[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 30.3.2011 KOM(2011) 171 v konečnom znení SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE ROVNOCENNOSŤ MEDZI STARÝM A NOVÝM SYSTÉMOM SLUŽOBNÉHO POSTUPUČlánok 6 služobného poriadku SPRÁVA EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE ROVNOCENNOSŤ MEDZI STARÝM A NOVÝM SYSTÉMOM SLUŽOBNÉHO POSTUPUČlánok 6 služobného poriadku O – Úvod a politické súvislosti Reforma služobného poriadku z roku 2004 bola zameraná na tieto dve hlavné priority: po prvé, modernizovať európsku verejnú správu a najmä jej systém služobného postupu, ktorý existoval už viac ako 40 rokov, a po druhé, zabezpečiť značnú finančnú úsporu. Pokiaľ ide o druhú prioritu, pôvodný cieľ bol explicitný: počas nasledujúcich 15 rokov dosiahnuť úsporu viac ako 1 mld. EUR. Iba sedem rokov po prijatí tejto reformy je ťažké posúdiť, aká by mohla byť skutočná úspora za celé obdobie. Z dlhodobej perspektívy však simulácie ukazujú veľmi značný finančný dosah reformy z roku 2004 na platy aj dôchodky. Eurostat v tejto súvislosti vypočítal úsporu spojenú s reformou. Odhaduje, že z dlhodobého hľadiska (v nasledujúcich 50 rokoch) reforma z roku 2004 každoročne ušetrí viac ako 1,5 mld. EUR v porovnaní so situáciou bez reformy. Je teda možné dospieť k záveru, že reforma z roku 2004 je z hľadiska rozpočtovej disciplíny úspešná. Pokiaľ ide o modernizáciu služobného poriadku a úpravu služobného postupu, cieľom reformy z roku 2004 bolo zjednodušiť starý systém založený na štyroch kategóriách zamestnancov pri súčasnej podpore služobného postupu vychádzajúceho z pracovného výkonu. Keďže nový systém mal zabezpečiť v priemere takú istú perspektívu služobného postupu pre úradníkov, ako v predchádzajúcom systéme, bol navrhnutý tak, aby umožňoval odmeniť úsilie úradníkov s najlepšími pracovnými výsledkami novou perspektívou služobného postupu. V tejto správe sú uvedené prvé údaje o tom, či a do akej miery bol tento cieľ splnený. Presnejšie povedané, správa ukazuje, že pre úradníkov s rýchlym služobným postupom sú nové pravidlá v priemere výhodnejšie než pravidlá predchádzajúceho služobného poriadku. V správe sa však zdôrazňuje, že dosah pravidiel z roku 2004 na služobný postup sa značne líši v závislosti od druhu služobného postupu. Nový systém služobného postupu je napríklad veľmi výhodný pre administratívnych pracovníkov, a to väčšinou bez ohľadu na ich pracovné výkony. A naopak, perspektíva služobného postupu u pomocných administrátorov – ak berieme túto skupinu ako celok – je do značnej miery menej atraktívna, než bola podľa starých pravidiel. V správe sa takisto analyzuje dosah prechodných opatrení uplatniteľných na úradníkov, ktorí boli menovaní pred májom 2004, pričom sa pozornosť venuje dosahu na pozície vedúcich pracovníkov. V správe sa potom uvádza záver, že zavedenie nového systému služobného postupu v kombinácii s prechodom na novú stupnicu platových taríf so sebou prinieslo určitý počet neočakávaných dôsledkov a v niektorých prípadoch jasné zrušenie väzby medzi úrovňou zodpovednosti a úrovňou odmeňovania. Je preto možné dospieť k záveru, že rozpočtová úspora dosiahnutá na základe reformy z roku 2004 nebola rovnomerne rozdelená medzi zamestnancov, pričom najviac bola negatívne zasiahnutá skupina administrátorov ako celok. Na tento záver by sa nemalo zabúdať najmä pri zvažovaní akýchkoľvek ďalších zmien a doplnení služobného poriadku. Ak si Európska únia želá prilákať tých najkvalifikovanejších a lojálnych úradníkov pri súčasnom zachovaní diverzifikovanej geografickej základne, mala by prerozdeliť záťaž úsporných opatrení v rámci skupín zamestnancov. OBSAH O – Úvod a politické súvislosti 2 I – Súvislosti, právny kontext a metodika 6 Rámik 1, Od základného k čistému platu 8 Rámik 2, Čo znamená súbežnosť? 9 II – Hlavné zistenia: celková rovnocennosť okrem sekretárov/administratívnych pracovníkov 9 1°) Administrátori s pracovnými skúsenosťami môžu mať rovnocenné systémy služobného postupu za predpokladu, že boli prijatí na miesto s platovou triedou AD7 v rámci nového systému. 9 Tabuľka 1: porovnanie medzi starým a novým systémom služobného postupu a prijímania do zamestnania, po 10/20 rokoch a vo veku odchodu do dôchodku (trieda a základný* mesačný plat) 9 2°) Pomocní administratátori zarobia podľa nového systému do značnej miery menej než podľa starého systému, pričom tento rozdiel sa zvýšením veku odchodu do dôchodku stiera iba čiastočne. 9 Tabuľka 2: Porovnanie medzi starým a novým systémom služobného postupu a prijímania do zamestnania, po 10/20 rokoch a vo veku odchodu do dôchodku (trieda a základný* mesačný plat) 9 Tabuľka 3: Minimálne a maximálne platové triedy pre vybrané vedúce pozície (základný mesačný plat v EUR) 9 3°) Služobný postup technických a administratívnych asistentov je podľa starého aj nového služobného poriadku v širokej miere rovnocenný. 9 Tabuľka 4: Porovnanie medzi starým a novým systémom služobného postupu a prijímania do zamestnania, po 10/20 rokoch a vo veku odchodu do dôchodku (trieda a základný mesačný plat*) 9 4°) Zásada rovnocennosti služobného postupu bola v prípade sekretárov/administratívnych pracovníkov jasne porušená, pretože noví zamestnanci zarobia podľa nového systému oveľa viac než podľa starého. 9 Tabuľka 5: Porovnanie medzi starým a novým systémom služobného postupu a prijímania do zamestnania, po 10/20 rokoch a vo veku odchodu do dôchodku (trieda a základný* mesačný plat) 9 III – Záver 9 Tabuľka 6: Rozdiel medzi starým a novým systémom služobného postupu 9 PRÍLOHA 1 9 a) Dosah prílohy XIII v rámci jednotlivých kategórií úradníkov 9 b) Dosah atestačného postupu 9 c) Dosah na najvyššie platové triedy a vedúce pozície 9 Rámik A1, multiplikačný faktor 9 PRÍLOHA 2 9 Tabuľka A1: Rozdiel v odmene podľa nového služobného poriadku v závislosti od rýchlosti služobného postupu 9 PRÍLOHA 3 9 Tabuľka A2: Podiel úradníkov s povýšením po dlhšej / kratšej dobe 9 PRÍLOHA 4 9 Tabuľka A3: Priemerný vek odchodu do dôchodku (2000 – 2004) 9 Tabuľka A4: Priemerný vek prijatia do zamestnania (2000 – 2004) 9 Tabuľka A5: Priemerný vek prijatia do zamestnania (2004 – 2009) 9 Tabuľka A6: Priemerný počet služobných rokov pred povýšením ( v rokoch 2000 – 2004) 9 V článku 6 ods. 3 služobného poriadku sa uvádza, že „ Komisia každý rok predkladá rozpočtovému orgánu správu o vývoji priemerného služobného postupu v oboch funkčných skupinách vo všetkých inštitúciách, v ktorej je uvedené, či bola rešpektovaná zásada rovnocennosti, a ak nie, v akom rozsahu bola porušená “. Okrem toho sa v článku 6 ods. 4 uvádza, že „ na zabezpečenie zachovania súladu systému […], sadzby stanovené v prílohe I bod B budú revidované na konci päťročného obdobia začínajúceho sa 1. mája 2004, a to na základe správy predloženej Komisiou Rade a na základe návrhu Komisie “. Komisia pripravila teda technickú správu určenú pre Európsky parlament a