Prevody virtuálnych aktív v súčasnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov Únie o finančných službách. Vzhľadom na neexistenciu takýchto pravidiel sú držitelia kryptoaktív vystavení rizikám prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, keďže toky peňazí pochádzajúcich z nezákonnej činnosti sa môžu uskutočňovať prevodmi kryptoaktív a poškodzovať integritu, stabilitu a povesť finančného sektora, a tak ohrozovať vnútorný trh Únie, ako aj medzinárodný vývoj v oblasti prevodov kryptoaktív. Pranie špinavých peňazí, financovanie terorizmu a organizovaná trestná činnosť zostávajú významnými problémami, ktoré by sa mali riešiť na úrovni Únie.

Východiskovým bodom tohto návrhu je existujúce nariadenie (EÚ) 2015/847 z 20. mája 2015 o údajoch sprevádzajúcich prevody finančných prostriedkov, ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1781/2006, zmenené nariadením (EÚ) 2019/2175 z 18. decembra 2019. Tento návrh treba vnímať ako súčasť balíka, a to spolu s ostatnými legislatívnymi návrhmi, ktoré ho sprevádzajú, pričom všetky návrhy sú v úplnom vzájomnom súlade. Tento návrh je v súlade s najnovšími zmenami odporúčaní Finančnej akčnej skupiny (FATF), a najmä pokiaľ ide o rozšírenie rozsahu pôsobnosti v prípade subjektov, na ktoré sa vzťahujú požiadavky v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, tak, aby zahŕňali poskytovateľov služieb virtuálnych aktív a zmierňovanie rizík vyplývajúcich z ich činností. Poskytovatelia platobných služieb zapojení do prevodu finančných prostriedkov majú teda už niekoľko rokov povinnosť uvádzať pri prevodoch finančných prostriedkov údaje o odosielateľovi a príjemcovi každého prevodu a umožňovať príslušným orgánom prístup k týmto údajom. Tieto povinnosti týkajúce sa výmeny informácií v súvislosti s elektronickými prevodmi sa na medzinárodnej úrovni často označujú ako „pravidlo pohybu“ (travel rule), ktoré sa v rámci práva Únie vykonáva prostredníctvom nariadenia (EÚ) 2015/847. Rastúce obavy týkajúce sa rizík prania špinavých peňazí a financovania terorizmu v súvislosti s virtuálnymi aktívami v posledných rokoch viedli medzinárodných normotvorcov – a najmä FATF – k rozhodnutiu, že zosúladia režim transparentnosti, ktorý už bol vytvorený pre poskytovateľov platobných služieb na prevod finančných prostriedkov poskytovateľom služieb virtuálnych aktív, ktorí spracúvajú prevody virtuálnych aktív. Cieľom tohto návrhu je zaviesť do právnych predpisov EÚ tieto nové požiadavky poskytovateľov služieb virtuálnych aktív tak, že sa týmto aktérom uloží povinnosť zhromažďovať a sprístupňovať údaje o pôvodcoch a príjemcoch prevodov virtuálnych aktív alebo kryptoaktív, s ktorými narábajú.

Vzhľadom na to, že na prevody virtuálnych aktív sa vzťahujú podobné riziká prania špinavých peňazí a financovania terorizmu ako na elektronické prevody finančných prostriedkov, musia podliehať požiadavkám rovnakej povahy, a preto sa zdá logické použiť na riešenie týchto spoločných otázok rovnaký legislatívny nástroj. Nariadenie (EÚ) 2015/847 sa preto teraz musí doplniť tak, aby sa primeraným spôsobom vzťahovalo aj na prevody virtuálnych aktív. Keďže na dosiahnutie tohto cieľa treba vykonať ďalšie významné zmeny, nariadenie (EÚ) 2015/847 by sa teraz malo v záujme zachovania jeho jasnosti prepracovať.

