Správa Komisie Európskemu parlamentu a Rade - Správa o kvalite podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 z 10. marca 2004 o štvrťročných finančných účtoch verejnej správy /* KOM/2007/0230 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 3.5.2007 KOM(2007) 230 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o kvalite podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 z 10. marca 2004 o štvrťročných finančných účtoch verejnej správy SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE Správa o kvalite podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 z 10. marca 2004 o štvrťročných finančných účtoch verejnej správy V článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 z 10. marca 2004[1] sa žiada, aby Komisia (Eurostat) predkladala Európskemu parlamentu a Rade správu obsahujúcu posúdenie spoľahlivosti štvrťročných údajov, ktoré dodali členské štáty. V správe Menového výboru o požiadavkách na informácie, ktorú odsúhlasila Rada (Ecofin) na svojom zasadnutí 18. januára 1999, sa zdôraznila potreba komplexného štatistického informačného systému na podporu rozhodovania tvorcov politiky vrátane štvrťročných finančných štatistických údajov verejnej správy. S tým cieľom sa v nariadení Komisie (ES) č. 264/2000 z 3. februára 2000 a v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1221/2002 žiadalo, aby členské štáty štvrťročne zasielali Eurostatu nefinančné účty verejnej správy, t. j. príjmy a výdavky, podľa ESA95. Nariadením č. 501/2004 sa dopĺňajú uvedené nariadenia tým, že sa v ňom vymedzujú činnosti verejnej správy v oblasti financovania a súvahy, ktoré sa majú uvádzať v správach podľa ESA95. Nariadením Rady (ES) č. 1222/2004 z 28. júna 2004 sa uzatvára rozsah týchto štvrťročných fiškálnych správ ustanovením štvrťročného hlásenia o dlhu štátnej správy. Štvrťročné finančné účty verejnej správy, ktoré sa majú predkladať Eurostatu, obsahujú súbor údajov obsahujúci až 300 časových radov za každú krajinu o transakciách a finančných aktívach a pasívach verejnej správy a jej podsektory: ústrednú štátnu správu, regionálnu štátnu správu[2], miestnu samosprávu a fondy sociálneho zabezpečenia, ako aj informácie od partnerského sektora. I keď prenosy údajov začali pravidelne v júni 2004, Komisia udelila početné výnimky 17 krajinám vrátane celého rozsahu pôsobnosti nariadenia pre Českú republiku, Estónsko, Grécko, Cyprus, Maltu, Poľsko, Slovinsko a Slovensko. Platnosť týchto výnimiek uplynula v decembri 2005. Mesiac december 2005 bol teda prvým termínom, v ktorom sa údaje kompletne doručili Eurostatu. Cieľom správy o kvalite je obsiahnutie viacerých dimenzií kvality pri dodržaní kritérií, ktoré sa bežne používajú na posúdenie kvality štatistických údajov[3]. Správa sa stretla so širokým súhlasom členov spoločnej pracovnej skupiny Eurostatu a Európskej centrálnej banky pre štvrťročné finančné účty verejnej správy. Táto správa obsahuje všeobecné oddiely, v ktorých sa opisujú základné pojmy, technické otázky a hlavné zistenia o krajinách, a záverečnú časť so súhrnom záverov a odporúčaní podľa krajín. Rozsiahlejšia dokumentácia na podporu týchto zistení je k dispozícii na internetovej stránke Eurostatu od roku 2006. Táto správa vychádza z databázy a z metaúdajov Eurostatu k 15. marcu 2006. Ďalší pokrok, ktorý odvtedy členské štáty dosiahli, je zohľadnený v tejto