[pic] | EURÓPSKA KOMISIA |

Brusel, 25.11.2010

KOM(2010) 687 v konečnom znení

SPRÁVA KOMISIE PARLAMENTU, RADE A EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU

VÝROČNÁ SPRÁVA O VYKONÁVANÍ NÁSTROJA PREDVSTUPOVEJ POMOCI (IPA) ZA ROK 2009SEC(2010) 1430

Zhrnutie

Táto správa predstavuje činnosti uskutočňované v rámci vykonávania nástroja predvstupovej pomoci (ďalej len „IPA“) v roku 2009 a poskytuje všeobecný prehľad vývoja ako aj niekoľko úvah o budúcich vyhliadkach.

V správe sa uvádza, že v roku 2009 Komisia podnikla konkrétne kroky na zlepšenie účinnosti, vplyvu a udržateľnosti nástroja IPA tým, že vytvorila podmienky pre odvetvový prístup k strategickému plánovaniu a programovaniu, zlepšila koordináciu darcov a zvýšila zodpovednosť príjemcov. Lepšia tvorba a vykonávanie politík prispejú k zlepšeniu politického dialógu a pomôžu dosiahnuť lepšie výsledky v procese integrácie západného Balkánu, Turecka a Islandu do EÚ.

Podrobnosti týkajúce sa plánovania a vykonávacích činností príjemcov pomoci v rámci osobitných programov alebo programov pre viacerých príjemcov nástroja IPA počas sledovaného obdobia sú uvedené v podkladovom dokumente k tejto správe[1] (oddiely I a II) spoločne s finančnými údajmi (oddiel III). V úvode podkladového dokumentu k tejto správe je objasnený všeobecný rámec finančného nástroja IPA.

* * *

ROČNÝ PREHĽAD

Hlavné etapy vývoja procesu rozširovania

Rok 2009 bol na západnom Balkáne a v Turecku rokom stability a bezpečnosti a priniesol pozitívny vývoj v oblasti mobility a susedských vzťahov. V súvislosti so svetovou finančnou a hospodárskou krízou Komisia prispela k zabezpečeniu makroekonomickej stability v regióne okrem iného vytvorením balíka opatrení na zmiernenie vplyvov finančnej krízy pre tento región, ktorý obsahoval aj priamu rozpočtovú podporu pre Srbsko, financovanú z nástroja IPA.

Počas sledovaného obdobia predložili nové žiadosti o členstvo v EÚ Albánsko (v apríli), Island (v júli)[2] a Srbsko (v decembri), zatiaľ čo Chorvátsko zaznamenalo ďalší pokrok smerom k dosiahnutiu záverečnej fázy prístupových rokovaní. Čierna Hora, Srbsko a Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko splnili podmienky stanovené v plánoch liberalizácie vízového režimu a dosiahli bezvízový styk s krajinami schengenského priestoru. Komisia naďalej pokračovala v spolupráci s Albánskom a Bosnou a Hercegovinou s cieľom dosiahnuť zrušenie ich vízovej povinnosti.

Výzvy však naďalej pretrvávajú. V roku 2009 čakalo krajiny západného Balkánu a Turecko v rôznej miere veľa práce s cieľom splniť stanovené kritériá a podmienky pristúpenia. Tempo presadzovania reforiem bolo často pomalé a situácia sa zhoršila aj v dôsledku medzinárodnej hospodárskej krízy.

V októbri bola zverejnená „Stratégia rozširovania a hlavné výzvy v rokoch 2009 – 2010“ a sprievodné správy o pokroku[3], v ktorých Komisia zhodnotila pokrok kandidátskych krajín a potenciálnych kandidátskych krajín pri plnení podmienok pristúpenia a podmienok Dohôd o stabilizácii a pridružení. V decembri 2009 získali zistenia a odporúčania uvedené v tomto oznámení Komisie širokú podporu Rady.

Hlavný strategický vývoj k lepšiemu poskytovaniu pomoci prostredníctvom nástroja IPA: poučenie z dvojročných skúseností s vykonávaním

V roku 2009 Komisia pokračovala v úvahách o účinnosti plánovania a programovania pomoci v rámci nástroja IPA, čo viedlo k novým prístupom.

Dňa 2. apríla sa v Tirane uskutočnila konferencia týkajúca sa koordinácie darcov, na ktorej sa zhodnotil pokrok v rozvoji koordinácie darcov v praxi. Na konferencii sa analyzovali silné a slabé stránky súčasných mechanizmov koordinácie na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a predložené boli konkrétne odporúčania zamerané na dosiahnutie lepšej koordinácie a účinnosti pomoci. Na konferencii sa zároveň diskutovalo o možnostiach zlepšovania strategického programovania a harmonizácie pomoci, ako aj o národných rozvojových plánoch a plánoch integrácie do EÚ, ktoré prijali príjemcovia pomoci v rámci nástroja IPA a ktoré sú zahrnuté v dokumentoch o viacročnom orientačnom plánovaní.

Na konferencii o účinnej podpore rozširovania , ktorá sa uskutočnila v Bruseli 19. októbra vďaka spoločnej organizácii Komisie a švédskeho predsedníctva EÚ, sa skúmali širšie aspekty programu účinnosti pomoci a bol vyvodený záver, že k zvýšeniu účinnosti predvstupovej pomoci by mohlo prispieť, keby programovanie pomoci vychádzalo z potrieb a stratégií jednotlivých príjemcov. Záverom konferencie je, že takýto prístup by bol prínosom nielen pri riešení predvstupových priorít, ale zároveň by pomohol prekonať vplyv finančnej krízy. Keďže niektorí darcovia pomoci na západnom Balkáne sú lepšie pripravení rýchlo riešiť tieto ťažkosti, úzka koordinácia darcov by umožnila zamerať podporu v rámci nástroja IPA tým najúčinnejším a doplňujúcim spôsobom.

Správy o hodnotení programovania a vykonávania pomoci v rámci nástroja IPA ako aj predvstupovej pomoci (pozri oddiel 3) sa taktiež ukázali byť cenným zdrojom úvah o tom, ako lepšie zabezpečiť dosahovanie všeobecných cieľov pomoci.

Ponaučenia vyplývajúce z týchto správ sú dôvodom úsilia Komisie posunúť predvstupovú pomoc od prevažne projektového zamerania smerom ku komplexnejšiemu prístupu zameranému na politiku s cieľom posilniť jej celkový vplyv. V novembri Komisia rozhodla o postupnom zavádzaní odvetvového prístupu pri plánovaní pomoci v rámci nástroja IPA . Táto snaha sa rozvinula v roku 2010 tak, aby prispela k strategickému plánovaniu a programovaniu pomoci (podrobnosti sú uvedené v oddiele 3), a bude pokračovať v roku 2011.

V decembri 2009 vyjadrila Rada pre všeobecné záležitosti politickú podporu tomuto novému odvetvovému plánovaniu pomoci v rámci nástroja IPA prijatím záverov uvedených konferencií: «Rada ...zdôrazňuje kľúčový význam prepojenia finančnej pomoci a priorít politiky rozširovania v súlade s výsledkami nedávnych konferencií na zlepšenie účinnosti pomoci ..., víta úsilie Komisie, aby zosúladila ročné programy IPA s prioritami stanovenými v správach o pokroku.»

Na základe záverov hodnotiacich správ sa v roku 2009 programovanie v rámci nástroja IPA zjednodušilo a bol vytvorený menší počet projektov väčšieho rozsahu, ktoré boli navrhnuté s cieľom prispieť k jednoduchšiemu riadeniu ich vykonávania a zvýšiť ich účinnosť a viditeľnosť. Hlavný dôraz sa naďalej kládol na budovanie inštitúcií predovšetkým v oblastiach súvisiacich s právnym štátom v súlade so stratégiou rozširovania. Sociálno-ekonomický rozvoj taktiež zostáva dôležitou prioritou najmä v súvislosti s hospodárskou krízou. Na západnom Balkáne a v Turecku bol prijatý balík opatrení na zmiernenie vplyvov krízy a Srbsku bola poskytnutá rozpočtová podpora spojená s dohodou s Medzinárodným menovým fondom.

PROGRAMOVANIE A VYKONÁVANIE NÁSTROJA IPA: VŠEOBECNÝ PREHĽAD

Strategické plánovanie a programovanie

Viacročný orientačný finančný rámec

V tejto tabuľke sa uvádzajú rozpočtové prostriedky nástroja IPA v miliónoch EUR v roku 2009 podľa jednotlivých príjemcov a zložiek, ako aj pre program pre viacerých príjemcov, na základe aktualizácie viacročného orientačného finančného rámca na roky 2011 – 2013[4]. Číselné údaje sa preto udávajú s prihliadnutím na presuny, ktoré sa uskutočnili medzi zložkami I a II v priebehu roku 2009.

Tabuľka 1: Rozpočtové prostriedky na rok 2009 podľa jednotlivých príjemcov a zložiek (v bežných cenách v mil. EUR)

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | 39.3 | 4.4 | 20.8 | 7.1 | 10.2 | 81.8 |

Informácie týkajúce sa základu prideľovania prostriedkov jednotlivým príjemcom a zložkám sú uvedené v oznámení Komisie o viacročnom orientačnom finančnom rámci.

Dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní

Dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní na roky 2009 – 2011 boli predložené na posúdenie riadiacemu výboru nástroja IPA v prvej polovici roka 2009, konkrétne v marci (dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní pre Albánsko, Bosnu a Hercegovinu, Srbsko, Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, Čiernu Horu a Kosovo) a apríli (dokumenty o viacročnom orientačnom plánovaní pre Chorvátsko a Turecko a pre viacerých príjemcov). Až na jednu výnimku z dôvodu zdržania sa hlasovania získali všetky dokumenty pozitívne stanovisko zo strany členských štátov a boli prijaté Komisiou v období medzi júnom a júlom.

Podobne ako v predchádzajúcich rokoch a v súlade s článkom 6.5 nariadenia o nástroji IPA boli preskúmané hlavné priority každej zložky podľa súčasných dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní na roky 2008 − 2010. Vzhľadom na nedostatočný rozvoj v EÚ, v posudzovanom regióne alebo inde, ktorý by opodstatnil ich zásadné prepracovanie, pretrváva u týchto zložiek kontinuita . Počas procesu revízie boli konzultované vnútroštátne orgány a iné príslušné zainteresované strany (členské štáty, medzinárodné finančné inštitúcie, potenciálni príjemcovia, občianska spoločnosť).

Čo sa týka objemu pomoci v zložke I, schopnosť prevziať záväzky vyplývajúce z členstva/implementácie acquis zostala pre kandidátske krajiny prioritou, v prípade Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko na rovnakej úrovni ako politické kritériá. V prípade Turecka bol na druhom mieste uvedený dialóg s občianskou spoločnosťou, v prípade Chorvátska to boli politické kritériá. Pokiaľ ide o potenciálne kandidátske krajiny, hospodárske kritériá prevládli v prípade Srbska, Čiernej Hory a Kosova. V prípade Albánska a Bosny a Hercegoviny to bola schopnosť prevziať záväzky vyplývajúce z členstva, ktorá spoločne s politickými kritériami prevládala aj v prípade Bosny a Hercegoviny. V prípade Srbska, Kosova a Albánska boli politické kritériá na ďalšom mieste, Čierna Hora sa zamerala v rovnakej miere na politické kritériá a európske normy.

V rámci riadiaceho výboru nástroja IPA Komisia a členské štáty diskutovali o spôsoboch, ako upriamiť pozornosť na tieto aspekty v programovej dokumentácii:

– Uplatňovať závery vyplývajúce zo schvaľovania decentralizovanej implementácie v kandidátskych krajinách na proces akreditácie v prípade ďalších príjemcov pomoci v rámci nástroja IPA. Vo všeobecnosti lepšie zosúladiť decentralizované riadenie so systémami príjemcov na účely posilnenia zodpovednosti a absorpčnej kapacity. Nestanovovať časový rámec pre akreditáciu;

– Vyzdvihnúť výsledky, ktoré sa očakávajú v súvislosti s posilňovaním štruktúr európskej integrácie, ktoré presahujú požiadavky na pristúpenie k EÚ. Vo väčšej miere zahrnúť štruktúry európskej integrácie do programovania na účely overenia súladu s vnútroštátnymi prioritami týkajúcimi sa pristúpenia. Užšie zosúladiť pomoc v rámci nástroja IPA s vnútroštátnym strategickým plánovaním. V prípade, že toto plánovanie chýba, zamerať sa na ďalšie posilnenie systémov vnútroštátneho plánovania, zostavovania rozpočtov a riadenia výkonnosti;

– Po dohode s príslušnou vládou presadzovať snahy zamerané na stanovenie nižšieho počtu priorít alebo hlavných priorít. Venovať viac pozornosti skúsenostiam, stanoviť ďalšie ciele, očakávané výsledky a merateľné ukazovatele;

– Ak je absorpčná kapacita problémom, zvážiť prepracovanie programovania primeraným spôsobom, ktorý bude zohľadňovať realizovateľnosť očakávaných výsledkov v časovom rámci dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní; ďalej posilňovať kapacity pre regionálny rozvoj.

– Presadzovať úsilie zamerané na podporu deľby práce a partnerstva darcov, s hlavnou bilaterálnou a multilaterálnou pomocou v kľúčových oblastiach. Zlepšiť proces konzultácií príjemcov prostredníctvom jasného časového harmonogramu vrátane včasného konzultovania zainteresovaných strán pred navrhnutím projektovej dokumentácie;

– Poskytnúť jasné usmernenia na riešenie prierezových otázok vrátane oblasti udržateľného rozvoja a osobitných cieľov pre pre rodové otázky a rodovú rovnosť;

– Zabezpečiť podporu projektom súvisiacim s politickými kritériami, reformou súdnictva a bojom proti korupcii. Venovať zvýšenú pozornosť otázkam verejného obstarávania;

– Ďalej posilňovať kapacitu miestnej správy a štruktúry v odvetví životného prostredia a podporovať rodovú rovnosť v prípade nových pracovných miest v oblasti životného prostredia (zložka III). Jasnejšie určiť postup v prípade analýzy sociálneho začleňovania a vplyv zainteresovaných strán, a definovať príslušnú stratégiu (zložka IV). Ako prioritu ďalej presadzovať prístup Leader a jasnejšie vymedziť horizontálne otázky (zložka V);

– Zlepšiť komunikáciu na miestnej úrovni o význame činností súvisiacich s pristúpením, do ktorých je zapojených viac príjemcov, čo zároveň prispeje k zvýšeniu zodpovednosti krajín za regionálne iniciatívy. Trvať na zabezpečení regionálnej zodpovednosti a zapojení regionálnych štruktúr spolupráce do procesu programovania pomoci.

V súlade s týmito diskusiami Komisia prijala opatrenia s cieľom posilniť konzultačný mechanizmus, posilniť spojenie medzi dokumentmi o viacročnom orientačnom plánovaní a vnútroštátnymi stratégiami a zabezpečiť väčšiu zodpovednosť príjemcov ako doposiaľ. Štruktúra dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní bude ďalej preskúmaná s cieľom dosiahnuť súlad s pokrokom smerom k odvetvovému prístupu k finančnej pomoci v rámci nástroja IPA a poskytnúť komplexnejší rámec programovania.

Programovanie pomoci v roku 2009

Činnosť v rámci programovania pomoci v roku 2009 zahŕňala najmä dokončenie a prijatie vnútroštátnych/ročných programov a programov pre viacerých príjemcov v rámci zložky I nástroja IPA a začatie prípravy programov v rámci nástroja IPA na rok 2010. Pokiaľ ide o programy cezhraničnej spolupráce, programovanie pomoci sa obmedzilo na začlenenie pridelených finančných prostriedkov na rok 2009 do prebiehajúcich viacročných programov prijatých v roku 2007, pričom podstatná zmena programov nenastala. To isté sa týka programovania v rámci zložky III v prípade Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a zložky V. V prípade Chorvátska a Turecka nedošlo k programovaniu pomoci v rámci zložiek III a IV, keďže súčasné viacročné programy zahŕňali už aj tento rok. Vo všeobecnosti prebiehalo vo všetkých kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách programové plánovanie v rámci zložky I (určenie a stanovenie projektu) podľa vyvodených záverov z predchádzajúcich skúseností. Stanovené závery pre príjemcov pomoci v rámci nástroja IPA zahŕňali potrebu venovať väčšiu pozornosť týmto záležitostiam:

– návrh projektu a jeho zrelosť (okrem iného pokiaľ ide o dostupnosť analýz potrieb, návrhy, štúdie realizovateľnosti a trhu, zdôraznenie rizík a predpokladov, stanovenie príjemcov, jednoduché postupy týkajúce sa vykonávania);

– administratívna a absorpčná kapacita príjemcov (okrem iného vychádzajúc z predchádzajúcich výsledkov a súčasnej pracovnej záťaže prebiehajúcich projektov v rámci pomoci Spoločenstva pre obnovu, rozvoj a stabilizáciu a projektov v rámci nástroja IPA);

– zodpovednosť , ktorá sa má zvýšiť zameraním sa na vlastné rozvojové stratégie a akčné plány príjemcov a tiež prostredníctvom včasného zapojenia príjemcov do plánovania, programovania a vykonávania pomoci;

– udržateľnosť výsledkov prostredníctvom dôkladného plánovania, stanovenia priorít, vhodného načasovania operácií a zohľadnenia podmienenosti;

– koordinácia na rôznych úrovniach , t. j. medzi darcami, s ostatnými súvisiacimi činnosťami, medzi ústrednými a miestnymi orgánmi štátnej správy;

– počet kľúčových priorít , ktorý ma byť obmedzený a úzko prepojený s príjemcami európskeho reformného programu;

– prepojenie s rozpočtom a rámcom strednodobých výdavkov;

– zvýšené monitorovanie, vplyv, viditeľnosť, zapojenie občianskej spoločnosti a prierezové otázky.

Výber projektu vychádzal z rôznych parametrov odzrkadľujúcich uvedené závery, ktoré zahŕňali: i) súlad so strategickými prioritami a súčasnými odvetvovými stratégiami, ii) stanovenie potrieb, priorít a príslušných zainteresovaných strán, pokiaľ ide o rozvoj a vykonávanie projektov, iii) zrelosť projektov a ich udržateľnosť, iv) implementačnú kapacitu príjemcu, v) stanovenie priorít a dôkladné načasovanie činností v súlade s politickými a strategickými prioritami, vi) význam a vplyv, vii) kontinuitu a/alebo komplementaritu s minulou alebo prebiehajúcou pomocou/inými darcami, viii) vylúčenie duplicity a ix) nové možnosti pomoci vyplývajúce z politického a technického dialógu.