S cieľom predchádzať ich možnému využívaniu na účely prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ako aj odhaľovať a vyšetrovať takéto ich možné využívanie bolo prijaté nariadenie (EÚ) 2015/847, ktorého cieľom je zabezpečiť úplnú vysledovateľnosť prevodov finančných prostriedkov, pričom sa ním zabezpečuje prenos informácií v rámci celého platobného reťazca, a to stanovením systému, ktorým sa poskytovateľom platobných služieb ukladá povinnosť uvádzať pri prevodoch finančných prostriedkov údaje o platiteľovi a príjemcovi. Nariadenie (EÚ) 2015/847 sa však v súčasnosti uplatňuje len na prevod finančných prostriedkov, ktoré sú v článku 4 bode 25 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2015/2366 vymedzené ako „bankovky a mince, bezhotovostné peniaze a elektronické peniaze“, a nie na prevod virtuálnych aktív. Až v roku 2018 boli prijaté nové medzinárodné normy s cieľom vytvoriť požiadavku na výmenu informácií pri prevode virtuálnych aktív, ktorá by mala rovnakú povahu ako požiadavky, ktoré existujú pre výmenu informácií pri prevode finančných prostriedkov.

Príspevky zainteresovaných strán k akčnému plánu boli vo všeobecnosti pozitívne. Niektorí zástupcovia poskytovateľov služieb virtuálnych aktív Európskej únie však tvrdili, že absencia štandardizovaného globálneho bezplatného technického riešenia s otvoreným zdrojovým kódom pre pravidlo pohybu by mohla viesť k vylúčeniu malých subjektov z trhu s kryptoaktívami, pričom dodržiavanie pravidiel by si mohli dovoliť len významní aktéri. Na druhej strane pre povinné subjekty, ktoré pôsobia na cezhraničnom základe a na ktoré sa v súčasnosti vzťahujú rozdielne pravidlá jednotlivých jurisdikcií, vznikajú v dôsledku týchto rozdielov značné náklady na dodržiavanie predpisov, takže v strednodobom horizonte by harmonizované pravidlá viedli k úspore nákladov v oblasti dodržiavania predpisov a v prípade subjektov, na ktoré sa pravidlá po novom začali vzťahovať, by sa zmiernili dodatočné náklady.

Nariadenie (EÚ) 2015/847 doteraz nebolo predmetom hodnotenia ani kontroly vhodnosti. To by však nemalo brániť rýchlemu začleneniu noriem FATF do rámca EÚ.

3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU

Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady je vhodným nástrojom na to, aby sa ním do práva Únie zaviedlo „pravidlo pohybu“ uvedené v odporúčaní FATF č. 15, v ktorom sa na jednej strane vyžaduje, aby poskytovatelia služieb kryptoaktív na strane pôvodcu získali a mali v držbe požadované a správne údaje o pôvodcoch prevodov kryptoaktív a požadované údaje o príjemcoch prevodov kryptoaktív, aby uvedené údaje bezodkladne a bezpečne predložili poskytovateľovi služieb kryptoaktív na strane príjemcu alebo finančnej inštitúcii (ak existuje) a aby ich na požiadanie sprístupnili príslušným orgánom (i), a na druhej strane, aby poskytovatelia služieb kryptoaktív na strane príjemcu získali a mali v držbe požadované údaje o pôvodcoch prevodov kryptoaktív a požadované a správne údaje o príjemcoch prevodov kryptoaktív a aby uvedené údaje na požiadanie sprístupnili príslušným orgánom (ii). Toto nariadenie, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) 2015/847, je súčasťou jednotného súboru pravidiel a je priamo a okamžite uplatniteľné, čím sa eliminuje možnosť rozdielov pri uplatňovaní v jednotlivých členských štátoch v dôsledku rozdielov v technike transpozície.

