Návrh rozhodnutia Rady o zasielaní informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností bezpečnostných a spravodajských služieb /* KOM/2005/0695 v konečnom znení - CNS 2005/0271 */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 22.12.2005 KOM(2005) 695 v konečnom znení 2005/0271 (CNS) Návrh ROZHODNUTIA RADY o zasielaní informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností bezpečnostných a spravodajských služieb (predložená Komisiou) ODÔVODNENIE SÚVISLOSTI NÁVRHU - Všeobecné súvislosti Terorizmus sa stal medzinárodnou hrozbou, s ktorou si žiaden členský štát neporadí sám. EÚ vypracovala politiku na boj proti terorizmu, v rámci ktorej bojujú členské štáty spoločne s rovnakou odhodlanosťou, zaangažovanosťou a dodržiavaním ľudských práv a základných slobôd. S cieľom predchádzať terorizmu a na boj proti nemu boli na pomoc Európskej únii prijaté významné legislatívne opatrenia a politiky. Európska rada prijala predovšetkým akčný plán EÚ pre boj proti terorizmu. V každom členskom štáte sa takisto vykonal prieskum opatrení na boj proti terorizmu v rámci celej EÚ. Napriek pokroku, ktorý sa dosiahol na úrovni EÚ v oblasti boja proti terorizmu, je potrebné ešte veľa urobiť. Obzvlášť je potrebné implementovať príslušné opatrenia stanovené v akčnom pláne EÚ pre boj proti terorizmu, Haagskom programe, akčnom pláne Rady a Komisie, ktorým sa vykonáva Haagsky program, ako aj opatrenia vyplývajúce z vyhlásenia Rady z 13. júla 2005[1]. Významným prvkom úsilia EÚ s cieľom predchádzať a bojovať proti terorizmu je zasielanie všetkých relevantných informácií členských štátov Europolu. Zasielanie informácií získaných z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb je významným prvkom v tomto procese. Členské štáty musia takisto predložiť iným členským štátom, ktoré im budú pomáhať v predchádzaní a boji proti terorizmu, všetky relevantné informácie. V tomto ohľade majú bezpečnostné a spravodajské služby členského štátu ústrednú úlohu. - Dôvody a ciele návrhu V článku 29 Zmluvy o EÚ sa stanovuje, že cieľ Únie poskytnúť občanom vysokú úroveň bezpečnosti v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti je možné dosiahnuť prevenciou a bojom proti organizovanému alebo inému zločinu, najmä terorizmu a iným osobitným formám zločinu prostredníctvom: - užšej spolupráce medzi policajnými zložkami, colnými orgánmi a inými príslušnými orgánmi v členských štátoch, a to tak priamo ako prostredníctvom Európskeho policajného úradu (Europol), v súlade s ustanoveniami článkov 30 a 32. Európska rada vo svojom vyhlásení o boji proti terorizmu z 25. marca 2004 zdôraznila význam: - optimálneho a čo možno najúčinnejšieho využitia orgánov EÚ na podporu spolupráce v oblasti boja proti terorizmu, - ďalšieho rozvoja vzťahov medzi Europolom a spravodajskými službami, a - zdokonalenia mechanizmov spolupráce a podporou účinnej súčinnosti medzi bezpečnostnými a spravodajskými službami a službami polície. Schopnosť EÚ predchádzať terorizmu a bojovať s ním si vyžaduje zameriavať sa na ochranu bezpečnosti Únie ako celku.K takejto ochrane prispieva zasielanie všetkých relevantných informácií služieb presadzovania práva ako i bezpečnostných a spravodajských služieb Europolu.Spracovanie týchto informácií pomáha Europolu pri jeho operačných a strategických analýzach týkajúcich sa terorizmu. Dohovor o Europole už poskytuje právny rámec, ktorý umožňuje členským štátom podeliť sa o informácie týkajúce sa terorizmu s Europolom.Informácie získané z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb, nie sú v zásade vylúčené zo zasielania Europolu.Europol však vo svojej správe Rade o vykonávaní akčného plánu EÚ pre boj proti terorizmu[2] uvádza, že zo strany bezpečnostných a spravodajských služieb neexistuje žiadne štruktúrované poskytovanie údajov pre analýzy Europolu súvisiace s terorizmom.V hodnotiacej správe o Druhej pracovnej skupine na boj proti terorizmu[3] Europol poznamenal, že väčšina poskytnutých údajov zo strany členských štátov pre príslušné analýzy a projekty tejto pracovnej skupiny na boj proti terorizmu nepochádza z bezpečnostných a spravodajských služieb ale zo služieb presadzovania práva.Európska rada ako aj Europol sa zhodli na potrebe posilňovania vzťahov medzi Europolom a národnými bezpečnostnými a spravodajskými službami.V tejto súvislosti je evidentne