EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli6. 12. 2017 COM(2017) 827 final 2017/0333(APP) Návrh NARIADENIE RADY o zriadení Európskeho menového fondu



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Už uplynulo takmer 16 rokov odvtedy, ako prvé euromince a bankovky vstúpili do každodenného života občanov Európskej únie. Euro dnes každodenne používa 340 miliónov Európanov v 19 členských štátoch (ďalej len „eurozóna“). Euro je druhou najpoužívanejšou menou na svete. Šesťdesiat ďalších krajín a území na celom svete, ktoré sú domovom 175 miliónom ľudí, sa rozhodlo používať euro ako svoju menu alebo naviazať svoju menu na euro. Finančná a hospodárska kríza, ktorá postihla Európu v roku 2008 a následky ktorej stále pociťujeme, sa nezačala v eurozóne. Odhalila však niektoré jej inštitucionálne slabiny. V rámci núdzovej reakcie na bezprostredné výzvy sa prijalo niekoľko nástrojov. Poskytli nové finančné ochranné mechanizmy, pomohli najviac postihnutým krajinám a zvýšili koordináciu politík na úrovni EÚ. Okrem Európskeho finančného stabilizačného mechanizmu (ďalej len „EFSM“) vychádzajúceho z nariadenia Rady (EÚ) č. 407/2010 väčšina z nich bola vytvorená mimo právneho rámca Únie. Členské štáty bilaterálne poskytli finančnú pomoc Grécku a vytvorili Európsky nástroj finančnej stability (ďalej len „ENFS“). Ešte v roku 2010 Európska rada dospela k záveru, že ENFS, zriadený iba ako dočasný mechanizmus, by mala nahradiť stála inštitúcia, Európsky mechanizmus pre stabilitu (ďalej len „EMS“). Posilnili fiškálne a finančné pravidlá s cieľom zabrániť ďalšiemu zhoršovaniu krízy. Kroky menovej politiky podniknuté Európskou centrálnou bankou sa takisto ukázali byť rozhodujúce. Po rokoch nízkeho alebo nulového rastu sa sústredené úsilie na všetkých úrovniach začalo vyplácať. Európa teraz zažíva solídne oživenie. Hospodárstvo všetkých členských štátov teraz rastie a celkový rast EÚ sa niekoľko rokov po sebe pohyboval na priemernej úrovni 2 %. Indikátor ekonomického sentimentu má najvyššiu hodnotu v EÚ a v eurozóne od roku 2000. Nezamestnanosť je najnižšia od konca roka 2008. Podpora eura zo strany občanov je v eurozóne najvyššia od zavedenia eurobankoviek a mincí v roku 2002. Ako sa však pri nástupe do funkcie vyjadrila súčasná Komisia, kríza neskončí, kým bude nezamestnanosť naďalej taká vysoká, pretože v októbri 2017 bolo 14,3 milióna ľudí v eurozóne stále bez práce. Z rokov krízy bolo potrebné vyvodiť dôležité ponaučenia. Relevantné problémy už boli jasne určené v správe piatich predsedov z júna 2015. Odvtedy sa už vykonalo veľa, aby sa dosiahlo „prehlbovanie“ hospodárskej a menovej únie (ďalej len „HMÚ“) „prostredníctvom činov“. Európsky semester pre koordináciu hospodárskych politík bol posilnený o jasnejšie usmernenia pre eurozónu ako celok a väčšie zameranie na sociálne aspekty. Vytvorením Európskej fiškálnej rady a národných rád pre produktivitu sa zlepšila správa hospodárskych záležitostí. Bola zlepšená technická pomoc členským štátom prostredníctvom vytvorenia služby na podporu štrukturálnych reforiem. Podnikli sa dôležité kroky smerom k dobudovaniu bankovej únie a únie kapitálových trhov, predovšetkým prostredníctvom paralelného postupu v oblasti opatrení na znižovanie a rozdelenie rizika v bankovom sektore. Zintenzívnil sa aj dialóg s národnými a európskymi politickými činiteľmi a sociálnymi partnermi v záujme zvýšenia zodpovednosti a iniciatívy na všetkých úrovniach. Výsledkom je, že architektúra eurozóny je omnoho solídnejšia ako kedykoľvek predtým, čo však neznamená, že je dokončená. V Diskusnom dokumente o prehĺbení hospodárskej a menovej únie, ako aj v Diskusnom dokumente o budúcnosti financií EÚ predložených Komisiou v rámci krokov nadväzujúcich na Bielu knihu o budúcnosti Európy sa pripomína súčasný stav a naznačuje sa možný postup do roku 2025. Európa teraz viditeľne opäť naberá silu. Hospodársky aj politicky sa nám otvára príležitosť a pozitívny vývoj predstavuje ďalšie povzbudenie, aby sme konali. Nemal by vzniknúť pocit prílišnej spokojnosti: strecha by sa mala vždy opravovať, keď svieti slnko. Vo svojej správe o stave Únie 13. septembra 2017 predseda Juncker načrtol svoju predstavu o jednotnejšej, silnejšej a demokratickejšej Únii a dal jasne najavo, že dobudovanie hospodárskej a menovej únie v Európe je zásadnou súčasťou plánu vedúceho k stretnutiu vedúcich predstaviteľov v Sibiu, ktoré zvolal predseda Tusk na 9. mája 2019 a kde by sa mali prijať dôležité rozhodnutia o budúcnosti Európy. Odzrkadľuje sa to aj v programe vedúcich predstaviteľov, pričom vedúci predstavitelia EÚ plánujú samit eurozóny na 15. decembra 2017 s cieľom diskutovať o harmonograme rozhodnutí o hospodárskej a menovej únii a bankovej únii a osobitné stretnutie naplánované na 28. až 29. júna 2018 s cieľom dosiahnuť konkrétne rozhodnutia.

Výzva na jednotu, efektívnosť a demokratickú zodpovednosť v správe o stave Únie je mimoriadne dôležitá pre dokončenie hospodárskej a menovej únie: • Jednota: Euro je jednotnou menou EÚ a to, čo sa navrhuje pre eurozónu, by sa malo navrhovať aj pre tie členské štáty a spolu s nimi, od ktorých sa očakáva, že príjmu euro v budúcnosti. S výnimkou Spojeného kráľovstva a Dánska sa všetky členské štáty mimo eurozóny právne zaviazali nakoniec prijať euro. Navyše, po odchode Spojeného kráľovstva budú hospodárstva eurozóny predstavovať približne 85 % celkového hrubého domáceho produktu EÚ. Politická a hospodárska integrácia EÚ, ktorej jadrom je jednotný trh, znamená, že budúcnosť členských štátov, ktoré majú euro a ktoré ho nemajú, je už teraz prepojená a že silná a stabilná eurozóna je kľúčová pre jej členov, ale aj pre celú EÚ. Tým sa vysvetľuje, prečo je dôležité, aby členské štáty v eurozóne spoločne s členskými štátmi mimo eurozóny, ktoré sú súčasťou bankovej únie, prostredníctvom Európskeho menového fondu (ďalej len „EMF“) poskytli zabezpečovací mechanizmus pre Jednotnú radu pre riešenie krízových situácií za rovnakých podmienok, aby Jednotná rada pre riešenie krízových situácií mohla v prípade potreby využívať takéto prostriedky na úspešné vykonávanie opatrení na riešenie krízových situácií v bankovej únii. • Efektívnosť: silnejšia hospodárska a menová únia vyžaduje silnejšiu správu a efektívnejšie využívanie dostupných zdrojov. Súčasný systém stále odráža spleť rozhodnutí prijatých na riešenie bezprecedentnej krízy. Niekedy to viedlo k znásobovaniu nástrojov a zvýšenej komplikovanosti pravidiel, čo je zdrojom zložitosti a vytvára riziko zdvojení. Väčšie synergie, efektívne postupy a integrácia medzivládnych dohôd do právneho rámca EÚ by posilnili riadenie a rozhodovanie. Aj z dôvodov efektivity je možné všetky zmeny navrhnuté Komisiou ako súčasť dnešného balíka realizovať v rámci aktuálnych zmlúv o EÚ. Zo skúsenosti vyplýva, že je zložité a nepraktické formulovať spoločné opatrenia členských štátov, keď sú kompetencie v oblasti koordinácie hospodárskych politík prenesené na Úniu. Všeobecnejšie povedané, koexistenciou inštitúcií Únie a trvalého medzivládneho mechanizmu, ako je EMS, sa vytvára zložitá situácia, pri ktorej sa rozdrobuje a nerovnomerne vykonáva súdna ochrana, dodržiavanie základných práv a demokratická zodpovednosť. Okrem toho proces rozhodovania podľa medzivládnej metódy si zvyčajne vyžaduje komplikované vnútroštátne postupy, a preto sa často ťažko zosúlaďuje s rýchlosťou potrebnou na zabezpečenie účinného krízového riadenia, ako sa ukázalo pri použití EFSM v júli 2015 na preklenovacie financovanie podpory EMS Grécku: zmena nariadenia EÚ a rozhodnutie využívať ho, sa ukázali v praxi ako rýchlejšie riešenie v porovnaní s prijatím zvyčajného rozhodnutia EMS o vyplatení finančných prostriedkov. Týka sa to aj prispôsobovania opatrení novým okolnostiam. Keďže aj malé úpravy vyžadujú podpis všetkých zmluvných strán na najvyššej politickej úrovni, na ich zmenu môže byť potrebné schválenie v národných parlamentoch. Takéto postupy sú časovo náročné a môžu zabrániť prijatiu opatrení v čase, keď je to potrebné. Právny rámec EÚ na druhej strane potenciálne ponúka celú škálu spôsobov úprav existujúcich aktov, pričom ich zložitosť zodpovedá závažnosti daného problému a typu opatrenia, ktoré sa má prispôsobiť. Uplatňovaním rámca rozhodovania EÚ by sa preto proces úprav príslušných ustanovení zrýchlil, ak by bolo treba. Väčšie synergie a zefektívnenie rozhodovania by posilnili riadenie a postupy. • Demokratická zodpovednosť: dokončenie hospodárskej a menovej únie znamená aj väčšiu politickú zodpovednosť a transparentnosť v súvislosti s tým, kto na rôznych úrovniach rozhoduje, čo a kedy treba urobiť. Vyžaduje si to priblížiť európsky rozmer rozhodovania k občanom, dať ho viac do popredia vnútroštátnych diskusií a zabezpečiť, aby národné parlamenty aj Európsky parlament mali dostatočné právomoci dohľadu nad riadením správy hospodárskych záležitostí EÚ. Malo by to viesť aj k väčšej ochote niesť zodpovednosť za kolektívne rozhodnutia a otvorenosti pri ich prijímaní a komunikovaní. Platí to predovšetkým pre EMF ako nástupcu EMS. Demokratická zodpovednosť je kľúčovým aspektom diskusie o budúcnosti Európy. EMS dosiahol v priebehu svojej existencie veľmi dôležitú úlohu. Jeho transformácia na EMF by mala byť sprevádzaná úsilím o ukotvenie jeho fungovania v solídnom rámci zodpovednosti Únie spoločne s plnohodnotnou súdnou kontrolou. Predovšetkým zapojenie Európskeho parlamentu by posilnilo demokratický dohľad, zatiaľ čo by sa naďalej v plnej miere zachovala úloha národných parlamentov vzhľadom na vysoké príspevky členských štátov do EMF. Pre všetky uvedené dôvody je najlepšie, keď potrebné štruktúry na poskytovanie podpory finančnej stability pre členské štáty eurozóny budú zakomponované v rámci Únie a v rukách orgánu Únie vytvoreného na takýto účel. Vzhľadom na finančné obmedzenia a výzvy, ktorým sama Únia čelí, a na odborné znalosti, ktoré v tejto oblasti zhromaždil EMS, by však vytvorenie takéhoto orgánu od základov bolo nákladovo neprimerane neefektívne. Z tohto dôvodu by navrhovaný EMF mal namiesto toho zahrnúť a absorbovať existujúci EMS s jeho aktuálnymi cieľmi, funkciami a nástrojmi. EMF, ktorý teraz Komisia navrhuje, možno realizovať v rámci aktuálnych zmlúv. Nad rámec takéhoto úsilia to poskytuje aj ideálnu príležitosť na vytvorenie spoločného zabezpečovacieho mechanizmu pre Jednotnú radu pre riešenie krízových situácií. Vytvorenie zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií bolo už schválené členskými štátmi v roku 2013 ako doplnok politickej dohody o nariadení o jednotnom mechanizme riešenia krízových situácií. Spoločný zabezpečovací mechanizmus poslednej inštancie by slúžil na zvýšenie dôvery pre všetky zainteresované strany, pokiaľ ide o opatrenia, ktoré má vykonať Jednotná rada pre riešenie krízových situácií, a na zvýšenie finančnej kapacity jednotného fondu na riešenie krízových situácií. Ako nástroj poslednej inštancie by sa aktivoval iba v prípade, keby by ukázalo, že jednotný fond na riešenie krízových situácií nepostačuje na financovanie riešenia situácie dotknutej banky alebo bánk. Zabezpečovací mechanizmus by bol v priebehu času fiškálne neutrálny, pretože všetky prostriedky, ktoré by sa použili, by sa získali späť z bankových sektorov členských štátov zapojených do bankovej únie. Zaručenie finančnej stability členských štátov eurozóny je dôvodom na prepojenie Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií s EMF a jeho predchodcom EMS vytvoreným s cieľom zaručiť finančnú stabilitu eurozóny. V skutočnosti už dobre etablované prepojenie medzi štátmi a bankami naznačuje, že kritickým prvkom finančnej stability eurozóny a samotnej jednotnej meny nie je iba finančné zdravie štátov, ale aj finančné zdravie systémových bánk. Preto je o to prirodzenejšie, že tento návrh bude poskytovať prepojenie medzi činnosťami Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií a EMF vo forme nástroja, ktorý umožní poskytnúť úverovú linku alebo záruky pre Jednotnú radu pre riešenie krízových situácií na podporu jej činností. V posledných rokoch zaznelo veľa názorov v súvislosti s dokončením hospodárskej a menovej únie. Názory sa môžu líšiť, ale existuje všeobecná zhoda o potrebe dosiahnuť ďalší pokrok. Veľmi dôležité príspevky prišli aj od Európskeho parlamentu a v Euroskupine prebehli dôležité diskusie. Navrhované nariadenie o zriadení EMF je jednou z iniciatív ohlásených v oznámení Komisie o „ceste k dobudovaniu hospodárskej a menovej únie“. Toto oznámenie poskytuje súhrn dôvodov a obsahu všetkých iniciatív predložených Komisiou. Následne sa v ňom pripomína, ako je tento balík začlenený do rozsiahleho plánu na dobudovanie hospodárskej a menovej únie do roku 2025, a je v ňom uvedený harmonogram opatrení na nasledujúcich 18 mesiacov. Tento návrh vychádza z dobre etablovanej štruktúry Európskeho mechanizmu pre stabilitu a vytvára Európsky menový fond ukotvený v právnom rámci EÚ. Bolo to už oznámené v správe piatich predsedov a vyzval na to aj Európsky parlament, ktorý zdôraznil potrebu, aby Európsky menový fond bol vybavený primeranými možnosťami poskytovania a prijímania úverov a jasne definovaným mandátom.