Cezhraničná povaha prania špinavých peňazí a financovania terorizmu si vyžaduje koherentný a koordinovaný prístup vo všetkých členských štátoch, ktorý by bol založený na rovnakých pravidlách vo forme jednotného súboru pravidiel. Pravidlá EÚ teda nie sú úplne v súlade s najnovšími medzinárodnými normami, ktoré sa vyvinuli od poslednej zmeny smernice o praní špinavých peňazí, pretože sa nevzťahujú na vysledovateľnosť prevodov virtuálnych aktív a na povinnosti týkajúce sa výmeny informácií medzi poskytovateľmi služieb kryptoaktív, keďže súčasné pravidlá EÚ stanovené v nariadení (EÚ) 2015/847 sa uplatňujú len na elektronické prevody týkajúce sa finančných prostriedkov v zmysle vymedzenia v článku 4 bode 25 smernice (EÚ) 2015/2366. Orgány dohľadu EÚ vo svojom nedávnom spoločnom stanovisku identifikovali konkrétne faktory zvyšujúce riziko, pokiaľ ide o nové obchodné modely a produkty (t. j. finančné technológie), z ktorých prvým je poskytovanie neregulovaných finančných produktov a služieb, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. V súlade so zásadou proporcionality podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii (ZEÚ) toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

Hoci, ako už bolo uvedené, sa zatiaľ neuskutočnilo žiadne formálne hodnotenie ex post ani kontrola vhodnosti existujúcich právnych predpisov EÚ v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, možno uviesť niekoľko bodov, pokiaľ ide o prvky návrhu, ktoré povedú k ďalšiemu zjednodušeniu a zvýšeniu efektívnosti. S cieľom riešiť hrozby prania špinavých peňazí a financovania terorizmu, ktoré predstavujú kryptoaktíva, sa v navrhovanom prepracovanom znení nariadenia (EÚ) 2015/847 zavedie pre poskytovateľov služieb kryptoaktív, na ktorých sa vzťahujú požiadavky právneho rámca Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, povinnosť zhromažďovať a sprístupňovať údaje o pôvodcoch a príjemcoch prevodov kryptoaktív, s ktorými narábajú. Vďaka stanoveniu harmonizovaných a priamo uplatniteľných pravidiel v nariadení sa navrhovaným prepracovaným znením nariadenia (EÚ) 2015/847 zabezpečí, aby všetci poskytovatelia služieb kryptoaktív, na ktorých sa vzťahuje právo Únie, dodržiavali svoje povinnosti v oblasti výmeny informácií harmonizovaným spôsobom, odstráni sa potreba transpozície v členských štátoch a uľahčí sa podnikanie cezhraničných subjektov v EÚ. Tým by sa mala zjednodušiť aj spolupráca medzi orgánmi dohľadu a FIU, keďže sa zmenšia rozdiely medzi ich pravidlami a postupmi. Tieto nové pravidlá výrazne posilnia monitorovanie poskytovateľov služieb kryptoaktív a na medzinárodnej úrovni sa nimi zabezpečí, aby Európska únia a jej členské štáty dodržiavali príslušné opatrenia požadované v odporúčaniach FATF.

Pokiaľ ide o zavedenie „pravidla pohybu“ FATF do práva EÚ, v posúdení vplyvu sa dospelo k záveru, že najjednoduchšou možnosťou by bolo upraviť nariadenie o prevodoch finančných prostriedkov tak, aby zahŕňalo aj prevody virtuálnych aktív. Vykonávaním „pravidla pohybu“ sa zavádzajú nové osobitné požiadavky tak na poskytovateľov služieb virtuálnych aktív, na ktorých sa smernica o boji proti praniu špinavých peňazí po novom začala vzťahovať, ako aj na tých poskytovateľov služieb virtuálnych aktív, na ktorých sa smernica o boji proti praniu špinavých peňazí už vzťahuje, pričom sa od nich vyžaduje, aby získavali, mali v držbe a vymieňali si požadované a správne údaje o používateľoch prevodov virtuálnych aktív a aby ich na požiadanie sprístupnili príslušným orgánom. Tieto osobitné povinnosti so sebou prinášajú rôzne technické problémy, keďže poskytovatelia služieb virtuálnych aktív musia vyvinúť technologické riešenia a protokoly, ktoré umožnia zhromažďovanie a výmenu týchto informácii tak navzájom medzi sebou, ako aj s príslušnými orgánmi. Neboli však poskytnuté žiadne presné odhady nákladov, pričom treba poznamenať, že táto požiadavka so sebou prinesie aj výhody, ktoré takisto nie je ľahké posúdiť: vzhľadom na zavedenie nových globálnych noriem FATF, ktoré sa musia uplatňovať súčasne vo viacerých jurisdikciách na celom svete, sa uľahčí poskytovanie cezhraničných služieb.