Radu[1]. V tejto správe sa porovnáva „starý“ a „nový“ systém služobného postupu, pričom boli nájdené určité nezrovnalosti. V prvej časti správy sa vysvetľuje právny rámec, použitá metodika a hlavné hypotézy, o ktoré sa opiera. V druhej časti sú uvedené výsledky podľa rôznych druhov služobného postupu. I – Súvislosti, právny kontext a metodika Je ustanovená rovnocennosť „starého“ a „nového“ systému služobného postupu, ktorú treba pravidelne kontrolovať. Podľa článku 6 ods. 5 služobného poriadku „ rovnocennosť medzi priemerným služobným postupom pred 1. májom 2004 a priemerným služobným postupom zamestnancov prijatých po tomto dátume sa posudzuje ako výsledok povýšenia a dĺžky služobného pomeru za dané referenčné obdobie za predpokladu, že počty zamestnancov zostanú nezmenené “. Táto definícia nevysvetľuje pojem „priemerný služobný postup“. Prvá koncepcia bude vychádzať z predpokladu, že medzi starým a novým systémom služobného postupu platí zásada rovnocennosti, ak je celkové zvýšenie základného mesačného platu v rámci priemerného služobného postupu (t. j. služobného postupu hypotetického priemerného úradníka, ktorý nastúpil do zamestnania vo veku považovanom v rámci jeho funkčnej skupiny/kategórie za priemerný vek pre nástup do zamestnania a ktorý je povýšený po čase zodpovedajúcom priemernej dĺžke zotrvania v každej príslušnej platovej triede, a ktorý prípadne odíde do dôchodku vo veku považovanom v rámci jeho funkčnej skupiny/kategórie za priemerný vek odchodu do dôchodku) v rámci predchádzajúceho a súčasného služobného poriadku rovnaké. Kontrola dodržiavania zásady rovnocennosti by teda zahŕňala iba výpočet zvýšenia ako rozdielu medzi nástupným platom v inštitúciách a posledným platom pred odchodom do dôchodku a kontrolu takéhoto zvýšenia v rámci predchádzajúceho a súčasného služobného poriadku. Hoci prvá koncepcia je priama a jej implementácia je relatívne jednoduchá, nezohľadňuje v plnej miere zmysel reformy služobného poriadku. Cieľom reformy bolo zmeniť systém služobného postupu úradníkov tak, že ich platy budú nižšie na začiatku, ale budú mať možnosť dosiahnuť viac povýšení a vyšší plat na konci služobného pomeru. To znamená, že rozdiel medi prvým a posledným platom bude v prípade nového systému služobného postupu pravdepodobne väčší, čo má podľa nových pravidiel za následok úsporu celkových výdavkov na platy. Aby sa zabezpečila maximálna porovnateľnosť, bude sa pojem „odmena“ na tieto účely definovať ako základný plat, čím sa z neho vylúčia faktory, ako sú možné príspevky podľa prílohy VII služobného poriadku, ktoré sú technicky považované podľa článku 62 služobného poriadku za súčasť „odmeny“, líšia sa však v závislosti od osobnej situácie jednotlivých úradníkov. Preto sa bude zohľadňovať akumulovaná základná odmena počas celej dĺžky služobného pomeru , t. j. súčet všetkých platieb základného mesačného platu od nástupu do zamestnania až po odchod do dôchodku. Je potrebné uviesť, že aj po odpočítaní súvisiacich príspevkov (pozri vyššie) nie je takýto základný plat stále platom, ktorý skutočne úradníci dostávajú. Existujú dve príčiny: 1) čisté platy sú aplikovaním rozličných povinných zrážok do značnej miery nižšie (pozri rámik 1, Od základného k čistému platu ); 2) čisté platy v prípade takmer 50 % zamestnancov prijatých do zamestnania pred 1. 5. 2004 sú znížené aplikovaním tzv. multiplikačného faktora, ktorý zabezpečuje finančnú neutralitu reformy z roku 2004 znížením ich základného platu tak, ako je stanovené v článku 66 služobného poriadku (pozri rámik A1 v prílohe 1). Rámik 1, Od základného k čistému platu [pic] Keďže reforma služobného poriadku predĺžila trvanie služobného pomeru úradníkov tým, že sa zvýšil vek odchodu do dôchodku na 63 rokov, výpočet priemernej ročnej odmeny (t. j. akumulovanej odmeny počas celého služobného pomeru vydelenej počtom rokov služobného pomeru) sa upravil tak, aby zohľadňoval toto predĺžené trvanie služobného pomeru úradníkov. Tým sa kompenzuje skutočnosť, že vyšší počet rokov mechanicky zvyšuje akumulovanú odmenu, čo však nemá jednoznačný vplyv na rovnocennosť medzi starým a novým systémom služobného postupu. Boli vykonané simulácie pre rozličné rýchlosti služobného postupu (t. j. doby zotrvania v každej platovej triede stupnice platových taríf). Ide o veľmi dôležitý aspekt nového služobného poriadku. Zatiaľ čo v rámci starých pravidiel boli rozdiely v odmenách v závislosti od rýchlosti služobného postupu malé, nový služobný poriadok obsahuje stimuly, ktoré odmeňujú rýchly služobný postup. Podľa nového služobného poriadku môžu úradníci s rýchlym služobným postupom v rámci celej ich dĺžky služobného pomeru skutočne zarobiť asi o 15 % viac než úradníci s bežným služobným postupom, zatiaľ čo úradníci s pomalým služobným postupom zarobia asi o 9 % menej (pozri prílohu 2). V dôsledku toho nie sú priemerné odmeny v prípade pomalého a rýchleho služobného postupu rovnocenné s odmenou v prípade priemerného služobného postupu. V tejto správe sa teda za pomalý služobný postup pokladá taký služobný postup, v prípade ktorého povýšenie nastáva až po takom zotrvaní v platovej triede, ktoré je o 25 % dlhšie, než v prípade bežného služobného postupu. Podobne sa za rýchly služobný postup pokladá taký služobný postup pokladá taký služobný postup, v prípade ktorého povýšenie nastáva až po takom zotrvaní v platovej triede, ktoré je o 25 % kratšie, než v prípade bežného služobného postupu. Priemernú odmenu v prípade služobných postupov v rámci starého a nového systému teda možno porovnať tak, že sa vypočíta priemerná odmena vzhľadom na fixný podiel pomalých, bežných a rýchlych služobných postupov v Komisii (pozri prílohu 3). Na základe tohto predpokladu sa v správe porovnávajú štyri druhy služobného zaradenia zodpovedajúce hlavným pracovným profilom zamestnancov prijatých do zamestnania pred a po reforme služobného poriadku: sekretári/administratívni pracovníci (bývalá kategória C), asistenti (bývalá kategória B), pomocní administrátori (bez pracovných skúseností) a administrátori (s pracovnými skúsenosťami). Je potrebné uviesť, že porovnanie medzi novým a starým systémom služobného postupu sa realizuje pre každý z týchto štyroch druhov služobného zaradenia. Vzájomné porovnávanie jednotlivých druhov služobného zaradenia so sebou prináša ďalšie komplikácie – vzniká potreba vypočítať percento úradníkov, ktorý prechádzajú do inej funkčnej skupiny/kategórie, zohľadniť priemerný vek, kedy k takémuto prechodu dochádza apod. Takisto sa nevykonáva globálne porovnanie služobných zaradení. Museli by sa pri ňom zohľadniť postupne nastávajúce zmeny v podiele úradníkov prijímaných do jednotlivých funkčných skupín/kategórií. Aj keď by takéto porovnanie bolo relevantné pre posúdenie globálneho vplyvu politiky prijímania zamestnancov na rozpočet od prijatia reformy, bolo by to nad rámec povinnosti stanovenej v článku 6 služobného