správe o kvalite len informáciami o pokrytí. Správa sa konzultovala s Výborom pre štatistický program (VŠP) a s Výborom pre menovú a finančnú štatistiku a štatistiku platobnej bilancie (VMFŠŠPB), ako sa to vyžaduje v článku 9 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 501/2004 z 10. marca 2004. Štruktúra správy o kvalite 1. Inštitucionálne aspekty 2. Dostupnosť a zrozumiteľnosť programu 3. Aktuálnosť a rozsah prenosov údajov 4. Súlad 4.1. Súlad medzi štvrťročnými a ročnými údajmi 4.2. Súlad medzi finančnými a nefinančnými účtami 4.3. Súlad medzi stavom zásob a transakciami 4.4. Súlad konsolidácie 5. Porovnateľnosť 5.1. Porovnateľnosť v čase 5.2. Porovnateľnosť s MUFA 5.3. Porovnateľnosť s dlhom štátnej správy 6. Presnosť a spoľahlivosť 6.1. Pokrytie zdrojov údajov 6.2. Kontroly vnútorného súladu a hodnovernosti, a monitorovanie závažných udalostí 6.3. Metodiky a predpoklady používané pri štatistických odhadoch 6.4. Úpravy pojmov podľa ESA95 6.5. Korekcie štatistických údajov 7. Závery a odporúčania Správa o kvalite ŠFÚVS Z 15. marca 2006 1. INšTITUCIONÁLNE ASPEKTY ŠTVRťROčNÉ FINANčNÉ ÚčTY VEREJNEJ SPRÁVY (ŠFÚVS) VO VÄčšINE čLENSKÝCH šTÁTOV ZOSTAVUJÚ NÁRODNÉ šTATISTICKÉ ÚRADY (NŠÚ) A NÁRODNÉ CENTRÁLNE BANKY (NCB) V BELGICKU, NEMECKU, GRÉCKU, ŠPANIELSKU, TALIANSKU, MAďARSKU, RAKÚSKU A PORTUGALSKU. VO FRANCÚZSKU ZOSTAVUJE ŠFÚVS MINISTERSTVO FINANCIÍ V SPOLUPRÁCI S NCB A NA CYPRE MINISTERSTVO FINANCIÍ. V mnohých členských štátoch existujú pracovné skupiny alebo neformálne pracovné tímy vytvorené najmä zo zástupcov NŠÚ, NCB a ministerstva financií, ktoré sa zaoberajú metodickými otázkami a problémami zdrojov údajov, najmä s cieľom zlepšiť súlad medzi štvrťročnými nefinančnými a finančnými účtami[4]. Aktívna súčinnosť sa považuje za užitočnú na splnenie a udržanie vysokých kvalitatívnych cieľov. Eurostat podporuje vytvorenie formálnejších a bežne existujúcich pracovných skupín v členských štátoch. 2. DOSTUPNOSť A ZROZUMITEľNOSť Dvanásť členských štátov uverejňuje ŠFÚVS (Španielsko, Maďarsko, Fínsko, Švédsko, Spojené kráľovstvo) alebo podsúbor (Belgicko, Dánsko, Taliansko, Holandsko, Rakúsko) alebo údaje, ktoré im vo veľkej miere zodpovedajú (Francúzsko, Portugalsko). Litva a Luxembursko ich plánujú uverejňovať čoskoro. Uverejnené štatistické údaje sú zvyčajne k dispozícii na internetových stránkach inštitúcie, ktorá ich zostavuje, a niekedy sú doplnené stručnými metodickými poznámkami alebo výkladovou analýzou ako návodom pre používateľov (Dánsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Holandsko, Rakúsko a Spojené kráľovstvo). Na jar 2006 Eurostat uverejnil na svojej internetovej stránke štatistické údaje ŠFÚVS, ako sú agregované hodnoty za EÚ a údaje niektorých štátov, spolu s opismi postupov na ich zostavovanie v týchto krajinách (napr. Príručka o ŠFÚVS ). Všetky členské štáty poskytli Eurostatu opis zdrojov a metód, ako sa to vyžaduje v článku 8 nariadenia (ES) č. 501/2004. Nedostatky v opisoch za jednotlivé krajiny sa zistili najmä v prípade Nemecka, Talianska a Maďarska. 