(7)S cieľom podporovať súdržný prístup v medzinárodnom kontexte a zvýšiť účinnosť boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu by mali ďalšie opatrenia Únie zohľadňovať vývoj na medzinárodnej úrovni, a to ⌦ najmä ⌫ revidované odporúčania FATF.

(6)Z dôvodu rozsahu činnosti opatrení, ktoré sa majú vykonať, by Únia mala zabezpečiť, aby Medzinárodné normy boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a šíreniu zbraní prijaté FATF vo februári16. februára 2012 ⌦ a následne 21. júna 2019 ⌫ (ďalej len „revidované odporúčania FATF“), a najmä ⇨ odporúčanie FATF č. 15 o nových technológiách (odporúčanie FATF č. 15), ⇦ odporúčanie FATF č. 16 o elektronických prevodoch (ďalej len „odporúčanie FATF č. 16“) a revidovaná interpretačná revidované vysvetľujúce ⌦ poznámky k uvedeným odporúčaniam ⌫ poznámka pre jeho vykonávanie boli ⌦ uplatňované ⌫ jednotne vykonávané v celej Únii, a najmä vylúčiť diskrimináciu alebo nezrovnalosti medzi domácimi platbami ⇨ alebo prevodmi kryptoaktív ⇦ v rámci členského štátu na jednej strane a cezhraničnými platbami ⇨ alebo prevodmi kryptoaktív ⇦ medzi členskými štátmi na strane druhej. Nekoordinovaný prístup členských štátov konajúcich jednotlivo v oblasti cezhraničných prevodov finančných prostriedkov ⇨ a kryptoaktív ⇦ by mohol výrazne ovplyvniť plynulé fungovanie platobných systémov ⇨ a služieb prevodu kryptoaktív ⇦ na úrovni Únie, a teda by mohol poškodiť vnútorný trh v oblasti finančných služieb.

(5)Ak sa na úrovni Únie neprijmú určité koordinačné opatrenia, osoby, ktoré perú špinavé peniaze, a tí, ktorí financujú terorizmus, by mohli využívať voľný pohyb kapitálu v rámci integrovaného finančného priestoru so zámerom uľahčiť páchanie svojej trestnej činnosti voľný pohyb kapitálu v rámci integrovaného finančného priestoru. Cieľom medzinárodnej spolupráce v rámci Finančnej akčnej skupiny (FATF) a vykonávania jej odporúčaní na celom svete je zabraňovať praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu pri prevode finančných prostriedkov ⇨ alebo kryptoaktív ⇦ .

(4)Toky peňazí pochádzajúcich z nezákonnej činnosti prostredníctvom prevodov finančných prostriedkov ⇨ a kryptoaktív ⇦ môžu narušiť integritu, stabilitu a povesť finančného sektora a ohroziť vnútorný trh Únie, ako aj medzinárodný vývojrozvoj. Pranie špinavých peňazí, financovanie terorizmu a organizovanej trestnej činnostiorganizovaná trestná činnosť zostávajú významnými problémami, ktoré by sa mali riešiť na úrovni Únie. Dobrý stav, integritu a stabilitu systému prevodov finančných prostriedkov ⇨ a kryptoaktív ⇦ ⌦ , ako aj ⌫ a dôveru vo finančný systém ako celok by mohli vážne ohroziť snahy páchateľov trestnej činnosti a ich spoločníkov buď zakrývať pôvod príjmov z trestnej činnosti, alebo prevádzať finančné prostriedky ⇨ alebo kryptoaktíva ⇦ na trestnú činnosť alebo teroristické účely.