Európsky mechanizmus pre stabilitu bol zriadený v októbri 2012 v čase vrcholenia krízy. Tlak udalostí v tom čase viedol k tomu, že sa našlo medzivládne riešenie. Bolo však už zrejmé, že je to možné dosiahnuť aj v rámci zmlúv o EÚ, ako bolo naznačené napríklad v Koncepcii Komisie pre rozsiahlu a skutočnú hospodársku a menovú úniu. V priebehu rokov sa Európsky mechanizmus pre stabilitu ukázal byť rozhodujúcim faktorom v snahe o zachovanie finančnej stability eurozóny. Dosiahol to poskytovaním dodatočnej finančnej podpory členským štátom eurozóny v ťažkostiach. Jeho transformácia na Európsky menový fond ešte viac posilní jeho inštitucionálne ukotvenie. Pomôže vytvoriť nové synergie v rámci EÚ, predovšetkým pokiaľ ide o transparentnosť, súdne preskúmanie a efektívnosť finančných zdrojov EÚ, čím sa ponúkne lepšia podpora členským štátom. Takisto prispeje k zlepšeniu ďalšej spolupráce s Komisiou a povinnosti zodpovedať sa Európskemu parlamentu. Uskutoční sa to bez toho, aby to malo vplyv na spôsob, akým sa národné vlády zodpovedajú ich vlastným národným parlamentom, ako aj pri zachovaní záväzkov súčasného Európskeho mechanizmu pre stabilitu. Iniciatíva má formu návrhu nariadenia Rady, ktoré podlieha súhlasu Európskeho parlamentu v zmysle článku 352 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Článok 352 umožňuje integráciu Európskeho mechanizmu pre stabilitu do rámca Únie, pretože je to krok potrebný pre finančnú stabilitu eurozóny a v Zmluvách nie je stanovený žiaden iný právny základ, pomocou ktorého by EÚ mohla dosiahnuť presne tento cieľ. V odseku 2 uvedeného článku sa výslovne predpokladá úloha pre národné parlamenty. Z historického hľadiska bolo niekoľko podstatných rozhodnutí vedúcich k zriadeniu hospodárskej a menovej únie založených na ekvivalente článku 352. Napríklad rozhodnutia o Európskom fonde pre menovú spoluprácu, európskej menovej jednotke a prvých mechanizmoch platobnej bilancie boli prijaté na základe článku 235 zmluvy o Európskom hospodárskom spoločenstve, ktorý je predchodcom článku 352. Návrh je doplnený návrhom toho, z čoho by mohla vzniknúť medzivládna dohoda, ktorú by medzi sebou mohli podpísať členské štáty eurozóny, o prevode prostriedkov z Európskeho mechanizmu pre stabilitu do Európskeho menového fondu. Predpokladá sa v ňom, že fond by sa stal právnym nástupcom EMS a nahradil by ho, a to vrátane jeho právneho postavenia so všetkými jeho právami a záväzkami. Na základe dnešného návrhu sa Európsky menový fond zriadi ako samostatná právnická osoba na základe práva Únie. Stane sa právnym nástupcom Európskeho mechanizmu pre stabilitu, pričom sa jeho súčasné finančné a inštitucionálne štruktúry v zásade zachovajú. Znamená to, že Európsky menový fond bude pokračovať v poskytovaní podpory finančnej stability členským štátom v núdzi, získavať prostriedky vydávaním nástrojov kapitálového trhu a zapájaním sa do transakcií peňažného trhu. Členstvo sa nezmení a účasť ďalších členských štátov bude naďalej možná, keď prijmú euro. Vzhľadom na to, že Európsky menový fond by sa stal orgánom Únie, je potrebných niekoľko cielených úprav aktuálnej štruktúry Európskeho mechanizmu pre stabilitu. Patrí medzi ne schválenie diskrečných rozhodnutí, ktoré boli prijatých Európskym menovým fondom, Radou. Okrem toho dnešný návrh pridáva obmedzený počet nových vlastností. Po prvé, Európsky menový fond bude môcť poskytovať spoločný zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií. Ide o podstatnú zložku druhého piliera bankovej únie, takzvaný jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií. Keď bol jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií prijatý v roku 2013, členské štáty sa dohodli aj na vývoji zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií. Bol mienený ako posledná inštancia, ktorá sa aktivuje, ak sa ukáže, že okamžite dostupné zdroje jednotného fondu na riešenie krízových situácií sú nedostatočné na kapitálové účely alebo účely likvidity. Členské štáty sa takisto dohodli, že by mal byť v strednodobom horizonte fiškálne neutrálny tak, aby sa prostriedky na každé potenciálne nasadenie zabezpečovacieho mechanizmu získali späť z bankového sektora eurozóny. Nové pravidlá EÚ o bankovom dohľade a riešení krízových situácií bánk vyvinuté bezprostredne po kríze výrazne znížili pravdepodobnosť a potenciálny vplyv zlyhaní bánk. Spoločný fiškálny zabezpečovací mechanizmus je naďalej potrebný na posilnenie finančnej kapacity jednotného fondu na riešenie krízových situácií. Takýto zabezpečovací mechanizmus vzbudí dôveru v bankový sektor tým, že podporí dôveryhodnosť krokov podniknutých Jednotnou radou pre riešenie krízových situácií. Následne by to reálne znížilo pravdepodobnosť vzniku situácie, v ktorej by sa zabezpečovací mechanizmus využil. Teraz existuje široká zhoda, že Európsky mechanizmus pre stabilitu – budúci Európsky menový fond – má najlepšiu pozíciu poskytovať takýto zabezpečovací mechanizmus formou úverovej linky alebo záruk pre jednotný fond na riešenie krízových situácií. Odzrkadľuje sa to v dnešnom návrhu, v ktorom sa stanovujú aj náležité rozhodovacie procesy, aby sa zaručilo, že zabezpečovací mechanizmus možno v prípade potreby nasadiť rýchlo. Sú navrhnuté aj osobitné úpravy, aby sa vyhovelo legitímnym záujmom členských štátov, ktoré nie sú v eurozóne a ktoré vstúpili do bankovej únie. Po druhé, pokiaľ ide o otázky riadenia, návrh obsahuje možnosť rýchlejšieho prijímania rozhodnutí v konkrétnych akútnych situáciách. Navrhuje sa, aby sa zachovalo jednomyseľné hlasovanie pre všetky dôležité rozhodnutia s finančným vplyvom (napr. výzvy na úhradu imania). Pre špecifické prípady rozhodnutí o podpore stability, vyplatenia finančných prostriedkov a nasadenia zabezpečovacieho mechanizmu sa však navrhuje posilnená kvalifikovaná väčšina, v prípade ktorej je potrebných 85 % hlasov.