poriadku. Je potrebné uviesť, že každé porovnanie musí vychádzať z predpokladu týkajúceho sa vzťahu medzi zmenami v cenách a zmenami v platoch. Táto správa vychádza z predpokladu, že sa menia súbežne. Ak sa ukáže, že tento predpoklad bol nesprávny, výsledky porovnania systémov služobného postupu budú do značnej miery iné (pozri rámik 2, Čo znamená súbežnosť? ). Rámik 2, Čo znamená súbežnosť? Rámik 2, Čo znamená súbežnosť? V tejto správe sa vychádza z predpokladu, že sa ceny a odmeny zvyšujú v čase súbežne. Vo všeobecnosti sa priemerný ročný plat za obdobie celej dĺžky pracovného pomeru vyjadrený v eurách referenčného roku 2004 odvodí takto: Za predpokladu, že [pic] je miera inflácie v roku k (pričom k>2004 ), každá suma peňazí s v eurách roku t predstavuje [pic] v eurách roku 2004 (pričom[pic]). Nech je [pic] odmena v eurách v bežných cenách zodpovedajúca platovej triede g a stupňu s stupnice platových taríf za rok t . Nech je [pic]miera úpravy použitá pri úprave stupnice platových taríf úradníkov v roku t v porovnaní s rokom t-1 ( t >2004 a [pic]). Každý rok sa stupnica upravuje tak, aby [pic]. Výsledkom toho je, že odmena zodpovedajúca triede g a stupňu stupnice platových taríf za rok t je k zodpovedajúcej odmene v stupnici platových taríf z roku 2004 v takomto vzťahu: [pic]. Táto suma, vyjadrená v eurách v stálych cenách roku 2004, sa rovná:[pic] Priemerná ročná odmena A za celú dobu služobného pomeru, ktorý sa začal v roku 2004 a trval N rokov, vyjadrená v eurách z roku 2004: [pic] pričom [pic] predstavuje triedu a stupeň dosiahnutý v roku t . Hypotéza súbežnosti uvedená v správe znamená, že [pic]sa rovná [pic]v prípade každého roku k, takže[pic]=1 a teda[pic]. Ak by sme neaplikovali túto hypotézu, výsledok porovnania medzi starým a novým systémom služobného postupu uvedený v správe by bol úplne iný. Napríklad, ak by úpravy platov boli len o 0,5 percentuálneho bodu nižšie, než je každoročná inflácia, t. j. v pomere [pic], priemerná ročná odmena úradníka s triedou AD5 by bola o 8% nižšia, než pri uplatnení zásady súbežnosti. Preto je potrebné zdôrazniť, že súbežnosť treba v budúcnosti vnímať silne hypoteticky. Ak sa v nasledujúcich rokoch ukáže, že kúpna sila úradníkov pravidelne klesá, je dosť pravdepodobné, že zásada rovnocennosti bude porušená v prípade všetkých kategórií zamestnancov. Je potrebné uviesť, že keďže nový služobný poriadok je platný iba päť rokov, ešte žiadny úradník neskončil celú dĺžku pracovného pomeru podľa týchto nových pravidiel, takže mnohé parametre nemožno vypočítať, ako je napríklad priemerný vek odchodu do dôchodku. Okrem toho nie je priemerný počet služobných rokov odpracovaných v každej platovej triede ľudí prijatých do zamestnania po reforme objektívne, pretože do súčasnosti boli povýšení iba úradníci s najlepšími pracovnými výkonmi. Z týchto dôvodov boli sadzby uvedené v prílohe Ib nového služobného poriadku použité na účely porovnania nového systému služobného postupu so starým. Zistené údaje boli použité iba na kontroly, či skutočný služobný postup úradníkov je v širokej miere v súlade s ustanoveniami služobného poriadku. Údaje použité v tejto správe sú v zásade údaje Komisie. Údaje poskytnuté inými inštitúciami však korešpondujú s údajmi Komisie (pozri prílohu 4). II – Hlavné zistenia: celková rovnocennosť okrem sekretárov/administratívnych pracovníkov Metodika použitá v tejto správe vedie k záveru, že okrem sekretárov sú starý a nový systém služobného postupu v širokej miere zosúladené, aj keď starý systém je v menšej miere výhodnejší. Odmeňovanie je však v rámci nového služobného poriadku pre úradníkov s rýchlym služobným postupom značne výhodnejšie. Systém odmeňovania použitý v služobnom poriadku pred reformou v roku 2004 viac stieral rozdiely medzi rôznymi rýchlosťami služobného postupu. Je zjavné, že nový služobný poriadok umožňuje lepšiu úroveň odmeňovania ľuďom, ktorí rýchlejšie dosahujú povýšenie . To znamená, že pre všetky funkčné skupiny/kategórie je situácia úradníkov s rýchlym služobným postupom v rámci nového systému oveľa lepšia. 1°) Administrátori s pracovnými skúsenosťami môžu mať rovnocenné systémy služobného postupu za predpokladu, že boli prijatí na miesto s platovou triedou AD7 v rámci nového systému. Od 1. mája 2004 boli administrátori s pracovnými skúsenosťami (t. j. ktorých prijatie do zamestnania bolo podmienené pracovnými skúsenosťami v trvaní aspoň niekoľko rokov) prijímaní do zamestnania najmä na miesta s platovou triedou AD 6 (75 %) a AD7 (25 %). Je však potrebné uviesť, že značný počet úradníkov triedy AD5, ktorí boli prijatí do zamestnania od mája 2004, mal de facto značné pracovné skúseností, hoci pracovné skúsenosti neboli pre účasť na výberovom konaní požadované. Ak sa pozrieme na úradníkov prijatých do zamestnania od mája 2004, celkový počet takýchto úradníkov triedy AD5 vo veku nad 30 rokov – ktorí pravdepodobne pred príchodom do Komisie nadobudli aspoň niekoľko rokov pracovných skúseností – je taký istý ako celkový počet úradníkov triedy AD6 a AD7 prijatých do zamestnania za to isté obdobie. Koncepcia rovnocennosti, ktorá sa tu uplatnila, sa týka druhu služobného zaradenia ponúkaného v rámci výberového konania bez ohľadu na skutočné profily osôb, ktoré boli prijaté do zamestnania. Na základe takéhoto systému prijímania do zamestnania možno povedať, že je vysoká pravdepodobnosť, že porovnanie priemerných služobných postupov zamestnancov Komisie vychádzajúce skôr z ich konkrétnej situácie než z výberového konania, v ktorom uspeli, by poukázalo na značné znevýhodnenie zamestnancov prijatých do zamestnania od mája 2004. Ak sa zohľadní iba platová trieda, do ktorej bol zamestnanec zaradený pri prijatí do zamestnania, a pri porovnaní akumulovanej odmeny priemerného úradníka prijatého na úrovni triedy AD6 s priemerným úradníkom prijatým na úrovni triedy A7 podľa starého služobného poriadku, je tu asi 10 % rozdiel v prospech úradníkov prijatých podľa starého služobného poriadku. Tento rozdiel nie je zredukovaný ani vtedy, ak sa zohľadní zvýšenie veku odchodu do dôchodku, pretože zamestnanci prijatí do zamestnania od roku 2004 sú starší než zamestnanci prijatí pred rokom 2004, a preto ich služobný pomer nebude v čase ich odchodu do dôchodku vo veku 63 rokov dlhší. Toto znevýhodnenie úradníkov triedy AD6 voči A7 je ešte zreteľnejšie v prípade pomalého služobného postupu a je badateľné ešte aj pri rýchlom služobnom postupe. V dôsledku toho nový systém znevýhodňuje úradníkov triedy AD6 v porovnaní s tými úradníkmi, ktorí boli prijatí do triedy A7 (o 11 %, pozri tabuľku v oddiele IV). Celý obraz je iný, ak porovnáme úradníkov triedy A7 s úradníkmi prijatými do zamestnania do triedy AD7 . V tejto špecifickej situácii je celková odmena úradníkov prijatých podľa starého a nového služobného poriadku takmer rovnaká . Zatiaľ čo úradníci s pomalým služobným postupom v rámci celej