/* KOM/2011/0037 v konečnom znení */ SPRÁVA KOMISIE TRETIA VÝROČNÁ SPRÁVA O VYUŽÍVANÍ EURÓPSKEHO FONDU PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO (2009) SEK(2011) 139 v konečnom znení





[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 7.2.2011 KOM(2011) 37 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE TRETIA VÝROČNÁ SPRÁVA O VYUŽÍVANÍ EURÓPSKEHO FONDU PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO ( 2009) SEK(2011) 139 v konečnom znení OBSAH SPRÁVA KOMISIE TRETIA VÝROČNÁ SPRÁVA O VYUŽÍVANÍ EURÓPSKEHO FONDU PRE RYBNÉ HOSPODÁRSTVO (2009) 1 1. ÚVOD 3 2. VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2009 3 2.1. Hlavný vývoj, trendy a výzvy v súvislosti s vykonávaním OP 3 2.1.1. Využívanie Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo členskými štátmi 3 2.1.2. Plnenie rozpočtu Komisiou 5 2.2. Hospodárska situácia v odvetví rybolovu 5 2.3. Koordinácia EFRH so štrukturálnymi fondmi a EPFRV 6 2.4. Technická pomoc 7 2.4.1. Využitie rozpočtu na technickú pomoc členskými štátmi 7 2.4.2. Využitie rozpočtu na technickú pomoc Komisiou 7 3. Súčasný stav stratégií auditu, riadiacich a kontrolných systémov a výročných kontrolných správ 8 4. Finančné plnenie v členských štátoch 9 ÚVOD Podľa článku 68 nariadenia o EFRH[1] Komisia každoročne do 31. decembra zasiela správu o skutočnom vykonávaní nariadenia o EFRH Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov . Správa sa zakladá na preskúmaní a posúdení výročných správ členských štátov a akýchkoľvek ďalších dostupných informácií Komisiou. Táto tretia výročná správa komisie sa týka využívania EFRH v roku 2009, treťom roku programového obdobia EFRH (2007 – 2013). Pracovný dokument útvarov komisie priložený k tejto správe obsahuje krátke zhrnutie o využívaní EFRH v každom členskom štáte a 4 tabuľky s podrobnými informáciami o finančnom plnení[2]. VÝROČNÁ SPRÁVA ZA ROK 2009 Hlavný vývoj, trendy a výzvy v súvislosti s vykonávaním OP Využívanie Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo členskými štátmi Oneskorené prijate nariadenia o EFRH malo za následok neskoré prijatie Operačných programov (ďalej len „OP“) v členských štátoch. Následkom toho bol do konca roka 2008 Komisiou schválený len malý počet Riadiacich a kontrolných systémov (ďalej len „RKS“) a Stratégií auditu. Preto boli výročné správy za roky 2007 a 2008 zamerané skôr na plánovanie ako na skutočné plnenie. Vo väčšine členských štátov sa správne využívanie EFRH začalo v roku 2009. Celkové využívanie EFRH na konci tretieho roka dosahovalo úroveň 18,4 % (793 894 729 EUR) z hľadiska záväzkov a 4,1 % (175 029 780 EUR) z hľadiska platieb. Predbežné platby zo 4,1 % platieb predstavovali 66 208 380 EUR a zvyšok tvorili zálohové platby. Existuje niekoľko dôvodov nízkej úrovne využívania, na ktoré členské štáty nemajú vplyv. Štádium plánovania sa výrazne oneskorilo. Ďalším dôvodom okrem už spomenutého neskorého prijatia nariadenia o EFRH a vykonávacieho nariadenia boli dodatočné revízie OP nevyhnutné v tých členských štátoch, ktoré sa rozhodli vykonávať reštrukturalizačné nariadenie[3] V členských štátoch bolo zároveň potrebné uprednostniť programovanie a stanovenie RKS pre väčšie fondy EÚ. Tým sa oddialilo schválenie RSK pre EFRH. Oveľa dôležitejšie bolo stanovenie príslušných RKS, pretože išlo o komplexnú úlohu, ktorú po prvýkrát realizovali malé správy rybolovu, ktoré museli súčasne dokončiť vykonávanie Finančného nástroja na usmerňovanie