Medzi hlavné body programového plánovania v roku 2009 v rámci zložky I patrili:

– Družobné aktivity (twinning) predstavovali uprednostňovaný nástroj vykonávania projektov týkajúcich sa právnej aproximácie v Chorvátsku , a ich využívanie sa má zvýšiť;

– Počet zmlúv v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko sa znížil v porovnaní s programom v predchádzajúcom roku, ale naďalej je vysoký. Kvalita programovania sa zlepšila;

– V Turecku programovanie na rok 2009 vychádzalo z podrobného stanovenia krokov, kritérií a konečných termínov (dokument o procese programovania). Komisia vyzvala k vytvoreniu súdržných odvetvových stratégií na riadenie procesu programovania a zapojenia zainteresovaných strán do programového obdobia prostredníctvom odvetvových pracovných skupín. Zodpovednosť sa zlepšila a osobitná pozornosť bola venovaná dialógu s občianskou spoločnosťou ako reakcia na hospodársku a finančnú krízu, spolu s prevodom 35 mil. EUR zo zložky I do balíka opatrení na zmiernenie vplyvov krízy pre viacerých príjemcov – súčasťou ktorého je nástroj energetickej účinnosti, a mimoriadnym príspevkom na podporu účasti Turecka na programoch EÚ. Na druhej strane, príjemca pomoci síce vyjadril všeobecný súhlas so skoršou prípravnou fázou a s viacerými odvetvovými pracovnými skupinami, a konali sa diskusie o tom, ako dosiahnuť strategickejšie programovanie a prepojiť ho s politikami, neviedlo to však k žiadnej dohode o konkrétnych opatreniach. Pre príjemcu bolo rozhodujúce udržať flexibilitu z hľadiska budúcich potrieb týkajúcich sa podporovaných odvetví, využívajúc programové plánovanie na podporu reforiem na všetkých ministerstvách. Počiatočných návrhov projektov bolo o tretinu menej ako v roku 2008 (tento trend bol potvrdený v procese programovania v roku 2010) a naďalej bola nevyhnutná podpora Komisie, aby projekty dosiahli dostatočnú zrelosť.

Situácia by sa mala zlepšiť v júli 2009 po prijatí právneho predpisu, v ktorom bude stanovená organizácia a povinnosti štruktúry zodpovednej za vykonávanie projektov. Postupné zavádzanie odvetvových prístupov k plánovaniu a programovaniu pomoci by malo zvýšiť zodpovednosť a posilniť väzby medzi finančnou pomocou a politickými prioritami. Je potrebné určiť relevantnejšie a merateľné ukazovatele a referenčné hodnoty a viac sa zamerať na výsledky a vplyv projektov. Kapacita štruktúr zapojených do programovania, vykonávania a monitorovania pomoci v rámci nástroja IPA sa zlepší a uskutoční sa prieskum fungovania odvetvových monitorovacích podvýborov, ako aj nových dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní;

– V Albánsku sa zlepšilo zapojenie príjemcov do programovania, čo viedlo k zvýšeniu zodpovednosti. Kvalita projektovej dokumentácie sa zlepšila a v dôsledku finančnej krízy bol zaznamenaný trend smerom k menšiemu počtu projektov väčšieho rozsahu (v oblasti infraštruktúry);

– Programovanie v Bosne a Hercegovine sa zameralo na opatrenia, ktorých cieľom je zmierniť vplyv finančnej krízy. Zvýšil sa podiel pomoci v oblasti spoločných dohôd alebo dohôd o nepriamom centralizovanom riadení s medzinárodnými finančnými inštitúciami a ďalšími vnútroštátnymi a medzinárodnými subjektmi. Aj v tomto prípade bol zrejmý trend k vytváraniu menšieho počtu projektov väčšieho rozsahu;

– V Kosove sa inštitúcie príjemcov vo väčšej miere zapojili do programovania a predložili viac návrhov projektov ako v minulosti (chýbalo však stanovenie priorít a ich výber). Prostredníctvom úzkej koordinácie s misiou EÚ na podporu právneho štátu (EULEX) a s osobitným zástupcom EÚ / medzinárodným civilným úradom (OZEÚ/ICO) bola zabezpečená komplementarita činností Európskej únie;

– Čierna Hora zlepšila kvalitu návrhov projektovej dokumentácie a pozornosť sa sústredila na podmienenosť (spolufinancovanie, vlastníctvo pozemkov a ich získavanie na účely infraštruktúry) a veľkosť projektov, v súlade s (malou) veľkosťou správy a jej absorpčnou kapacitou. Ostatné charakteristiky zahŕňali zvýšenú komplementaritu a spoluprácu s ostatnými darcami, lepšiu konzultáciu s občianskou spoločnosťou, vyššiu mieru vedenia programovania na rok 2010 zo strany príjemcov (začalo sa v roku 2009) a postupné presunutie pozornosti smerom k hospodárskym kritériám a schopnosť prevziať záväzky vyplývajúce z členstva;

– V Srbsku sa proces programovania pomoci vyznačoval úzkym zapojením inštitúcií príjemcov a kvalitnou programovou dokumentáciou. Viac ako 60 % pomoci v rámci zložky I bolo poskytnutej vo forme rozpočtovej podpory na ochranu štrukturálnych reforiem; všeobecná podmienenosť zahŕňala udržateľný makroekonomický a fiškálny rámec podporovaný medzinárodnými finančnými inštitúciami; administratívne a finančné obehy zabezpečujúce riadne fiduciárne prostredie; osobitné podmienky vyplatenia prostriedkov súvisiace s riadnou správou verejných financií; udržanie a rozvoj správnej kapacity príslušných inštitúcií a orgánov zapojených do procesu pristúpenia k EÚ. Do konca sledovaného obdobia vláda predložila parlamentu nový zákon o rozpočtovom systéme a prijala stratégiu verejnej vnútornej finančnej kontroly.

Podrobné informácie týkajúce sa obsahu jednotlivých vnútroštátnych/ročných programov v rámci nástroja IPA na rok 2009 a programu pre viacerých príjemcov v rámci nástroja IPA na rok 2009 sú k dispozícii v podkladovom dokumente (časť I a časť II). Zároveň sú v nich obsiahnuté informácie o viacročných programoch v rámci zložiek II až V.

Vykonávanie

Formy a štruktúry vykonávania

Pomoc v rámci nástroja IPA je vytvorená s cieľom pripraviť kandidátske krajiny a potenciálne kandidátske krajiny na prevzatie plnej zodpovednosti za správu finančnej pomoci zo strany EÚ. Decentralizované riadenie príjemcami je preto cieľovým spôsobom riadenia, ktorý má byť dosiahnutý hneď ako ich správne kapacity budú považované za dostatočne rozvinuté a budú vytvorené primerané systémy riadenia a kontroly na zabezpečenie riadneho finančného hospodárenia. Pre kandidátske krajiny je plne decentralizované riadenie strednodobým cieľom. Komisia teda vykonáva iba kontroly ex post (zatiaľ čo pomoc v rámci zložky V sa takto vykonáva už od začiatku). Každý príjemca preto musí mať zavedené konkrétne stratégie, akčné plány a časové harmonogramy na dosiahnutie týchto cieľov, a zároveň súčasne zabezpečiť prípravu vnútroštátnych orgánov, aby mali primerané kapacity na prevzatie väčšej zodpovednosti, ktorá s tým súvisí.

V potenciálnych kandidátskych krajinách postupoval v roku 2009 pokrok smerom k preneseniu riadiacich právomocí v rámci decentralizovaného riadenia rôznym tempom. Do konca sledovaného obdobia urobilo Albánsko značný pokrok v rámci zložky I (vytvorenie kľúčových štruktúr, menovanie osôb na kľúčové pozície a školenie pracovníkov príslušných vykonávacích agentúr) a sľubný pokrok v rámci zložky V (príprava návrhu plánu decentralizovaného riadenia bez kontrol ex ante ), zatiaľ čo v prípade zložiek II, III a IV zostáva stále v počiatočnej fáze. Na druhej strane Bosna a Hercegovina zaznamenala len malý pokrok, vymenovala vnútroštátneho koordinátora nástroja IPA v rámci ministerstva financií, zatiaľ čo ústredná jednotka pre financovanie a uzatváranie zmlúv a štátny fond naďalej nemá dostatok zamestnancov. Pri príprave plánu decentralizovaného riadenia zostalo Kosovo vo veľmi ranej fáze. Na Čiernej Hore bol dosiahnutý istý pokrok v rámci zložiek I a II, kde bolo vykonané hodnotenie nedostatkov. V prípade zložiek III až V však po určení hlavných orgánov zodpovedných za vykonávanie neboli podniknuté ďalšie kroky v súvislosti s určením plánov. Srbsko aktualizovalo svoje plány decentralizovaného riadenia ako posledná krajina v marci 2009 a vymenovalo všetky kľúčové subjekty do konca sledovaného obdobia, z dôvodu rozpočtových obmedzení však stále nesplnilo záväzky týkajúce sa počtu zamestnancov v štruktúrach integrácie do EÚ.