(13)Okrem toho sa v akčnom pláne Komisie zo 7. mája 2020 v oblasti komplexnej politiky Únie na predchádzanie praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu identifikovalo šesť prioritných oblastí pre naliehavé opatrenia na zlepšenie režimu Únie v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu vrátane vytvorenia súdržného regulačného rámca pre tento režim v Únii v záujme získania podrobnejších a harmonizovaných pravidiel, najmä s cieľom reagovať na dôsledky technologických inovácií a vývoja v oblasti medzinárodných noriem a zabrániť rozdielnemu vykonávaniu existujúcich pravidiel. Úsilie na medzinárodnej úrovni naznačuje potrebu rozšíriť rozsah odvetví alebo subjektov, na ktoré sa budú vzťahovať pravidlá v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, a posúdiť, ako by sa tieto pravidlá mali vzťahovať na poskytovateľov služieb virtuálnych aktív, ktorí zatiaľ nepatria do rozsahu ich pôsobnosti.

(11)Cieľom tohto nariadenia nie je uvaliť na poskytovateľov platobných služieb ⇨ , poskytovateľov služieb kryptoaktív ⇦ alebo osoby, ktoré ich služby využívajú, zbytočné zaťaženie alebo náklady. V tomto zmysle by mal byť preventívny prístup cielený a primeraný a mal by byť v plnom súlade s voľným pohybom kapitálu, ktorý je zaručený v celej Únii.

(9)Treba poznamenať, že vymedzenie pojmu kryptoaktíva v nariadení [vložiť odkaz – návrh nariadenia o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 – COM(2020) 593 final] zodpovedá vymedzeniu pojmu virtuálne aktíva stanovenému v odporúčaniach FATF a zoznam služieb kryptoaktív a poskytovateľov služieb kryptoaktív, na ktorých sa vzťahuje uvedené nariadenie, zahŕňa aj poskytovateľov služieb virtuálnych aktív, ktorých tak označila FATF a pri ktorých sa považuje za pravdepodobné, že by mohli vyvolať obavy v súvislosti s praním špinavých peňazí. S cieľom zabezpečiť súdržnosť právneho rámca Únie by sa v tomto návrhu malo odkazovať na uvedené vymedzenia pojmov kryptoaktíva a poskytovatelia služieb kryptoaktív.

(20)S cieľom zohľadniť špecifiká vnútroštátnych platobných systémov ⇨ a systémov prevodu kryptoaktív ⇦ by mali mať členské štáty mali mať možnosť vyňať z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia určité domáce prevody finančných prostriedkov nízkej hodnoty používané na kúpu tovaru alebo služieb vrátane elektronických sporožírových platieb ⇨ alebo prevodov kryptoaktív nízkej hodnoty ⇦;, a to pod podmienkou, že prevod finančných prostriedkov možno vždy vysledovať až po platiteľa ⇨ , resp. že prevod kryptoaktív možno vždy vysledovať až po príjemcu ⇦.

(19)Prevody finančných prostriedkov zodpovedajúcezodpovedajúcich službám uvedeným v článku 3 písm. a) až m) a písm. o) smernice (EÚ) 2015/2366Európskeho parlamentu a Rady 2007/64/ES sú vyňaté znepatria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. Je vhodné tiež vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia prevody finančných prostriedkov, ktoré predstavujú nízke riziko prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu. Tieto výnimky by sa mali vzťahovať na platobné karty, nástroje elektronických peňazí, mobilné telefóny alebo iné predplatené alebo následne platené digitálne zariadenia či zariadenia informačných technológií (IT) s podobnými charakteristickými znakmi, ak sa používajú výlučne na kúpu tovaru alebo služieb, pričoma číslo karty, nástroja alebo zariadenia sprevádza všetky prevody. Do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia však patríAvšak toto nariadenie sa uplatňuje na používanie platobnej karty, nástroja elektronických peňazí, mobilného telefónu alebo akékoľvek iného predplateného alebo následne plateného digitálneho zariadenia či zariadenia IT s podobnými charakteristickými znakmi na vykonanie prevodu finančných prostriedkov medzi osobami. Okrem toho by sa mali vylúčiť z rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia výbery z bankomatov, platbyplatbu daní, pokút alebo iných poplatkov, prevody finančných prostriedkov vykonávané prostredníctvom výmeny snímoksnímkov šekov vrátane šekov konvertovaných do elektronickej podoby alebo výmenných šekov a prevody finančných prostriedkov, v prípade ktorých sú platiteľ aj príjemca poskytovateľmi platobných služieb konajúcimi vo svojom vlastnom mene.