3. AKTUÁLNOSť A ROZSAH PRENOSOV ÚDAJOV Na základe nariadenia sa údaje musia doručiť Eurostatu najneskôr tri mesiace po ukončení štvrťroka, ktorého sa údaje týkajú. Preskúmaním štyroch ostatných štvrťročných prenosov sa zistilo, že väčšina členských štátov podala Eurostatu správu v predpísaných termínoch a meškanie prenosov predstavovalo rádovo dni. Írsko a Spojené kráľovstvo meškali dvakrát. Jeden členský štát meškal pri ostatnom prenose, ale pri predposlednom nemeškal nikto. Eurostat a členské štáty zaviedli efektívny systém prenosu a kontrol, ktorý umožňuje rýchle spracovanie údajov a v prípade potreby opakovanie prenosu. Pokiaľ ide o pokrytie, od členských štátov sa žiada, aby poskytli štvrťročné údaje, počnúc prvým štvrťrokom roku 1999. Len 13 krajín dodalo kompletnú množinu štatistických údajov, ako sa vyžaduje v nariadení z konca roku 2005. Malta a Slovinsko neposkytli Eurostatu žiadne údaje, Cyprus veľmi málo. Nemecko, Luxembursko a v menšom rozsahu Estónsko, Lotyšsko a Švédsko neposkytli úplné informácie o verejnej správe a podsektoroch, čo často bránilo výpočtu ich čistých pôžičiek poskytnutých/prijatých (t. j. ich deficitu) alebo ich čistého majetku (finančné aktíva mínus pasíva). Česká republika, Francúzsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo neposkytli niektoré informácie o protistranách. Česká republika neposkytla pokrytie za celé časové obdobie. Naproti tomu iné krajiny dobrovoľne dodali dlhšie časové rady, ako sa to vyžaduje: Spojené kráľovstvo, Maďarsko, Španielsko, Taliansko, Švédsko, Grécko, Luxembursko a Írsko. Je potrebné poznamenať, že od 15. marca 2006 sa zlepšilo pokrytie údajov týchto krajín: Česká republika, Nemecko, Estónsko, Lotyšsko, Slovinsko a Švédsko. 4. SÚLAD 4.1. Súlad medzi štvrťročnými a ročnými údajmi V článku 2 nariadenia č. 501/2004 sa uvádza, že štvrťročné údaje a zodpovedajúce ročné údaje hlásené na základe nariadenia (ES) č. 2223/96 (t. j. ročné finančné účty) musia byť vo vzájomnom súlade. Teoreticky sú tieto štatistické údaje zhodné a údaje v hláseniach by mali byť rovnaké. V praxi však rozdiely v inštitúciách, ktoré ich zostavujú, vplyv „opakovaných vyrovnávacích“ mechanizmov, používaných na zostavovanie finančných účtov, a používanie rôznych „starých modelov“ vytvárajú priestor na nezrovnalosti. V dôsledku týchto faktorov možno v priebehu roka zistiť rozdiely. Predpokladá sa, že tieto rozdiely aspoň jedenkrát ročne zmiznú, keď sa obidva súbory údajov uvedú do plného súladu. Z analýzy súladu medzi štvrťročnými a ročnými číslami vyplýva, že Belgicko, Dánsko, Španielsko, Grécko, Taliansko, Litva, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Portugalsko, Fínsko a Spojené kráľovstvo dosahujú dokonalé alebo takmer dokonalé zhody, zatiaľ čo Nemecko a Lotyšsko vykazujú výrazné rozdiely. Česká republika, Estónsko a Slovensko nahlásila značné rozdiely za hranicou prijateľnosti alebo vysvetliteľnosti. 4.2. Súlad medzi finančnými a nefinančnými účtami Od decembra 2005 všetky členské štáty musia poskytovať Eurostatu úplný súbor údajov za verejnú správu, obsahujúci výdavky, príjmy a deficit na jednej strane a transakcie s finančnými aktívami a pasívami na strane druhej. Deficit sa teoreticky rovná čistým finančným transakciám (t. j. položky „nad čiarou“ sa rovnajú položkám „pod čiarou“). V praxi problémy zdrojov údajov, ťažkosti pri zostavovaní a inštitucionálne opatrenia spôsobujú rozdiely, ktoré sa často označujú ako „štatistická nepresnosť“ (nezrovnalosť medzi nefinančnými a finančnými účtami). I keď nezrovnalosť je zjavne všeobecne nižšia v sektore verejnej správy ako v iných sektoroch hospodárstva, doteraz existujú v Európe rôzne