Pokiaľ ide o kandidátske krajiny , v roku 2009 Chorvátsko naďalej posilňovalo svoj už akreditovaný systém decentralizovaného riadenia zložiek I až IV nástroja IPA, predovšetkým pokiaľ ide o vnútorný audit, orgán auditu a kontrolné funkcie operatívnych štruktúr. Plány na zrušenie kontrol ex ante v prípade zložiek I, III a IV boli pripravené, posledný z nich si však vyžaduje zlepšenia. V prípade zložky II bola vytvorená nová štruktúra vykonávania, zrušenie kontrol ex ante sa však nepodarilo dosiahnuť do konca sledovaného obdobia. Pokiaľ ide o zložku V, riadiace právomoci boli v roku 2009 prenesené v prípade dvoch zo siedmych opatrení. Očakáva sa, že ostatné opatrenia budú akreditované v roku 2010.

Plány na prenesenie riadiacich právomocí v rámci zložky I v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko boli v roku 2009 pozastavené kvôli viacerým rizikám, ktoré boli zistené v príslušných štruktúrach vykonávania a kontroly. Akreditácia bola miesto toho udelená pre riadenie zložiek III, IV a V a Komisii bol na posúdenie predložený plán decentralizovaného riadenia bez kontrol ex ante pre zložku III (plán pre zložku IV sa očakával v prvej polovici roku 2010). V roku 2009 nebola predložená žiadosť o prenesenie riadiacich právomocí v prípade zložky II, zatiaľ čo v roku 2010 sa očakávalo predloženie jednej žiadosti.

V roku 2009 boli na Turecko prenesené riadiace právomoci týkajúce sa operačných programov v rámci zložiek III a IV a nasledovalo podpísanie súvisiacich štyroch dohôd o financovaní. Turecko pripravilo plány úplnej decentralizácie, prijalo legislatívne opatrenia na posilnenie akreditovaných štruktúr v rámci zložky I a pripravilo plány na riešenie zostávajúcich nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly, ktoré však do konca sledovaného obdobia nezaviedlo. Vykonávacia agentúra pre zložku I medzičasom zaznamenala, že jej kapacita sa vyčerpáva v dôsledku toho, že v rámci operatívnych štruktúr zložiek III a IV bola poverená vykonávaním určitých funkcií v oblasti verejných súťaží a uzatvárania zmlúv do roku 2010. Pokiaľ ide o akreditáciu v rámci zložky V, v roku 2009 nebol zaznamenaný pozitívny vývoj kvôli oneskoreniam v časovom harmonograme vnútroštátnej akreditácie, ktoré boli spôsobené napríklad komplexnou štruktúrou programu rozvoja vidieka v rámci nástroja IPA v Turecku a nedostatkom politického odhodlania na vysokej úrovni. V prepracovanom akčnom pláne pripravenom v sledovanom roku sa predpokladala vnútroštátna akreditácia v roku 2010, ktorá by umožnila prenesenie riadiacich právomocí v roku 2011. Čerpanie finančných prostriedkov v rámci zložky V na roky 2007 a 2008 môže byť preto ohrozené. Pokrok v zložke II v rámci spoločného riadenia bol takisto obmedzený.

Zo zistení v audítorských správach kandidátskych krajín vyplýva, že pokrok, ktorý dosiahli vnútroštátne systémy, bol rôzny. Výsledkom systémových auditov, ktoré Komisia vykonala v Turecku, sú naďalej vysoko rizikové zistenia, hoci ich bolo menej ako v predchádzajúcich rokoch. V Chorvátsku orgány značne posilnili systémy riadenia a kontroly finančných prostriedkov v rámci nástroja IPA. Pretrvávali však obavy týkajúce sa realizovateľnosti plánov navrhovaných národným oprávneným zástupcom na zrušenie kontrol ex ante vykonávaných Komisiou, čo viedlo Komisiu k zváženiu možnosti čiastočného upustenia od kontrol v individuálnych prípadoch.

Prehľad vykonávania nástroja IPA v roku 2009

Zložka I

Tabuľka 2: Celkový prehľad vyčlenených, zmluvne viazaných a vyplatených finančných prostriedkov v rámci nástroja IPA zložky I na obdobie rokov 2007 − 2009 (ročné programy) k 31. decembru 2009 podľa príjemcu, v mil. EUR

Albánsko | 25.09 | 0.68 | 2.71% | 0.62 | 2.47% |

Bosna a Hercegovina | 14.12 | 0.39 | 2.76% | 0.31 | 2.20% |

Chorvátsko | 40.32 | 0.44 | 1.09% | 0.18 | 0.45% |

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | 12.61 | 0.13 | 1.03% | 0.00 | 0.00% |

Kosovo | - | - | - | - | - |

Čierna Hora | 13.07 | 0.58 | 4.44% | 0.25 | 1.91% |

Srbsko | 31.91 | 1.84 | 5.77% | 0.88 | 2.76% |

Turecko | 8.02 | 0.06 | 0.69% | 0.04 | 0.55% |

Kandidátske krajiny

V Chorvátsku v roku 2009 bola činnosť vedúca k uzatváraniu zmlúv obmedzená aj v rámci zložky II nástroja IPA na rok 2007 (5 %). V prípade všetkých programov sa začal postup udeľovania grantov, ale pre väčšinu z nich neboli zmluvy uzatvorené do konca sledovaného obdobia.

Vykonávacia činnosť v rámci tejto zložky začala v roku 2009 aj v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko , prvá výzva na predloženie návrhu v rámci programu cezhraničnej spolupráce s Albánskom bola vyhlásená v auguste. Dohody o financovaní programov cezhraničnej spolupráce s Albánskom a Gréckom na rok 2008 boli podpísané v decembri 2009 a umožnili v roku 2010 vyhlásenie výziev na predloženie návrhov, ktoré spájajú finančné prostriedky na roky 2007 a 2008. Pokiaľ ide o tieto dva programy, neboli ešte uzatvorené žiadne zmluvy. Boli uzatvorené iba dve zmluvy v rámci programu cezhraničnej spolupráce pre juhovýchodnú Európu. Do konca vykazovaného obdobia bolo zmluvne viazaných 30 % finančných prostriedkov na programy Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) v rámci nástroja IPA na rok 2007.

V Turecku sa v roku 2009 začal postup udeľovania grantov v rámci tejto zložky (program pre povodie Čierneho mora v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva a program cezhraničnej spolupráce Bulharska a Turecka), zatiaľ sa však oneskoril z dôvodu zdĺhavých administratívnych postupov na tureckej strane cezhraničnej spolupráce Bulharska a Turecka. Očakáva sa však, že situácia sa zlepší v dôsledku zmien na úrovni príslušných riadiacich štruktúr.

Potenciálne kandidátske krajiny

V roku 2009 sa v rámci zložky II začala realizácia činností cezhraničnej spolupráce aj v Albánsku . Prvé výzvy na predloženie návrhov v rámci programov pre západný Balkán (Albánsko – Čierna Hora a Albánsko – Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko) boli vyhlásené v lete (viac ako rok po uzatvorení prvých dohôd o financovaní) a ukončené v septembri/októbri. Výber má byť ukončený v roku 2010, pričom sa očakáva, že zmluvne viazané budú všetky pridelené finančné prostriedky na rok 2010. V roku 2009 prebiehali prípravné práce týkajúce sa výzvy na predloženie návrhov pre program s Gréckom, ktorá má byť vyhlásená v roku 2010. V rámci programu nadnárodnej spolupráce juhovýchodnej Európy v rámci EFRR boli podpísané tri zmluvy s albánskymi príjemcami. Do konca roku bolo zmluvne viazaných 26 % pridelených finančných prostriedkov v rámci zložky II nástroja IPA na rok 2007.

V Bosne a Hercegovine pokračovalo v roku 2009 vykonávanie v rámci tejto zložky, prvé výzvy na predloženie návrhov v rámci programov nástroja IPA pre západný Balkán na roky 2007 a 2008 boli vyhlásené v lete, po vytvorení riadiacich štruktúr, približne rok po podpise prvých dohôd o financovaní. Výber projektov by sa mal ukončiť v priebehu roku 2010, keď by mali byť zmluvne viazané všetky rozpočtové prostriedky na roky 2007 a 2008. Výzvy na predloženie návrhov boli vyhlásené aj v rámci programov na hraniciach s členskými štátmi a taktiež majú byť ukončené v roku 2010. V rámci nadnárodného programu EFRR „Juhovýchodná Európa“ boli uzatvorené zmluvy o pridelení všetkých finančných prostriedkov v rámci nástroja IPA na rok 2007 a v rámci programu pre Stredozemie boli vyhlásené výzvy na predloženie návrhov.

Podobne ako v uplynulých rokoch neprebiehala v Kosove v roku 2009 činnosť spojená s cezhraničnými projektmi, pretože neboli splnené nevyhnutné podmienky.

Na Čiernej Hore boli v roku 2009 v rámci tejto zložky vyhlásené štyri výzvy na predloženie návrhov, tri z nich sa týkali finančných prostriedkov v rámci nástroja IPA na roky 2007 a 2008 a majú byť ukončené v roku 2010.

V Srbsku boli v roku 2009 vyhlásené prvé výzvy na predloženie návrhov týkajúcich sa pridelených finančných prostriedkov na roky 2007, 2008 a 2009 pre všetky cezhraničné programy so susednými krajinami. Uzatváranie zmlúv sa má uskutočniť v roku 2010, s výnimkou programu EFRR Juhovýchodná Európa, v rámci ktorého bolo podpísaných 17 zmlúv v poslednom štvrťroku roku 2009 a v novembri bola vyhlásená druhá výzva na predloženie návrhov.