dĺžky služobného pomeru zarobia teraz o 7 % menej než podľa starého systému, úradníci s rýchlym služobným postupom zarobia v rámci nového systému o 8 % viac. Súhrnne možno povedať, že priemerná odmena je prakticky rovnaká v prípade služobného postupu v rámci starého aj nového systému . Tabuľka 1: porovnanie medzi starým a novým systémom služobného postupu a prijímania do zamestnania,po 10/20 rokoch a vo veku odchodu do dôchodku (trieda a základný* mesačný plat) Stupeň | Prijatie do zamestnania | 10 rokov | 20 rokov | Odchod do dôchodku | A7 v starom systéme služobného postupu | 34 rokov A7 / 2 (5 770 EUR*) | 44 rokov A5 / 3 (8 264 EUR) | 54 rokov A4 / 5 (10 972 EUR) | 61 rokov A4 / 8 (12 479 EUR) | AD7 v novom systéme služobného postupu bežný | 37 rokov AD7 / 2 5 802 EUR*** | 47 rokov AD10 / 1 8 065 EUR*** | 57 rokov AD12 / 2 10 758 EUR*** | 63 rokov AD13 / 3 12 684 EUR*** | pomalý | AD7 / 2 5 802 EUR*** | AD8 / 2 6 565 EUR*** | AD11 / 1 9 125 EUR*** | AD12 / 2 10 758 EUR*** | rýchly | AD7 / 2 5 802 EUR*** | AD10 / 2 8 404 EUR*** | AD13 / 2 12 172 EUR*** | AD14 / 3 14 351 EUR*** | * Základný mesačný plat podľa stupnice platových taríf k 1. 7. 2010. Základný plat pred odpočítaním odvodov a daní (pozri rámik 1). Je potrebné uviesť, že v období rokov 2000 – 2004 približné 15 % úradníkov v priemernom veku 40 ½ roka bolo z rezervného zoznamu pre triedu A7/A6 prijatých do triedy A6. V rámci nového služobného poriadku sa nevyskytol podobný druh služobného postupu. *** Bez zohľadnenia multiplikačného faktora uplatneného na zamestnancov prijatých pred 1. 5. 2004 (pozri rámik A1/príloha 1). 2°) POMOCNÍ ADMINISTRATÁTORI ZAROBIA PODľA NOVÉHO SYSTÉMU DO ZNAčNEJ MIERY MENEJ NEž PODľA STARÉHO SYSTÉMU, PRIčOM TENTO ROZDIEL SA ZVÝšENÍM VEKU ODCHODU DO DÔCHODKU STIERA IBA čIASTOčNE. Väčšina (57 %) administrátorov prijatých do zamestnania po 1. máji 2004 bola na základe výberových konaní, v ktorých sa nevyžadovali pracovné skúsenosti, zaradená do triedy AD5. Tento profil korešponduje s profilom pomocných administrátorov prijímaných podľa starého služobného poriadku do triedy A8. Je potrebné uviesť, že mnoho administrátorov triedy AD5 v skutočnosti má dlhoročné pracovné skúsenosti, ktoré administrátori kategórie A8 nemali. Vysvetľuje sa to skutočnosťou, že pred rokom 2004 boli výberové konania pre kategóriu A8 organizované v tom istom čase ako výberové konania pre kategóriu A7, pre ktoré sa vyžadovali pracovné skúsenosti. Naproti tomu od 1. mája 2004 bol organizovaný len veľmi malý počet všeobecných výberových konaní pre triedy vyššie ako AD5. V dôsledku toho sa museli ľudia, ktorí mali záujem pracovať pre inštitúcie, prihlásiť do výberových konaní, v ktorých sa nevyžadovali pracovné skúsenosti, hoci tieto pracovné skúsenosti mali. Ako už bolo uvedené v oddiele II)1°), koncepcia rovnocennosti, ktorá sa tu uplatnila, sa týka druhu služobného zaradenia ponúkaného v rámci výberového konania bez ohľadu na skutočné profily osôb, ktoré boli prijaté do zamestnania. Vychádzajúc z predpokladu rovnakej dĺžky pracovného pomeru predstavuje nový systém zníženie celkovej odmeny pre AD5 v porovnaní s A8 o 9 %. Tento rozdiel môže byť v prípade pomalého služobného postupu až 14 %. Iba úradníci s rýchlym služobným postupom sú podľa nového systému v mierne lepšej situácii (v priemere 1 % zvýšenie celkovej odmeny pre 25 % úradníkov). Je pravda, že pri zohľadnení zvýšenia veku odchodu do dôchodku je celá situácia menej nevýhodnejšia. Keďže pomocní administrátori sú prijímaní v mladšom veku než administrátori s pracovnými skúsenosťami, ďalšia doba, ktorú zotrvajú v službe, potrebná na to, aby im vznikol nárok na plnú výšku dôchodku, im umožňuje dosiahnuť vyššie platové triedy s vyššími odmenami než v starom systéme. V tomto prípade sa uvedené percentuálne údaje znížia o 4 %, asi o 10 % a zvýšia o 7 %. Za predpokladu rovnakej dĺžky služobného pomeru predstavuje priemerný služobný postup v rámci nového služobného poriadku značné znevýhodnenie pre nových pomocných administrátorov . Zjavné znevýhodnenie sa zníži (celkove 3 %) iba vtedy, ak sa zohľadní skutočnosť, že sa predpokladá, že budú pracovať dlhšie, aby im vznikol nárok na plnú výšku dôchodku. Tabuľka 2: Porovnanie medzi starým a novým systémom služobného postupu a prijímania do zamestnania,po 10/20 rokoch a vo veku odchodu do dôchodku (trieda a základný* mesačný plat) Stupeň | Prijatie do zamestnania | 10 rokov | 20 rokov | Odchod do dôchodku | A8 v starom systéme služobného postupu | 30 rokov A8 / 1 (4 861 EUR*) | 40 rokov A6 / 2 (6 734 EUR) | 50 rokov A4 / 3 (9 967 EUR) | 61 rokov A4 / 8 (12 479 EUR) | AD5 v novom systéme služobného postupu bežný | 30** rokov AD5 / 1 4 350 EUR*** | 40 rokov AD8 / 1 6 300 EUR*** | 50 rokov AD11 / 1 9 125 EUR*** | 63 rokov AD13 / 3 12 684 EUR*** | pomalý | AD5 / 1 4 350 EUR*** | AD7 / 2 5 802 EUR*** | AD10 / 1 8 065 EUR*** | AD12 / 2 10 758 EUR*** | rýchly | AD5 / 1 4 350 EUR*** | AD9 / 1 7 128 EUR*** | AD12 / 2 10 758 EUR*** | AD14 / 4 14 750 EUR*** | * Základný mesačný plat podľa stupnice platových taríf k 1. 7. 2010. Základný plat pred odpočítaním odvodov do systému sociálneho zabezpečenia a daní (pozri rámik 1). ** Na účely simulácie sa pracuje s predpokladom, že vek pomocných administrátorov nastupujúcich do zamestnania je rovnaký v starom aj novom systéme služobného postupu. Skutočný vek úradníkov pri nástupe do zamestnania do triedy AD5 v období rokov 2004 – 2009 je však o čosi vyšší (31,6 roka v prípade Komisie), pretože zahŕňa aj ľudí s pracovnými skúsenosťami. *** Bez zohľadnenia multiplikačného faktora uplatneného na zamestnancov prijatých pred 1. 5. 2004 (pozri rámik A1/príloha 1). Je potrebné uviesť, že tabuľka uvedená vyššie sa netýka vedúcich pozícií. Rozdiel v platoch v čase odchodu do dôchodku medzi úradníkmi s rýchlym služobným postupom podľa nových pravidiel a podľa starých pravidiel (14 750 EUR v porovnaní s 12 479 EUR) sa týka len úradníkov, ktorí nepôsobia na vedúcich pozíciách. V praxi je však samozrejme pravdepodobné, že sa mnohí úradníci s rýchlym služobným postupom dostanú na vedúce pozície. V takom prípade, ako je vidieť z tabuľky nižšie, sa maximálne možné výšky platu podľa starých a nových pravidiel približujú. TABUľKA 3: MINIMÁLNE A MAXIMÁLNE PLATOVÉ TRIEDY PRE VYBRANÉ VEDÚCE POZÍCIE (ZÁKLADNÝ MESAčNÝ PLAT V EUR) Vedúci oddelenia | Riaditeľ | Generálny riaditeľ | Starý služob. poriadok | Nový služob. poriadok | Starý služob. poriadok | Nový služob. poriadok | Starý služob. poriadok | Nový služob. poriadok | Minimálna platová trieda / minimálny platový stupeň | A5 / 1 (7 389) | AD9 / 1 (7 128)*** | A2 / 1 (12 881) | AD14 / 1 (13 216)*** | A1 / 1 (14 515) | AD15 /1 (14 954)*** | Maximálna platová trieda / maximálny platový stupeň | A3 / 8 (15 173) | AD14 / 5 (14 954)*** | A2 / 6 (16 560) | AD15 /5 (16 919)*** | A1 / 6 (18 371) | AD16 / 3 (18 371)*** | Poznámka: Základné platy v stĺpcoch týkajúcich sa údajov z nového služobného poriadku nezahŕňajú príspevok za riadenie. Základný plat pred odpočítaním odvodov a daní (pozri rámik 1). Tieto platy sa týkajú len zamestnancov prijatých do zamestnania po 1. 