Hlavnými nákupcami kuracieho mäsa v EÚ sú Holandsko, Spojené kráľovstvo, Nemecko a Francúzsko. Dovoz do týchto štyroch krajín okrem toho tvorí 62 % všetkého dovozu kuracieho mäsa do EÚ, ide najmä o zmrazené prírodné kuracie prsia (prsnú svalovinu) z Brazílie alebo zmrazené varené kuracie prsia (prsnú svalovinu) z Thajska.

V roku 2010 bolo v EÚ-27 viac ako 2,2 milióna poľnohospodárskych podnikov na chov brojlerových kurčiat. No len v 20 000 poľnohospodárskych podnikoch sa chovalo viac ako 5 000 brojlerov (pozri prílohu II).

V tejto správe sa rieši len otázka kurčiat patriacich do rozsahu pôsobnosti smernice 2007/43/ES.

Spôsob začlenenia týchto znakov do programov genetického výberu predstavuje citlivú obchodnú informáciu a chovateľské podniky tieto údaje nezverejňujú. Presný selekčný tlak na produkčné a neprodukčné znaky teda nie je známy.

V minulosti boli produkčné znaky jediným kritériom v programoch šľachtenia a výberu. Keďže náklady na krmivo predstavujú významný faktor ovplyvňujúci hospodárske aspekty produkcie kuracieho mäsa, hlavným kritériom výberu sa stala účinnosť konverzie krmiva. V posledných rokoch sa to však mení a dôraz sa čoraz viac kladie na neprodukčné znaky, ako sú kvalita kostí, účinnosť srdcovo-cievnej sústavy a odolnosť voči ascitu (pozri prílohu IV).

Je veľmi ťažké získať údaje o dedičnosti vybraného znaku, pretože na jednej strane je na získanie spoľahlivých údajov potrebných niekoľko stoviek vtákov a na druhej strane čas, ktorý je nevyhnutný na to, aby sa genetická zmena prejavila v komerčnom kŕdli, je vždy najmenej 4 roky (pozri prílohu III).

Programy šľachtenia sa organizujú, aby sa do komerčných kŕdľov dodali jednodňové brojlerové kurčatá v rámci pyramídy rozmnožovania (pozri oddiel 2.2). Pyramída šľachtenia zabezpečuje kríženie medzi geneticky odlišnými líniami s cieľom vybrať vymedzené znaky zahrnuté do genetického programu. Reakcia na jednu generáciu výberu závisí od dedičnosti znaku a od uplatneného selekčného tlaku (podiel vtákov s vymedzeným znakom, ktoré sa použili ako rodičia nasledujúcej generácie). Pokrok dosiahnutý pomocou genetického výberu v chovných kŕdľoch navyše nie je zárukou toho, že podobná zmena nastane aj v prípade komerčných brojlerov, pretože prostredie, v ktorom sa chovajú komerčné brojlery, je odlišné od prostredia, v ktorom sa chovajú chovné kŕdle.

O pomaly rastúce brojlery (od 70 do 81 dní) je v posledných rokoch v mnohých štátoch EÚ čoraz väčší záujem. Tieto brojlery sa používajú pri produkcii vo voľnom výbehu a pri organickej produkcii, pričom hustota chovu je nízka a kurčatá majú neustály prístup do vonkajšieho prostredia. Odborníci z daného odvetvia však predpokladajú, že pomaly rastúce kurčatá zostanú trhom pre úzku cieľovú skupinu. Existuje aj certifikovaná produkcia brojlerov, ktorá zahŕňa chov pomaly rastúcich brojlerov vo vnútorných priestoroch, až kým nedosiahnu vek 56 dní. Ide teda o prechodnú produkciu medzi bežnými brojlermi a organickou produkciou. Štatistické údaje o presných počtoch alternatívnych brojlerov (pomaly rastúcich alebo certifikovaných) v EÚ nie sú k dispozícii, no odborníci z daného odvetvia odhadujú trhový podiel od 5 do 10 % celkovej produkcie.