potrebné zriadiť mechanizmus na zabezpečenie zasielania informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb, Europolu.Týmto rozhodnutím Rady sa zriaďuje takýto mechanizmus. S cieľom predchádzať terorizmu a bojovať s ním musia členské štáty spolupracovať a vzájomne si poskytovať informácie.Európska rada takisto zdôraznila, že členské štáty by mali okamžite poskytnúť príslušným orgánom ostatných členských štátov všetky informácie týkajúce sa ohrozenia vnútornej bezpečnosti týchto ostatných členských štátov, ktorými disponujú ich služby.Toto rozhodnutie Rady ustanovuje zasielanie informácií získaných z činností bezpečnostných a spravodajských služieb z jedného členského štátu do ostatných členských štátov s cieľom pomáhať týmto členským štátom predchádzať terorizmu a bojovať s ním.Tento návrh nemá vplyv na bilaterálne mechanizmy medzi členskými štátmi na zasielanie informácií. Sieť kontaktného úradu („Bureau de Liaison“) je nástroj informačnej technológie na kódovanie, ktorý pomáha pri zasielaní informácií.Orgány presadzovania práva a bezpečnostné a spravodajské služby členského štátu ako aj Europol by mali mať prístup do tejto siete.Táto sieť by mohla byť užitočným mechanizmom na zasielanie informácií v súlade s predkladaným návrhom rozhodnutia Rady. - Súčasné ustanovenia týkajúce sa návrhu V rozhodnutí Rady 2005/671/JHA z 20. septembra 2005 o výmene informácií a spolupráci v oblasti trestných činov terorizmu sa stanovuje, aby každý členský štát v rámci svojich policajných služieb alebo iných orgánov presadzovania práva určil osobitnú službu, ktorá bude zhromažďovať a mať prístup ku všetkým príslušným informáciám týkajúcim sa vyšetrovaní trestných činov vedených ich orgánmi presadzovania práva so zreteľom na trestné činy terorizmu a všetkým informáciám, ktoré z týchto vyšetrovaní vyplývajú.Takisto ustanovuje určenie národného spravodajcu Eurojustu pre teroristické záležitosti alebo vhodného súdneho respektíve iného príslušného orgánu, ktorý bude mať prístup ku všetkým príslušným informáciám týkajúcim sa trestného stíhania a odsúdenia za trestné činy terorizmu a môže takéto informácie zhromažďovať. Uvedené rozhodnutie ustanovuje zasielanie informácií, ktoré zhromaždila osobitná služba členského štátu a príslušný národný spravodajca Eurojustu alebo vhodný súdny respektíve iný príslušný orgán, Europolu ako aj Eurojustu.Takisto ustanovuje, aby členský štát umožnil ostatným dotknutým členským štátom prístup k informáciám týkajúcim sa trestných činov terorizmu. Rozhodnutie Rady 2005/671/JHA sa výslovne netýka bezpečnostných a spravodajských služieb.Prijatie a uplatňovanie rozhodnutia Rady o zasielaní informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností bezpečnostných a spravodajských služieb, spolu s rozhodnutím Rady 2005/671/JHA posilnia poskytovanie informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu služieb presadzovania práva a bezpečnostných a spravodajských služieb členskými štátmi Europolu. Dohovor o Europole z roku 1995. V článku 2 sa stanovuje, že cieľom Europolu je prostredníctvom opatrení uvedených v dohovore zlepšiť účinnosť a spoluprácu príslušných orgánov členského štátu s cieľom predchádzať terorizmu a bojovať s ním ako aj s inými vážnymi formami medzinárodného a organizovaného zločinu. Návrh rámcového rozhodnutia Rady o ochrane osobných údajov spracovávaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach[4]. Tento nástroj poskytuje právny rámec pre účinnú ochranu osobných údajov vo veciach, ktoré spadajú do oblasti pôsobnosti hlavy VI Zmluvy o Európskej únii. - Súlad s inými politikami a cieľmi Únie - Rozhodnutie Rady o prenose informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností bezpečnostných a spravodajských služieb, sa snaží zabezpečiť úplné dodržiavanie práva na slobodu a bezpečnosť, práva na súkromie a rodinný život a práva na ochranu osobných údajov (články 6, 7 a 8 Charty základných práv Európskej únie).Dosahuje to zriadením mechanizmu na pomoc v oblasti prevencie a boja proti terorizmu ustanovením, že informácie budú zaslané do národných kontaktných miest v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi a ustanovením, že informácie budú zaslané Europolu v súlade s Dohovorom o Europole. Posúdenie dosahu - Boli posudzované tieto tri legislatívne možnosti:Žiadne nové alebo ďalšie právne