5. 2004. V prípade zamestnancov prijatých pred týmto dátumom sa uplatňuje príloha XIII nového služobného poriadku (pozri prílohu 1 k tejto správe). Uvedené základné platy sú iba hornou a dolnou hranicou a neodrážajú skutočný čas zotrvania v príslušnej triede. *** Bez zohľadnenia multiplikačného faktora uplatneného na zamestnancov prijatých pred 1. 5. 2004 (pozri rámik A1/príloha 1). 3°) SLUžOBNÝ POSTUP TECHNICKÝCH A ADMINISTRATÍVNYCH ASISTENTOV JE PODľA STARÉHO AJ NOVÉHO SLUžOBNÉHO PORIADKU V šIROKEJ MIERE ROVNOCENNÝ. Podľa starého služobného poriadku boli technickí a administratívni asistenti prijímaní do triedy B5. Podľa nového systému boli všetci prijatí do triedy AST3. Noví asistenti sú v priemere o takmer tri roky starší ako asistenti bývalej triedy B, čo znamená, že zvýšenie veku odchodu do dôchodku zo 60 na 63 rokov má len malý dosah na dĺžku ich pracovného pomeru. V prípade bežného služobného postupu (t. j. zotrvanie v jednotlivých triedach zodpovedá priemeru v Komisii) zarobia asistenti prijatí podľa nového systému o 5 % menej než asistenti prijatí podľa starého systému (4 % ak sa zohľadní vek odchodu do dôchodku 63 rokov). Asistenti s pomalým služobným postupom zarobia v priemere o 10 % menej než podľa starého systému, avšak asistenti s rýchlym služobným postupom zarobia podľa nových pravidiel okolo 4 % viac než podľa starého služobného poriadku. Výsledkom je, že priemerný služobný postup podľa starého a nového systému je v širokej miere rovnocenný , pričom služobný postup podľa starého systému je iba o 3 % výhodnejší než služobný postup podľa nového systému. Tabuľka 4: Porovnanie medzi starým a novým systémom služobného postupu a prijímania do zamestnania,po 10/20 rokoch a vo veku odchodu do dôchodku (trieda a základný mesačný plat*) Stupeň | Prijatie do zamestnania | 10 rokov | 20 rokov | Odchod do dôchodku | B v starom systéme služobného postupu | 34 rokov B5 / 2 (3 739 EUR*) | 44 rokov B3 / 3 (5 072 EUR) | 54 rokov B2 / 5 (6 570 EUR) | 60 rokov B1 / 5 (7 779 EUR) | AST3 v novom systéme služobného postupu bežný | 36 rokov AST3 / 1 3 398 EUR*** | 46 rokov AST6 / 1 4 921 EUR*** | 56 rokov AST8 / 1 6 300 EUR*** | 63 rokov AST9 / 3 7 740 EUR*** | pomalý | AST3 / 1 3 398 EUR*** | AST5 / 2 4 532 EUR*** | AST7 / 2 5 802 EUR*** | AST8 / 3 6 841 EUR*** | rýchly | AST3 / 1 3 398 EUR*** | AST6 / 2 5 128 EUR*** | AST9 / 2 7 428 EUR*** | AST11 / 2 9 508 EUR*** | * Základný mesačný plat podľa stupnice platových taríf k 1. 7. 2010. Základný plat pred odpočítaním odvodov a daní (pozri rámik 1). *** Bez zohľadnenia multiplikačného faktora uplatneného na zamestnancov prijatých pred 1. 5. 2004 (pozri rámik A1/príloha 1). 4°) ZÁSADA ROVNOCENNOSTI SLUžOBNÉHO POSTUPU BOLA V PRÍPADE SEKRETÁROV/ADMINISTRATÍVNYCH PRACOVNÍKOV JASNE PORUšENÁ, PRETOžE NOVÍ ZAMESTNANCI ZAROBIA PODľA NOVÉHO SYSTÉMU OVEľA VIAC NEž PODľA STARÉHO. Podľa predchádzajúceho služobného poriadku boli sekretári/administratívni pracovníci prijímaní do triedy C5 a mohli dosiahnuť triedu C1. Maximálna úroveň odmeny medzi začiatkom a koncom služobného pomeru administratívneho pracovníka sa pohybovala od 1 do 1,9 t. j. maximálne 5 250 EUR mesačne. Podľa nových pravidiel sú administratívni pracovníci prijímaní do triedy AST1 (od 1. mája 2004 ich bolo prijatých 1 300, t. j. viac ako 25 % všetkých úradníkov prijatých od uvedeného dátumu) a môžu teoreticky dosiahnuť triedu AST 11, čo znamená maximálnu úroveň odmeny, ktorá sa pohybuje od 1 do 3,9, čo znamená viac ako 10 000 EUR mesačne . Pokiaľ ide o celkovú odmenu za dobu pracovného pomeru, administratívni pracovníci prijatí do zamestnania po 1. máji 2004 s priemerným služobným postupom zarobia podľa novej stupnice platových taríf o 6 % viac. S úpravami v súvislosti so zvýšením veku odchodu do dôchodku dostane administratívny pracovník, ktorý nastúpil do zamestnania podľa nových pravidiel, ročnú odmenu v priemere o 14 % vyššiu než administratívny pracovník, ktorého celý služobný pomer sa riadil starými pravidlami. Je potrebné uviesť, že za predpokladu, že profily služobných postupov podľa starého a nového služobného poriadku majú rovnaký celkový počet rokov aktívnej služby (priemer vypočítaný v prípade zamestnancov Komisie je 23,2 roka), skončí sa bežný služobný postup triedou AST7 s mesačným platom 5 802 EUR. Za predpokladu odpracovania ďalších šiestich rokov potrebných k tomu, aby sa dosiahol vek odchodu do dôchodku (63 rokov), noví sekretári/administratívni pracovníci s bežným služobným postupom dosiahnu triedu AST9 (čo predstavuje plat viac ako 7 000 EUR mesačne). Tieto výsledky vychádzajú z predpokladu, že služobný pomer sa začína v priemernom veku prijatia do zamestnania. Nesmie sa však zabúdať na to, že sekretári prijatí do zamestnania vo veku 23 rokov dosiahnu triedu AST11 (plat až 9 000 EUR mesačne). Je samozrejmé, že pri administratívnych pracovníkoch prijatých do zamestnania do triedy AST 1 sa nepredpokladá, že budú na tom istom pracovnom mieste počas celého ich služobného pomeru. Sú dnes prijímaní s vyššou kvalifikáciou, než aká bola predtým požadovaná pre kategóriu C. Čím viac pracovných skúseností a znalostí nadobudnú, tým viac zodpovedných úloh môžu dostať. Súbežne s tým sa vyvíja ich perspektíva povýšenia. Zostáva skutočnosťou, že výhoda nového systému je ešte zreteľnejšia v prípade rýchleho služobného postupu. Simulácie ukazujú, že ročná odmena sekretárov/administratívnych pracovníkov s rýchlym služobným postupom bude za dobu trvania ich služobného pomeru v priemere o 30 % vyššia než v prípade starého systému. Aj administratívni pracovníci s pomalým služobným postupom budú podľa nového služobného poriadku zarábať v priemere viac. Ďalej treba uviesť, že sekretári/administratívni pracovníci s pomalým služobným postupom zarábajú podľa nových pravidiel viac ako sekretári/administratívni pracovníci s bežným služobným postupom podľa starých pravidiel. Možno povedať, že priemerná odmena za dobu trvania služobného pomeru sekretárov/administratívnych pracovníkov podľa nových pravidiel je o 16 % vyššia než priemer v prípade úradníkov v služobnom pomere podľa starých pravidiel . Tabuľka 5: Porovnanie medzi starým a novým systémom služobného postupu a prijímania do zamestnania,po 10/20 rokoch a vo veku odchodu do dôchodku (trieda a základný* mesačný plat) Stupeň | Prijatie do zamestnania | 10 rokov | 20 rokov | Odchod do dôchodku | C v starom systéme služobného postupu | 34 rokov C5 / 2 (2 881 EUR*) | 44 rokov C3 / 4 (3 710 EUR) | 54 rokov C2 / 8 (4 620 EUR) | 60 rokov C1 / 7 (5 084 EUR) | AST1 v novom systéme služobného postupu bežný | 34 rokov AST1 / 1 2 654 EUR*** | 44 rokov AST4 / 1 3 844 EUR*** | 54 rokov AST7 / 1 5 568 EUR*** | 63 rokov AST9 / 1 7 128 EUR*** | pomalý | AST1 / 1 2 654 EUR*** | AST3 / 2 3 540 EUR*** | AST6 / 1 4 921 EUR*** | AST7 / 3 6 046 EUR*** | rýchly | AST1 / 1 2 654 EUR*** | AST5 / 2 4 532 EUR*** | AST8 / 2 6 565 EUR*** | AST11 / 1 9 125 EUR*** | * Základný mesačný plat podľa stupnice platových taríf k 1. 