Produkcia brojlerov je výsledkom kríženia v štyroch krokoch (pozri prílohu III). Východiskový bod v tomto pyramídovom produkčnom procese spočíva v tom, že chovný podnik vykoná genetický výber viacerých čistých línií [v angličtine sa používa aj pomenovanie „pedigree (rodokmeň)“]. Vtáky vybraných čistých línií sa skrížia a chovajú sa pri vysokých úrovniach biologickej bezpečnosti so štatútom bez špecifických patogénov, pričom sa geograficky rozmiestnia tak, aby sa zabránilo kontaminácii, ktorá by mohla viesť k významným hospodárskym a genetickým stratám.

3.2. Vplyv na dobré životné podmienky zvierat

V priebehu posledných desaťročí sa genetickým výberom modifikovala široká škála metabolických a behaviorálnych znakov brojlerov, čo viedlo k rôznym problémom týkajúcim sa dobrých životných podmienok, ako sa opisuje ďalej:

Dolné končatiny a lokomócia

Problémy s dolnými končatinami, ktoré ovplyvňujú lokomočný systém (napríklad deformity kostí a chromosť), sú hlavnou príčinou zlých životných podmienok brojlerov, pričom môžu mať aj genetickú zložku. Úrad EFSA upozornil na to, že približne pri 30 % komerčných intenzívne chovaných brojlerov sa vyskytujú abnormality dolných končatín. Tieto biomechanické obmedzenia sú pravdepodobne dôsledkom morfologických zmien, ako sú rýchly rast prsnej svaloviny, pri ktorom sa ťažisko presúva dopredu, a relatívne krátke nohy v pomere k telesnej hmotnosti vtáka.

Vo vedeckom stanovisku sú uvedené dôkazy o tom, že kosti rýchlo rastúceho vybratého plemena sú pórovitejšie a menej mineralizované ako kosti pomalšie rastúceho kontrolného plemena. V štúdiách sa takisto preukázalo, že pomaly rastúce brojlery chované do 56. dňa dokázali chodiť oveľa lepšie ako brojlery chované do 42. dňa života.

Vtáky postihnuté vážnymi abnormalitami chôdze majú ťažkosti pri pohybe a pravdepodobne si upravia činnosti spojené s kŕmením, t. j. predĺži sa čas, keď ležia, vzhľadom na to, že pohyb im spôsobuje bolesť, a v dôsledku toho sú vo väčšej miere postihnuté kontaktnou dermatitídou (pozri ďalej).

Ascites a syndróm náhleho úmrtia

Ascites je nahromadenie tekutiny v brušnej dutine. Ide o metabolickú poruchu, ktorá je výsledkom dilatácie a hypertrofie srdca. Vedie k zlyhaniu srdca a k zmenám vo funkcii pečene. Syndróm náhleho úmrtia je najčastejšia príčina smrti v kŕdľoch brojlerov, pričom postihuje najmä rýchlo rastúce kohúty. Vo všeobecnosti sa predpokladá, že hlavnou príčinou oboch ochorení je nedostatočné zásobovanie kyslíkom alebo privysoká spotreba kyslíka. Výskyt ascitu a syndrómu náhleho úmrtia môžu ovplyvniť aj ďalšie faktory, napríklad výživa, kvalita vzduchu alebo svetelné podmienky.

Vo viacerých štúdiách citovaných EFSA sa preukázalo, že vnímavosť na ascites mala dedičný pôvod. Vysoká rýchlosť rastu dosiahnutá pomocou genetického výberu zvyšuje riziko výskytu týchto dvoch ochorení v dôsledku zvýšenej spotreby kyslíka, ktorá zaťažuje srdcovo-pľúcny systém. Vo viacerých štúdiách autori dospeli k záveru, že u rýchlo rastúcich brojlerov (zabitých vo veku 42 dní) je vyšší percentuálny podiel úmrtnosti spôsobenej ascitom ako u pomaly rastúcich brojlerov (zabitých vo veku 56 dní).