Vo všeobecnosti prekročila účasť na výzvach na predloženie návrhov v kandidátskych krajinách aj potenciálnych kandidátskych krajinách očakávania, predovšetkým pokiaľ ide o programy západného Balkánu, čo je dôkazom, že programy cezhraničnej spolupráce sú vnímané ako príležitosť na zmierenie a zlepšenie susedských vzťahov, ako aj na budovanie miestnych kapacít.

Zložka III

Tabuľka 4: Celkový prehľad vyčlenených, zmluvne viazaných a vyplatených finančných prostriedkov v rámci nástroja IPA zložky III na obdobie rokov 2007 − 2009 k 31. decembru 2009 podľa príjemcu, v mil. EUR

Príjemcovia pomoci v rámci nástroja IPA | Vyčlenené finančné prostriedky | Vyplatené finančné prostriedky | % vyplatených finančných prostriedkov |

Chorvátsko | 142.35 | 42.80 | 30.07% |

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | 40.50 | 12.15 | 30.00% |

Turecko | 524.00 | 157.20 | 30.00% |

Vykonávacia činnosť v rámci zložky III v Chorvátsku sa taktiež začala v roku 2009 a zamerala sa najmä na hodnotenie a schvaľovanie projektov a začatie činnosti v oblasti verejného obstarávania, zatiaľ čo uzatváranie zmlúv zostalo na nízkej úrovni z dôvodu zdĺhavých a komplexných postupov verejného obstarávania pre programy v oblasti infraštruktúry. Do konca sledovaného obdobia bolo vyplatených približne 30 % pridelených finančných prostriedkov v rámci tejto zložky.

Vykonávanie v rámci tejto zložky, najmä príprava projektov, sa v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko mohlo začať až v druhej polovici sledovaného obdobia po prenesení riadiacich právomocí a podpise dohôd o financovaní.

Po podpise dohôd o financovaní troch operačných programov v septembri a novembri 2009 mohlo začať vykonávanie nástroja IPA v rámci zložky III aj v Turecku , kde výzva na podávanie prihlášok zaznamenala oveľa väčší záujem, ako sa očakávalo (prihlášky v rámci operačného programu regionálnej konkurencieschopnosti presiahli objem dostupných finančných prostriedkov viac ako 17-krát). Do konca sledovaného obdobia bolo uzatváranie zmlúv naďalej obmedzené. Ku koncu roka 2009 Komisia schválila dva veľké projekty v oblasti infraštruktúry v rámci operačných programov v oblasti dopravy a životného prostredia, pričom realizovať sa zatiaľ začal iba jeden projekt. Oneskorenia v príprave a uverejňovaní súťažných podkladov vzbudzovali obavy.

Zložka IV

Tabuľka 5: Celkový prehľad vyčlenených, zmluvne viazaných a vyplatených finančných prostriedkov v rámci nástroja IPA zložky IV na obdobie rokov 2007 − 2009 k 31. decembru 2009 podľa príjemcu, v mil. EUR

Príjemcovia pomoci v rámci nástroja IPA | Vyčlenené finančné prostriedky | Vyplatené finančné prostriedky | % vyplatených finančných prostriedkov |

Chorvátsko | 38.28 | 12.7 | 33.18% |

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | 16.30 | 4.89 | 30.00% |

Turecko | 158.70 | 47.61 | 30.00% |

V roku 2009 sa vykonávanie v rámci zložky IV nástroja IPA začalo v Chorvátsku vyhlásením 8 grantových režimov po tom, čo v marci nadobudla platnosť dohoda o financovaní. Ku koncu roka bolo vyplatených približne 33 % záväzkov v rámci tejto zložky.

V Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko sa prenesenie riadiacich právomocí v rámci tejto zložky uskutočnilo v októbri 2009 a nasledoval podpis dohody o financovaní v novembri a predbežná platba v decembri. Vykonávanie naďalej pokračovalo veľmi pomaly a hrozilo, že viazanosť finančných prostriedkov bude musieť byť v roku 2011 zrušená. V roku 2009 bolo schválenie operatívnych štruktúr problematické. Situácia sa zlepšila v roku 2010, napriek tomu neboli schválené dve významné štruktúry (z 15), čo vzbudzuje obavy, pretože nemajú jasnú perspektívu.

V Turecku bolo v roku 2009 vyhlásených päť výziev na predloženie návrhov v rámci tejto zložky operatívneho programu v príslušných oblastiach rozvoja ľudských zdrojov, ako je vzdelávanie dievčat. Celková účasť bola veľmi dobrá a dokonca predstavovala pre turecké orgány výzvu, pokiaľ ide o zabezpečenie plynulého riadenia procesu hodnotenia. Do konca roku 2009 nebola podpísaná žiadna zmluva.

Zložka V

Tabuľka 6: Celkový prehľad vyčlenených, zmluvne viazaných a vyplatených finančných prostriedkov v rámci nástroja IPA zložky V na obdobie rokov 2007 − 2009 k 31. decembru 2009 podľa príjemcu, v mil. EUR

Príjemcovia pomoci v rámci nástroja IPA | Vyčlenené finančné prostriedky | Vyplatené finančné prostriedky | % vyplatených finančných prostriedkov |

Chorvátsko | 76.90 | 0.00 | 0.00% |

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko | 19.00 | 0.00 | 0.00% |

Turecko | 159.20 | 0.00 | 0.00% |

V Chorvátsku neprebiehala v roku 2009 žiadna vykonávacia činnosť v rámci zložky V v prípade oboch opatrení, ktoré boli akreditované, pričom činnosti sa zamerali na akreditáciu zostávajúcich opatrení. Bol zaznamenaný určitý pokrok v príprave pravidiel verejného obstarávania, oneskorenia vo vykonávaní však pretrvávali až do konca sledovaného obdobia a ohrozovali tak finančné prostriedky na roky 2007 a 2008. Úsilie sa preto zameralo na prenesenie riadiacich právomocí a výzvy na podávanie prihlášok. V rámci tejto zložky neboli realizované žiadne platby.

V Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko sa v roku 2009 uskutočnili konečné prípravy týkajúce sa vykonávania zložky V, neprebehla však žiadna činnosť v oblasti verejného obstarávania alebo uzatvárania zmlúv. Konečne bol vytvorený systém riadenia a kontroly pre túto zložku a riadiace právomoci boli prenesené v decembri. Vykonávanie sa začalo v prípade troch zo štyroch opatrení v rámci tohto programu. Viacročná dohoda o financovaní bola uzatvorená a nadobudla platnosť.

V rámci tejto zložky neprebiehalo v Turecku v roku 2009 žiadne vykonávanie z dôvodu oneskorení pri vnútroštátnej akreditácii nevyhnutných štruktúr. Komisia tento proces naďalej podporovala poskytovaním pomoci pri budovaní kapacity.

VÝSLEDKY HODNOTENIA

Hlavným cieľom hodnotenia je podporiť rozhodovanie pri plánovaní a vykonávaní finančnej predvstupovej pomoci a vytváraní politík a stratégií prostredníctvom posúdenia výsledkov finančnej pomoci pri dosahovaní predvstupových cieľov. Hodnotenie sa zameriava najmä na úroveň vyššiu ako sú projekty (na odvetvia, programy, strategické ciele atď.). Hodnotenie poskytuje Komisii možnosť posúdiť činnosti podľa ich výsledkov, vplyvov a potrieb, na pokrytie ktorých sú zamerané, a poskytuje vyúčtovanie z hľadiska pomeru medzi hodnotou a cenou a využívania predvstupových fondov. Okrem toho podporuje rozvoj miestnych kapacít pre hodnotenie ako prostriedku na posilnenie kapacít príjemcov pomoci riadiť a kontrolovať predvstupovú pomoc.

V roku 2009 boli ako súčasť systému priebežného hodnotenia v Turecku a Chorvátsku vykonané odvetvové, tematické a ad-hoc hodnotenia. Tieto hodnotenia sa týkali najmä predvstupového finančného nástroja (Turecko) a programov PHARE a CARDS (Chorvátsko). V priebehu roka 2009 bolo priebežné hodnotenie nahradené novým nástrojom priebežného hodnotenia na úrovni programov (priebežné hodnotenie programov jednotlivých krajín), ktorý sa týka nástroja IPA a predvstupovej pomoci v týchto troch kandidátskych krajinách. Priebežné hodnotenie programov jednotlivých krajín sa v porovnaní s predchádzajúcim prístupom založeným na odvetvovej úrovni zameriava viac na prístup na úrovni programov, naďalej však slúži ako nástroj riadenia pre programových manažérov, ktorým poskytuje vstupné informácie potrebné pre prijímanie rozhodnutí. Priebežné hodnotenie programov jednotlivých krajín je zároveň nástrojom zabezpečujúcim významné a včasné budovanie kapacít príjemcov pomoci v rámci nástroja IPA, ktoré im pomáha splniť požiadavku stanovenú v nariadení o vykonávaní nástroja IPA, aby príjemcovia po prenesení riadiacich právomocí prevzali zodpovednosť za priebežné hodnotenie v rámci zložky I nástroja IPA.