rybného hospodárstva (ďalej len „FNURH“) 2000 –2006. Preto sa tieto platby nemohli uhradiť Komisiou pred schválením RSK, hoci mnohé členské štáty platby príjemcom v roku 2009 realizovali. Desať OP, ktorých RSK sa do decembra 2009 neschválili, tvorilo okolo 75 % rozpočtu EFRH vyčleneného na celé obdobie. Keďže tieto príčiny oneskorenia už zanikli, počas zvyšných rokov trvania programu sa očakáva zvýšenie úrovne jeho využívania. Vplyvom externých faktorov súvisiacich s hospodárskou krízou sa navyše čerpanie fondov v členských štátoch ešte viac skomplikovalo. Hospodárska a finančná kríza brzdila súkromné investície a tak spomalila investičné projekty v oblasti výroby. Vplyvom vnútroštátnych úsporných opatrení sa zároveň obmedzilo vnútroštátne spolufinancovanie. Súkromní príjemcovia v odvetví rybolovu, akvakultúry a spracovania boli najviac postihnutí úverovou krízou, ktorá vo všeobecnosti prispela k neistým hospodárskym vyhliadkam v odvetví rybolovu. Následkom toho ku koncu roka 2009 os 1 (v prípade ktorej sa na základe opatrení na trvalé alebo dočasné zastavenie spolu s vysokou intenzitou pomoci uľahčilo čerpanie finančných prostriedkov) tvorila väčšinu platieb osvedčených členskými štátmi (56 % alebo 66 432 494 EUR), zatiaľ čo os 2 predstavovala 17 % (20 622 766 EUR) a os 3 bola na úrovni 25 % (29 489 870 EUR). Hodnota 18,4 % celkových prostriedkov v rámci EFRH vyčlenených na konkrétne projekty, pričom v niektorých členských štátoch prekročila úroveň 30 %, naznačuje pravdepodobné zvýšenie úrovne využívania. Záväzky podľa osí dosahovali tieto hodnoty: 7,7 % (333 489 343 EUR) v prípade osi 1; 5,3 % (226 739 180 EUR) os 2; 4,7 % (200 252 175 EUR) os 3 a 0,4 % (15 872 583 EUR) os 4. Z týchto údajov vyplýva určitý nárast nielen v prípade osi 1 ale aj na podporu v rámci osí 2 a 3. To znamená, že aj napriek vplyvom finančnej a hospodárskej krízy sa dá očakávať zlepšenie vo vykonávaní súkromných a kolektívnych investičných projektov. Os 4 sa rozbiehala pomalšie, pretože vytvorenie partnerstiev na miestnej úrovni a prijatie stratégií miestneho rozvoja si vyžadovalo viac času. Toto spomalenie bolo spôsobené najmä novým prístup zdola nahor, ktorým sa do OP zaviedol územný rozmer tradične zameraný na oblasť podpory. Koncom roka 2009 však bolo vybraných viac ako 90 rybárskych miestnych akčných skupín (ďalej len „RMAS“) v deviatich z 21 členských štátov, ktoré vykonávali os 4. Predpokladá sa, že do polovice roka 2011 sa vytvorí 245 RMAS . Aby sa zvýšila úroveň využívania EFRH a pomoc v rámci EFRH zahŕňala aj príjemcov v odvetviach rybolovu, poľnohospodárstva a spracovania, členské štáty by mali konať čo najskôr v súlade s rozpočtovou politikou. Komisia bude členským štátom pomáhať pri vykonávaní programu prostredníctvom lepšie vypracovaných opatrení, jednoduchšieho spracovávania žiadostí, asistentov alebo finančného inžinierstva, alebo zmien v OP, ak sú v súlade s cieľmi EFRH. Tieto odporúčania hodnotenia ex-post FNURH sú v danom ohľade veľmi dôležité: väčšia angažovanosť zaujatých strán s ohľadom na výber projektu a kontrolu, lepšia komunikácia o EFRH, poskytovanie technickej pomoci realizátorom projektov, zjednodušenie postupu pri podávaní žiadostí a výberového konania a lepšie monitorovanie. Niektoré členské štáty už úspešne uplatňujú opatrenia na zmiernenie situácie prostredníctvom záruk, úverových fondov a iných finančných nástrojov. Ostatné používajú zjednodušený postup pre malé projekty s cieľom urýchliť