Kontaktná dermatitída

Choroby pokožky, ako je kontaktná dermatitída (narušenie pokožky v oblasti pŕs, pätového kĺbu a chodidiel sa môže rozvinúť do ulcerácie a môže dôjsť k infekcii), súvisia najmä s postupmi riadenia, pretože vlhká podstielka spolu so zložením krmiva (v menšej miere) predstavujú najdôležitejšie faktory pri prevencii ich výskytu. Vo viacerých štúdiách sa však preukázalo, že kontaktná dermatitída sa vyznačuje istou mierou dedičnosti, a genetický výber by teda mohol obmedziť tento závažný problém týkajúci sa dobrých životných podmienok.

3.3. Ciele výberu a dobré životné podmienky zvierat

Z genetického hľadiska je požadovaným výsledkom výberu vták, v ktorom sa účinne spájajú produkčné, reprodukčné, zdravotné znaky a znaky s vplyvom na dobré životné podmienky. Odhad genetických korelácií medzi produkčnými znakmi a znakmi s vplyvom na dobré životné podmienky, ktoré sa použijú ako výberové kritériá v programoch šľachtenia zvierat, by pomohol vytvoriť predpoklad toho, ako priamy výber ovplyvní ostatné znaky.

Medzi niektorými zdravotnými znakmi a znakmi s vplyvom na dobré životné podmienky na jednej strane a produkčnými znakmi na strane druhej môže byť nízka alebo vysoká korelácia. Ak je medzi dvoma znakmi vysoká korelácia, znamená to, že genetický výber nemožno vykonať samostatne. Ak majú produkčné znaky vysoko negatívnu koreláciu so zdravotnými znakmi a znakmi s vplyvom na dobré životné podmienky, znamená to, že zlepšenie produkčného znaku (napr. rýchlosť rastu) zhorší ostatné znaky (napr. ascites). Túto problematiku možno riešiť prostredníctvom vyváženého programu šľachtenia s použitím vhodných výberových indexov.

V ideálnom prípade by programy šľachtenia mali kombinovať znaky do výberového indexu, ktorý zohľadňuje vplyv na rôzne znaky vtákov.

Pokiaľ ide o uvedené hlavné vplyvy na dobré životné podmienky, vo vedeckých štúdiách, ktoré cituje EFSA, sa preukázalo, že:

Genetické korelácie medzi znakmi ako sú špecifické kostrové problémy a rast, by mali umožniť dosiahnutie genetického zlepšenia zdravia dolných končatín spolu s pokračujúcim, hoci miernejším zvýšením rýchlosti rastu.

Je možné vyvinúť líniu odolnú voči ascitu, keďže sa zdá, že za vnímavosť na ascites je zodpovedných len niekoľko génov, ktoré sa vyznačujú vysokou dedičnosťou. Existuje aj korelácia medzi syndrómom náhleho úmrtia a ascitom.

Genetická korelácia medzi kontaktnou dermatitídou (dermatitída spodnej časti behákov a popáleniny v oblasti pätového kĺbu) a telesnou hmotnosťou je nízka, čo znamená, že by malo byť možné vykonať výber na obmedzenie vnímavosti na dermatitídu spodnej časti behákov bez toho, aby to malo nepriaznivý účinok na hmotnosť.

V tomto kontexte už možno zaznamenať pozitívne signály lepšieho začlenenia otázok týkajúcich sa dobrých životných podmienok do výberového procesu programov šľachtenia. V nedávnych prieskumoch komerčných kŕdľov sa napríklad uvádza, že za posledných 10 rokov došlo k poklesu výskytu ascitu a problémov s dolnými končatinami. Podľa údajov z daného odvetvia sú tieto výsledky spôsobené skutočnosťou, že do výberových postupov sa začlenili zdravotné znaky a znaky s vplyvom na dobré životné podmienky.