Po tretie, pokiaľ ide o riadenie programov finančnej pomoci, v návrhu sa predpokladá priamejšie zapojenie EMF spoločne s Európskou komisiou. Po štvrté, v návrhu sa uvádza možnosť vývoja nových finančných nástrojov Európskym menovým fondom. V priebehu času by takéto nástroje mohli doplniť alebo podporiť iné finančné nástroje a programy EÚ. Takéto synergie by sa mohli ukázať mimoriadne užitočné vtedy, ak by mal Európsky menový fond zohrávať v budúcnosti svoju úlohu pri podpore možnej stabilizačnej funkcie. Vďaka týmto zmenám sa z Európskeho menového fondu stane solídny orgán krízového riadenia v rámci Únie pracujúci v úplnej synergii s ostatnými inštitúciami EÚ. Rada a Komisia si zachovajú svoje kompetencie a zodpovednosť, pokiaľ ide o hospodársky a fiškálny dohľad a koordináciu politík tak, ako je stanovené v zmluvách o EÚ. Praktickú spoluprácu možno zintenzívniť, aby bolo možné členským štátom poskytovať lepšie služby, zapájať účastníkov trhu a predchádzať zdvojovaniu činností. O prehĺbenie spolupráce sa možno usilovať v súvislosti s ďalším pokrokom na posilnenie hospodárskej a menovej únie. •Navrhované zlepšenia štruktúry EMS Navrhované nariadenie a príloha k nemu, ktorej obsahom je štatút EMF, je založené na zmluve o EMS a interných predpisoch EMS. Predovšetkým sa v prílohe odráža text zmluvy o EMS. Mnoho článkov zo zmluvy o EMS zostáva z veľkej časti nezmenených. Ide o články týkajúce sa základného imania, výziev na úhradu imania, ako aj kľúča na určenie príspevkov (články 8, 9 a 11), články týkajúce sa nástrojov poskytovania podpory finančnej stability členom EMF (články 14 až 18), cenovej politiky (článok 20), operácií prijímania úverov (článok 21), finančného hospodárenia (články 25 až 28), interného auditu (článok 33) a dočasnej korekcie kľúča na určenie príspevkov (článok 44). Návrh sa odlišuje od textu aktuálnej zmluvy o EMS z dvoch dôvodov, t. j. z dôvodu právnej konzistentnosti s právnym rámcom EÚ a z dôvodu obmedzených zmien s ohľadom na posilnenie činností a rozhodovania EMF. 1. Právna konzistentnosť s právnym rámcom EÚ: Po prvé, samotné navrhované nariadenie obsahuje články so zmenami, ktoré sú potrebné z dôvodu konzistentnosti s právom EÚ: zriadenie EMF (článok 1), jeho právne nástupníctvo za EMS a nahradenie EMS (článok 2), zavedenie postupu schvaľovania Radou rozhodnutí prijatých radou guvernérov alebo správnou radou, ktoré vykazujú prvky politického rozhodovania (článok 3), súvisiace požiadavky na uverejňovanie (článok 4) a osobitné ustanovenia o zodpovednosti (články 5 a 6) voči Európskemu parlamentu a národným parlamentom. Dve záverečné ustanovenia sú takisto plánované (články 7 a 8). Po druhé, príloha k navrhovanému nariadeniu obsahuje štatút EMF. Obsahuje zmeny na zabezpečenie konzistentnosti s právom Únie, napríklad: určenie úverovej kapacity (článok 8), zásady stabilizačných operácií (článok 12), zahrnutie nástroja na poskytovanie pomoci na priamu rekapitalizáciu úverových inštitúcií (článok 19), postup vzťahujúci sa na rozpočet EMF (články 29 a 30), ročná účtovná závierka (článok 31), finančné výkazy a výročné správy (článok 32), externý audit (článok 34), rada audítorov (článok 35), dohoda o sídle (článok 37), výsady a imunity (článok 38), ustanovenia o zamestnancoch (článok 39), služobné tajomstvo a výmena informácií (článok 40), splnomocnenie na správu ENFS (článok 42), opatrenia proti podvodom (článok 45), prístup k dokumentom (článok 46), jazykové požiadavky (článok 47). 2. Posilnenie činností a rozhodovania EMF: Navyše sa menia články zmluvy o EMS, aby sa dosiahli niektoré ďalšie ciele: rozšírenie postupov pri hlasovaní (články 5 a 6), postup vymenovania generálneho riaditeľa (článok 7), zavedenie novej funkcie podpory Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií a súvisiaca zmena cieľov a zásad EMF (články 3, 22 až 24), poskytnutie väčšej flexibility v súvislosti s dohodami o spolupráci (článok 41). 3. Tabuľky zhody V nasledujúcej tabuľke zhody je uvedený prehľad porovnania štruktúry zmluvy o EMS vľavo a navrhovaného nariadenia a štatútu EMF vpravo: Články zmluvy o EMS Zodpovedajúce ustanovenia navrhovaného nariadenia o EMF a štatútu EMF (ďalej len „štatút“) Článok 1 (zriadenie EMF) Článok 1 navrhovaného nariadenia (zriadenie EMF) – Článok 2 navrhovaného nariadenia (právne nástupníctvo EMS a jeho nahradenie) – Článok 3 navrhovaného nariadenia (úloha Rady) – Článok 4 navrhovaného nariadenia (uverejňovanie) – Článok 5 navrhovaného nariadenia (Európsky parlament) – Článok 6 navrhovaného nariadenia (národné parlamenty) – Článok 7 navrhovaného nariadenia (odkazy na EMS v aktuálnych právnych predpisoch Únie) – Článok 1 štatútu (právne postavenie EMF) Článok 2 (členstvo) Článok 2 štatútu (členstvo) Článok 3 (cieľ) Článok 3 štatútu (ciele a úlohy) Článok 4 (štruktúra a hlasovacie práva) Článok 4 štatútu (štruktúra a hlasovacie práva) Článok 5 (rada guvernérov) Článok 5 štatútu (rada guvernérov) Článok 6 (správna rada) Článok 6 štatútu (správna rada) Článok 7 (generálny riaditeľ) Článok 7 štatútu (generálny riaditeľ) Článok 8 (schválené základné imanie) Článok 8 štatútu (počiatočné schválené základné imanie) Článok 9 (výzvy na úhradu príspevkov) Článok 9 štatútu (výzvy na úhradu imania) Článok 10 (zmeny schváleného základného imania) Článok 10 štatútu (zvyšovanie základného imania) Článok 11 (kľúč na určenie príspevkov) Článok 11 štatútu (kľúč na určenie príspevkov) Článok 12 (zásady) Článok 12 štatútu (zásady operácií podpory stability EMF) Článok 13 (postup na udelenie podpory pre stabilitu) Článok 13 štatútu (postup udelenia podpory stability pre členov EMF) Článok 14 (preventívna finančná pomoc EMS) Článok 14 štatútu (preventívna finančná pomoc EMF) Článok 15 (finančná pomoc na rekapitalizáciu finančných inštitúcií členov EMS) Článok 15 štatútu (finančná pomoc na rekapitalizáciu úverových inštitúcií člena EMF) Článok 16 (úvery EMS) Článok 16 štatútu (úvery EMF) Článok 17 (nástroj podpory na primárnom trhu) Článok 17 štatútu (nástroj podpory na primárnom trhu) Článok 18 (nástroj podpory na sekundárnom trhu) Článok 18 štatútu (nástroj podpory na sekundárnom trhu) Článok 19 (prehodnotenie zoznamu nástrojov finančnej pomoci) – – Článok 19 štatútu (nástroj priamej rekapitalizácie úverových inštitúcií) Článok 20 (cenová politika) Článok 20 štatútu (cenová politika) Článok 21 (úverové operácie) Článok 21 štatútu (operácie prijímania úverov) – Článok 22 štatútu (úverová linka alebo záruky pre SRB) – Článok 23 štatútu (pravidlá vzťahujúce sa na EMF) – Článok 24 štatútu [pravidlá vzťahujúce sa na zúčastnené členské štáty, ktorých menou nie je euro, v zmysle článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013] Článok 22 (investičná politika) Článok 25 štatútu (investičná politika) Článok 23 (dividendová politika) Článok 26 štatútu (dividendová politika) Článok 24 (rezervné a iné fondy) Článok 27 štatútu (rezervný fond a iné fondy) Článok 25 (krytie strát) Článok 28 štatútu (krytie strát) Článok 26 (rozpočet) Článok 29 štatútu (rozpočet) – Článok 30 štatútu (zostavovanie rozpočtu) Článok 27 (ročná účtovná závierka) Článok 31 štatútu (ročná účtovná závierka) – Článok 32 štatútu (finančné výkazy a výročná správa) Článok 28 (interný audit) Článok 33 štatútu (interný audit) Článok 29 (externý audit) Článok 34 štatútu (externý audit) Článok 30 (rada audítorov) Článok 35 štatútu (rada audítorov) Článok 31 (umiestnenie) Článok 36 štatútu (umiestnenie) – Článok 37 štatútu (dohoda o sídle) Článok 32 (výsady a imunity) Článok 38 štatútu (výsady a imunity) Článok 33 (zamestnanci EMS) Článok 39 štatútu (zamestnanci EMF) Článok 34 (služobné tajomstvo) Článok 40 štatútu (služobné tajomstvo a výmena informácií) Článok 35 (osobná imunita) – Článok 36 (výnimka zo zdaňovania) – Článok 37 (výklad a urovnávanie sporov) – Článok 38 (medzinárodná spolupráca) Článok 41 štatútu (spolupráca) Článok 39 (vzťah s úvermi ENFS) – Článok 40 (prevod podpory ENFS) – – Článok 42 štatútu (správa ENFS) Článok 41 (splatenie základného imania) Článok 43 štatútu (splatenie počiatočného základného imania) Článok 42 (dočasná korekcia kľúča na určenie príspevkov) Článok 44 štatútu (dočasná korekcia kľúča na určenie príspevkov) Článok 43 (prvé vymenovania) – Článok 44 (pristúpenie) – Článok 45 (prílohy) – Článok 46 (uloženie) – Článok 47 (ratifikácia, schválenie alebo prijatie) – Článok 48 (nadobudnutie platnosti) Článok 8 navrhovaného nariadenia – Článok 45 štatútu (opatrenia proti podvodom) – Článok 46 štatútu (prístup k dokumentom) – Článok 47 štatútu (jazykové požiadavky) •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Prostredníctvom návrhu na zriadenie EMF by si Únia zabezpečila orgán Únie, ktorý by mohol konať rozhodne, aby mohla zaručiť finančnú stabilitu svojich členských štátov. Konkrétnejšie, v kombinácii s trvalým nástrojom na poskytovanie strednodobej pomoci pre platobnú bilanciu členským štátom, ktoré nie sú v eurozóne, by Únia bola vybavená celou škálou trvalých nástrojov stability, ktoré by sa vzťahovali na všetky členské štáty a ktoré by čerpali zo značných finančných zdrojov výrazne nad rámec zdrojov, ktoré sú prístupné prostredníctvom EFSM. Navrhované nariadenie o zriadení EMF je takisto logickým krokom navyše k nariadeniu (EÚ) č. 472/2013. V druhom menovanom nariadení Únia uplatnila svoju kompetenciu v oblasti finančnej pomoci a koordinácie hospodárskych politík súvisiacu s touto otázkou, keď súčasne ukázala aj svoju schopnosť poskytovať náležité mechanizmy, pričom kombinuje demokratickú legitimitu svojho rámca s efektívnosťou svojich rozhodovacích štruktúr. Zriadenie EMF ako súčasti rámca Únie je preto úplne v súlade s minulými politickými iniciatívami Únie a dopĺňa predchádzajúce činy v tomto ohľade. Okrem toho vytvorením funkcie zabezpečovacieho mechanizmus na podporu Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií sa dopĺňajú nedávne iniciatívy na výrazné oslabenie prepojenia medzi financiami členských štátov a ich bankovými systémami. Udelením právomoci Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií na návrh a vykonávanie programov na riešenie krízových situácií úverových inštitúcií, nariadenie (EÚ) č. 806/2014 spolu so smernicou 2014/59/EÚ, bolo dôležitým krokom týmto smerom. V nariadení sa Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií udeľujú právomoci uzatvárať finančné dohody na zriadenie mechanizmov financovania. Návrhom sa to realizuje, pričom sa ujasňuje, že akékoľvek prostriedky, ktoré si Jednotná rada pre riešenie krízových situácií požičia od EMF, sa majú v plnej miere získať späť z bankového systému. Takisto politické iniciatívy, ako je napríklad vytvorenie stabilizačnej funkcie, by mohli byť koncipované v uvedenom kontexte. Stabilizačná funkcia je definovaná možnosťou rýchlo automaticky aktivovať zdroje na základe vopred definovaných kritérií oprávnenosti. Cieľom by bolo využívať tieto zdroje na zmiernenie účinkov veľkých asymetrických otrasov. V prípade poklesu by členské štáty najskôr využili svoje automatické stabilizátory a diskrečnú fiškálnu politiku v súlade s Paktom stability a rastu (ďalej len „PSR“). PSR uvádza potrebu tvoriť ďalšie rezervy, ako aj potrebu vynaložiť menšie fiškálne úsilie v čase zložitých hospodárskych podmienok. Iba vtedy, ak tieto rezervy a stabilizátory nie sú v prípade veľkých asymetrických otrasov dostatočné, aktivovala by sa stabilizačná funkcia. EMF by mohol podporiť vykonávanie takejto funkcie zorganizovaním a sprístupnením akéhokoľvek potrebného trhového financovania spojeného s aktiváciou takejto funkcie. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Právnym základom tohto návrhu je článok 352 ZFEÚ. Na využitie uvedeného článku musia byť splnené tri podmienky. Prvými dvoma podmienkami sú, že v zmluvách nesmie existovať konkrétny právny základ a že činnosť musí spadať do rámca politík Únie. Súdny dvor už rozhodol, že obe podmienky sú splnené, pokiaľ ide o EMS (vo veci Pringle). V rámci hospodárskej politiky Únie v zmysle ustanovení v časti III hlave VIII „Hospodárska a menová politika“ ZFEÚ potrebné právomoci, aby Únia mohla vytvoriť orgán Únie zodpovedný za poskytovanie finančnej pomoci na zabezpečenie finančnej stability eurozóny, neboli v Zmluve zakotvené. V prípade neexistencie takýchto právomocí sa v článku 352 ZFEÚ povoľuje Rade prijať jednomyseľne na návrh Komisie a po udelení súhlasu Parlamentom príslušné opatrenia. Treťou podmienkou je potreba dosiahnuť cieľ Zmluvy. Potreba existencie orgánu ako EMS na zaručenie finančnej stability eurozóny vychádza z faktických prvkov a je potvrdená v článku 136 ods. 3 ZFEÚ a v druhom odôvodnení zmluvy o EMS, v ktorom sa o súčasnom EMS hovorí ako o „mechanizme pre stabilitu, ktorý sa má v nevyhnutných prípadoch aktivovať na zabezpečenie stability eurozóny ako celku“. Zriadenie EMF je potrebné, aby sa prispelo k zaručeniu finančnej stability eurozóny ako celku, jej členských štátov a členských štátov, ktoré nie sú v eurozóne a ktoré sú súčasťou bankovej únie na základe dohody o úzkej spolupráci s ECB v súlade s nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013. Integráciou EMS do rámca Únie prostredníctvom nariadenia na základe článku 352 ZFEÚ by sa zabezpečilo plynulé pokračovanie činností a priame právne nástupníctvo medzi existujúcim EMS a novým orgánom Únie (EMF). Členské štáty eurozóny by súhlasili, aby bol kapitál EMS pripojený k tomuto orgánu prostredníctvom zjednodušeného mnohostranného aktu. Článok 352 ZFEÚ by bolo takisto možné využiť na udelenie ďalších úloh EMS, keď sa integruje do Únie. Hoci opatrenie založené na článku 352 ZFEÚ sa v Rade prijíma jednomyseľne (EÚ-28), uplatňovanie takéhoto opatrenia možno obmedziť na podmnožinu členských štátov, keď je obmedzenie založené na objektívnom dôvode. Skutočnosť, že EMS koná iba s cieľom zaručiť finančnú stabilitu eurozóny, odôvodňuje to, že jeho členstvo je obmedzené na členské štáty eurozóny. Výsledkom je, že navrhovaný EMF by mohol fungovať rovnako, ako v súčasnosti funguje EMS, pričom jeho podpora by bola k dispozícii iba členským štátom eurozóny a jeho štruktúra vnútornej správy a riadenia by sa skladala z rovnakých členských štátov. •Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci) Finančná stabilita hospodárskej a menovej únie a členských štátov, ktoré sú súčasťou bankovej únie, má celoúnijný rozmer. Vzhľadom na silné vzájomné prepojenie medzi členskými štátmi eurozóny môžu vážne ohrozenia finančnej stability členských štátov ohroziť finančnú stabilitu ostatných členských štátov a eurozóny ako celku. V navrhovanom nariadení sa stanovuje rámec na poskytovanie podpory finančnej stability členským štátom, ktorých menou je euro, a takisto sa v ňom predpokladá nová úloha, ktorá spočíva v poskytovaní finančných prostriedkov Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií. Pokiaľ ide o druhú uvedenú úlohu, EMF bude oprávnený poskytovať úverové linky a záruky pre Jednotnú radu pre riešenie krízových situácií, čo by mohlo slúžiť ako zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií. Členské štáty a vnútroštátne orgány nemôžu jednostranne riešiť riziká pre finančnú stabilitu, ktoré hrozia členským štátom zo strany finančných trhov fungujúcich cezhranične nad rámec vnútroštátnych právomocí. Okrem toho majú členské štáty problémy so znižovaním vlastných rizík. Členské štáty a vnútroštátne orgány nedokážu samy vyriešiť systémové riziká, ktoré môže predstavovať iný členský štát alebo jeho úverové inštitúcie pre finančnú stabilitu Únie ako celku. Ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť samotnými členskými štátmi, a preto z dôvodu rozsahu činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ods. 3 ZFEÚ. •Proporcionalita Cieľom návrhu je zabezpečiť finančnú stabilitu v eurozóne a v EÚ ako celku, v jej členských štátoch a členských štátoch, ktoré sú súčasťou bankovej únie. V návrhu sa stanovuje zjednodušený rámec pre poskytovanie podpory finančnej stability členom EMF a poskytovanie úverových liniek a záruk na podporu Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií v súvislosti s financovaním možných opatrení na riešenie krízových situácií prijatých členskými štátmi, ktoré sú súčasťou bankovej únie. V návrhu sa stanovujú rôzne úlohy a povinnosti pre všetky riadiace orgány EMF a iné zapojené inštitúcie Únie. Poskytujú sa ním aj finančné nástroje, ktoré môže EMF využívať na dosahovanie svojich cieľov. Vytvorením centrálneho orgánu v rámci Únie, ktorý bude riadiť poskytovanie finančnej pomoci členským štátom, sa návrhom prispieva k riešeniu rizík pre finančnú stabilitu eurozóny a jej členských štátov pri súčasnom zachovaní fiškálnej zodpovednosti členských štátov tak, že sa od členov EMF prijímajúcich pomoc bude vyžadovať, aby splnili prísne politické podmienky zodpovedajúce vybratému nástroju finančnej pomoci a nedostatkom, ktoré sa majú riešiť. Navyše by EMF bol poverený aj úlohou poskytovať finančnú podporu Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií. Zapojenie EMF prispeje k zrušeniu negatívnej cyklickej spätnej väzby medzi štátmi, bankami a reálnou ekonomikou, čo je kľúčové pre hladké fungovanie HMÚ.

Súčasne návrh nejde nad rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie cieľa EMF, ktorým je znižovať riziká pre finančnú stabilitu eurozóny a jej členských štátov. Akákoľvek podpora poskytnutá EMF členom EMF podlieha politickým podmienkam zameraným na riešenie nedostatkov, ktoré sú prítomné v takom členskom štáte, s cieľom rýchlo znova vytvoriť kvalitnú a udržateľnú hospodársku a finančnú situáciu a obnoviť alebo posilniť schopnosť člena financovať sám seba v plnom rozsahu na finančných trhov. •Výber nástroja Tento akt má formu nariadenia, pretože sa ním vytvára nový orgán v rámci Únie, čím sa prispieva k zaručeniu finančnej stability, a musí byť záväzný v celom rozsahu a priamo uplatniteľný v členských štátoch. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Základné práva EÚ sa zaviazala dodržiavať prísne normy ochrany základných práv a je signatárom mnohých dohovorov o ľudských právach. V tomto kontexte by návrh mohol mať priamy vplyv na takéto práva tak, ako sú uvedené v Charte základných práv Európskej únie (ďalej len „charta“), ktorá je neoddeliteľnou súčasťou zmlúv o EÚ, a v Európskom dohovore o ľudských právach (ďalej len „EDĽP“). V tomto nariadení sa rešpektujú základné práva a dodržiavajú sa práva, slobody a zásady uznané predovšetkým chartou, a to najmä právo vyjednávať, uzatvárať a presadzovať kolektívne zmluvy alebo uskutočňovať kolektívne akcie, právo na ochranu osobných údajov, právo na prístup k dokumentom, a malo by sa vykonávať v súlade s týmito právami a zásadami. Integrovaním aktuálneho EMS do rámca Únie sa analogicky rozširuje rozsah pôsobnosti charty. 4.VPLYV NA ROZPOČET Neočakáva sa, že tento návrh bude mať nejaký vplyv na rozpočet. Kapitál EMF bude upísaný členskými štátmi eurozóny. Z rozpočtu Únie nie sú hradené žiadne výdavky ani straty EMF. EMF bude mať navyše rozpočet financovaný z vlastných zdrojov. 5.ĎALŠIE PRVKY •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu V časti I navrhovaného nariadenia (články 1 a 2) sa zriaďuje EMF v rámci Únie. Okrem toho sa v tejto časti takisto uvádza ustanovenie venované otázkam súvisiacim s právnym nástupníctvom EMF za EMS. Členské štáty eurozóny by museli súhlasiť, aby bol kapitál EMS pripojený k tomuto orgánu prostredníctvom individuálnych záväzkov alebo zjednodušeného mnohostranného aktu. Ako sa ďalej podrobnejšie uvádza v štatúte, schválené základné imanie EMF by zostalo nezmenené v porovnaní s imaním EMS. Časť II navrhovaného nariadenia (články 3 až 6) sa z právnych dôvodov a s cieľom dodržať judikatúru Súdneho dvora Európskej únie vo veci Meroni týka úlohy Rady. Rada by mala schváliť diskrečné rozhodnutia prijaté radou guvernérov a správnou radou. V uvedenej časti sa stanovujú aj opatrenia v oblasti zodpovednosti EMF voči Európskemu parlamentu, Rade a Komisii. Takéto opatrenia v súčasnosti v zmluve o EMS pre EMS neexistujú. Od EMF by sa malo vyžadovať predkladanie výročnej správy vyššie uvedeným inštitúciám Únie spoločne s jeho ročnou účtovnou závierkou a finančnými výkazmi. Generálneho riaditeľa môže pozvať Parlament alebo môže požiadať, aby bol pozvaný. EMF má reagovať aj na ústne a písomné otázky Parlamentu. Možnosť organizovať dôverné ústne rozhovory, ako je to v prípade Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií a jednotného mechanizmu dohľadu, by mala byť stanovená s ohľadom na citlivú a dôvernú povahu diskusií súvisiacich s vykonávaním úloh EMF. Navyše týmto nariadením sa takisto umožňuje výslovnejšia úloha kontroly národnými parlamentmi v porovnaní so súčasným stavom v zmluve o EMS. Takáto úloha je opodstatnená vzhľadom na vplyv rozhodnutí EMF na politické zložky jeho členov. Časť III navrhovaného nariadenia (články 7 a 8) je venovaná odkazom na EMS v právnych predpisoch Únie, ako aj nadobudnutiu účinnosti navrhovaného nariadenia. V časti I štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu (články 1 až 3) sa stanovuje právne postavenie EMF. EMF má byť orgánom Únie s právnou subjektivitou. Navyše sa odkazuje na členstvo EMF (článok 2). Členmi EMF budú členské štáty eurozóny. Zodpovedá to aktuálnemu členstvu v EMS. Navyše sa predpokladá ustanovenie týkajúce sa cieľov a úloh EMF. Rovnako ako v prípade architektúry EMS by EMF poskytoval podporu finančnej stability pre svojich členov (členským štátom eurozóny). Okrem aktuálnej jedinej úlohy EMS by EMF dostal aj novú úlohu poskytovať úverové linky alebo záruky na podporu Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií ako zabezpečovacieho mechanizmu pre jednotný fond na riešenie krízových situácií. Druhý menovaný by mohol slúžiť ako verejný finančný nástroj (zabezpečovací mechanizmus) v zmysle článku 74 nariadenia č. 806/2014. Časť II štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu (články 4 až 7) sa týka organizačných a rozhodovacích postupov vrátane uplatniteľných pravidiel hlasovania EMF. Podobne ako EMS bude EMF mať radu guvernérov, správnu radu a generálneho riaditeľa, ktorému by pomáhala riadiaca rada. Kategórie pravidiel hlasovania zakotvené v zmluve o EMS zostanú rovnaké v EMF. Mali by sa rozlišovať štyri typy pravidiel hlasovania: i) jednomyseľnosť; ii) posilnená kvalifikovaná väčšina (85 %); iii) kvalifikovaná väčšina (80 %) a iv) jednoduchá väčšina. Podobne ako v pravidlách v zmluve o EMS jednomyseľnosť sa zachovala pre rozhodnutia so zásadným finančným vplyvom na členské štáty (napr. rozhodnutia o úverovej kapacite, výzvy na úhradu imania, ktoré nie sú naliehavo potrebné). Rozhodnutia týkajúce sa poskytnutia finančnej podpory alebo vyplatenia finančných prostriedkov členom EMF však boli presunuté zo vzájomnej dohody na posilnenú kvalifikovanú väčšinu (85 %). Navyše v kontraste s aktuálnym procesom vymenovania generálneho riaditeľa sa pre Európsky parlament predvída poradná úloha. Boli zavedené ďalšie objasnenia vyplývajúce z interných predpisov EMS o úlohe generálneho riaditeľa a o riadiacej rade EMS. Nakoniec, v časti II sú uvedené aj pravidlá odmeňovania členov a zástupcov v rade guvernérov a správnej rade. Časť III štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu (články 8 až 11) sa týka schváleného základného imania a úverovej kapacity EMF. Úverová kapacita a schválené základné imanie EMF by sa mali v porovnaní s aktuálnou situáciou v EMS v plnom rozsahu zachovať. Súčasná možnosť zmeniť základné imanie a úverovú kapacitu EMF sa zachováva. V časti IV štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu (články 12 až 21) sa stanovujú princípy operácií podpory stability EMF, postup na udelenie podpory finančnej stability členom EMF a súvisiace finančné nástroje, ktoré ma EMF k dispozícii. Uvedené zásady a postupy sú rovnaké ako zásady a postupy stanovené v zmluve o EMS s výnimkou, že EMF dostane úlohu pri rokovaniach a podpisovaní memoranda o porozumení, ktoré je pripojené k operácii podpory finančnej stability. V nariadení je takisto zakotvený výslovný odkaz na článok 152 ZFEÚ a Chartu základných práv potvrdzujúce, že nariadenie v kontexte poskytovania podpory finančnej stability členom EMF neporušuje právo na kolektívne vyjednávanie a kolektívne akcie. Okrem nástrojov, ktoré už boli stanovené v zmluve o EMS v súvislosti s poskytovaním podpory finančnej stability členským štátom eurozóny, takisto zahŕňa nástroj priamej rekapitalizácie úverových inštitúcií. Tento nástroj bol vytvorený až po nadobudnutí platnosti zmluvy o EMS na základe splnomocňujúcej doložky stanovenej v jej článku 19. Časť V (články 22 až 24) štatútu tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu sa týka poskytovania zabezpečovacieho mechanizmu EMF a členskými štátmi, ktoré nie sú v eurozóne a ktoré sú súčasťou bankovej únie. Poskytovanie úverových liniek a záruk pre Jednotnú radu pre riešenie krízových situácií by pre EMF bola celkom nová funkcia v porovnaní so súčasnými cieľmi a úlohami EMS. Celková suma nesplatených záväzkov na zabezpečovací mechanizmus pre jednotný fond na riešenie krízových situácií podlieha stropu 60 000 mil. EUR. Uvedený strop je možné zvýšiť. Rada guvernérov so súhlasom členských štátov v bankovej únii, ktoré nie sú v eurozóne, by mala prijať finančné podmienky takejto podpory pre Jednotnú radu pre riešenie krízových situácií. Na zabezpečenie rýchlej dostupnosti generálny riaditeľ bude oprávnený rozhodnúť o čerpaní úverovej linky alebo poskytnutí záruk na záväzky Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií. Ak sa o podporu požiada v súvislosti s programom riešenia krízových situácií, Jednotná rada pre riešenie krízových situácií môže požiadať o takúto podporu pred prijatím programu riešenia krízových situácií.