7. 2010. Základný plat pred odpočítaním odvodov a daní (pozri rámik 1). ** Skutočný vek odchodu do dôchodku zaznamenaný v Komisii za obdobie rokov 2000 – 2004 v prípade úradníkov triedy C bol 57,2 roka, t. j. značne nižší než v prípade iných inštitúcií (pozri prílohu 4). Sčasti to vysvetľuje zahrnutie niektorých príjemcov invalidného dôchodku. Preto bolo rozhodnuté uviesť v tomto prípade štatutárny vek odchodu do dôchodku (60 rokov v systéme spred roku 2004). *** Bez zohľadnenia multiplikačného faktora uplatneného na zamestnancov prijatých pred 1. 5. 2004 (pozri rámik A1/príloha 1). III – ZÁVER Táto správa vychádza z určitých hypotéz týkajúcich sa dĺžky služobného pomeru a sadzieb uplatniteľných pri povýšení, ktoré sú však pravdepodobne do vysokej miery vierohodné. Skutočnosť, že nový služobný poriadok je v platnosti iba od mája 2004 spôsobuje, že je veľmi ťažké odhadnúť budúce správanie novoprijatých zamestnancov. Hlavne vek odchodu do dôchodku a dĺžka služobného pomeru sú veľmi hypotetické. Preto je dôležité pokračovať v monitorovaní rovnocennosti služobných postupov. V tejto správe však boli odhalené niektoré rozdiely medzi novým a starým systémom služobného postupu. Najmä skúsení administrátori zarobia podľa nového systému služobného postupu menej, zatiaľ čo sekretári/administratívni pracovníci zasa podstatne viacej. Tabuľka 6: Rozdiel medzi starým a novým systémom služobného postupu Pomalý služob. postup | Bežný služob. postup | Rýchly služob. postup | Priemerný služob. postup | Admin. pracov. bývalí C / AST 1 | +6% | +14% | +30% | +16% | Asistenti bývalí B / AST 3 | -10% | -4% | +4% | -3% | Pomocní administrátori bývalí A8 / AD5 | -10% | -4% | +7% | -3% | Administrátori bývalí A7 / AD6 | -17% | -12% | -2% | -11% | Administrátori bývalí A7 / AD7 | -7% | -2% | +8% | -1% | Zdroj: GR HR Poznámka: „+“ znamená, že nový systém služobného postupu je výhodnejší než starý, pokiaľ ide o priemernú ročnú odmenu počas trvania služobného pomeru (upravené na základe zmeny veku odchodu do dôchodku). PRÍLOHA 1 Finančný vplyv sadzieb uplatniteľných pri povýšení (v percentách) stanovených v prílohe XIII služobného poriadku a integrácia úradníkov, ktorí boli v službe už pred 1. májom 2004, do nového systému služobného postupu vrátane uplatnenia atestačného postupu V prílohe XIII služobného poriadku sú stanovené prechodné opatrenia uplatniteľné na úradníkov, ktorí boli vymenovaní pred 1. májom 2004. Sú v nej stanovené pravidlá, ktoré majú postupne previesť úradníkov zo starého systému služobného postupu do nového systému stanoveného v novom služobnom poriadku. Jedným z aspektov tejto postupnej integrácie je skutočnosť, že sadzby uvedené v prílohe I.B nie sú priamo uplatniteľné na predchádzajúci systém služobného postupu a sú dočasne nahradené ad hoc sadzbami. V tejto prílohe sú uvedené niektoré štatistiky o služobnom postupe úradníkov, ktorých sa týka príloha XIII, vypracované na základe údajov o zvýšení platu týchto úradníkov za obdobie rokov 2004 – 2009, ktoré je možné označiť za priame vyjadrenie finančného vplyvu tohto prechodného obdobia[2]. V oddiele A) tejto prílohy je uvedené skutočné zvýšenie platu pre každú zo štyroch kategórií úradníkov, ktoré existovali pred 1. májom 2004. V oddiele B) je podrobnejšie analyzovaný vplyv atestačného postupu a v oddiele C) sú uvedené niektoré nezrovnalosti, ktoré boli zavedené prílohou XIII, najmä pokiaľ ide o vyššie platové triedy a vedúce pozície. a) Dosah prílohy XIII v rámci jednotlivých kategórií úradníkov Uplatnená metodika spočíva vo výpočte o koľko sa základný plat úradníkov, ktorí boli v službe už pred 1. májom 2004 a ktorí boli stále v službe v máji 2009, za toto obdobie zvýšil. Toto zvýšenie sa porovná so zvýšením, ktoré by sa zaznamenalo v prípade, že by nebola prijatá zmena služobného poriadku. Porovnáva sa aj so zvýšením, ktoré by bolo zaznamenané, ak by príslušní úradníci získali priemerné zvýšenie platu podľa novej stupnice platových taríf. Z výpočtu vyplýva, že všetci úradníci, ktorí boli prijatí do zamestnania pred 1. májom 2004, dosiahli zvýšenie platu vyššie, než aké by dosiahli, ak by sa nevykonala žiadna zmena služobného poriadku. Toto zvýhodnenie je v prípade kategórie A obmedzené. Zvýšenie platu tu predstavovalo o 0,1 percentuálneho bodu ročne viac, než by bolo bez realizácie reformy služobného poriadku, a len o málo menej (-0,1 percentuálneho bodu), než by bolo v prípade, že by sa na príslušných úradníkov uplatnili sadzby uvedené v prílohe I.B nového služobného poriadku. V prípade kategórie B je zvýhodnenie oproti starému služobného poriadku väčšie než v prípade kategórie A. Asistentom sa oproti starým pravidlám každoročne zvýšil plat o 0,5 percentuálneho bodu. Toto zvýšenie je ešte väčšie než zvýšenie stanovené v novom služobnom poriadku. V prípade bývalých kategórií C a D nezohľadňuje zaznamenané zvýšenie platu atestačný postup stanovený v článku 10 ods. 3 prílohy XIII k služobnému poriadku. Na základe toho bolo zvýšenie platu v prípade kategórií C a D 1,5-krát vyššie, než by bolo podľa starých pravidiel. Vyplývajúce zvýhodnenie predstavuje 0,6 percentuálneho bodu ročne v prípade kategórie D a 0,7 percentuálneho bodu v prípade kategórie C. Toto zvýšenie je však značne pod hranicou stanovenou v novom služobnom poriadku pre funkčnú skupinu asistentov. b) Dosah atestačného postupu Atestačný postup, na základe ktorého môžu úradníci bývalej kategórie C a D zmeniť služobné zaradenie (kvalitatívna zmena) a zaradiť sa do funkčnej skupiny asistentov bez obmedzenia, pomohla k ďalšiemu zvýšeniu ich odmeny. Výpočet ukázal, že dosah atestačného postupu v rámci uplynulých piatich rokov bol veľký, pokiaľ ide o zvýšenie platov úradníkov, na ktorých sa vzťahoval. Atestovaní úradníci triedy C napríklad dostali zvýšenie platu takmer dvojnásobné oproti platu podľa starého služobného poriadku. Rozdiel je ešte väčší v prípade kategórie D, kde sa plat zvýšil takmer trojnásobne oproti platu, ktorý by úradníci dostávali, ak by platil starý služobný poriadok. V priemere bol však celkový dosah atestačného postupu na kategórie C a D viac obmedzený. Priemerné ročné zvýšenie platu v prípade úradníkov patriacich do kategórie D predstavovalo len 0,1 percentuálneho bodu viac než v prípade nerealizácie atestačného postupu a v prípade úradníkov patriacich do kategórie C je to 0,2 percentuálneho bodu. Túto skutočnosť možno vysvetliť tak, že počas obdobia od 1. mája 2004 do 1. mája 2009 iba malá časť všetkých úradníkov, ktorí prichádzali do úvahy pre takýto prestup, prešla atestačným