postup spracovania žiadostí. Komisia zintenzívni dialóg s členskými štátmi, čím sa zlepší komunikácia a rozšíria tieto postupy. Podľa nariadenia o EFRH členské štáty do 30. júna 2011 poskytnú monitorovaciemu výboru a Komisii predbežné hodnotenie svojich OP. Na stretnutí 16. októbra 2009 výbor EFRH schválil návrh Komisie zriadiť sieť hodnotiteľov s cieľom vytvoriť spoločné metódy a štandardy hodnotenia, aby sa hodnotiteľom v členských štátoch poskytli predpisy, ktoré im umožnia jednotné a vysokokvalitné predbežné hodnotenie v členských štátoch. Hlavným účelom týchto hodnotení je preskúmať účinnosť operatívnych programov s cieľom ďalšieho zvýšenia kvality pomoci v rámci EFRH a jej využívania. Plnenie rozpočtu Komisiou V roku 2009 sa v rámci ročných záväzkov vyčlenilo 14,56 % (626 982 387 EUR) z celkových prostriedkov na roky 2007 – 2013 (4 304 949 019 EUR) , z toho 476 025 821 EUR na konvergenčné a 150 956 566 EUR na nekonvergenčné regióny. V roku 2009 sa vyplatilo 4,1 % (175 029 780 EUR) z celkových prostriedkov na roky 2007 – 2013, z toho 61,93 % (108 408 149 EUR) konvergenčným a 38,06 % (66 621 631 EUR) nekonvergenčným regiónom. Tieto platby sa čiastočne realizovali formou zálohových platieb (108 821 400 EUR). O danú možnosť zavedenú reštrukturalizačným nariadením požiadalo sedem členských štátov v roku 2009. Ostatné platby sa realizovali formou predbežných platieb v celkovej hodnote 66 208 380 EUR. Podrobné informácie sú uvedené v bode 4 tejto správy (tabuľka znázorňujúca finančné plnenie v členských štátoch) a v pracovnom dokumente útvarov Komisie priloženom k tejto správe (tabuľky I, II, III a IV). Ku koncu roka 2009 nebol žiaden členský štát vystavený nebezpečenstvu zrušenia viazanosti. Záväzky na rok 2007 boli celkom pokryté zálohovými a predbežnými platbami. Hospodárska situácia v odvetví rybolovu Zníženie rybolovnej kapacity a hospodárskeho výkonu Členské štáty doteraz prijali 52 plánov úpravy rybolovného úsilia (FEAS), ktoré sa predpokladajú v článku 22 nariadenia o EFRH. Okrem toho sa v roku 2009 po prijatí reštrukturalizačného nariadenia upravilo sedem OP s cieľom posilniť a zvýšiť stupeň spolufinancovania zo strany Spoločenstva v prípade osi 1. Členské štáty spolu prijali 13 schém na úpravu flotily (FAS), v ktorých sa predvída likvidácia 367 plavidiel, ktoré predstavujú 32 448 GT a 50 934 kW. Medzi 1. januárom 2007 a 31. decembrom 2009 sa veľkosť flotily EÚ znížila z 1 970 860 GT na 1 797 292 GT a zo 7 168 605 kW na 6 627 994 kW. Z kumulačných číselných údajov vo výročných správach členských štátov o využívaní EFRH v rokoch 2007 – 2009 vyplýva, že zníženie počtu plavidiel s pomocou v rámci EFRH plánované na toto obdobie predstavuje 138 427 GT a 442 232 kW. Podľa týchto údajov sa podarilo splniť strednodobý cieľ znížiť GT do konca roka 2010 o 7 % (140 000 GT) a znížiť kW o 15 % podľa plánu na obdobie 2007 – 2013. Vyjadrené znepokojenie s ohľadom na vhodné parametre kW v tejto súvislosti bude predmetom rámca nariadenia, ktorým sa zriadil systém kontroly Spoločenstva. Podľa správy o úsilí členských štátov v roku 2009 dosiahnuť udržateľnú rovnováhu medzi rybolovnou kapacitou a rybolovnými možnosťami predstavovala pomoc EÚ menej ako 50 % celkového zníženia flotily EÚ. Z toho vyplýva, že pravdepodobne z dôvodu hospodárskych problémov a nadmerne vylovených zásob rýb sa zmenšuje veľkosť flotily. Následkom toho sa do značnej miery stiahli kapacity bez verejnej pomoci a neboli nahradené. Podľa