predpisy Ak by sa nepodnikli žiadne opatrenia, zachovala by sa súčasná situácia, ktorá celkom nespĺňa aktuálne požiadavky na bezpečnosť. Žiaden zo súčasných nástrojov či projektov neprináša zlepšenia, o ktoré sa snaží toto rozhodnutie Rady. - Návrh rámcového rozhodnutia Rady Najvhodnejšie sa zdá ponechať členským štátom istú flexibilitu pri určovaní kontaktných miest a pri zasielaní informácií ostatným členským štátom. Dohovor o Europole poskytuje právny rámec na zasielanie informácií členskými štátmi Europolu. Vzhľadom na tieto okolnosti sa predloženie návrhu na harmonizáciu príslušných vnútroštátnych právnych predpisov členských štátov zdá byť v protiklade so zásadou proporcionality. - Návrh rozhodnutia Rady Návrh nariadenia Rady sa považuje za najvhodnejšie riešenie s cieľom naplniť súčasnú potrebu na zabezpečenie zasielania informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb Europolu a ostatným členským štátom. Zriaďuje sa ním mechanizmus na zasielanie takýchto informácií bez toho, aby sa museli vytvoriť nové služby alebo aproximovať vnútroštátne právo. Pokiaľ ide o dosah na základné práva, treba zdôrazniť, že rozhodnutie prispieva k uplatňovaniu článkov 2 a 3 Charty základných práv Európskej únie. V Charte sa uvádza, že každý má právo na život a telesnú nedotknuteľnosť. Väčšia ochrana súkromia osôb, ktorých údaje sa spracovávajú podľa tohto rozhodnutia, sa dosiahne prostredníctvom rámcového rozhodnutia Rady o ochrane osobných údajov spracovávaných v rámci policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. PRÁVNE ASPEKTY NÁVRHU - Zhrnutie navrhovanej činnosti Toto rozhodnutie Rady ustanovuje určenie kontaktného miesta v rámci bezpečnostných a spravodajských služieb každého členského štátu. Tieto služby zašlú všetky relevantné informácie týkajúce sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z ich činností, určeným kontaktným miestam. Rozhodnutie Rady takisto ustanovuje zasielanie informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu prijatých kontaktnými miestami na Europol. Rozhodnutie Rady ustanovuje zasielanie informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu prijatých kontaktným miestom členského štátu kontaktným miestam ostatných príslušných členských štátov. - Právny základ Článok 30 ods. 1 písm. b) a článok 34 ods. 2 písm. c) Zmluvy o Európskej únii. - Zásada subsidiarity Na činnosť Únie sa vzťahuje zásada subsidiarity. Ciele návrhu nemôžu byť splnené samotnými členskými štátmi z tohto dôvodu: Terorizmus je medzinárodným fenoménom a účinne si s ním sám neporadí žiaden členský štát. V rámci EÚ zohráva Europol ústrednú úlohu pokiaľ ide o prevenciu a boj proti terorizmu. S cieľom vykonávať svoje úlohy a najmä ďalej spracovávať analýzy a projekty súvisiace s terorizmom jeho pracovnej skupiny na boj proti terorizmu je potrebné, aby mu boli členskými štátmi poskytnuté potrebné informácie. Zasielaním relevantných informácií Europolu alebo ich uložením do informačného systému Europolu prispieva každý členský štát k zvýšeniu bezpečnosti EÚ ako celku. Ciele návrhu sa lepšie dosiahnu pomocou opatrenia na úrovni Únie z tohto dôvodu: Najdôležitejším cieľom rozhodnutia Rady je zabezpečiť zasielanie informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb, Europolu. Keďže Europol môže prijímať informácie zo všetkých členských štátov, môže navrhnúť koncept a perspektívu EÚ na prevenciu a boj proti terorizmu. Toto nie je možné dosiahnuť členským štátom konajúcim samostatne ani zasielaním informácií v rámci obmedzeného počtu členských štátov. Preto je návrh v súlade so zásadou subsidiarity. - Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: Návrhom sa zriaďuje mechanizmus na zabezpečenie zasielania informácií a operačné aspekty sa ponechávajú na uváženie samotných členských štátov. Predpokladá sa, že vykonávanie tohto rozhodnutia Rady nebude predstavovať pre členské štáty nadmerné bremeno ani náklady. Nebude sa od nich požadovať zriadenie nových orgánov alebo služieb. Každý členský štát je povinný Europolu zasielať informácie, ktoré je už v princípe možné zaslať v súlade s ustanoveniami Dohovoru o Europole. Všetky náklady, ktoré vzniknú členským štátom pri vykonávaní rozhodnutia Rady, budú úmerné príspevku predkladaného rozhodnutia na prevenciu a boj proti terorizmu. - Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: Rozhodnutie vychádzajúce z článku 34 ods. 2 písm. c) Zmluvy o EÚ. Forma rozhodnutia bola zvolená preto, lebo je potrebné prijať akt so všeobecnou pôsobnosťou, ktorý bude v členských štátoch záväzný v celom rozsahu. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. 2005/0271 (CNS) Návrh ROZHODNUTIA RADY o zasielaní informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností bezpečnostných a spravodajských služieb RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok 30 ods. 1 písm. b) a článok 34 ods. 2 písm. c), so zreteľom na návrh Komisie[5], so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu,[6] keďže: 1. Európska únia si stanovila cieľ poskytnúť občanom vysokú úroveň bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti vypracovaním spoločných postupov členských štátov v oblasti policajnej a justičnej spolupráce v trestných veciach. 2. V Haagskom programe o posilňovaní slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európskej únii, ktorý prijala Európska rada 4. novembra 2004, sa zdôrazňuje, že všetky prvky vyhlásenia Európskej rady z 25. marca 2004 a akčného plánu EÚ o boji proti terorizmu je potrebné aj naďalej naplno uplatňovať a obzvlášť je potrebné viac využívať Europol a Eurojust. 3. V akčnom pláne Rady a Komisie, ktorým sa vykonáva Haagsky program[7], sa stanovuje posilňovanie spolupráce medzi príslušnými orgánmi v boji proti terorizmu prostredníctvom rozvoja špecializovaných kontaktných miest v členských štátoch, ktoré budú mať prístup ku všetkým potrebným informáciám a správam súvisiacim s teroristickou činnosťou jednotlivcov, skupín alebo subjektov. 4. V rámcovom rozhodnutí Rady 2002/475/JHA z 13. júna 2002[8] o boji proti terorizmu sa stanovuje, aby členské štáty prijali potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa určité úmyselné činy, ktoré sa v rámci vnútroštátnych právnych predpisov definujú ako trestné činy, považovali za trestné činy terorizmu. V uvedenom rozhodnutí sa takisto stanovuje, aby členské štáty prijali potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby určité úmyselné činy týkajúce sa teroristických skupín boli trestné, aby s terorizmom súvisiace trestné činy vrátane určitých činov spojených s teroristickými činnosťami ako i podnecovanie, napomáhanie alebo navádzanie a pokus o spáchanie určitého trestného činu boli trestné. 5. V Dohovore o Europole z 26. júla 1995[9] sa stanovuje, že cieľom Europolu je prostredníctvom opatrení uvedených v dohovore zlepšiť účinnosť a spoluprácu príslušných orgánov členského štátu s cieľom predchádzať terorizmu a bojovať s ním ako aj s inými vážnymi formami medzinárodného a organizovaného zločinu. 6. V rozhodnutí Rady 2005/671/JHA z 20. septembra 2005 o výmene informácií a spolupráci v oblasti trestných činov terorizmu[10] sa stanovuje, aby členské štáty preniesli Europolu a Eurojustu informácie týkajúce sa vyšetrovania trestnej činnosti, stíhania a odsúdenia pokiaľ ide o trestné činy terorizmu. V uvedenom rozhodnutí sa takisto stanovuje, že členský štát umožní prístup k informáciám súvisiacim s trestnými činmi terorizmu iným dotknutým členským štátom, avšak nevzťahuje sa to výslovne na bezpečnostné a spravodajské služby, ktoré v rámci svojich činností súvisiacich so zhromažďovaním a prípravou správ s cieľom chrániť národnú bezpečnosť, zohrávajú tiež dôležitú úlohu v predchádzaní terorizmu. 7. Preto je nevyhnutné posilniť zasielanie informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb, Europolu, s cieľom pomáhať mu pri získavaní všetkých potrebných informácií na splnenie jeho úloh. 8. S cieľom predchádzať terorizmu a bojovať s ním musia členské štáty spolupracovať a vzájomne si poskytovať informácie. Výmena informácií získaných z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb je významnou súčasťou tohto procesu. Preto je potrebné prijať ustanovenie na zasielanie informácií získaných z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb z jedného členského štátu do druhého. 