(18)Osoby, ktoré len transformujú papierové dokumenty na elektronické údaje a konajú na základe zmluvy s poskytovateľom platobných služieb, a osoby, ktoré poskytujú poskytovateľom platobných služieb výhradne služby posielania správ (messaging system) alebo iné podporné systémy na prevod finančných prostriedkov alebo systémy zúčtovania a vyrovnania obchodov, nespadajú ⌦ by nemali patriť ⌫ do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

(17)Toto nariadenie by sa malo tiež uplatňovať bez toho, aby boloboli dotknuté ⌦ nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 ⌫ vnútroštátne právne predpisy, ktorými sa transponuje smernica Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES . Napríklad osobné údaje zhromaždené na účely dosiahnutia súladu s týmto nariadením by sa nemali ďalej spracúvať spôsobom, ktorý by bol nezlučiteľný so smernicou 95/46/ES. Malo by sa prísne zakázať najmä ich ďalšie spracovávanie osobných údajov na obchodné účely. Boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu uznávajú všetky členské štáty ako vec dôležitého verejného záujmu. Z tohto dôvodu Pri uplatňovaní tohto nariadenia sa prenos osobných údajov do tretej krajiny, ktorá nezaisťuje primeranú úroveň ochrany ⇨ musí uskutočniť ⇦ v súlade s článkom 25 smernice 95/46/ES⇨ kapitolou V nariadenia (EÚ) 2016/679 ⇦ by sa mal pri uplatňovaní tohto nariadenia preto povoliť v súlade s článkom 26 uvedenej smernice. Je dôležité, aby sa poskytovateľom platobných služieb ⇨ a poskytovateľom služieb kryptoaktív ⇦ pôsobiacim vo viacerých jurisdikciách s pobočkami alebo dcérskymi spoločnosťami sídliacimi mimo Únie nebránilo vo výmene informácií o podozrivých transakciách v rámci tej istej organizácie pod podmienkou, že uplatňujú primerané záruky. Okrem toho by ⇨ poskytovatelia služieb kryptoaktív pôvodcu a príjemcu, ⇦ Poskytovateliaposkytovatelia platobných služieb platiteľa a príjemcu a sprostredkovatelia poskytovateľov platobných služieb by mali mať okrem toho mali mať zavedené primerané technické a organizačné opatrenia na ochranu osobných údajov pred náhodnou stratou, zmenou alebo neoprávneným poskytnutím alebo prístupom.

(25)S cieľom umožniť orgánom zodpovedným za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu v tretích krajinách vysledovať zdroj finančných prostriedkov ⇨ alebo kryptoaktív ⇦ využívaných na tieto účely by prevody finančných prostriedkov ⇨ alebo prevod kryptoaktív ⇦ z Únie, ktoré smerujú mimo Únie, mali sprevádzať úplné údaje o platiteľovi a príjemcovi. ⇨ Úplné údaje o platiteľovi a príjemcovi by mali v prípadoch, keď tieto údaje poskytuje platiteľ poskytovateľovi služieb platiteľa, zahŕňať identifikátor právneho subjektu (LEI), keďže by umožnil lepšiu identifikáciu strán zapojených do prevodu finančných prostriedkov a bolo by ho možné jednoducho začleniť do existujúcich formátov platobných správ, ako je formát vypracovaný Medzinárodnou organizáciou pre normalizáciu na elektronickú výmenu údajov medzi finančnými inštitúciami. ⇦ Uvedeným orgánom ⌦ Orgánom ⌫ ⌦ zodpovedným za boj proti praniu špinavých peňazí alebo financovaniu terorizmu v tretích krajinách ⌫ by sa mal udeliť prístup k úplným údajom o platiteľovi a príjemcovi iba na účely predchádzania praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu, ich odhaľovania a vyšetrovania.