postupom (28 % úradníkov kategórie C a iba 12 % úradníkov kategórie D). c) Dosah na najvyššie platové triedy a vedúce pozície Vyrovnávací proces, prostredníctvom ktorého sa úradníci so služobným postupom podľa starého systému postupne prevádzajú do nového systému, sa do značnej miery opiera o systém povýšenia. Vyrovnávací proces sa v skutočnosti začína až s prvým povýšením po 1. máji 2004. Až do svojho povýšenia majú úradníci ten istý multiplikačný faktor, ktorý je stanovený v článku 7 prílohy XIII, ako bol vypočítaný k 1. máju 2004. Neexistoval však žiadny prechodný proces pre typy pozícií uvedené v prílohe Ia k služobnému poriadku. Pred 1. májom 2004 patrili všetci generálni riaditelia a ich zástupcovia výlučne do triedy A1. Odvtedy však môžu generálni riaditelia patriť do triedy AD15 alebo AD16. Aj riaditelia teraz môžu dosiahnuť triedu AD15. Všetci úradníci, ktorí boli na pozícii riaditeľa pred 1. májom 2004, boli zaradení do triedy AD15, rovnako ako bývalí úradníci triedy A3, ktorí boli odvtedy povýšení na riaditeľov. Riaditelia, ktorí boli na tejto pozícii pred 1. májom 2004 a ktorí boli odvtedy vymenovaní za generálnych riaditeľov, neboli však automaticky povýšení (vlastne iba veľmi malá časť týchto úradníkov bola povýšená). Preto ešte neprechádzajú na nový systém služobného postupu. Táto nedostatočná synchronizácia medzi zavedením nového systému služobného postupu, pokiaľ ide o druh pozície a prechod na nové stupnice platových taríf, spôsobila určitý počet neočakávaných výsledkov: - niektorí zamestnanci Komisie, ktorí nie sú vo funkcii generálneho riaditeľa, dostali v máji 2009 väčšiu odmenu než úradníci, ktorí v takejto funkcii pôsobili, - úradníci, ktorí sa nachádzali na pozícii riaditeľa pred 1. májom 2004 a ktorí boli odvtedy vymenovaní za generálnych riaditeľov, dostali zvýšenie platu v období od mája 2004 do mája 2009 v priemere takmer trikrát nižšie, než bolo zvýšenie platu, ktoré dostali úradníci, ktorí boli na pozícii vedúceho oddelenia pred 1. májom 2004 a ktorí boli odvtedy vymenovaní za riaditeľov, - niektorí vedúci oddelení, ktorí boli od 1. mája 2004 vymenovaní za riaditeľov, ale ktorí odvtedy ešte neboli povýšení do vyššej triedy, zarábajú menej ako vedúci oddelení pracujúci na ich riaditeľstvách. V niektorých prípadoch zarábajú dokonca menej ako niektorí administrátori pracujúci na ich riaditeľstvách. Je potrebné uviesť, že nový systém služobného postupu môže mať väčší vplyv na štruktúru platov v rámci oddelení, než sa pôvodne predpokladalo. Je napríklad možné, že vedúci oddelenia zarába menej ako všetci jemu podriadení úradníci na jeho oddelení vrátane sekretára. Tento posledný hypotetický príklad nie je špecificky zapríčinený ustanoveniami prílohy XIII, ale druhmi pozícií uvedenými v prílohe Ia. Vedúci oddelení môžu byť vymenovaní do triedy AD9, zatiaľ čo administrátori môžu dosiahnuť triedu AD14 (ktorá je o päť tried vyššie v porovnaní s len jednou triedou vyššie v prípade predchádzajúceho služobného poriadku) a sekretári/administratívni pracovníci triedu AST11 (ktorá je o dve triedy vyššie než je trieda vedúcich oddelení pri ich nástupe do zamestnania). V prílohe XIII sa však niektoré z týchto účinkov nového systému služobného postupu v niektorých prípadoch umocňujú prostredníctvom konvergencie multiplikačného faktora. Rámik A1, multiplikačný faktor Rámik A1, Multiplikačný faktor Služobný poriadok z roku 2004 zaviedol nový systém služobného postupu. V rámci dvoch fáz sa prešlo od kategórií A, B, C a D k funkčným skupinám AD a AST. Prechod sa nedotkol len platových tried, ale aj stupnice platových taríf. Na konci prechodného obdobia, trvanie ktorého je v prípade každého úradníka odlišné, sú základné platy zosúladené s novou stupnicou platových taríf tak, aby všetci úradníci v tej istej triede a v tom istom stupni triedy dostávali ten istý základný plat. Platy úradníkov sa preto postupne začleňujú do novej stupnice platových taríf (ako bola stanovená v článku 7 ods. 7 prílohy XIII prechodných opatrení služobného poriadku). Tieto prechodné opatrenia pôvodne slúžili na účely zabezpečenia toho, aby sa základný plat v dôsledku nadobudnutia účinnosti revidovaného služobného poriadku 1. mája 2004 neznížil vďaka multiplikačnému faktoru. Zároveň sa v nich počíta s tým, že na konci prechodného obdobia bude tento základný plat rovnaký ako základný plat stanovený v novej stupnici platových taríf. Keď sa tak stane, multiplikačný faktor sa bude rovnať 1. Základné platy zostali 1. mája 2004 vlastne nezmenené, boli však prepočítané vzhľadom na novú stupnicu platových taríf a nový systém služobného postupu. Multiplikačný faktor, ako bol vypočítaný 1. mája 2004, vyjadruje vzťah medzi platom vyplateným v ten deň a platom stanoveným v novej stupnici platových taríf („referenčný plat“). Až do prvého povýšenia úradníkov podľa revidovaného služobného poriadku (po 1. máji 2004) je základný plat nižší ako referenčný plat pre triedu a stupeň novej stupnice platových taríf. Keď sú úradníci povýšení, vzťah medzi novým základným platom a referenčným platom sa zmení. Vypočíta sa nový multiplikačný faktor. Základný plat sa potom postupne zosúladí s referenčným platom. Vykoná sa to jedným z týchto dvoch spôsobov: Pri úradníkoch, v prípade ktorých je multiplikačný faktor nižší ako 1 V prípade úradníkov, ktorých plat je nižší ako referenčný plat stanovený v novej stupnici platových taríf a ktorí predstavujú väčšinu úradníkov, sa ich plat po prvom povýšení zvyšuje každé dva roky, ktoré zotrvajú v prvom stupni danej triedy, a to až pokým ich základný plat nedosiahne výšku referenčného platu pre prvý stupeň danej triedy. Pri zvyšovaní platu každé dva roky sa prepočítaný multiplikačný faktor priblíži 1,0. Od tej chvíle potom úradník postupuje platovo aj v triede. Pri úradníkoch, v prípade ktorých je multiplikačný faktor vyšší ako 1 Pre ďalšiu menšiu skupinu úradníkov však povýšenie v rámci nového systému služobného postupu znamená, že ich nový základný plat je vyšší , než referenčný plat, a multiplikačný faktor je teda väčší ako 1. Aby sa predišlo neopodstatnenému obohacovaniu a aby sa zabezpečilo, že na konci prechodného obdobia budú mať všetci zamestnanci s tou istou triedou a stupňom rovnaký plat, musí sa multiplikačný faktor znížiť na 1. Súdy skutočne potvrdili, že faktor vyšší ako 1 je „anomáliou“, ktorú nemožno tolerovať. Dva roky po povýšení v prípade postupu o stupeň sa časť multiplikačného faktora, ktorá prevyšuje 1, konvertuje na dobu zotrvania v stupni. To znamená, že úradníci postupujú priamo do stupňa 2, 3, 4 alebo 5 v závislosti od hodnoty ich základných platov. Okrem takéhoto multiplikačného faktora umožňuje prechodné obdobie aj tzv. ochranu nominálneho príjmu, podľa ktorej úradník nesmie mať nižší plat, než aký by dostával podľa starých pravidiel v rámci automatického postupu v stupňoch triedy, do ktorej predtým patril. Od začiatku