štatistické prístupy: niektorí spracovatelia finančných údajov vykazujú túto nezrovnalosť v plnom rozsahu, zatiaľ čo iní ju odstraňujú v priebehu štatistického spracovania. Eurostat inicioval v roku 2005 práce na tejto problematike s cieľom posúdiť postupy štátov a navrhnúť osvedčený postup. V tomto počiatočnom štádiu možno konštatovať, že zistená nezrovnalosť je výrazná. I keď 12 z 20 krajín, za ktoré možno nezrovnalosť vypočítať, vykazuje priemernú štvrťročnú nepresnosť v rozsahu +/-0,05 % ročného HDP, polovica z týchto krajín vykazuje aj štandardnú odchýlku štvrťročnej nepresnosti vo výške 0,5 % ročného HDP. Dve krajiny vykazujú neprijateľné nepresnosti, ktoré sú známkou významných nedostatkov v údajoch: Grécko a Česká republika. Vysoké štandardné odchýlky v nepresnostiach môžu poukazovať na problémy sezónneho modelu (Španielsko a Estónsko) alebo na rozsiahle záznamy za určité štvrťroky (Írsko, Francúzsko a Švédsko). Toto sa bude ďalej analyzovať. 4.3. Súlad medzi stavom zásob a finančnými transakciami Keďže súvahy sa majú predkladať v trhovej hodnote, zmena stavu zásob v danom nástroji počas účtovného obdobia sa nemusí rovnať transakciám s týmto nástrojom. Preceňovania a iné udalosti, ako sú reklasifikácie, majú vplyv na súvahu bez toho, že by boli zaúčtované ako transakcie. Monitorovanie všetkých takýchto udalostí, ktoré sa tiež označujú ako „iné hospodárske toky“, je ďalšou kľúčovou otázkou kvality finančných účtov. Eurostat s aktívnou podporou pracovnej skupiny pre ŠFÚVS zaviedol systematické nahlasovanie závažných udalostí, ktoré majú rozhodujúci vplyv na hospodárske toky. Na ich identifikáciu sa schválila hranica 0,5 % ročného HDP (alebo vyššia pre niektoré špecifické nástroje). Španielsko, Lotyšsko, Holandsko, Rakúsko a Poľsko zdokumentovali všetky takéto závažné udalosti. Naproti tomu Česká republika, Dánsko, Maďarsko a Spojené kráľovstvo neoznámili Eurostatu žiadne závažné udalosti. 4.4. Súlad konsolidácie Všetky údaje v správach, s výnimkou Írska a Slovenska, spĺňajú kritériá vnútorného súladu konsolidácie, t. j. konsolidované (vymedzené ako nekonsolidované hodnoty mínus konsolidované hodnoty) transakcie a stav zásob zaúčtované na strane aktív sú zhodné s konsolidovanými transakciami na strane pasív. 5. POROVNATEľNOSť 5.1. Porovnateľnosť v čase Článkom 7 nariadenia (ES) č. 501/2004 sa umožňuje zostavovanie spätných údajov na základe „najlepších odhadov“. Je potrebné zdôrazniť, že reklasifikácie jednotiek, ktoré sa často chápu ako prerušenia v časových radoch, sa tu bežne považujú skôr za „iné hospodárske toky“. Väčšina členských štátov nenahlásila žiadne prerušenia vo svojich časových radoch. Sedem členských štátov nahlásilo zistené prerušenia: Česká republika, Španielsko, Francúzsko, Taliansko, Holandsko, Rakúsko a Poľsko. 5.2. Porovnateľnosť s MUFA Eurostat neoveruje súlad údajov vo ŠFÚVS so štvrťročnými finančnými účtami, ktoré NCB nahlasujú Európskej centrálnej banke, v súvislosti s usmerneniami ECB k finančným účtom menovej únie (MUFA) (ktoré zahŕňajú aj štvrťročné finančné účty za štátnu správu od apríla 2006). Tento súlad sa však dokumentoval prostredníctvom dotazníkov pre krajiny, ak účasť rôznych inštitúcií a vplyv „opakovaného vyrovnávania“, ktoré sa použilo na zostavenie úplného súboru štvrťročných účtov MUFA, má potenciál vytvárať rozdiely. Aktuálnosť a pokrytie sú dôvody, pre ktoré ŠFÚVS môžu byť užitočné ako kvalitný zdroj na účely zostavovania MUFA. Väčšina krajín vyhlasuje, že tieto dva súbory údajov sú alebo budú zhodné. Štyri krajiny hlásia okrajové rozdiely (Nemecko, Španielsko kvôli starým modelom, Francúzsko a Portugalsko). 