najnovšej ročnej hospodárskej správy o európskej rybárskej flotile sa v roku 2009 dalo očakávať ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie v súvislosti s výkonnosťou flotíl EÚ. V roku 2008 flotila EÚ v priemere vykazovala pomerne nízky zisk (na úrovni okolo 4 % z celkového príjmu) a zaznamenala výrazné zníženie hrubej pridanej hodnoty (o 20 % v porovnaní s rokom 2007). V roku 2009 boli ceny paliva v priemere nižšie ako v predchádzajúcom roku, preto sa dá očakávať mierny nárast výnosov a ziskov v porovnaní s rokom 2008. Celosvetová hospodárska kríza však i naďalej ovplyvňovala dopyt po morských plodoch, ktorý následne negatívne pôsobil na ceny rýb a tým aj na hospodársky výkon flotily EÚ v roku 2009. Z toho všetkého vyplýva, že môžeme očakávať zníženie zamestnanosti v niektorých dôležitých flotilách, najmä v tých s vysokou spotrebou paliva a miernu alebo nízku rentabilitu ostatných zložiek flotily, ktoré by naopak mohli obmedziť dostupné súkromné investície. Inovácie v odvetví rybolovu – najlepšie postupy EFRH Budúcnosť odvetvia rybolovu a akvakultúry, s ohľadom na jeho závislosť na obmedzených prírodných zdrojoch a konkurenciu zo strany tretích krajín, závisí najmä od jeho schopnosti inovovať a zvyšovať pridanú hodnotu výrobkov, čím sa zabezpečí udržateľnosť a rentabilita. Preto sa pri rastúcom počte projektov spolufinancovaných v rámci EFRH kladie dôraz na ekologické inovácie. Niektoré projekty používajú aplikácie IKT v odvetví rybolovu, napríklad nové elektronické zariadenia súvisiace s rybárskym výstrojom, ktoré minimalizujú náhodné úlovky a škody spôsobené tuleňmi. Inovácie sa objavujú aj v odvetví akvakultúry, napríklad testovanie nových technológií s cieľom zvýšiť nutričnú hodnotu výrobkov akvakultúry. Ďalším príkladom je platforma inovácií v oblasti rybolovu vytvorená s cieľom ušetriť náklady a energiu, zvýšiť kvalitu výrobkov a rentabilitu a znížiť vplyv rybolovu na ekosystém. RMAS začínajú postupne vykonávať svoje integrované miestne stratégie v rámci EFRH a v rámci osi 4 sa začínajú vytvárať inovatívne projekty ako odpoveď na výzvy, ktorým čelia rybolovné oblasti. Dôležité je, že os 4 svojím silným dôrazom na diverzifikáciu ponúka jedinečnú možnosť ženám, ktoré hrajú hlavnú úlohu v tvorbe alternatívnych hospodárskych činností a inovácii v miestnych rybolovných spoločenstvách, napríklad prostredníctvom projektov rybárskej turistiky, zvyšovaním atraktívnosti tradičnej rybárskej kultúry a životného štýlu. Ženy a ich organizácie sa v mnohých rybolovných oblastiach zapájajú do partnerstiev s RMAS a ťažia z podpory pridanej hodnoty miestnych rybárskych výrobkov a diverzifikácie zdrojov príjmu. Finančná pomoc v rámci EFRH (lovcom vodných schránkovcov a kôrovcov) umožňuje lepšie zhodnotenie výrobkov: na nákup vybavenia potrebného na priamy predaj vodných schránkovcov a kôrovcov a organizovanie prehliadok so sprievodcom a ochutnávok s cieľom zvýšiť povedomie o ich činnosti, výrobkoch a pracovnom prostredí. Koordinácia EFRH so štrukturálnymi fondmi a EPFRV Z OP vyplýva, že všetky členské štáty si uvedomujú potrebu zabezpečiť konzistentnosť a koordináciu využívania EFRH so štrukturálnymi fondmi EFRR a najmä ESF, ako aj s EPFRV. OP poskytujú informácie o systémoch vytvorených (alebo vytváraných) v členských štátoch s cieľom predísť prekrývaniu, ako sa vyžaduje v článku 6 nariadenia o EFRH. Nová os 4 bola zavedená v úzkej spolupráci s programom LEADER v rámci EPFRV, keďže tieto dva spôsoby