prechodného obdobia uplynulo viac ako päť rokov, no nie všetci úradníci dosiahli multiplikačný faktor rovný 1,0. Viac ako 50 % úradníkov Komisie prijatých do zamestnania pred 1. májom 2004 malo k 1. januáru 2011 multiplikačný faktor nižší ako 1. To znamená, že ich plat je nižší plat zodpovedajúci ich triede/stupňu stupnice platových taríf. Rozdiel medzi skutočne vyplácaným platom a platom, ktorý zodpovedá triede, je v prípade niektorých úradníkov stále veľmi značný. Zníženie môže predstavovať až 20 % platu, pričom v prípade zamestnancov, ktorí ešte neskončili prechodné obdobie, to predstavuje v priemere 6 % zníženie. Multiplikačný faktor sa potenciálne týka všetkých tried vrátane tried členov najvyššieho vedenia. Dôsledkom je, že niektorí generálni riaditelia s triedou AD15/AD16 dostávajú vlastne o 10 % nižší plat, než aký by dostávali bez uplatnenia multiplikačného faktora. PRÍLOHA 2 Na základe stupnice platových taríf uvedenej v novom služobnom poriadku je rýchly služobný postup z hľadiska odmeny celkove výhodnejší, než bol v prípade starých pravidiel, zatiaľ čo úradníci s pomalým služobným postupom zarábajú menej. Tento rozdiel však nie je symetrický, t. j. výhoda plynúca z rýchleho služobného postupu je väčšia než znevýhodnenie pri pomalom služobnom postupe. Tabuľka A1 znázorňuje tento efekt: úradník menovaný do triedy AD5 s bežným služobným postupom (t. j. s povýšeniami podľa multiplikačného faktora stanoveného v prílohe 1B služobného poriadku) zarobí v priemere za dobu celého svojho pracovného pomeru 85 000 EUR ročne. Ak v každej triede zotrvá o 25 % času menej než v prípade bežného služobného postupu (napríklad 3 roky v triede AD9 namiesto 4 rokov) zarobí v rámci celého trvania služobného pomeru každoročne o 17 % viac. Ak naopak v každej triede zotrvá o 25% času viac (napríklad 5 rokov v triede AD9 namiesto 4) zarobí v rámci celého trvania služobného pomeru každoročne o 10% menej. Tento asymetrický efekt je viac menej rovnaký pre všetky triedy úradníkov, do ktorých boli vymenovaní: úradníci s pomalým služobným postupom zarobia v priemere o 9 % menej, zatiaľ čo tí, ktorí majú rýchly služobný postup, zarobia o 15 % viac. Tabuľka A1: Rozdiel v odmene podľa nového služobného poriadkuv závislosti od rýchlosti služobného postupu Druh služobného postupu (trieda pri vymenovaní) | Bežný služob. postup (priemerný ročný základný plat v EUR) | Pomalý služob. postup (% rozdiel oproti bežnému služobnému postupu) | Rýchly služob. postup (% rozdiel oproti bežnému služobnému postupu) | AD5 | 85 243 | -10% | 17% | AD7 | 91 703 | -8% | 14% | AST1 | 48 588 | -10% | 18% | AST3 | 57 206 | -9% | 14% | Zdroj: Európska komisia, GR HR Poznámka: základný plat (od 1. mája 2004) bez ročných úprav. PRÍLOHA 3 V tabuľke A2 je uvedený podiel úradníkov v každej triede, ktorí boli povýšení po kratšej (alebo prípadne dlhšej) dobe v porovnaní s priemerným počtom služobných rokov pred povýšením všetkých úradníkov medzi obdobím rokov 2000 – 2004. Kratšie (dlhšie) obdobie znamená o 25 % viac (alebo menej) ako je priemer. Za predpokladu, že 60 % úradníkov má bežný služobný postup, 20 % má pomalší a 20 % rýchlejší služobný postup, zodpovedajú výsledky údajom Komisie zaznamenanými počas obdobia rokov 2000 – 2004. Tabuľka A2: Podiel úradníkov s povýšením po dlhšej / kratšej dobe STARÝ SLUŽOBNÝ PORIADOK | (v %, obdobie rokov 2000 – 2004) | Trieda | Aspoň o 25 % dlhšia doba | Aspoň o 25 % kratšia doba | A5 | 26 | 32 | A6 | 19 | 14 | A7 | 19 | 15 | A8 | 13 | 24 | A trieda priemer | 21 | 22 | B2 | 14 | 16 | B3 | 23 | 17 | B4 | 18 | 12 | B5 | 19 | 32 | B trieda priemer | 19 | 19 | C2 | 13 | 12 | C3 | 19 | 19 | C4 | 19 | 11 | C5 | 21 | 36 | C trieda priemer | 19 | 20 | PRÍLOHA 4 V tabuľkách A3 až A6 sú porovnané údaje o služobnom postupe v Komisii a v iných inštitúciách/orgánoch, ktoré poskytli odpovede na dotazník Komisie. Údaje týkajúce sa ostatných inštitúcií a orgánov sú vo veľkej miere v súlade s údajmi Komisie. Niektoré rozdiely sú však zjavné, najmä tam, kde vzorka dotknutých úradníkov v niektorých orgánoch bola veľmi malá. Ak sa údaje týkajú menej ako 10 ľudí, sú označené *. Je potrebné uviesť, že zatiaľ čo priemerný vek odchodu do dôchodku v prípade úradníka Komisie je nižší, než v prípade ostatných inštitúcií a orgánov, priemerný vek prijatia do zamestnania je takisto nižší. Tabuľka A3: Priemerný vek odchodu do dôchodku (2000 – 2004) STARÝ SLUŽOBNÝ PORIADOK | Kategória | Parlament | Rada | Komisia | Súdny dvor | Európsky hospodársky a sociálny výbor | Výbor regiónov | A | 62,2 | 61,5 | 60,6 | 61,1 | 61,4 | 63,2* | B | 63,5 | 61,5 | 59,7 | 61,5 | 60* | 59,6* | C | 62,4 | 60,9 | 57,2 | 62,4 | 60 | 61,7* | TABUľKA A4: PRIEMERNÝ VEK PRIJATIA DO ZAMESTNANIA (2000 – 2004) | STARÝ SLUŽOBNÝ PORIADOK | Trieda | Parlament | Rada | Komisia | Súdny dvor | Európsky hospodársky a sociálny výbor | Výbor regiónov | A7 | 34,4 | 35,0 | 34,1 | 34,0 | 37,0 | 36,2 | A8 | 29,5 | neuvádza sa | 30,2 | neuvádza sa | 29,5* | 29,2* | B5 | 35,6 | 37,0 | 33,6 | 38,1 | 34,3* | 35,0* | C5 | 37,0 | 37,0 | 34,0 | 36,4 | 37,4 | 36,7 | TABUľKA A5: PRIEMERNÝ VEK PRIJATIA DO ZAMESTNANIA (2004 – 2009) | NOVÝ SLUŽOBNÝ PORIADOK | Trieda | Parlament | Rada | Komisia | Súdny dvor | Európsky hospodársky a sociálny výbor | Výbor regiónov | AD7 | 33,9 | 34,0 | 36,9 | 32,2 | 41,3* | 33,6* | AD6 | 37,9 | 37,0 | 37,4 | 38,5* | 37,7 | 36,9* | AD5 | 33,3 | 33,0 | 31,6 | 33,1 | 33,4 | 33,8 | AST3 | 36,6 | 36,0 | 36,3 | 36,3 | 35,7 | 37,7 | AST1 | 34,2 | 33,0 | 34,0 | 33,6 | 33,9 | 33,1 | TABUľKA A6: PRIEMERNÝ POčET SLUžOBNÝCH ROKOV PRED POVÝšENÍM ( V ROKOCH 2000 – 2004) | STARÝ SLUŽOBNÝ PORIADOK | Trieda | Parlament | Rada | Komisia | Súdny dvor | Európsky hospodársky a sociálny výbor | Výbor regiónov | A5 | 5,1 | 8,7 | 6,9 | 7,1 | 5,8 | 2,2* | A6 | 4,8 | 4,3 | 5,0 | 4,5 | 5,7 | 4,7* | A7 | 5,3 | 4,0 | 4,6 | 3,9 | 4,8 | 2,1* | A8 | 2,6 | neuvádza sa | 2,1 | 3,9 | 1,3* | neuvádza sa | B2 | 5,1 | 7,2 | 7,6 | 7,1 | 8,0* | 6,7* | B3 | 5,3 | 5,2 | 6,1 | 6,4 | 4,5* | 1,8* | B4 | 5,0 | 2,6 | 5,5 | 5,9 | 4,2* | 2,8* | B5 | 3,2 | 2,2 | 2,4 | 2,3 | 1,9 | neuvádza sa | C2 | 6,7 | 11,6 | 8,4 | 9,7 | 7,8 | 3,8* | C3 | 5,3 | 6,5 | 5,8 | 6,6 | 6,0 | 3,4 | C4 | 6,1 | 3,1 | 5,6 | 5,7 | 2,8 | 2,5 | C5 | 3,1 | 2,7 | 2,6 | 2,9 | 1,9 | neuvádza sa | [1] V prílohe XIII služobného poriadku sa tiež uvádza, že: „so správou predloženou podľa článku 6 ods. 3 služobného poriadku Komisia poskytne aj informácie o finančných dôsledkoch percentuálnych sadzieb uplatniteľných pri povýšení, stanovených v tejto prílohe, a o zaradení zamestnancov, ktorí boli v službe pred 1. májom 2004“. Tieto informácie sa nachádzajú v prílohe I. [2] Výsledky uvedené v tejto prílohe vychádzajú z údajov týkajúcich sa zamestnancov Komisie. Nemusia byť priamo uplatniteľné na ostatné inštitúcie, pretože implementácia prílohy XIII môže byť v závislosti od inštitúcie odlišná.