5.3. Porovnateľnosť s dlhom štátnej správy Štvrťročný dlh štátnej správy, ktorý nahlasujú členské štáty Eurostatu na základe nariadenia Rady (ES) č. 1222/2004, musí zodpovedať vykazovaným pasívam štátnej správy v ŠFÚVS, pokiaľ definície štátnej správy a finančných nástrojov sú rovnaké. Tieto definície sú však určite rôzne, lebo hodnotiace pravidlo je odlišné: pasíva štátnej správy sa vykazujú v trhovej hodnote, zatiaľ čo dlh štátnej správy sa uvádza v nominálnej hodnote (nezahŕňa vzniknutý úrok a pre „cenné papiere“ je definovaný ako nominálna hodnota). Na základe kvantitatívnej analýzy sa zistilo, že dlh štátnej správy a pasíva štátnej správy sú v súlade pre všetkých päť kategórií skúmaných nástrojov (krátkodobé a dlhodobé pôžičky, krátkodobé a dlhodobé cenné papiere a obeživo a vklady[5]) len pre štyri krajiny: Grécko, Španielsko, Luxembursko a Fínsko, zatiaľ čo tri krajiny vykazujú nesúlad pre tri kategórie: Írsko, Rakúsko a Švédsko. 6. PRESNOSť A SPOľAHLIVOSť 6.1. Pokrytie zdrojov údajov Pokiaľ ide o využívanie zdrojov údajov, v článku 2 nariadenia (ES) č. 501/2004 sa uvádza, že štvrťročné údaje musia vychádzať z informácií priamo dostupných v rámci štátnej správy, ako sú údaje z verejných účtov alebo administratívnych zdrojov. Určitá pružnosť sa povoľuje pre zostavovanie akciových pozícií, s výnimkou kótovaných akcií a podielových fondov. Väčšina členských krajín nahlasuje úplné alebo takmer úplné pokrytie zdrojov údajov vzhľadom na jednotky a nástroje štátnej správy. Robí sa to niekoľkými spôsobmi, predovšetkým prístupom k priamym zdrojom, ako sú vlastné účty každej jednotky, k centrálnym databázam alebo zisťovaniam. Grécko, Švédsko a Spojené kráľovstvo (pre miestne orgány) sa vo veľkej miere opierajú o zisťovania. Nepriame informácie zozbierané z peňažných a bankových štatistických údajov, platobných bilancií alebo všeobecných databáz cenných papierov sa používajú na zostavenie údajov o protistranách, ale niekedy aj na odhad nástrojov: najmä za Estónsko, Grécko, Taliansko, Luxembursko, Rakúsko (značné používanie cenných papierov podľa databázy cenných papierov) a Portugalsko, ako aj, ale v menšom rozsahu, za Nemecko, Holandsko, Poľsko, Slovinsko a Fínsko. Zostavovatelia bežne hlásia problémy s odhadom pozícií finančných derivátov (stavu zásob alebo transakcií) a používajú nepriame zdroje údajov pre poistnotechnické rezervy. Transakcie sa bežne odvodzujú od informácií o stave zásob, všeobecne od druhej najlepšej pozície. Španielsko, Holandsko, Portugalsko, Slovensko a Spojené kráľovstvo a v menšej miere Nemecko, Írsko, Rakúsko, Fínsko a Švédsko majú však prístup k informáciám o tokoch, ktoré poskytujú lepšie výsledky. 