miestneho rozvoja majú veľa spoločných charakteristík (miestne partnerstvo, integrovaná miestna stratégia, územný prístup, vytváranie sietí, atď.). Táto spolupráca má niekoľko foriem ako napríklad používanie rovnakého partnerstva na vykonávanie dvoch spôsobov financovania na tom istom území: tento prístup zvyčajne volili členské štáty, ktoré sa na os 4 rozhodli vyčleniť obmedzený rozpočet (Fínsko, Francúzsko, Švédsko, atď.) Členské štáty s väčším rozpočtom (Poľsko, Rumunsko, Bulharsko, atď.) sa vo všeobecnosti rozhodli vytvoriť špecifické skupiny na dodržiavanie osi 4. Spolupráca prebieha aj medzi sieťou rozvoja vidieka a sieťou FARNET na úrovni členských štátov aj na úrovni EÚ. Technická pomoc Využitie rozpočtu na technickú pomoc členskými štátmi Na základe doteraz prijatých a schválených výročných správ 18 členských štátov vyčlenilo prostriedky v rámci rozpočtu na technickú pomoc. Vyššie sumy na technickú pomoc vyčlenili tieto štáty: Španielsko (5 904 139 EUR), Rumunsko (1 896 429 EUR), Portugalsko (1 599 693 EUR), Litva (1 511 932 EUR), a Taliansko (1 128 831 EUR). Financované opatrenia boli zamerané na zvýšenie administratívnych kapacít, rozvoj IT, realizovanie štúdií, zvýšenie propagácie a na podporu riadenia a vykonávania OP. Využitie rozpočtu na technickú pomoc Komisiou Komisia v roku 2009 použila 3 564 291 EUR z rozpočtu EFRH na technickú pomoc na tieto zložky: Informačné technológie Komisia vyčlenila 527 322 EUR na poskytnutie počítačov a súvisiacich služieb týkajúcich sa udržania a rozvoja informačného systému GR pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo potrebného na využívanie EFRH. Podporná jednotka pre Sieť európskych rybolovných oblastí (FAR-NET) Na podpornú jednotku pre Sieť európskych rybolovných oblastí (FAR-NET), ktorá bola vytvorená Komisiou v máji 2009 na pomoc pri vykonávaní osi 4 EFRH, sa vyčlenilo 1 979 992 EUR. Podporná jednotka FARNET slúži ako platforma na vytváranie sietí medzi RMAS a na výmenu osvedčených postupov. V roku 2009 podporná jednotka poskytla väčšinu zdrojov na budovanie priamej kapacity RMAS a správam členských štátov, aby im pomohla pri spustení iniciatívy celkom odlišnej od predchádzajúcich programov.Viac informácií nájdete na www.farnet.eu. Štúdie Na základe rámcovej dohody GR pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo o sociálno-ekonomických štúdiách vyčlenila Komisia 399 953 EUR na štúdiu o sociálno-ekonomickej analýze v rybárskych oblastiach. Hlavným cieľom štúdie je preskúmať štatistické údaje a sociálno-ekonomické indikátory v 24 rybolovných oblastiach EÚ (NUTS – 4, NUTS – 5) a podporiť diskusiu o budúcnosti spoločnej rybárskej politiky a predovšetkým v súvislosti s odôvodnením zásahu verejnosti do rybolovných oblastí. Štúdia sa ukončí a sprístupní verejnosti do konca roka 2010. Na základe rámcovej dohody GR pre námorné záležitosti a rybné hospodárstvo o štúdiách týkajúcich sa využívania EFRH vyčlenila Komisia 395 864 EUR na následné hodnotenie finančného nástroja na usmerňovanie rybného hospodárstva (2000 – 2006). Táto štúdia je k dispozícii na: http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/fifg_evaluation/index_en.htm. Na základe rámcovej dohody GR pre rozpočet o vykonávaní auditov a kontrol služieb Komisie vyčlenila Komisia 261 160 EUR na audit vykonávania dočasného a osobitného opatrenia na podporu reštrukturalizácie flotily EÚ zasiahnutej hospodárskou krízou (nariadenie o reštrukturalizácii). Dočasní