V prípade Chorvátska bolo priebežné hodnotenie programov jednotlivých krajín[5] ukončené do konca sledovaného obdobia. V prípade Turecka[6] a Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko[7] bude priebežné hodnotenie programov jednotlivých krajín ukončené v priebehu roka 2010. V priebežnom hodnotení Chorvátska bol preskúmaný súbor horizontálnych otázok týkajúcich sa plánovania programov, monitorovania a hodnotenia pomoci a analyzoval sa význam, efektivita, účinnosť, vplyv a udržateľnosť iniciatív financovaných v rámci programu PHARE na roky 2005 a 2006 a nástroja IPA na roky 2007 a 2008. Medzi hlavné zistenia, ktoré sú v mnohých aspektoch pozitívne a v ostatných aspektoch zároveň poukazujú na priestor na zlepšenie, patria:

– Intervenčná logika : z posúdenia intervenčnej logiky vyplýva dobrý súlad medzi vnútroštátnymi programami a viacročným orientačným plánovaním, na úrovni projektov však existoval priestor na zlepšenie, najmä pokiaľ ide o stanovenie cieľov a ukazovateľov;

– Riadenie pomoci: programovací mechanizmus sa postupne zlepšoval, mohlo by však byť zavedené prísnejšie sledovanie návrhov projektov na základe podstatnejších a menej formálnych aspektov. Na úrovni vykonávania projektov nastali významné zlepšenia postupov v oblasti verejného obstarávania a uzatvárania zmlúv a zlepšenie nastalo aj v prípade „realizovateľnosti“ projektov;

– Monitorovanie: systém monitorovania funguje relatívne hladko, bolo však potrebné opätovne zosúladiť súčasnú konfiguráciu odvetvových monitorovacích podvýborov (ktoré boli pôvodne zriadené v roku 2006 na zabezpečenie monitorovania decentralizovanej pomoci v rámci programov CARDS a PHARE) s prioritami pomoci v rámci nástroja IPA, ktorá bola štruktúrovaná inak ako PHARE a mala stanovené iné priority. Uvedená skutočnosť viedla k nevyrovnanej distribúcii práce medzi výbormi. Okrem toho nízka účasť vysokopostavených úradníkov na stretnutiach odvetvových monitorovacích podvýborov obmedzovala ich potenciál ako nástroja na prijímanie rozhodnutí. Takisto existoval aj značný priestor na zlepšenie obsahu a kvality monitorovacích správ, ktoré pripravujú chorvátske orgány;

– Hodnotenie: adresáti v celkom uspokojivej miere zohľadnili odporúčania uvedené v hodnoteniach Európskej komisie, bolo však potrebné zlepšiť mechanizmus na sledovanie ich uplatňovania.

– Výsledky pomoci: prevažná väčšina projektov mala veľký význam v tom, že bola dobre zosúladená s mnohými potrebami v súvislosti s pristúpením. Účinnosť a predpokladané vplyvy boli vo všeobecnosti pozitívne v oblastiach týkajúcich sa osobitných požiadaviek acquis , zatiaľ čo výsledky v oblastiach týkajúcich sa správnej kapacity a verejnej správy boli rôzne. Vyhliadky týkajúce sa udržateľnosti výsledkov boli rôzne. Hlavný problém sa týkal neprimeraného personálneho obsadenia inštitúcií prijímajúcich krajín a najmä ťažkostí súvisiacich s udržaním zamestnancov, keďže mnohé inštitúcie sa stretávali s neustálym odchodom kvalifikovaných zamestnancov, ktorí boli v mnohých prípadoch vyškolení s podporou EÚ.

Pokiaľ ide o menej pozitívne zistenia, podľa hodnotiacej správy o reforme verejnej správy v Chorvátsku a ďalších krajinách[8], ktorá bola predložená v roku 2009, v Chorvátsku neexistuje dostatočné politické odhodlanie a zodpovednosť, strategický prístup je slabý, a to bráni výraznejšiemu vplyvu a udržateľnosti. Ďalej sa v správe uvádza, že mimo územia Chorvátska chýba jasná stratégia a metodika pre riešenie otázok politických kritérií (vrátane reformy verejnej správy), z čoho vyplýva, že kandidáti nemajú jasnú predstavu o svojich záväzkoch v tejto súvislosti.

V roku 2009 bolo taktiež dovŕšené ďalšie hodnotenie intervenčnej logiky v prípade plánovania predvstupovej pomoci Turecku v rámci nástroja IPA[9]. Z hodnotenia vyplynulo, že plánovanie pomoci v rámci nástroja IPA sa zameriavalo predovšetkým na úroveň projektov. Zatiaľ čo väčšina projektov bola významná na účely pristúpenia, komplexné viacročné plánovanie pomoci chýbalo. Viacročné orientačné plánovanie pomoci na tri roky bolo prvým krokom k vytváraniu strategickejšieho rámca programovania, neposkytlo však komplexný rámec, ktorý by zahŕňal všetky potreby súvisiace s pristúpením v čase pristúpenia a umožňoval účinný výber projektov a ich načasovanie.

Dotknutí príjemcovia sa zaoberali zisteniami a odporúčaniami, ktoré vyplynuli z hodnotení, v roku 2009, a pokračovali aj v roku 2010. Komisia zintenzívnila pravidelné monitorovanie pokroku činností vykonaných zo strany príjemcov s cieľom riešiť zistenia vyplývajúce z hodnotení. Vzhľadom na odporúčania prijaté na konferencii o IPA v roku 2009 a na závery Rady týkajúce sa IPA prijaté v decembri 2009 sa Komisia zároveň rozhodla ďalej zlepšovať intervenčnú logiku pomoci v rámci nástroja IPA viacerými spôsobmi, ktoré sa už realizujú v roku 2010, a síce:

- prebieha preskúmanie štruktúry a obsahu dokumentov o viacročnom orientačnom plánovaní s cieľom vytvoriť strategickejší rámec programovania, ktorý bude jasnejšie spájať finančnú pomoc s politickými prioritami a pomôže príjemcom pomoci v rámci nástroja IPA splniť prístupové kritériá a zároveň umožní účinnejší výber projektov a ich načasovanie;

- ak je to možné, dopĺňa programovanie pomoci odvetvový prístup, pričom cieľom odvetvových stratégií je ďalej zlepšovať zodpovednosť a vplyv;

- na zlepšenie intervencie budú mať budúce projekty jasnejšie stanovené ciele a ukazovatele;

- v prípade potreby sa budú viac využívať jasne stanovené podmienky s cieľom poskytnúť väčšiu záruku, že príjemcovia vykonávajú záväzky, ktoré sú nevyhnutné na to, aby finančná pomoc dosiahla výsledky a vplyv;

- v spolupráci s orgánmi v krajinách prijímajúcich pomoc sa ďalej zlepšia systémy monitorovania s cieľom ešte viac zamerať pozornosť na výsledky a vplyv vykonávaných projektov;

- budú prijaté ďalšie opatrenia zamerané na riešenie zostávajúcich odporúčaní v oblasti posilňovania systémov riadenia a kontroly decentralizovanej implementácie, ktorá zlepší dohľad nad finančnými prostriedkami a ich kontrolu;

- prostredníctvom dodatočných osobitných auditov, hodnotení a podrobného monitorovania sa zabezpečí účinnosť zlepšení a v prípade potreby ďalšie úpravy systému.

KOORDINÁCIA DARCOV S ČLENSKÝMI ŠTÁTMI A DVOJSTRANNÝMI DARCAMI

Ako už bolo uvedené, v apríli 2009 v Tirane a v októbri 2009 v Bruseli sa konali konferencie na vysokej úrovni týkajúce sa predvstupovej pomoci, ktoré boli zamerané na koordináciu darcov a účinnú podporu rozširovania. Na týchto konferenciách sa Komisia a členské štáty dohodli s medzinárodnými finančnými inštitúciami a darcami z tretích krajín na zabezpečení zvýšenej koordinácie darcov a efektívnejšom riadení finančných prostriedkov v súlade s duchom a zásadami Parížskej deklarácie o účinnosti pomoci, akčného programu z Akkry a kódexu správania o deľbe práce. Keďže väčšina pomoci pre tento región pochádza z Európskej únie a od obmedzeného počtu dvojstranných darcov, pričom mnohí darcovia poskytujú iba veľmi malú pomoc jedinému príjemcovi, bola prijatá dohoda, že komplementarita a deľba práce medzi darcami sa musia podstatne zlepšiť.

Závery týchto konferencií okrem iného povzbudili EÚ a darcov k tomu, aby v plnej miere podporovali zodpovednosť príjemcov za koordináciu darcov a pracovali na dosiahnutí prístupu založeného na odvetviach s cieľom pomôcť zlepšiť účinnosť a vplyv nástroja IPA a ostatných finančných prostriedkov zo strany darcov; aby organizovali spoločné školenia o účinnosti pomoci a metódach spolupráce; aby zahrnuli účinnosť pomoci do svojich cieľov riadenia a systémov predkladania správ a aby zabezpečili adaptabilitu a predvídateľnosť pomoci. Príjemcovia boli vyzvaní, aby posilnili štruktúry koordinácie darcov, zabezpečili koherentné využívanie vonkajšej pomoci a vnútorných rozpočtových zdrojov a pokročili vo vytváraní štruktúr a zodpovednosti, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie účinného decentralizovaného riadenia nástroja IPA.