6.2. Kontroly vnútorného súladu a hodnovernosti, a monitorovanie závažných udalostí Väčšina členských štátov vykonáva kontroly súladu, ako aj hodnovernosti, ako súčasť svojich zvyčajných postupov pri zostavovaní. Kontroly súladu sa robia na ročných finančných účtoch alebo pri konsolidácii na základe tabuľky 3 pre postup pri nadmernom deficite. Kontroly hodnovernosti sa robia na zistenie nezrovnalosti, tempa rastu zásob alebo iných hospodárskych tokov. Česká republika a Maďarsko svoje postupy nezdokumentovali. Členské štáty monitorujú a nahlasujú Eurostatu závažné udalosti, ktoré súvisia s veľkými transakciami alebo inými veľkými hospodárskymi tokmi. Belgicko, Estónsko, Španielsko, Francúzsko, Írsko, Lotyšsko, Holandsko, Rakúsko, Poľsko a Portugalsko dokumentujú väčšinu svojich veľkých transakcií. Naproti tomu Česká republika, Grécko, Írsko, Spojené kráľovstvo veľké transakcie nezdokumentovali. Mnohé členské štáty vykonávajú aj monitorovanie hlavných hospodárskych tokov (pozri oddiel 4.4). 6.3. Metodiky a predpoklady používané pri štatistických odhadoch V článku 2 nariadenia č. 501/2004 sa výslovne povoľuje používanie interpolačných a extrapolačných metód pri niektorých špecifických nástrojoch. I keď mnohé členské štáty sa o tieto metódy neopierajú (Grécko, Litva, Malta, Rakúsko, Slovinsko a Spojené kráľovstvo), mnohé iné ich príležitostne využívajú na vykonanie odhadov akciových pozícií, iných pohľadávok/záväzkov alebo informácií, ktoré sú k dispozícii len raz ročne, ako je to niekedy v prípade miestnych samospráv. 6.4. Úpravy pojmov podľa ESA95 Úpravy pojmov sa majú vykonať na to, aby sa štvrťročné údaje uviedli do súladu s pojmami ESA95. Tieto úpravy sú podobné ako úpravy v ročných účtoch. Kategorizácia Väčšina členských štátov (s výnimkou Českej republiky, Francúzska a Slovenska) nahlasuje zdrojové údaje tak, že vo veľkej miere zodpovedajú kategorizácii nástrojov podľa ESA95, a teda nie je potrebné ich upravovať. V prípade Francúzska splatnosť nástrojov v oblasti krátkodobých cenných papierov výrazne prekračuje jeden rok. Oceňovanie Na základe ESA95 sa akcie a iné cenné papiere v súvahe musia vyjadrovať v trhovej hodnote. Členské štáty používajú vyjadrenie v trhových cenách pre pasíva, ktoré tvoria dlhodobé cenné papiere, s výnimkou Belgicka, Českej republiky, Estónska, Lotyšska, Litvy a Slovenska. Mnohé členské štáty oceňujú svoje krátkodobé pasíva nominálnou hodnotou, čo je tiež nesprávne, i keď kvantitatívne dôsledky sú menšie (Belgicko, Česká republika, Nemecko, Lotyšsko, Litva, Slovensko a Spojené kráľovstvo). Členské štáty musia oceňovať akcie trhovou hodnotou alebo jej ekvivalentom s použitím náhradnej hodnoty pre nekótované akcie. Írsko oceňuje nekótované akcie ako čisté aktíva pri trhovej hodnote, Maďarsko upravenou účtovnou hodnotou. Česká republika. Estónsko, Grécko, Taliansko, Lotyšsko, Luxembursko, Malta, Holandsko, Rakúsko, Poľsko, Fínsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo hodnotia nekótované akcie ako čisté aktíva s účtovnou hodnotou a Slovensko nadobúdacou hodnotou, čo nie sú najlepšie postupy. Čas zaznamenania ESA95 predpisuje zaznamenávanie transakcií na časovo rozlíšenom základe a zaznamenaním rozdielu s hotovostnými platbami v iných záväzkoch/pohľadávkach. Osvedčený postup podľa ESA95 je zaznamenávať vzniknutý úrok do základného nástroja, čo sa požaduje aj v Príručke o deficite a dlhu štátnej správy[6] . Len menej krajín však dodržiava tieto odporúčania pri všetkých pasívach, pričom väčšina krajín sa pri niektorých dlhových nástrojoch rozhoduje zaznamenávať vzniknuté úroky do záväzkov. 