QHYDoO9sVKc. [11] K dispozícii na tejto adrese: https://www.youtube.com/watch?v=K7qKlqDsKa8. [12] Body hrubej sledovanosti (GRP – gross rating points): novinový náklad 42 643 868; počet zobrazení na webových stránkach: 51 202 539. [13] Napr. štandardný Eurobarometer 80 (jeseň 2013); Eurobarometer Európskeho parlamentu 79.5 (august 2013). [14] Priemerná hodnota pre všetky dialógy bola 65,7 %. [15] J. M. Barroso, Správa o stave Únie (2013). Zoznam dialógov s občanmi Členský štát || Mesto || Dátum || Komisár(-ka) || Politici na úrovni EÚ, vnútroštátnej, regionálnej a miestnej úrovni Španielsko || Cádiz || 27. 9. 2012 || Redingová || starostka Martinez Saizová Rakúsko || Graz || 5. 11. 2012 || Redingová || vicekancelár Spindelegger Nemecko || Berlín || 10. 11. 2012 || Redingová || poslankyňa EP Rothová‑Behrendtová Francúzsko || Paríž || 23. 11. 2012 || Redingová || Taliansko || Neapol || 30. 11. 2012 || Andor || starosta de Magistris Írsko || Dublin || 10. 1. 2013 || Barroso, Redingová || predseda vlády Kenny, podpredseda vlády Gilmore, štátna tajomníčka pre európske záležitosti Creightonová (odstúpila) Švédsko || Göteborg || 18. 2. 2013 || Malmströmová || Taliansko || Turín || 21. 2. 2013 || Malmströmová || starosta Fassino Portugalsko || Coimbra || 22. 2. 2013 || Redingová || Taliansko || Rím || 18. 3. 2013 || Tajani || starosta Alemanno (nebol opätovne zvolený) Grécko || Solún || 22. 3. 2013 || Redingová || starosta Boutaris Taliansko || Pisa || 5. 4. 2013 || Potočnik || starosta Filippeschi Belgicko || Gent || 12. 4. 2013 || De Gucht || starosta Termont Belgicko || Eupen || 23. 4. 2013 || Hahn || poslanec EP Grosch, predseda vlády (nemecké spoločenstvo) Lambertz Belgicko || Brusel || 4. 5. 2013 || Redingová || (bývalý) predseda vlády bruselského regiónu Picqué Nemecko || Düsseldorf || 8. 5. 2013 || Oettinger || poslanec EP Klute Slovinsko || Ľubľana || 9. 5. 2013 || Potočnik || Poľsko || Varšava || 11. 5. 2013 || Lewandowski || Česká republika || Praha || 13. 5. 2013 || Füle || štátny tajomník pre malé podniky (Írsko) Perry, predseda výboru pre európske záležitosti Parlamentu Českej republiky Bauer Taliansko || Ventotene || 27. 5. 2013 || Tajani || starosta Assenso Taliansko || Miláno || 7. 6. 2013 || Hedegaard || starosta Pisapia Luxembursko || Esch || 30. 6. 2013 || Redingová || poslanec EP Goerens, minister práce Schmit, poslanec Braz, minister verejných prác, poľnohospodárstva, vidieckych záležitostí, dedičstva a prírodnej politiky (Valónsko) Lutgen Poľsko || Varšava || 11. 7. 2013 || Barroso, Redingová || predseda vlády Tusk, poslankyňa EP Thunová, bývalý predseda vlády Mazowiecki Grécko || Heraklion || 12. 7. 2013 || Damanaki || poslanec EP Danellis, guvernér Arnaoutakis Nemecko || Heidelberg || 16. 7. 2013 || Redingová || predseda vlády (Bádensko-Württembersko) Kretschmann Bulharsko || Sofia || 23. 7. 2013 || Redingová || prezident Plevneliev Belgicko || Namur || 13. 9. 2013 || Redingová || predseda vlády Demotte Estónsko || Tallinn || 14. 9. 2013 || Kallas, Rehn || Taliansko || Terst || 16. 9. 2013 || Redingová || minister pre európske záležitosti Moavero Milanesi Fínsko || Helsinki || 24. 9. 2013 || Redingová || poslankyňa EP Pietikäinenová Maďarsko || Györ || 3. 10. 2013 || Andor || štátna tajomníčka pre európske záležitosti Győriová, poslanec EP Őry Slovenská republika || Košice || 5. 10. 2013 || Šefčovič || predseda Slovenského parlamentu Paška Švédsko || Štokholm || 15. 10. 2013 || Redingová || ministerka pre európske záležitosti Ohlssonová, poslanec EP Ludvigsson Belgicko || Liège || 17. 10. 2013 || Barroso || podpredseda vlády Reynders (Belgicko), minister hospodárstva (Valónsko) Marcourt Lotyšsko || Riga || 18. 10. 2013 || Piebalgs || minister obrany Pabriks Malta || Valetta || 7. 11. 2013 || Borg || Francúzsko || Marseille || 14. 11. 2013 || Redingová || ministerka spravodlivosti Taubirová Cyprus || Limassol || 28. 11. 2013 || Vassiliouová || Rakúsko || Eisenstadt || 29. 11. 2013 || Hahn || predseda vlády (Burgenland) Niessl Belgicko || Brusel || 5. 12. 2013 || Vassiliouová || poslankyňa EP Durantová Litva || Vilnius || 13. 12. 2013 || Redingová || Online || virtuálny dialóg || 16. 1. 2014 || Redingová || Dánsko || Kodaň || 6. 2. 2014 || Hedegaard || Spojené kráľovstvo || Londýn || 10. 2. 2014 || Redingová || štátny tajomník pre európske záležitosti Lidington Španielsko || Barcelona || 23. 2. 2014 || Redingová || Francúzsko || Predmestie Paríža || 27. 2. 2014 || Barnier || delegovaný minister pre európske záležitosti Repentin Chorvátsko || Záhreb || 3. 3. 2014 || Mimica || Nemecko || Koblenz || 10. 3. 2014 || Oettinger || predsedníčka vlády (Porýnie‑Falcko) Dreyerová, štátna tajomníčka pre európske záležitosti (Porýnie-Falcko) Conradová Holandsko || Amsterdam || 14. 3. 2014 || Redingová || starosta van der Laan Rumunsko || Bukurešť || 17. 3. 2014 || Ciolos || EÚ || Celoeurópsky dialóg Brusel || 27. 3. 2014 || Barroso, Redingová, Rehn, Potočnik, Vassiliouová, De Gucht, Damanaki, Hahn, Hedegaardová, Andor, Mimica || poslankyňa EP Rothová‑Behrendtová, starostka mesta Cádiz, Martinez Saizová