9. Keďže ciele navrhovaného opatrenia, najmä zriadenia mechanizmu na zabezpečenie zasielania informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností národných bezpečnostných a spravodajských služieb, Europolu a medzi členskými štátmi, nie je možné dostatočne dosiahnuť na úrovni samostatne pôsobiacich členských štátov a je ich preto z dôvodu rozsahu a účinku opatrenia možné lepšie dosiahnuť na úrovni Európskej únie, môže Rada prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity, ktorá je stanovená v článku 5 Zmluvy o ES a na ktorú odkazuje článok 2 Zmluvy o EÚ. V súlade so zásadou proporcionality toto rozhodnutie neprekračuje hranice nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov. 10. Toto rozhodnutie rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané najmä v Charte základných práv Európskej únie, ROZHODLA TAKTO: Článok 1 Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti Týmto rozhodnutím sa zriaďuje mechanizmus na zabezpečenie zasielania informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z činností bezpečnostných a spravodajských služieb členských štátov, Europolu. Takisto sa ním zriaďuje mechanizmus na zabezpečenie výmeny informácií týkajúcich sa trestných činov terorizmu medzi bezpečnostnými a spravodajskými službami členských štátov. Článok 2 Vymedzenie pojmov Na účely tohto rozhodnutia platia nasledovné definície: a) „trestné činy terorizmu“ sú trestné činy vymedzené v článkoch 1 až 4 rámcového rozhodnutia 2002/475/JHA, b) „Europol“ je Európsky policajný úrad ako stanovuje Dohovor z 26. júla 1995 o zriadení Európskeho policajného úradu („Dohovor o Europole“), c) „bezpečnostné a spravodajské služby“ sú orgány členských štátov, ktoré sú zodpovedné za zhromažďovanie a prípravu spravodajských informácií na účel boja proti hrozbám demokratického právneho poriadku, bezpečnosti a ďalším dôležitým záujmom štátu, vrátane boja proti terorizmu, d) „relevantné informácie“ sú spravodajské informácie týkajúce sa trestných činov terorizmu, ktoré majú alebo môžu mať vplyv na dva alebo viac členských štátov. Článok 3 Národné kontaktné miesta 1. Každý členský štát prijme nevyhnutné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby jeho bezpečnostné a spravodajské služby zasielali národnému kontaktnému miestu stanovenému v súlade s odsekom 2 všetky relevantné informácie týkajúce sa trestných činov terorizmu, ktoré sú získané z ich činností. 2. Každý členský štát určí do troch mesiacov od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia národné kontaktné miesto v rámci svojich bezpečnostných a spravodajských služieb. 3. Členské štáty písomne informujú generálny sekretariát Rady a Komisiu o určených kontaktných miestach a o akýchkoľvek následných zmenách. Článok 4 Zasielanie informácií Europolu Každý členský štát prijme potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli informácie získané jeho národným kontaktným miestom zaslané Europolu v súlade s ustanoveniami Dohovoru o Europole. Článok 5 Zaslanie informácií ostatným členským štátom Každý členský štát prijme potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby boli informácie získané jeho národným kontaktným miestom zaslané národným kontaktným miestam ostatných dotknutých členských štátov v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi. Článok 6 Monitorovanie a hodnotenie 1. Členské štáty podávajú správy generálnemu sekretariátu Rady a Komisie o opatreniach prijatých na plnenie povinností, ktoré im ukladá toto rozhodnutie Rady. Prvú správu o týchto opatreniach podajú členské štáty do jedného roka od nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia a potom každé dva roky. 2. Komisia predloží Rade správu o vykonávaní tohto rozhodnutia na základe informácií poskytnutými členskými štátmi a Europolom. Komisia podá prvú správu do osemnástich mesiacov od dátumu nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia a potom každé dva roky. Článok 7 Nadobudnutie účinnosti Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť v deň po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. V Bruseli Za Radu predseda [1] 11158/1/05 JAI 255. [2] 9156/05 JAI 178. [3] 12992/1/05 EUROPOL 33. [4] KOM(2005) 475. [5] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [6] Ú. v. EÚ C […], […], s. […]. [7] Ú. v. EÚ C 198, 12.8.2005, s. 1. [8] Ú. v. EÚ L 164, 22.6.2002, s. 3. [9] Ú. v. EÚ C 316, 27.11.1995, s. 2. Dohovor naposledy zmenený a doplnený protokolom z 27. novembra 2003 vypracovaným na základe článku 43 ods. 1 Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu (Dohovor o Europole), ktorým sa mení a dopĺňa tento dohovor (Ú. v. EÚ C 2, 6.1.2004, s. 3). [10] Ú. v. EÚ L 253, 29.9.2005, s. 22