6.5. Korekcie štatistických údajov Členské štáty nahlasujú metaúdaje o veľkých korekciách Eurostatu, vrátane dôvodov na vykonanie korekcie. Rozsah korekcií je najvýznamnejším prvkom posudzovania kvality z hľadiska používateľa i zostavovateľa. Korekcie v období od jedného poskytnutia údajov po druhé (najmä od prvého odhadu po druhý) sa tu analyzujú, lebo poukazujú na problémy zdrojov údajov. Výpočty korekcií medzi prvým odhadom a konečnými údajmi, ktoré sa v praxi merajú počas ôsmich štvrťrokov, sa v tejto fáze nedajú vykonať, keďže údaje sa začali pravidelne poskytovať ŠFÚVS pred menej ako dvoma rokmi. Predbežná analýza siedmich minulých pravidelných prenosov naznačuje, že korekcia mediánu za členské štáty a za prenosy sa blíži k 0,2 % ročného HDP pre čistý majetok verejnej správy za prvý odhad i posledné štyri štvrťroky a k 0,1 % ročného HDP za čisté pôžičky poskytnuté/prijaté verejnej správy. Takže prvý odhad nebol nijako abnormálne korigovaný v porovnaní s nasledujúcimi štvrťrokmi. Existuje málo dôkazov o systematických chybách najmä pri čistých pôžičkách poskytnutých/prijatých. Korekcie údajov ústrednej štátnej správy často prevládajú vzhľadom na veľkosť a zložitosť jej finančných transakcií. Medzi krajinami existujú veľké rozdiely, niektoré vykazujú vyššie korekcie: Francúzsko, Taliansko, Maďarsko a Portugalsko (plus Dánsko a Luxembursko za čistý majetok), iné podstatne nižšie: Holandsko, Švédsko a Spojené kráľovstvo. Pre nedostatok skúseností a keďže mnohé krajiny donedávna využívali výhody výnimiek alebo z toho, že prechádzali etapou vývoja, analýzy korekcií sa musia podávať opatrne. Je predčasné robiť striktné závery. 7. ZÁVERY A ODPORÚčANIA[7] VÝZNAMNÝ POKROK SA DOSIAHOL V SÚVISLOSTI SO ZOSTAVOVANÍM ŠFÚVS. ÚDAJE ZA VÄčšINU KRAJÍN MAJÚ PRIMERANÚ KVALITU, SÚ UžITOčNÉ NA ANALYTICKÉ ÚčELY A VHODNÉ NA ZOSTAVOVANIE VÝZNAMNÝCH AGREGOVANÝCH ÚDAJOV ZA EUROZÓNU A EÚ. Niektoré členské štáty musia implementovať konkrétne opatrenia na zlepšenie kvality nahlasovaných údajov. V niektorých prípadoch sa zlepšenie môže dosiahnuť splnením záväzku Spoločenstva nahlasovať časové rady Eurostatu. Tak by sa predišlo tomu, že Komisia začne konanie o porušení povinností na základe Zmluvy o založení ES s cieľom v celom rozsahu presadiť uplatňovanie nariadení Spoločenstva. Malo by sa podporovať uverejňovanie ŠFÚVS, ktoré by obsahovali vhodné rady pre používateľov: poskytnúť metaúdaje, ktoré vyjadrujú postupy štátov, upozorniť používateľov na nestálosť týchto štvrťročných údajov a pomáhať pri výklade nezrovnalostí. Uverejňovaním by sa podporila kvalita. Toto posudzovanie sa má v budúcnosti opakovať s cieľom monitorovať pokrok členských štátov. Niektoré konkrétne hodnotenia a odporúčania členských štátov sú uvedené v tabuľke. Členský štát | Kvalita údajov a metaúdajov je: | Úsilie by sa malo vynaložiť na: | Belgicko | celkove dobrá | oceňovanie dlhových cenných papierov | Česká republika | celkove nedostatočná | poskytovanie celých časových radov súlad s ročnými finančnými účtami a s nefinančnými účtami nahlasovanie závažných udalostí oceňovanie dlhových cenných papierov a nekótovaných akcií | Dánsko | celkove dobrá | nahlasovanie závažných udalostí | Nemecko | celkove uspokojivá; nedostatočné pokrytie | pokrytie opisy za krajinu súlad s ročnými finančnými účtami a s dlhom | Estónsko | celkove nedostatočná; závažné nedostatky sa zistili vo štvrťročných údajoch; často nesprávne štvrťročné štatistické údaje | pokrytie súlad s ročnými finančnými účtami a s nefinančnými