(24)So zreteľom na legislatívne akty Únie v súvislosti s činnosťami týkajúcimi sa platobných služiebplatobnými službami, a to nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 924/2009, nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 260/2012 a smernicu (EÚ) 2015/23662007/64/ES, by malo postačovať, aby zjednodušené informácie sprevádzali len prevody finančných prostriedkov v rámci Únie sprevádzali len zjednodušené údaje, ako je napr. číslo (čísla) platobného účtu alebo jedinečný identifikačný kód transakcie ⇨ , resp. pri prevodoch kryptoaktív v prípade prevodu, ktorý sa neuskutočnil z účtu alebo na účet, iné prostriedky, ktorými sa zabezpečí, aby bolo možné prevod kryptoaktív individuálne identifikovať a aby boli identifikátory adresy pôvodcu a príjemcu zaznamenané v distribuovanej databáze transakcií ⇦ .

(23)V prípade prevodov finančných prostriedkov ⇨ alebo prevodov kryptoaktív ⇦ považovaných za prevody, priu ktorých sa overenie uskutočnilo, by sa od poskytovateľov platobných služieb ⇨ a poskytovateľov služieb kryptoaktív ⇦ nemalo vyžadovať, aby overovali údaje o platiteľovi alebo príjemcovi, ktoré sprevádzajú každý prevod finančných prostriedkov, ⇨ alebo údaje o pôvodcovi a príjemcovi, ktoré sprevádzajú každý prevod kryptoaktív, ⇦ a to za predpokladu, že boli splnené povinnosti ustanovené v smernici (EÚ) 2015/849 [vložiť odkaz – návrh smernice o mechanizmoch, ktoré majú členské štáty zaviesť s cieľom predchádzať využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu, a o zrušení smernice (EÚ) 2015/849] ⇨ a nariadení [vložiť odkaz – návrh nariadenia o predchádzaní využívaniu finančného systému na účely prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu a o zrušení smernice (EÚ) 2015/849] ⇦ .

(22)S cieľom neoslabiť efektívnosť platobných systémov ⇨ a služieb prevodu kryptoaktív ⇦ a vyvážiť riziko presunu vykonávania transakcií mimo bežného platobného styku v dôsledku príliš striktných požiadaviek na identifikáciu voči potenciálnej hrozbe terorizmu, ktorú predstavujú malé prevody finančných prostriedkov ⇨ alebo kryptoaktív ⇦, by sa povinnosť overovať správnosť údajov o platiteľovi alebo príjemcovi ⇨ , respektíve pri prevodoch kryptoaktív údajov o pôvodcovi a príjemcovi, ⇦ v prípade prevodov finančných prostriedkov, u pri ktorých sa overenie ešte neuskutočnilo, mala uložiť len pre jednotlivé prevody finančných prostriedkov ⇨ alebo kryptoaktív ⇦ presahujúce 1 000 EUR, okrem prípadovprípadu, keď sa prevod javí ako prepojený s inými prevodmi finančných prostriedkov ⇨ alebo prevodmi kryptoaktív ⇦, spolu s ktorými by presiahol 1 000 EUR, keď boli finančné prostriedky ⇨ alebo kryptoaktíva ⇦ boli prijaté alebo vyplatené v hotovosti alebo vo forme anonymných elektronických peňazí alebo keď existujú opodstatnené dôvody pre podozrenie z prania špinavých peňazí alebo financovania terorizmu.

🡻 2015/847 odôvodnenie 20 (prispôsobené)

(26)Orgány členského štátu zodpovedné za boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu a príslušné súdne orgány a orgány presadzovania práva v členských štátoch ⌦ a na úrovni Únie ⌫ by mali zintenzívniť vzájomnú spoluprácu a spoluprácu s príslušnými orgánmi tretích krajín vrátane orgánov v rozvojových krajinách, aby naďalej posilnili transparentnosť a výmenu informácií a najlepších postupov.

⇩ nové

(27)Pokiaľ ide o prevody kryptoaktív, požiadavky tohto nariadenia by sa mali vzťahovať na poskytovateľov služieb kryptoaktív vždy, keď ich transakcie, či už s fiat menou alebo kryptoaktívom, zahŕňajú tradičný elektronický prevod alebo prevod kryptoaktív, do ktorých je zapojený poskytovateľ služieb kryptoaktív.