Časť VI (články 25 až 28) štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu sa týka finančného hospodárenia EMF. Uvedené ustanovenia odrážajú ustanovenia zmluvy o EMS. Časť VII (články 29 až 35) štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu sa týka finančných ustanovení EMF. Takéto pravidlá odrážajú podmienky zmluvy o EMS a interných predpisov EMS. Takéto pravidlá sa týkajú rozpočtu EMF a jeho zostavovania, ročnej účtovnej závierky, finančných výkazov a výročnej správy, funkcií interného a externého auditu a úlohy rady audítorov. Časť VIII (články 36 až 41) štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu obsahuje niekoľko ustanovení týkajúcich sa umiestnenia EMF a jeho možnosti zabezpečiť dohodu o sídle. Navyše EMF získava výsady a imunity stanovené v protokole č. 7. Aktuálny systém výsad a imunít stanovený v zmluve o EMS nemožno z právnych dôvodov zachovať. Časť VIII je venovaná služobnému poriadku, ktorý sa vzťahuje na zamestnancov EMF. Obsahom majú byť aj pravidlá týkajúce sa dôvernosti a výmeny informácií. Takéto pravidlá, ktoré sa líšia svojou podstatou, je takisto možné nájsť spätne v interných predpisoch EMS. V časti IX (články 42 až 44) štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu sa uvádzajú prechodné opatrenia týkajúce sa splatenia príspevkov nových členov EMF k schválenému základnému imaniu. Ustanovenie odráža ustanovenie pre členov EMS v zmluve o EMS s tým, že príslušný článok v tomto nariadení sa vzťahuje iba na nových členov EMF, ktorý by sa v budúcnosti stali členmi, keď príjmu euro. Pravidlo o dočasnej korekcii kľúča základného imania stanovené v zmluve o EMS sa takisto v kontexte EMF nemení. Časť X (články 45 až 47) štatútu EMF tvoriaceho prílohu k tomuto navrhovanému nariadeniu obsahuje niekoľko ustanovení týkajúcich sa transparentnosti. Stanovujú sa v nej pravidlá týkajúce sa opatrení proti podvodom, prístupu k dokumentom a jazykových požiadaviek. 2017/0333 (APP) Návrh NARIADENIE RADY o zriadení Európskeho menového fondu RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 352, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu, konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Bezprecedentná finančná a hospodárska kríza, ktorá postihla svet a Úniu v roku 2007, vážne ohrozila finančnú stabilitu a narušila hospodársky rast, čím spôsobila vážne zhoršenie deficitu verejných financií a dlhovej pozície niekoľkých členských štátov, čo viedlo k tomu, že mnohé z nich sa usilovali získať finančnú pomoc v rámci Únie aj mimo nej. (2)Uvedená kríza odhalila, že Únii chýbajú dostatočne kvalitné nástroje na rýchlu a rozhodnú reakciu na výzvy týkajúce sa jej finančnej stability. Takéto nástroje sú nevyhnutné pre stabilitu eurozóny, jej členské štáty, občanov a ďalšie hospodárske subjekty a sú mimoriadne dôležité na posilnenie dôvery v jednotnú menu.

(3)V reakcii na výnimočnú situáciu vážneho zhoršenia úverových podmienok niekoľkých členských štátov nad rámec toho, čo je možné vysvetliť pomocou ekonomických fundamentov, čo ohrozilo finančnú stabilitu Únie, sa prijalo niekoľko opatrení, pričom niektoré boli mimo rámca Únie. (4)Po prvé, v roku 2010 bol zriadený Európsky finančný stabilizačný mechanizmus (ďalej len „EFSM“), prostredníctvom ktorého bola Únia schopná poskytovať finančnú pomoc členským štátom. Uvedený mechanizmus umožnil Únii reagovať koordinovaným, rýchlym a aktívnym spôsobom na naliehavé ťažkosti v konkrétnom členskom štáte, ale s obmedzenou finančnou kapacitou a výlučne dočasným spôsobom. (5)Po druhé, v roku 2010 členské štáty, ktorých menou je euro, takisto medzi sebou na dočasnom základe zriadili Európsky nástroj finančnej stability (ďalej len „ENFS“). ENFS poskytol finančnú pomoc Írsku, Portugalsku a Grécku. Pomoc ENFS financoval vydaním dlhopisov a iných dlhových nástrojov na kapitálových trhoch. ENFS neposkytuje žiadnu ďalšiu finančnú pomoc, pretože túto úlohu v súčasnosti vykonáva výlučne Európsky mechanizmus pre stabilitu (ďalej len „EMS“). (6)Po tretie, 17. decembra 2010 Európska rada sa zhodla na potrebe členských štátov, ktorých menou je euro, zriadiť trvalý mechanizmus pre stabilitu na poskytovanie prípadnej novej finančnej podpory, ktorým sa nahradí ENFS. (7)EMS bol zriadený ako medzinárodná finančná inštitúcia Zmluvou o zriadení Európskeho mechanizmu pre stabilitu z 2. februára 2012 uzavretou mimo rámca Únie. EMS prevzal od ENFS úlohu poskytovania finančnej pomoci členským štátom, ktorých menou je euro, a začal fungovať v októbri 2012. (8)V priebehu rokov sa EMS ukázal byť rozhodujúcim faktorom pri pomoci zachovať finančnú stabilitu eurozóny. Dosiahol to poskytovaním dodatočnej finančnej podpory členským štátom eurozóny v ťažkostiach. Jeho transformácia na Európsky menový fond (ďalej len „EMF“) ešte viac posilní jeho inštitucionálne ukotvenie. Pomôže vytvoriť nové synergie v rámci EÚ, predovšetkým pokiaľ ide o transparentnosť, efektívnosť finančných zdrojov EÚ a právneho preskúmania, čím sa ponúkne lepšia podpora členským štátom. Takisto prispeje k zlepšeniu ďalšej spolupráce s Komisiou a povinnosti zodpovedať sa Európskemu parlamentu. Uskutoční sa to bez vplyvu na spôsob, akým sú národné vlády brané na zodpovednosť ich vlastnými národnými parlamentmi, a pri zachovaní záväzkov EMS. (9)Integrácia EMS do rámca Únie prostredníctvom zriadenia EMF prispieva aj k zvyšovaniu transparentnosti a zodpovednosti v hospodárskej a menovej únii (ďalej len „HMÚ“). V čase vrcholenia krízy sa prijali ďalekosiahle rozhodnutia pre členské štáty, ktorých menou je euro, a pre ich občanov. Ústredná úloha, ktorú EMS zohral pri zabezpečovaní finančnej stability na základe prísnej podmienenosti, odôvodňuje jeho začlenenie do rámca Únie, aby sa zabezpečil rozsiahlejší dialóg, vzájomná dôvera, väčšia demokratická zodpovednosť a legitimita rozhodovacích procesov Únie. EMF by preto mal mať povinnosť zodpovedať sa Európskemu parlamentu a Rade. (10)Na posilnenie demokratickej kontroly zo strany Európskeho parlamentu by mal EMF každoročne predkladať správu o plnení svojich úloh. Parlament by mal byť oprávnený klásť ústne a písomné otázky a organizovať vypočutia. Vzhľadom na citlivú povahu činností EMF a ich vplyv na finančné trhy by malo byť pre Parlament možné organizovať dôverné ústne rozhovory s generálnym riaditeľom EMF o dosiahnutom pokroku v súvislosti s procesom poskytovania alebo vykonávania podpory finančnej stability pre člena EMF, ako aj v súvislosti poskytovaním finančnej podpory Jednotnej rade pre riešenie krízových situácií (ďalej len „SRB“). (11)Z dôvodov transparentnosti a demokratickej kontroly by národné parlamenty mali mať právo na získavanie informácií o činnostiach EMF a na zapájanie sa do dialógu s ním. Národný parlament člena EMF by mal mať možnosť vyzvať generálneho riaditeľa, aby sa zúčastnil diskusie týkajúcej sa pokroku dosiahnutého pri vykonávaní operácie podpory finančnej stability vzhľadom na vplyv takéhoto opatrenia na dotknutého člena EMF. Takáto výmena názorov by mohla pomôcť posilniť porozumenie medzi EMF a dotknutým členom EMF. (12)V ZEÚ a ZFEÚ sa nestanovujú potrebné právomoci formou konkrétneho právneho základu na zriadenie trvalého orgánu Únie zodpovedného za poskytovanie finančnej podpory na zabezpečenie finančnej stability eurozóny a členských štátov, ktorých menou nie je euro, ale ktoré sú súčasťou bankovej únie. (13)Pri absencii takéhoto konkrétneho právneho základu smie Rada so súhlasom Európskeho parlamentu zriadiť EMF ako opatrenie, ktoré je potrebné na dosiahnutie niektorého z cieľov stanovených v zmluvách v zmysle článku 352 ZFEÚ. (14)Vzhľadom na silné vzájomné prepojenie medzi členskými štátmi, ktorých menou je euro, by mohli vážne ohrozenia finančnej stability daných členských štátov ohroziť finančnú stabilitu eurozóny ako celku. EMF by mal preto poskytovať podporu finančnej stability členským štátom, ktorých menou je euro, keď je to nevyhnutné na zaručenie finančnej stability eurozóny alebo jej členských štátov. (15)Činnosť Únie je preto potrebná na dosiahnutie cieľov vytvorenia hospodárskej a menovej únie, ktorej menou je euro v súlade s článkom 3 ods. 4 ZEÚ, a zabezpečenia trvalo udržateľného rozvoja Európy na základe vyváženého hospodárskeho rastu a cenovej stability a vysokokonkurencieschopného sociálneho trhového hospodárstva s cieľom plnej zamestnanosti a sociálneho pokroku v súlade s článkom 3 ods. 3 ZEÚ. Konkrétnejšie, cieľom zaručenia finančnej stability eurozóny, členských štátov, ktorých menou je euro, a členských štátov, ktorých menou nie je euro a ktoré sú súčasťou bankovej únie, je dosiahnuť hlbšiu, spravodlivejšiu a odolnejšiu hospodársku a menovú úniu. (16)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni samostatne konajúcich členských štátov, ale z dôvodov rozsahu jeho činnosti ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, môže Únia prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 ZEÚ. (17)EMF by sa mal zriadiť na základe práva Únie ako orgán Únie s právnou subjektivitou. (18)EMF by sa mal riadiť týmto nariadením a štatútom EMF, ktorý tvorí nedeliteľnú súčasť nariadenia. Štatút EMF by mal obsahovať relevantné ustanovenia o právnom postavení, členstve, cieľoch a úlohách EMF, jeho organizácii a internom procese rozhodovania, úverovej kapacite a imaní EMF, pravidlách, ktorými sa riadi poskytovanie podpory stability členským štátom, ktorých menou je euro, a o podpore EMF pre SRB, pravidlách súvisiacich s finančnými ustanoveniami a finančným hospodárením EMF a o prechodných opatreniach, ktorými sa riadi splatenie počiatočného imania novými členmi EMF a o pravidlách týkajúcich sa dočasnej korekcie kľúča na určenie príspevkov do EMF a niekoľko všeobecných ustanovení. (19)Na zaručenie plynulého pokračovania činností a potrebnej právnej istoty by EMF mal nahradiť EMS a prevziať jeho právne postavenie vrátane všetkých jeho práv a povinností. (20)V dôsledku skutočnosti, že EMF sa stáva právnym nástupcom EMS, sa nevytvárajú žiadne nové finančné záväzky pre členské štáty, ktorých menou je euro, pokiaľ ide o ich príspevok k schválenému základnému imaniu EMF, ktorý už upísali. (21)Vzhľadom na právnu povahu EMS ako medzinárodnej finančnej inštitúcie na základe medzinárodnej dohody medzi členskými štátmi, ktorých menou je euro, rada guvernérov ako najvyšší orgán EMS s rozhodovacou právomocou zastupujúci zmluvné strany zmluvy o EMS by mala udeliť svoj predchádzajúci súhlas s právnym nástupníctvom a prevodom upísaného základného imania. Proces sa má dokončiť nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia a súhlasom EMS podľa toho, čo nastane neskôr. (22)Všetky členské štáty, ktorých menou je euro a ktoré sú v súčasnosti zmluvnými stranami zmluvy o EMS, by sa mali stať členmi EMF v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. V dôsledku prijatia eura by sa mal príslušný členský štát stať členom EMS s plnými právami a povinnosťami, aké majú aktuálni členovia EMF.