zamestnanci Komisia vyčlenila 850 000 EUR na platy zamestnancov na dobu určitú činných vo využívaní EFRH a to najmä na zabezpečenie dostatočného jazykového pokrytia, ktoré umožní rovnaké zaobchádzanie pre všetky členské štáty. SÚčASNÝ STAV STRATÉGIÍ AUDITU, RIADIACICH A KONTROLNÝCH SYSTÉMOV A VÝROčNÝCH KONTROLNÝCH SPRÁV Členské štáty musia Komisii predložiť svoje riadiace a kontrolné systémy (RKS) jeden rok po schválení OP. Stratégie auditu sa musia predložiť do 9 mesiacov od schválenia. Z dôvodu neskorého prijatia OP na konci roka 2008 schválila Komisia len veľmi nízky počet riadiacich a kontrolných systémov (RKS) a stratégií auditu. Na konci roka 2009 predložilo stratégie auditu 18 členských štátov, z ktorých bolo 17 schválených a 1 sa analyzovala. V prípade RKS sa dokonca roka 2009 predložilo všetkých 26 . 13 bolo prijatých, 10 bolo zamietnutých alebo sa prerušilo obdobie na ich analýzu a 3 boli podrobené analýze. Vzhľadom na nízku úroveň vykonávania programov bola väčšina orgánov vykonávajúcich audit nútená vo výročných správach uviesť odmietnutie audítorského výroku z dôvodu nedostatku audítorskej činnosti. FINANčNÉ PLNENIE V čLENSKÝCH šTÁTOCH TABUĽKA: FINANČNÉ PLNENIE KONVERGENČNÉHO A NEKONVERGENČNÉHO CIEĽA | Členský štát: | Rozhodnuté a | Viazané b | Uhradené c | % b)/a) | % c)/a) | Belgicko | Obdobie 2007 – 2013 | 26 261 648,00 | 8 455 876,00 | 3 676 630,00 | 32,20 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 4 263 970,00 | 4 263 970,00 | 1 838 315,00 | Bulharsko | Obdobie 2007 – 2013 | 80 009 708,00 | 25 934 823,00 | 11 201 359,11 | 32,41 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 11 598 136,00 | 11 598 136,00 | 5 600 679,55 | Česká republika | Obdobie 2007 – 2013 | 27 106 675,00 | 10 580 186,00 | 3 794 934,50 | 39,03 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 3 693 682,00 | 3 693 682,00 | 0,00 | Dánsko | Obdobie 2007 – 2013 | 133 675 169,00 | 55 028 771,00 | 18 714 523,66 | 41,17 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 18 707 336,00 | 18 707 336,00 | 9 357 261,83 | Nemecko | Obdobie 2007 – 2013 | 155 865 417,00 | 65 750 908,00 | 27 993 156,33 | 42,18 % | 17,96 % | Finančný rok: 2009 | 22 094 648,00 | 22 094 648,00 | 17 082 577,14 | Estónsko | Obdobie 2007 – 2013 | 84 568 039,00 | 29 992 004,00 | 10 594 324,53 | 35,46 % | 12,53 % | Finančný rok: 2009 | 10 889 823,00 | 10 889 823,00 | 4 674 561,80 | Írsko | Obdobie 2007 – 2013 | 42 266 603,00 | 13 609 245,00 | 5 917 324,00 | 32,20 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 6 862 613,00 | 6 862 613,00 | 2 958 662,00 | Grécko | Obdobie 2007 – 2013 | 207 832 237,00 | 90 288 908,00 | 29 096 513,18 | 43,44 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 29 925 751,00 | 29 925 751,00 | 0,00 | Španielsko | Obdobie 2007 – 2013 | 1 131 890 912,00 | 479 587 587,00 | 158 464 726,00 | 42,37 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 160 824 795,00 | 160 824 795,00 | 0,00 | Francúzsko | Obdobie 2007 – 2013 | 216 053 084,00 | 88 940 498,00 | 52 399 052,53 | 41,17 % | 24,25 % | Finančný rok: 2009 | 30 235 817,00 | 30 235 817,00 | 22 151 622,53 | Taliansko | Obdobie 2007 – 2013 | 424 342 854,00 | 175 722 574,00 | 59 407 998,00 | 41,41 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 59 569 412,00 | 59 569 412,00 | 0,00 | Cyprus | Obdobie 2007 – 2013 | 19 724 418,00 | 8 119 763,00 | 2 761 418,52 | 41,17 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 2 760 358,00 | 2 760 