(28)Vzhľadom na cezhraničnú povahu činností súvisiacich s kryptoaktívami a činností poskytovateľov služieb kryptoaktív a riziká spojené s takýmito činnosťami by sa všetky prevody kryptoaktív mali považovať za cezhraničné elektronické prevody bez zjednodušeného režimu domácich elektronických prevodov.

(29)Poskytovateľ služieb kryptoaktív pôvodcu by mal zabezpečiť, aby prevody kryptoaktív boli sprevádzané menom pôvodcu, číslom účtu pôvodcu, ak takýto účet existuje a používa sa na spracovanie transakcie, a adresou pôvodcu, číslom oficiálneho osobného dokladu, identifikačným číslom klienta alebo dátumom a miestom narodenia. Poskytovateľ služieb kryptoaktív pôvodcu by mal takisto zabezpečiť, aby prevody kryptoaktív boli sprevádzané menom príjemcu a číslom účtu príjemcu, ak takýto účet existuje a používa sa na spracovanie transakcie.

🡻 2015/847 odôvodnenie 21 (prispôsobené)

(30)Pokiaľ ide o prevody finančných prostriedkov od individuálneho platiteľa niekoľkým príjemcom, ktoré sa majú uskutočniť v hromadných prevodoch obsahujúcich jednotlivé prevody z Únie smerujúce mimo Únie, malo by sa ustanoviť, aby takéto jednotlivé prevody sprevádzalo iba číslo platobného účtu platiteľa alebo jedinečný identifikačný kód transakcie, ako aj úplné údaje o príjemcovi, a to za predpokladu, že hromadný prevod zahŕňa úplné údaje o platiteľovi, ktoré sú overené z hľadiska správnosti, a úplné údaje o príjemcovi, ktorý je úplne vysledovateľný.

⇩ nové

(31)Pokiaľ ide o prevody kryptoaktív, hromadné predkladanie údajov o pôvodcovi a príjemcovi by sa malo akceptovať, pokiaľ sa uskutoční bezodkladne a bezpečne. Nemalo by byť povolené predkladať požadované údaje po prevode, keďže predloženie sa musí uskutočniť pred dokončením transakcie alebo v čase jej dokončenia, a poskytovatelia služieb kryptoaktív alebo iné povinné subjekty by mali požadované údaje predložiť súbežne so samotným hromadným prevodom kryptoaktív.

🡻 2015/847 odôvodnenie 22 (prispôsobené)

⇨ nové

(32)Aby bolo možné skontrolovať, či vyžadované údaje o platiteľovi a príjemcovi sprevádzajú prevody finančných prostriedkov, a s cieľom napomôcť identifikácii podozrivých transakcií by poskytovateľ platobných služieb príjemcu a sprostredkovateľ platobných služieb mali mať zavedené účinné postupy s cieľom zistiť, či údaje o platiteľovi a príjemcovi chýbajú alebo sú neúplné. Tieto postupy by mali zahŕňať monitorovanie ex-post alebo monitorovanie v reálnom čase ⇨ po prevodoch alebo počas nich ⇦, ak je to vhodné. Príslušné orgány by mali zabezpečiť, aby poskytovatelia platobných služieb zahrnuli požadované informácie o transakciách do správ o elektronických prevodoch alebo do súvisiacich správ v rámci celého platobného reťazca.

⇩ nové

(33)Pokiaľ ide o prevody kryptoaktív, poskytovateľ služieb kryptoaktív príjemcu by mal vykonávať účinné postupy s cieľom zistiť, či údaje o pôvodcovi chýbajú alebo nie sú úplné. Tieto postupy by mali v prípade potreby zahŕňať monitorovanie po prevodoch alebo počas nich s cieľom zistiť, či požadované údaje o pôvodcovi alebo príjemcovi chýbajú. Nemalo by sa vyžadovať, aby sa údaje pripojili priamo k samotnému prevodu kryptoaktív, pokiaľ sú predložené bezodkladne a bezpečne a pokiaľ sú na požiadanie k dispozícii príslušným orgánom.