Vo všeobecnosti sa v priebehu roka 2009 posilnili konzultačné mechanizmy na účely diskusie o strategických dokumentoch IPA (napríklad viacročné orientačné plánovanie) a programovej dokumentácii (napríklad zoznamy projektov a vnútroštátnych programov), pričom teraz zahŕňajú členské štáty, iných darcov, miestne pobočky medzinárodných finančných inštitúcií a v niektorých prípadoch aj zástupcov občianskej spoločnosti. Tieto stretnutia, na ktorých sa vymieňali názory o plánovaní, programovaní a vykonávaní pomoci, vo veľkej miere prispeli ku koordinácii, súdržnosti a komplementarite. V mnohých prípadoch príjemcovia postupne preberali vedúcu úlohu, napríklad v Albánsku prevzal jeden vládny úrad zodpovednosť za koordináciu vnútroštátnej, odvetvovej a prierezovej stratégie rozvoja ako aj za koordináciu darcov. Stále je však potrebné pracovať na tom, aby príjemcovia pomoci preberali zodpovednosť pri koordinácii darcov. Rovnako dôležitá je potreba zvyšovať kapacitu koordinácie darcov s cieľom dosiahnuť viac praktických výsledkov a zlepšiť účinnosť pomoci. Koordinačné stretnutia sa musia oveľa viac sústrediť na schválenie operatívnych a praktických krokov na podporu plánovania s cieľom dosiahnuť výsledky, vykonávania rozhodnutí o deľbe práce, podporu príjemcov pri vytváraní odvetvových stratégií a na zabezpečenie základov pre odvetvový prístup.

V Kosove bol dosiahnutý pokrok pri vývoji platformy pre riadenie pomoci, ktorá uľahčí zdieľanie informácií o prebiehajúcich a plánovaných projektoch v rámci komunity darcov. Vlády Bývalej juhoslovanskej republiky Macedónsko a Srbska takisto zhromaždili údaje o projektoch financovaných darcami. Albánsko a Bosna a Hercegovina vytvorili správy o mapovaní darcov. Správy o mapovaní darcov sú mimoriadne užitočné vzhľadom na skutočnosť, že v roku 2009 začalo zloženie darcov v západnom Balkáne a Turecku vykazovať určité zmeny. K zmenám prítomnosti darcov prispel domáci tlak vyvolaný finančnou krízou. Niektoré členské štáty oznámili plány obmedziť rozsah bilaterálnych programov alebo ich stiahnuť, a to najmä z kandidátskych krajín. Hoci došlo k zdieľaniu informácií o zdrojoch darcov a o ich strednodobej prítomnosti, je potrebné väčšie úsilie na pomoc príjemcom pri plánovaní strednodobých výdavkových rámcov a na pomoc darcom pri plánovaní súdržnejších programov. Jasné uznanie strednodobých plánov všetkých darcov (v niektorých prípadoch vrátane Číny a Ruska) bude dôležité v súvislosti s realizáciou kódexu správania EÚ o deľbe práce a na podporu odvetvových prístupov. Čína a Rusko iniciovali niekoľko významných investícií a zvýhodnených úverov v podporovanom regióne, napríklad v odvetví energetiky a dopravy. Bude potrebné zohľadniť tieto investície popri investíciách medzinárodných finančných inštitúcií, najmä EIB a EBRD.

V Albánsku boli podniknuté významné kroky v súvislosti s deľbou práce a v Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko v súvislosti s prístupmi založenými na odvetviach alebo programoch. Obe krajiny boli vybrané, aby uskutočnili zrýchlenú iniciatívu v oblasti deľby práce, ktorá je navrhovaná s cieľom podporiť vykonávanie kódexu správania EÚ o komplementarite a deľbe práce v rámci rozvojovej politiky. Cieľom operatívneho rámca EÚ o účinnosti pomoci (november 2009) bolo dosiahnuť lepšie výsledky v rámci rozvoja prostredníctvom účinnejšej praktickej spolupráce, menších presahov a nižších nákladov na transakcie. Albánsky vládny úrad pre stratégiu a koordináciu darcov viedol k zrýchlenej iniciatíve v oblasti deľby práce, ktorá je zakotvená v albánskom akčnom pláne vnútroštátnej harmonizácie a ktorá predstavuje pridanú hodnotu pre iné existujúce mechanizmy koordinácie. V priebehu roka 2009 bola vykonaná spoločná analýza s cieľom spoločne stanoviť úlohy a zodpovednosti hlavných darcov a začať prideľovať darcom vedúce úlohy v určitých odvetviach.

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko vytvorila plány a metodiku prístupu založeného na programoch so silnou podporou Svetovej banky a EÚ, a nové odvetvové pracovné skupiny v Srbsku začali preukazovať, že účinná koordinácia môže prinášať výsledky.

Príjemcovia a darcovia by sa však mali viac zaujímať o zlepšovanie účinnosti a efektívnosti štruktúr pre koordináciu darcov, ktoré dokážu realizovať zásady účinnosti rozvoja. Všetci darcovia by mali vyvinúť viac úsilia o zníženie nákladov na duplicitu a transakcie napríklad prostredníctvom spoločnej analytickej práce, zlepšenia a spoločného využívania mechanizmov monitorovania a hodnotenia príjemcov, a zlepšenia kapacity príjemcov rozvíjať odvetvovú politiku a vykonávať odvetvové stratégie.

KOORDINÁCIA S MEDZINÁRODNÝMI FINANČNÝMI INŠTITÚCIAMI

Komisia sa zaviazala presadzovať užšiu koordináciu s európskymi a medzinárodnými finančnými inštitúciami podporujúcimi modernizáciu a sociálno-ekonomický rozvoj na západnom Balkáne. Užšia spolupráca s medzinárodnými finančnými inštitúciami sa vykonáva na politickej/inštitucionálnej aj finančnej úrovni.

Poradná skupina medzinárodných finančných inštitúcií pozostáva zo zástupcov Komisie, skupiny Svetovej banky (Medzinárodná banka pre obnovu a rozvoj/Medzinárodná finančná korporácia), Európskej banky pre obnovu a rozvoj (EBRD), Európskej investičnej banky (EIB), Rozvojovej banky Rady Európy (CEB), Rady pre regionálnu spoluprácu (RCC), Severskej investičnej banky, Nordickej spoločnosti na financovanie životného prostredia a Čiernomorskej obchodnej a rozvojovej banky. V januári 2009 sa konalo plenárne zasadnutie poradnej skupiny, na ktorom sa diskutovalo o nápravných opatreniach pre západný Balkán a Turecko vzhľadom na finančnú a hospodársku krízu. Účastníci sa zhodli na tom, že poradná skupina by mala naďalej úzko spolupracovať na monitorovaní hospodárskej a finančnej situácie v regióne a koordinovať primerané reakcie na krízu.

V roku 2009 Komisia úzko spolupracovala s Európskou centrálnou bankou a s medzinárodnými finančnými inštitúciami na vytvorení balíka opatrení na zmiernenie vplyvov krízy v hodnote 160 mil. EUR financovaného v rámci nástroja IPA na rok 2009. V rámci balíka sa kombinovali granty EÚ s pôžičkami medzinárodných finančných inštitúcií s cieľom urýchliť vykonávanie mimoriadne potrebných investícií do komunálnej infraštruktúry a úspor energie.

Bola uznaná potreba sledovať túto oblasť na úrovni príjemcov a na úrovni odvetví. Komisia vytvorila v rámci spoločného riadenia s Európskou centrálnou bankou regionálny projekt ako súčasť väčšieho balíka opatrení na zmiernenie vplyvov finančnej krízy. Nástroj na podporu dohľadu nad regionálnym bankovým sektorom (na mikro- a makroúrovni) bol vytvorený na účely posilnenia kapacity a spolupráce medzi národnými centrálnymi bankami západného Balkánu a Turecka a 14 národnými centrálnymi bankami Eurosystému. Prostredníctvom tohto projektu bude počas dvoch rokov prebiehať koordinácia príspevkov hlavných medzinárodných finančných subjektov, ako sú Bazilejský výbor pre bankový dohľad, Centrum excelentnosti pre financie v Ľubľane, Spoločný viedenský inštitút, Medzinárodný menový fond a Svetová banka. Po zatvorení spoločnej kancelárie Európskej komisie a Svetovej banky v Bruseli prevzala Komisia od roku 2009 sekretariát poradnej skupiny medzinárodných finančných inštitúcií.

Od jesene 2009 Komisia zároveň spolupracovala s programom OECD „Investment Compact for South East Europe“ na tvorbe opatrení na zvýšenie konkurencieschopnosti ekonomík v súvislosti s balíkom opatrení na zmiernenie vplyvov krízy.

V decembri 2009 vytvorili Komisia, EIB, EBRD a CEB investičný rámec pre západný Balkán (ďalej len „WBIF“) s cieľom zlepšiť harmonizáciu a spoluprácu pri financovaní investícií do sociálno-ekonomického rozvoja v regióne. WBIF sa skladá z dvoch nástrojov: zo spoločného pôžičkového zdroja a spoločného grantového zdroja. Spoločný pôžičkový zdroj zhromažďuje do spoločného zdroja prioritných investícií spoločné pôžičky od EBRD a EIB (spoločne predstavujú 1 miliardu EUR), ako aj od CEB a iných bilaterálnych finančných inštitúcií členských štátov, ktoré prispievajú do spoločného európskeho fondu pre západný Balkán (ďalej len „EWBJF“). Spoločný grantový zdroj zlučuje finančné prostriedky na granty z EÚ (rozpočet nástroja IPA), zapojených partnerov spomedzi medzinárodných finančných inštitúcií (CEB, EIB, EBRD) a EWBJF, ku ktorým sa môžu pripojiť príspevky členských štátov a ďalších potenciálnych darcov.