358,00 | 0,00 | Lotyšsko | Obdobie 2007 – 2013 | 125 015 563,00 | 44 767 413,00 | 29 139 082,74 | 35,81 % | 23,31 % | Finančný rok: 2009 | 16 282 146,00 | 16 282 146,00 | 20 387 993,74 | Litva | Obdobie 2007 – 2013 | 54 713 408,00 | 21 002 300,00 | 9 604 620,53 | 38,39 % | 17,55 % | Finančný rok: 2009 | 7 086 453,00 | 7 086 453,00 | 5 774 681,97 | Luxembursko | Obdobie 2007 – 2013 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 % | 0,00 % | Finančný rok: 2009 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | Maďarsko | Obdobie 2007 – 2013 | 34 850 860,00 | 10 774 860,00 | 4 879 120,40 | 30,92 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 5 229 751,00 | 5 229 751,00 | 2 439 560,20 | Malta | Obdobie 2007 – 2013 | 8 372 329,00 | 2 778 812,00 | 1 172 126,06 | 33,19 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 1 356 456,00 | 1 356 456,00 | 586 063,03 | Holandsko | Obdobie 2007 – 2013 | 48 578 417,00 | 19 997 810,00 | 11 648 010,18 | 41,17 % | 23,98 % | Finančný rok: 2009 | 6 798 367,00 | 6 798 367,00 | 8 247 520,99 | Rakúsko | Obdobie 2007 – 2013 | 5 259 318,00 | 2 177 383,00 | 1 810 257,13 | 41,40 % | 34,42 % | Finančný rok: 2009 | 738 212,00 | 738 212,00 | 1 104 609,87 | Poľsko | Obdobie 2007 – 2013 | 734 092 574,00 | 241 826 781,00 | 102 772 960,36 | 32,94 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 121 825 117,00 | 121 825 117,00 | 51 386 480,18 | Portugalsko | Obdobie 2007 – 2013 | 246 485 249,00 | 102 283 331,00 | 34 507 934,00 | 41,50 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 34 639 430,00 | 34 639 430,00 | 0,00 | Rumunsko | Obdobie 2007 – 2013 | 230 714 207,00 | 67 440 811,00 | 32 299 988,49 | 29,23 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 30 156 234,00 | 30 156 234,00 | 0,00 | Slovinsko | Obdobie 2007 – 2013 | 21 640 283,00 | 8 031 420,00 | 3 029 639,62 | 37,11 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 3 921 112,00 | 3 921 112,00 | 1 514 819,81 | Slovensko | Obdobie 2007 – 2013 | 13 688 528,00 | 5 735 396,00 | 2 181 455,18 | 41,90 % | 15,94 % | Finančný rok: 2009 | 1 821 708,00 | 1 821 708,00 | 265 061,26 | Fínsko | Obdobie 2007 – 2013 | 39 448 827,00 | 16 239 518,00 | 8 427 052,63 | 41,17 % | 21,36 % | Finančný rok: 2009 | 5 520 715,00 | 5 520 715,00 | 5 665 634,74 | Švédsko | Obdobie 2007 – 2013 | 54 664 803,00 | 22 503 333,00 | 8 172 258,21 | 41,17 % | 14,95 % | Finančný rok: 2009 | 7 650 134,00 | 7 650 134,00 | 4 345 722,21 | Spojené kráľovstvo | Obdobie 2007 – 2013 | 137 827 889,00 | 44 774 819,00 | 19 295 904,46 | 32,49 % | 14,00 % | Finančný rok: 2009 | 22 530 211,00 | 22 530 211,00 | 9 647 952,23 | Spolu | Obdobie 2007 – 2013 | 4 304 949 019,00 | 1 662 345 130,00 | 652 962 370,35 | 38,61 % | 15,17 % | Finančný rok: 2009 | 626 982 387,00 | 626 982 387,00 | 175 029 780,08 | [pic][pic][pic] [1] Článok 68 Nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 z 27. júla 2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo (Ú. v EÚ L 120, 15.8.2006). [2] Tabuľka I. Finančné plnenie v konvergenčných regiónoch. Tabuľka II. Finančné plnenie v nekonvergenčných regiónoch. Tabuľka III. plánované sumy EFRH prioritnými osami a členskými štátmi. Tabuľka IV. plánované sumy EFRH prioritnou osou a členskými štátmi. [3] Nariadenie Rady (ES) č. 744/2008 z 24. júla 2008 , ktorým sa ustanovuje dočasné osobitné opatrenie na podporu reštrukturalizácie rybárskych flotíl EÚ postihnutých hospodárskou krízou, Ú. v. EÚ L 202, 31.07.2008.