účtami oceňovanie dlhových cenných papierov a nekótovaných akcií spoľahnutie sa na údaje z priamych zdrojov | Írsko | celkove slušná | súlad konsolidácie s nefinančnými účtami a s dlhom dôsledné nahlasovanie závažných udalostí | Grécko | celkove nedostatočná | súlad s nefinančnými účtami nahlasovanie závažných udalostí oceňovanie nekótovaných akcií | Španielsko | celkove veľmi dobrá | súlad s nefinančnými účtami | Francúzsko | celkove dobrá | uplatňovanie správneho kritéria pre splatnosť obmedzenie korekcií 1. odhadov súlad s nefinančnými účtami | Taliansko | celkove dobrá | opisy za krajinu súlad s dlhom oceňovanie nekótovaných akcií spoľahnutie sa na údaje z priamych zdrojov | Cyprus | Eurostat dostal obmedzené údaje a dokumentáciu. | Bez odkladu je potrebné úsilie na splnenie nariadenia EÚ. | Lotyšsko | celkove dobrá; neúplné pokrytie | pokrytie oceňovanie dlhových cenných papierov a nekótovaných akcií súlad s ročnými finančnými účtami | Litva | celkove dobrá | oceňovanie dlhových cenných papierov | Luxembursko | celkove dobrá; nedostatočné pokrytie | pokrytie opisy za krajinu spoľahnutie sa na údaje z priamych zdrojov | Maďarsko | celkove dobrá, i keď metaúdaje sú nedostatočné | opisy za krajinu nahlasovanie závažných udalostí | Malta | Eurostatu neboli nahlásené žiadne údaje. | Bez odkladu je potrebné úsilie na splnenie nariadenia EÚ. | Holandsko | celkove dobrá | súlad s nefinančnými účtami oceňovanie nekótovaných akcií spoľahnutie sa na údaje z priamych zdrojov | Rakúsko | celkove dobrá | súlad s dlhom oceňovanie nekótovaných akcií spoľahnutie sa na údaje z priamych zdrojov | Poľsko | celkove dobrá | súlad s dlhom oceňovanie nekótovaných akcií spoľahnutie sa na údaje z priamych zdrojov | Portugalsko | celkove dobrá | súlad s nefinančnými účtami a s dlhom spoľahnutie sa na údaje z priamych zdrojov | Slovinsko | Eurostatu neboli nahlásené žiadne údaje. | Bez odkladu je potrebné úsilie na splnenie nariadenia EÚ. | Slovensko | celkove nedostatočná; zistili sa závažné nedostatky za spracované transakcie | súlad konsolidácie, s nefinančnými účtami a s ročnými finančnými účtami oceňovanie dlhových cenných papierov a akcií nahlasovanie závažných udalostí | Fínsko | celkove dobrá | oceňovanie nekótovaných akcií spoľahnutie sa na údaje z priamych zdrojov | Švédsko | celkove dobrá; neúplné pokrytie | pokrytie súlad s nefinančnými účtami a s dlhom oceňovanie nekótovaných akcií | Spojené kráľovstvo | celkove dobrá | prenosové postupy nahlasovanie závažných udalostí oceňovanie nekótovaných akcií súlad s dlhom | [1] Ú. v. EÚ L 81, 19.3.2004, s. 1. [2] Platí len pre Belgicko, Nemecko, Španielsko a Rakúsko. [3] Pozri Záujmová skupina CIRCA pri Eurostate „Kvalita v štatistických údajoch“, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main. [4] V mnohých členských štátoch obidva účty zostavuje jedna inštitúcia. [5] Mince často predstavujú pasíva ústrednej štátnej správy a štátna správa môže prijímať vklady, ktoré sa len v zriedkavých prípadoch započítavajú do peňažných agregovaných údajov. [6] Príručku možno nájsť v oddiele Finančné štatistické údaje štátnej správy (pododdiel II.3) na internetovej stránke Eurostatu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2. [7] Ďalší vývoj, ktorý medzičasom dosiahli mnohé členské štáty od 15. marca 2006, nie sú v tejto správe o kvalite zachytené.