(23)Práva nového člena EMF na základe tohto nariadenia vrátane hlasovacích práv by mali byť podmienené upísaním jeho príspevku k schválenému základnému imaniu. (24)Prechodné pravidlá podobné tým, ktoré sú stanovené v zmluve o EMS, by sa mali pevne stanoviť, pokiaľ ide o nových členov EMF, ktorí príjmu euro po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. Pre daných členov by malo byť možné splatiť príspevok k imaniu EMF v splátkach. Tí noví členovia EMF, ktorých HDP na obyvateľa je v roku pred ich vstupom do EMF nižšie ako 75 % HDP Únie na obyvateľa, by mali mať výhodu dočasnej korekcie kľúča na určenie príspevkov na splatenie imania EMF. V takom prípade by sa dočasná korekcia mala uplatňovať počas dvanástich rokov. (25)Podpora stability poskytovaná EMF by mala podliehať prísnym politickým podmienkam. Takéto podmienky by mali byť primerané pre vybratý nástroj finančnej pomoci. (26)Politické podmienky spojené s nástrojom finančnej pomoci by sa mali definovať v memorande o porozumení a mali by byť v plnej miere konzistentné so všetkými opatreniami koordinácie hospodárskych politík prijatých na základe ZFEÚ. Rokovania o memorande o porozumení by mali nadväzovať na posúdenie sociálneho vplyvu, ktorým by sa mala riadiť následná kontrola a monitorovanie jeho vykonávania. (27)Jednotný mechanizmus dohľadu zriadený nariadením Rady (EÚ) č. 1024/2013 a jednotný mechanizmus riešenia krízových situácií (ďalej len „SRM“) zriadený nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 806/2014 boli vytvorené ako reakcia na krízu, ako kroky smerom k bankovej únii, aby kryli členské štáty, ktorých menou je euro, a členské štáty, ktorých menou nie je euro, ale ktoré sa rozhodnú zapojiť sa do jednotného mechanizmu dohľadu (ďalej len „zúčastnený členský štát“) v súlade s článkom 7 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013, čím v súvislosti s ich úverovými inštitúciami začali podliehať právomociam dohľadu ECB a právomociam SRB riešiť krízové situácie. (28)Zriadenie bankovej únie je zdôraznené riadením pomocou dohľadu a opatreniami na riešenie krízových situácií na úrovni Únie. EMF by mal preto poskytovať finančnú podporu SRB, ústrednému orgánu pre riešenie krízových situácií zriadenému nariadením č. 806/2014 prostredníctvom úverových liniek alebo záruk za úlohy, ktoré SRB vykonáva alebo bude vykonávať v súvislosti s úverovými inštitúciami v rámci bankovej únie. (29)V rámci vytvorenia SRM bol zriadení jednotný fond na riešenie krízových situácií. Je financovaný z príspevkov bánk získaných na vnútroštátnej úrovni a združovaných na úrovni Únie. V zmysle článku 74 nariadenia č. 806/2014 SRB môže zmluvne zabezpečiť pre jednotný fond na riešenie krízových situácií verejné finančné nástroje s dodatočnými finančnými prostriedkami, ktoré sa majú použiť, keď príspevky ex ante a ex post nepostačujú na pokrytie záväzkov fondu. (30)EMF by mal mať dostatočné finančné prostriedky na efektívne vykonávanie svojich povinností. Vzhľadom na obmedzené vlastné zdroje Únie by členovia EMF mali poskytnúť potrebné prostriedky výmenou za práva stanovené v tomto nariadení. Malo by sa to prejaviť v primeraných opatreniach na správu a riadenie a v pravidlách hlasovania, ktoré členom zaručia dostatočný dohľad nad využívaním finančných prostriedkov, ktoré poskytnú. (31)Vzhľadom na špecifickú finančnú štruktúru EMF hlasovacie práva každého člena EMF by mali zodpovedať váhe ich individuálneho finančného príspevku do EMF. Rozhodovanie v rámci riadiacich orgánov EMF by sa preto malo uskutočňovať v súlade s pravidlami hlasovania, ktoré vychádzajú z pravidiel hlasovania, ktoré sú už súčasťou zmluvy o EMS, aby sa v čo najväčšej miere zabezpečila kontinuita existujúcich postupov hlasovania. (32)Pokiaľ sú členské štáty, ktorých menou nie je euro, súčasťou bankovej únie, ich zástupcovia by sa mali zúčastňovať zasadnutí rady guvernérov počas každej diskusie týkajúcej sa využitia úverových liniek alebo záruk na podporu SRB. (33)Rada guvernérov a správna rada by mali byť schopné podľa potreby alebo vhodnosti zriaďovať trvalé alebo ad hoc výbory a pomocné orgány, aby by im alebo generálnemu riaditeľovi radili alebo inak pomáhali pri výkone ich príslušných povinností. Pravidlá týkajúce sa ich úloh, zloženia a činnosti by sa mali definovať interne. Takéto výbory alebo pomocné orgány by nemali mať žiadne rozhodovacie právomoci. (34)Podľa ustálenej judikatúry rozhodnutia, ktoré sa príjmu v rámci EMF a ktoré sa týkajú hospodárskej politiky a implikujú značný stupeň diskrečnej právomoci, by sa mali prijať iba so súhlasom a na zodpovednosť inštitúcií Únie. V súlade s právomocami zakotvenými v Zmluvách na koordináciu hospodárskych politík členských štátov a s inými aktmi sekundárneho práva Únie právomoc schvaľovať takéto rozhodnutia v zmysle článku 291 ZFEÚ by mala byť zverená Rade. (35)Pokiaľ ide o nástroje zamerané na udelenie podpory stability členom EMF, toto nariadenie sa prijíma v súlade s článkom 352 ZFEÚ ako opatrenie potrebné na doplnenie právomocí stanovených v ustanoveniach Zmluvy špecifických pre členské štáty, ktorých menou je euro (články 136 až 138 ZFEÚ). V zmysle týchto ustanovení sa v prípade opatrení Rady zúčastňujú na hlasovaní len členovia Rady zastupujúci členské štáty, ktorých menou je euro. V prípade týchto nástrojov sa toto nariadenie týka výlučne použitia prostriedkov sprístupnených členskými štátmi, ktorých menou je euro, vo výlučný prospech daných členských štátov s cieľom zabezpečiť stabilitu v eurozóne. Následkom toho v prípade rozhodnutí Rady schváliť akty, ktoré sa uvádzajú v predchádzajúcom odôvodnení, hlasovanie členských štátov mimo eurozóny by sa malo pozastaviť a hlasovania by sa mali zúčastniť iba členské štáty, ktorých menou je euro. (36)Pre Radu by sa mal stanoviť núdzový postup, aby mohla potvrdiť rozhodnutia riadiacich orgánov EMF alebo proti nim vzniesť námietky, keď je potrebné bezodkladné poskytnutie podpory finančnej stability členom EMF. V takom prípade by mal predseda rady guvernérov byť schopný požiadať Radu o potvrdenie rozhodnutia alebo vznesenie námietok proti rozhodnutiu do 24 hodín od doručenia daného rozhodnutia. Núdzový postup by sa mohol použiť na schvaľovanie finančných podmienok a zmlúv o poskytnutí finančnej pomoci v prípade podpory pre SRB prostredníctvom úverových liniek alebo záruk od EMF. (37)Rada guvernérov by mala byť oprávnená prijať rokovací poriadok, ktorým sa riadia praktické aspekty činnosti EMF. Uvedený rokovací poriadok by mal nahradiť interné predpisy EMS a rokovací poriadok rady guvernérov a správnej rady. (38)Úverová kapacita EMF by mala byť najmenej 500 000 mil. EUR. Uvedená suma zodpovedá aktuálnej úverovej kapacite EMS. Rada guvernérov by mala mať právomoc zvýšiť úverovú kapacitu, ak takúto úpravu považuje za vhodnú na to, aby sa EMF umožnilo vykonávanie jeho cieľov a súvisiacich úloh. Keďže takéto rozhodnutie má významný finančný vplyv na členov EMF, mala by ho jednomyseľne prijať rada guvernérov. V náležite odôvodnených výnimočných prípadoch rada guvernérov môže takisto provizórne znížiť úverovú kapacitu, ak je to potrebné, aby sa zabezpečila schopnosť EMF plniť svoje funkcie. (39)Pri vzniku by počiatočné schválené základné imanie EMF malo zodpovedať schválenému základnému imaniu EMS. Členské štáty, ktorých menou je euro, by mali byť jedinými upisovateľmi schváleného základného imania EMF, ktoré by malo predstavovať 704 798,7 mil. EUR a ktoré sa rozdelí na rovnocenné podiely. Ručenie člena EMF by malo byť obmedzené na jeho podiel na schválenom základnom imaní. Členovia EMF by nemali ručiť za záväzky EMF. Z rozpočtu Únie by nemali byť hradené žiadne výdavky ani straty EMF. (40)Rada guvernérov by mala mať právomoc zvýšiť kapitál počiatočného schváleného základného imania, ak takéto zvýšenie považuje za vhodné na to, aby sa EMF umožnilo vykonávanie jeho cieľov a úloh. Vyplývajúci kapitál a akcie rozdelené medzi členov EMF by sa mali zverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie. (41)Rovnako ako EMS aj EMF by mal poskytovať podporu stability svojim členom v prípade, že sa zhorší ich zvyčajný prístup k trhovému financovaniu, alebo hrozí, že sa zhorší. (42)EMF by mal byť zapojený do rokovania o memorande o porozumení a do jeho podpisu vzhľadom na dôležitosť podmienenosti spojenej s finančnou pomocou, aby sa zabezpečilo splatenie finančnej pomoci EMF.