Príklady posilnenej spolupráce zahŕňajú: lepšiu viditeľnosť, pokiaľ ide o zdroje prípravy projektov medzinárodných finančných inštitúcií, spoločné úsilie harmonizovať investičné priority medzinárodných finančných inštitúcií s prístupovými prioritami EÚ podľa jednotlivých odvetví, lepšie zastupovanie príjemcov pomoci v rámci nástroja IPA v procese výberu projektov, zjednodušenie prípravy a vykonávania zameraného na projekty, ktoré si vyžadujú podporu medzinárodných finančných inštitúcií a účasť členských štátov s bilaterálnymi grantmi.

Výrazné úsilie bolo vyvinuté aj počas roka 2009 s cieľom pokračovať pri vykonávaní troch oblastí spolupráce s medzinárodnými finančnými inštitúciami: rozvoj súkromného sektora a mikropodnikov, malých a stredných podnikov, energetická účinnosť a infraštruktúra.

– Oblasť I – Rozvoj súkromného sektora : na strane ponuky prebieha pomoc EÚ na podporu prístupu k financovaniu pre mikropodniky a malé podniky predovšetkým prostredníctvom Európskeho fondu pre juhovýchodnú Európu (ďalej len „EFSE“), ktorý konsolidoval predchádzajúce systémy mikroúverov v regióne do jediného nástroja. EFSE zabezpečuje dlhodobú udržateľnosť a účelové využívanie finančných prostriedkov tým, že ponúka krytie rizík, aby pritiahol súkromný kapitál na investovanie do mikropôžičiek. EFSE sa rozvíja úspešne. Do decembra 2009 predstavoval záväzok Komisie v EFSE prostredníctvom Európskeho investičného fondu 96,4 mil. EUR a celková hodnota portfólia vzrástla na 579 mil. EUR. Zostávajúca časť portfólia pôžičiek predstavovala 450 mil. EUR rozdelených medzi 115 600 príjemcov úverov. Celkové finančné prostriedky vyplatené od vytvorenia EFSE v rámci 316 000 pôžičiek predstavovali 1,1 miliardy EUR.

– Oblasť II – energetická účinnosť : cieľom tejto oblasti je podporovať investície do energetickej účinnosti a obnoviteľnej energie v malých a stredných podnikoch, domácnostiach a vo verejnom sektore financovaním činností podporovaných vnútroštátnymi programami, vrátane zvyšovania informovanosti verejnosti, pokiaľ ide o energetickú účinnosť a potenciál pre úspory energie, implementovania právnych predpisov v súvislosti so smernicou o energetickej hospodárnosti budov[10] a smernicou o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách[11] (vrátane energie z obnoviteľných zdrojov). Podpora investícií do energetickej účinnosti je v súlade s odporúčaniami Zelenej knihy Európskej komisie o energetickej účinnosti[12], v ktorej sa medzinárodné finančné inštitúcie vyzývajú k tomu, aby zabezpečili dlhodobé financovanie investícií do energetickej účinnosti. V odvetví stavebníctva a priemyslu bola poskytnutá ďalšia podpora finančným sprostredkovateľom a koncovým príjemcom úverov v rámci nástroja na financovanie energetickej účinnosti, a to ponúknutím príležitosti k vyšším energetickým úsporám a znižovaniu emisií CO2. V rámci balíka opatrení na zmiernenie vplyvov krízy z roku 2009 sa Európska komisia zaviazala k účasti na fonde energetickej účinnosti pre juhovýchodnú Európu. Ide o verejno-súkromné partnerstvo iniciované Európskou investičnou bankou a skupinou Kreditanstalt für Wiederaufbau s účasťou medzinárodných finančných inštitúcií, darcov a súkromných investorov. Fond bude poskytovať investície do energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov prostredníctvom účelovej finančnej podpory a technickej pomoci podnikom, spoločnostiam poskytujúcim energetické služby, domácnostiam, obciam a ostatným verejným inštitúciám. V roku 2009 podporil tento nástroj dve miestne banky v Bosne a Hercegovine a v Srbsku pri rozvoji ich investičných portfólií v oblasti energetickej účinnosti a energie z obnoviteľných zdrojov. Tieto projekty boli rozšírené o financovanie zo strany EBRD v celkovej výške 20 mil. EUR spoločne s grantom

EÚ vo výške 4,6 mil. EUR ako investičný stimul pre konečných príjemcov úverov a na uhradenie správnych poplatkov zúčastnenej banke.

– Oblasť III – Podpora investícií do infraštruktúry : vhodné siete infraštruktúry a služby v doprave, energetike a sektore životného prostredia a sociálnom sektore sú nevyhnutné na zabezpečenie sociálno-ekonomického rozvoja a stability v regióne. Medzi kľúčové faktory, ktoré zabraňujú zlepšeniam v oblasti infraštruktúry, patrí: neefektívne využívanie finančných zdrojov, nedostatok skúseností príjemcov s prípravou projektov na financovanie prostredníctvom medzinárodných finančných inštitúcií a iných darcov, alebo medzery vo financovaní, ktoré bránia prijateľnosti projektov pre banky. Táto oblasť zahŕňa vytvorenie viacodvetvového nástroja pre viac príjemcov pre projekty v oblasti infraštruktúry. Tento nástroj podporuje inštitúcie na vnútroštátnej, regionálnej a komunálnej úrovni pri príprave a vykonávaní investičných projektov v oblasti infraštruktúry financovaných medzinárodnými finančnými inštitúciami a/alebo ďalšími darcami. Cieľom tohto mechanizmu je spájať finančné prostriedky s cieľom umožniť vykonávanie projektov. Nástroj pre projekty v oblasti infraštruktúry poskytuje služby technickej pomoci pri vykonávaní projektov, ako sú predrealizačné štúdie, realizačné štúdie, predbežné a podrobné návrhy, podpora pri verejnom obstarávaní, vykonávacích prácach atď. Prostredníctvom tohto nástroja sa zároveň spolufinancujú investície do komunálnej infraštruktúry, ktoré sú k dispozícii zo strany medzinárodných finančných inštitúcií. V decembri 2009 bol tento nástroj začlenený do investičného rámca pre západný Balkán. Do konca sledovaného obdobia podporil tento mechanizmus 65 projektov, hodnota grantov dosiahla 123 mil. EUR a celkové investície sa odhadujú na 1 miliardu EUR. Napríklad v Albánsku podporil grant vo výške 4,7 mil. EUR poskytnutie pôžičky vo výške 12 mil. EUR, čo umožnilo spolu s vnútroštátnym príspevkom a ďalšou grantovou podporou z bilaterálnych zdrojov investíciu do dodávky a úpravy vody vo výške 21,7 mil. EUR.

[pic]

[1] Pracovný dokument útvarov Komisie – podkladový dokument k správe Komisie Rade, Európskemu parlamentu a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru – výročná správa o implementácii nástroja predvstupovej pomoci (IPA) za rok 2009.

[2] Komisia navrhla zmenu a doplnenie nariadenia o nástroji IPA 1085/2006 v októbri 2009 s cieľom začleniť Island medzi príjemcov pomoci v rámci nástroja IPA (následne schválené v roku 2010 prostredníctvom nariadenia (EÚ) č. 540/2010 zo 16. júna 2010).

[3] Pozri http://ec.europa.eu/enlargement/press_corner/key-documents/reports_oct_2009_en.htm

[4] KOM(2009) 543 v konečnom znení, 14 októbra 2009.

[5] Priebežné hodnotenie programov jednotlivých krajín za rok 2009 týkajúce sa predvstupovej pomoci Chorvátsku; zmluva č. IPA/2009/215-223.

[6] Priebežné hodnotenie programov jednotlivých krajín za rok 2009 týkajúce sa predvstupovej pomoci Turecku; zmluva č. IPA/2009/218-310.

[7] Priebežné hodnotenie programov jednotlivých krajín za rok 2009 týkajúce sa predvstupovej pomoci Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko; zmluva č. IPA/2009/224-311.

[8] „Podpora reformy verejnej správy v Chorvátsku a ďalších krajinách“, tematická správa č. R/ZZ/ PAR/0811.

[9] „Hodnotenie ad hoc intervenčnej logiky Európskej komisie v prípade finančnej pomoci kandidátskym krajinám a kľúčové ponaučenia pre prepracovanie viacročného orientačného plánovania na roky 2010 – 2012 – prípadová štúdia – Turecko.“ Tematická správa tvoriaca súčasť priebežného hodnotenia predvstupových programov EÚ v Chorvátsku a Turecku a činnosti ústrednej kancelárie, zmluva č. PHARE/2007/142-454.

[10] Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2002/91/ES z 16. decembra 2002

[11] Smernica Európskeho parlamentu a Rady č. 2006/32/ES zo 5. apríla 2006.

[12] KOM(2005) 265 v konečnom znení, 22 júna 2005.