(43)Škálu finančných nástrojov, ktorú má v súčasnosti k dispozícii EMS, by mal mať k dispozícii aj EMF, vrátane možnosti poskytovať preventívnu finančnú pomoc, finančnú pomoc na rekapitalizáciu úverových inštitúcií člena EMF, priamu rekapitalizáciu úverových inštitúcií člena EMF, ako aj poskytovania úverov a nákupu dlhopisov člena EMF na primárnom a sekundárnom trhu. (44)Cieľom podpory finančnej stability v podobe preventívnej finančnej pomoci je podporiť riadne politiky a predchádzať krízovým situáciám, čo umožní členom EMF zabezpečiť si možnosť prístupu k pomoci EMF skôr, ako začnú mať vážne problémy pri získavaní finančných prostriedkov na kapitálových trhoch. Cieľom preventívnej finančnej pomoci je pomáhať členom EMF, ktorých hospodárske podmienky sú ešte stále zdravé, aby si zachovali trvalý prístup k trhovému financovaniu tak, že sa posilní dôveryhodnosť ich makroekonomických výsledkov, pričom sa zabezpečí primeraná záchranná sieť. (45)Finančnou pomocou členom EMF formou úverov na rekapitalizáciu prijímajúcich úverových inštitúcií by sa mali riešiť prípady, kedy sú finančné alebo hospodárske ťažkosti spojené s finančným sektorom, a nesúvisia priamo s fiškálnymi ani štrukturálnymi politikami. Preto by sa finančná pomoc na účely rekapitalizácie finančných inštitúcií mala poskytnúť členovi EMF mimo rámca programu makroekonomických úprav. (46)Cieľom nástroja priamej rekapitalizácie úverových inštitúcií je zachovávať finančnú stabilitu eurozóny ako celku a jej členských štátov tým, že bude zameraný na tie konkrétne prípady, keď má člen EMF závažné ťažkosti vo svojom finančnom sektore, ktoré nemožno napraviť bez výrazného ohrozenia jeho fiškálnej udržateľnosti z dôvodu vysokého rizika prenosu z finančného sektora na štátny. Využitie daného nástroja by bolo možné zvážiť aj v prípade, že by iné alternatívy viedli k ohrozeniu trvalého prístupu člena EMF na trh. Pokiaľ nie je možné použitie nástroja vo forme úveru EMF na rekapitalizáciu finančných inštitúcií, cieľom takejto finančnej pomoci je pomôcť odstrániť riziko prenosu z finančného sektora na štátny tak, že sa umožní priama rekapitalizácia inštitúcií, čím sa zníži riziko „začarovaného kruhu“ medzi oslabeným finančným sektorom a zhoršujúcou sa úverovou bonitou štátneho sektora. (47)Mala by existovať podpora finančnej stability formou úverov na pomoc členom EMF, ktorí majú významnú potrebu financovania, ale do veľkej miery stratili prístup k trhovému financovaniu, a to buď z dôvodu neschopnosti nájsť veriteľov, alebo z dôvodu, že veritelia sú ochotní poskytnúť financovanie iba za neprimerané ceny, ktoré by negatívne ovplyvnili udržateľnosť verejných financií. (48)Rovnako ako v prípade úverov EMS budúce úvery EMF a nesplatené úvery EMS by mali mať postavenie prednostného veriteľa podobne ako úvery Medzinárodného menového fondu (ďalej len „MMF“). Svojím postavením by sa však mali radiť až za úvery MMF. Uvedené postavenie by malo byť platné odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. (49)Aby si mohli členovia EMF zachovať alebo obnoviť prístup na trh, EMF by mal byť schopný nakupovať na primárnom trhu dlhopisy alebo iné dlhové cenné papiere emitované členmi EMF v rámci nástroja podpory na primárnom trhu, čo je ďalšou z možností popri bežným úverom v rámci programu makroekonomických úprav alebo čerpaniu prostriedkov v rámci nástroja preventívnej finančnej pomoci. (50)EMF by mal mať možnosť nakupovať dlhopisy člena EMF na sekundárnom trhu. Cieľom nástroja podpory na sekundárnom trhu by mala byť podpora dobrého fungovania trhov so štátnymi dlhopismi členov EMF za výnimočných okolností, pri ktorých nedostatok trhovej likvidity ohrozuje finančnú stabilitu, pričom existuje riziko, že úrokové sadzby štátnych dlhopisov stúpnu na neudržateľnú úroveň a vzniknú problémy s refinancovaním pre bankový systém dotknutého člena EMF. Intervencia EMF na sekundárnom trhu by mala umožniť tvorbu trhu, ktorou by sa zabezpečila určitá likvidita trhu s dlhovými cennými papiermi a podnietili sa investori na ďalšiu účasť na financovaní členov EMF. (51)Členské štáty, ktorých menou je euro, by mali podporovať rovnocenné postavenie veriteľa EMF a ďalších členských štátov, ktoré v spolupráci s EMF poskytujú bilaterálne úvery. (52)Toto nariadenie by nemalo ovplyvniť záväzok prijatý zmluvnými stranami Zmluvy o zriadení EMS v zmysle jej článku 12 ods. 3, konkrétne to, že doložky o spoločnom postupe musia byť zahrnuté do všetkých nových štátnych cenných papierov eurozóny so splatnosťou dlhšou ako jeden rok spôsobom, ktorým sa zabezpečí, že ich právne účinky budú rovnaké. (53)Podpora SRB prostredníctvom úverových liniek alebo záruk by sa mala sprístupniť v situáciách, keď sumy získané podľa článku 70 nariadenia (EÚ) č. 806/2014 nie sú postačujúce na pokrytie strát, nákladov alebo iných výdavkov vzniknutých využitím jednotného fondu na riešenie krízových situácií v súvislosti s opatreniami na riešenie krízových situácií a keď mimoriadne príspevky ex post stanovené v článku 71 nariadenia (EÚ) č. 806/2014 nie sú okamžite dostupné. (54)S cieľom zabezpečiť primerané rovnocenné zaobchádzanie v bankovej únii by zúčastnené členské štáty, ktorých menou nie je euro, mali ponúknuť SRB paralelne s EMF úverové linky alebo záruky za rovnocenných podmienok ako EMF. (55)Iné členské štáty, ktorých menou nie je euro, by mali poskytnúť úverové linky alebo záruky, keď oznamujú ostatným členským štátom, Komisii, ECB a Európskemu orgánu pre bankovníctvo žiadosť vstúpiť do úzkej spolupráce s ECB v súvislosti s vykonávaním úloh prenesených na ňu na základe nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013, za predpokladu prijatia rozhodnutia ECB. (56)Od 1. januára 2024 sú zdroje v jednotnom fonde na riešenie krízových situácií v plnej miere mutualizované. Od daného dátumu sa v nariadení (EÚ) č. 806/2014 stanovuje, že banky vo všetkých členských štátoch zapojených do bankovej únie majú prispievať do jednotného fondu na riešenie krízových situácií a poskytovať mimoriadne príspevky ex post, aby sa splatili pôžičky od tretích strán v súlade s kľúčom stanoveným na základe ich veľkosti a rizikového profilu. Keďže podpora SRB je určená na doplnenie zdrojov jednotného fondu na riešenie krízových situácií, rovnaký kľúč, ktorý sa uplatňuje na úrovni členských štátov, ktorých menou nie je euro a ktoré sú zapojené do bankovej únie a EMF, by mal byť základom na určenie ich príslušnej účasti na podpore, ktorá sa má poskytnúť. (57)Rada guvernérov by mala prijať príslušné finančné podmienky pre vytvorenie zabezpečovacieho mechanizmu zo strany EMF. V snahe zabezpečiť primerané zapojenie EMF a zúčastnené členské štáty, ktorých menou nie je euro, by mali súhlasiť s finančnými podmienkami spojenými s úverovými linkami alebo zárukami, ktoré sa majú poskytnúť SRB, ako aj s celkovým platným stropom, ktorý by sa mal proporcionálne upraviť, keď členský štát, ktorého menou nie je euro, vstúpi do bankovej únie. (58)Generálny riaditeľ by mal mať právomoc rozhodnúť do 12 hodín od prijatia žiadosti SRB o čerpaní úverovej linky alebo o poskytnutí záruk za záväzky SRB. (59)S cieľom zabezpečiť okamžitú dostupnosť dodatočných finančných prostriedkov pre jednotný fond na riešenie krízových situácií by SRB mala byť schopná požiadať o podporu pred prijatím osobitného programu riešenia krízových situácií. Malo by sa to uskutočniť po konzultácii s Komisiou v súlade s postupom podľa článku 18 nariadenia (EÚ) č. 806/2014. V prípade rozhodnutí súvisiacich s programami riešenia krízových situácií by rozhodnutie generálneho riaditeľa malo nadobudnúť účinnosť až po nadobudnutí účinnosti programu riešenia krízových situácií v súlade s článkom 18 uvedeného nariadenia. Postupnosť žiadosti a rozhodnutia by nemala predĺžiť existujúci harmonogram programu riešenia krízových situácií v zmysle článku 18 nariadenia (EÚ) č. 806/2014. (60)Rozhodnutie generálneho riaditeľa týkajúce sa vyplácania prostriedkov alebo poskytnutia záruk, by malo byť podmienené iba tým, aby SRB vykonávala svoje činnosti v súlade s nariadením (EÚ) č. 806/2014 vrátane príslušných pravidiel záchrany pomocou vnútorných zdrojov. Nemali by platiť žiadne ďalšie podmienky. (61)S cieľom zabezpečiť, aby EMF v prípade potreby mohol naďalej poskytovať finančnú podporu svojim členom, suma dostupná na účely podpory pre SRB by mala mať strop 60 000 mil. EUR. EMF by však mal byť schopný flexibilne reagovať na nepredvídané potreby financovania vyplývajúce z opatrení na riešenie krízových situácií. Preto by rada guvernérov mala mať právomoc analogicky zvýšiť strop. (62)Akákoľvek finančná podpora poskytnutá EMF pre SRB a akákoľvek finančná podpora, ktorú poskytujú zúčastnené členské štáty, ktorých menou nie je euro, by mala byť v plnom rozsahu splatená SRB z jej vlastných zdrojov, a to vrátane príspevkov z príslušného sektora.

(63)Pokiaľ ide o rozpočet EMF a interný a externý audit jeho účtovných záznamov, mali by sa stanoviť primerané pravidlá. Audit finančných výkazov a účtovných záznamov EMF a ich osvedčenie by mali vykonať nezávislí externí audítori, keďže EMF je aktérom na finančných trhoch. Navyše by mala existovať nezávislá rada audítorov, ktorej úlohou by mala byť kontrola účtovných záznamov EMF a vykonávanie ich auditu, ako aj zabezpečenie dodržiavania právnych predpisov, výkonnosti a správneho riadenia rizík zo strany EMF. Mala by monitorovať a preskúmavať aj procesy interného a externého auditu EMF. (64)Právomocami nezávislých externých audítorov a rady audítorov nie sú dotknuté právomoci Európskeho dvora audítorov v zmysle článku 287 ZFEÚ. (65)Na EMF by sa mal vzťahovať Protokol (č. 7) o výsadách a imunitách Európskej únie, ktorý tvorí prílohu k ZEÚ a ZFEÚ. Predseda rady guvernérov a predovšetkým guvernéri, zástupcovia guvernérov, členovia správnej rady, zástupcovia členov správnej rady by ako zástupcovia členov EMF mali mať výsady a imunity priznané na základe článku 10 daného protokolu. (66)S cieľom umožniť EMF plniť úlohy, ktoré v súčasnosti plní EMS, ako aj jeho nové úlohy, by sa mali stanoviť prechodné opatrenia, predovšetkým v súvislosti s generálnym riaditeľom, riadiacou radou a zamestnancami, ktorí sú v súčasnosti zamestnaní na základe zmluvy v EMS. Malo by sa to vzťahovať aj na štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú v súčasnosti zamestnaní v EMS. Aktuálne zmluvné podmienky by sa mali naďalej uplatňovať na zamestnancov EMS pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia. Na zamestnancov prichádzajúcich do EMF po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia sa bude vzťahovať Služobný poriadok úradníkov Európskej únie a Podmienky zamestnávania ostatných zamestnancov Európskej únie a pravidlá uplatňovania. (67)V záujme zachovania dôvernosti práce EMF by sa na členov jeho riadiacich orgánov a jeho zamestnancov vrátane zamestnancov, ktorí sa zúčastňujú na pracovnej výmene v členských štátoch EMF alebo sú týmito členmi vyslaní na účely vykonávania úloh EMF, mali vzťahovať požiadavky zachovania služobného tajomstva, a to aj po skončení plnenia ich povinností. V tejto súvislosti by sa mal stanoviť kódex správania (68)Povinnosť zachovania dôvernosti by sa mala vzťahovať aj na pozorovateľov pozvaných na zasadnutia rady guvernérov a na účastníkov takýchto zasadnutí zo zúčastnených členských štátov, ktorých menou nie je euro. EMF by na účely plnenia úloh, ktoré boli naň prenesené týmto nariadením, mal byť za určitých podmienok poverený výmenou informácií so svojimi členmi, inými orgánmi a subjektmi Únie, ako aj s určitými vnútroštátnymi orgánmi. (69)Na účely splnenia svojich cieľov by mal EMF spolupracovať s inštitúciami a orgánmi Únie, jej úradmi alebo agentúrami, ako aj s tretími štátmi, ktoré poskytujú finančnú pomoc členovi EMF. EMF by mal byť oprávnený spolupracovať aj s medzinárodnými organizáciami alebo subjektmi, ktoré majú osobitnú zodpovednosť v oblastiach súvisiacich s činnosťami EMF. Okrem iných medzi ne patrí MMF a centrálne banky. (70)Na EMF by sa mali vzťahovať pravidlá Únie týkajúce sa prístupu verejnosti k dokumentom. Pri posudzovaní dôvodov na odmietnutie prístupu k dokumentu stanovených v článku 4 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 by EMF mal náležite zohľadniť potrebu ochrany dôvernosti rokovaní rady guvernérov, správnej rady, všetkých ich príslušných výborov, riadiacej rady a rady audítorov, interných financií EMF a stability finančného systému v eurozóne, člena EMF alebo zúčastneného členského štátu v zmysle vymedzenia v článku 2 nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 a takisto aj medzinárodných, finančných, menových alebo hospodárskych vzťahov. (71)V budúcnosti by na EMF mohli byť takisto prenesené nové finančné nástroje, napríklad podpora politických iniciatív súvisiacich s vytvorením stabilizačnej funkcie. Zamýšľaným cieľom stabilizačnej funkcie je zmierniť účinky veľkých asymetrických otrasov. Na uvedený účel by rýchlo automaticky aktivovala proticyklické zdroje na základe vopred definovaných kritérií oprávnenosti. EMF by mohol podporiť vykonávanie takejto funkcie zorganizovaním a sprístupnením akéhokoľvek potrebného trhového financovania spojeného s aktiváciou takejto funkcie. (72)Možnou formou takejto podpory stabilizačnej funkcie zo strany EMF by bolo, že po aktivácii by EMF poskytoval úvery prijímajúcemu členovi EMF. Úvery poskytované EMF by bolo možné poskytovať bez podmienenosti, pričom aktivácia samotnej stabilizačnej funkcie by sa uskutočnila v závislosti od dodržania vopred definovaných kritérií oprávnenosti, PRIJALA TOTO NARIADENIE: ČASŤ I EURÓPSKY MENOVÝ FOND Článok 1 Zriadenie 1. Týmto nariadením sa zriaďuje Európsky menový fond (ďalej len „EMF“). 2. Štatút EMF je stanovený v prílohe k tomuto nariadeniu a tvorí jeho neoddeliteľnú súčasť. Článok 2 Právne nástupníctvo Európskeho mechanizmu pre stabilitu a jeho nahradenie

1. EMF sa stáva právnym nástupcom Európskeho mechanizmu pre stabilitu (ďalej len „EMS“) a nahrádza ho, a to vrátane jeho právneho postavenia, a preberá všetky jeho práva a povinnosti. Proces sa dokončí nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia alebo súhlasom EMS podľa toho, čo nastane neskôr. 2. Všetky existujúce vymenovania a mandáty v EMS sa zachovajú počas trvania ich funkčného obdobia v rámci EMF. ČASŤ II ÚLOHA RADY A POVINNOSŤ ZODPOVEDAŤ SA Hlava I Úloha Rady Článok 3 Úloha Rady 1. Rozhodnutia prijaté radou guvernérov podľa článku 8 ods. 6, článku 9 ods. 1, článku 10, článku 11 ods. 4, článku 11 ods. 5, článku 11 ods. 6, článku 13 ods. 2, článku 13 ods. 4, článku 14 ods. 1, článku 14 ods. 2, článku 15 ods. 1, článku 15 ods. 2, článku 19 ods. 1, článku 19 ods. 4, článku 16 ods. 1, článku 16 ods. 2, článku 17 ods. 1, článku 17 ods. 2, článku 18 ods. 122 ods. 4, článku 22 ods. 5 a článku 23 ods. 1 štatútu EMF, rozhodnutia prijaté radou guvernérov týkajúce sa zmlúv o poskytnutí finančnej pomoci podľa článku 13 ods. 3 štatútu EMF a rozhodnutia prijaté správnou radou podľa článku 9 ods. 2, článku 14 ods. 4, článku 15 ods. 4, článku 19 ods. 5, článku 16 ods. 4, článku 17(4), článku 18 ods. 5 a článku 23 ods. 3 štatútu EMF sa zasielajú Rade okamžite po prijatí spoločne s odôvodneniami, na ktorých sú založené. Účinnosť môžu nadobudnúť iba vtedy, ak ich Rada schváli. 2. V prípade, že si okolnosti vyžadujú okamžité poskytnutie podpory stability členovi EMF v súlade s článkom 16, rozhodnutia je možné prijímať núdzovým postupom. V takom prípade sa rozhodnutie prijaté radou guvernérov alebo správnou radou zasiela Rade okamžite po prijatí spoločne s odôvodneniami, na ktorých je založené. Na žiadosť predsedu Rada prerokuje príslušné rozhodnutie do 24 hodín od zaslania. Rada môže voči rozhodnutiu vzniesť námietky. V prípade námietky môže Rada sama prijať iné rozhodnutie v danej veci alebo danú vec postúpiť späť rade guvernérov na iné rozhodnutie. Núdzový postup môže rada guvernérov využiť aj na rozhodnutie podľa článku 22 ods. 4 a 5 a článku 23 ods. 1. 3. Rada zdôvodní uplatnenie svojich právomocí uvedených v odseku 1, keď rozhodnutie neschváli, alebo uplatnenie svojich právomocí uvedených v odseku 2, keď proti rozhodnutiu vznesie námietky. Každé nové rozhodnutie, ktoré rada guvernérov alebo správna rada príjmu v súvislosti s tou istou vecou, musí zohľadňovať dôvody uvedené Radou. 4. V prípade, že Rada koná v súlade s odsekmi 1 alebo 2, a s výnimkou rozhodnutí prijatých podľa článkov 22 až 23 uvedeného štatútu, hlasovanie členov Rady zastupujúcich členské štáty, ktorých menou nie je euro, sa pozastaví. Kvalifikovaná väčšina je vymedzená v súlade s článkom 238 ods. 3 ZFEÚ. Predseda rady guvernérov sa smie zúčastňovať na zasadnutiach Rady. Článok 4 Uverejňovanie Rozhodnutia prijaté radou guvernérov a schválené Radou podľa článku 3 ods. 1 sa uverejňujú v Úradnom vestníku Európskej únie.

Hlava II Povinnosť zodpovedať sa Článok 5 Povinnosť zodpovedať sa Európskemu parlamentu a Rade 1. EMF má pri vykonávaní svojich úloh povinnosť zodpovedať sa Európskemu parlamentu a Rade. 2. EMF každoročne predkladá Európskemu parlamentu, Rade a Komisii správu o vykonávaní svojich úloh spoločne so svojou ročnou účtovnou závierkou a finančným výkazom. Generálny riaditeľ predkladá uvedené dokumenty Európskemu parlamentu a Rade, pričom obe inštitúcie môžu na ich základe viesť všeobecnú rozpravu. 3. Generálny riaditeľ môže byť na požiadanie Európskeho parlamentu alebo z vlastnej iniciatívy vypočutý v príslušných výboroch Európskeho parlamentu v súvislosti s vykonávaním úloh EMF. 4. Na otázky Európskeho parlamentu alebo Rady odpovedá EMF písomne alebo ústne v súlade s vlastnými postupmi EMF. 5. Na požiadanie generálny riaditeľ uskutoční dôverné ústne rozhovory za zatvorenými dverami s predsedom a podpredsedami príslušných výborov Európskeho parlamentu zamerané na jeho úlohy, a to vrátane posúdenia sociálneho vplyvu, vykonávania podpory finančnej stability a poskytovania úverových liniek alebo stanovovania záruk na podporu Jednotnej rady pre riešenie krízových situácií. Medzi Európskym parlamentom a EMF sa uzavrie dohoda o podrobných podmienkach organizovania takýchto rozhovorov, aby sa zabezpečila úplná dôvernosť. Článok 6 Povinnosť zodpovedať sa národným parlamentom 1. Pri predkladaní správy stanovenej v článku 5 ods. 2 ju EMF súčasne zašle priamo národným parlamentom členov EMF a zúčastnených členských štátov v zmysle vymedzenia v článku 2 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013. Národné parlamenty môžu EMF v súvislosti s uvedenou správou zaslať odôvodnené pripomienky. 2. Národné parlamenty členských štátov uvedených v odseku 1 môžu požiadať EMF o písomnú odpoveď na všetky pripomienky alebo otázky, ktoré predložili EMF v súvislosti s jeho úlohami. 3. Národný parlament člena EMF môže vyzvať generálneho riaditeľa, aby sa zúčastnil výmeny názorov týkajúcej sa pokroku dosiahnutého pri vykonávaní podpory finančnej stability. ČASŤ III ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA