SK Úradný vestník Európskej únie C 267/25

Stanovisko Výboru regiónov – Význam obnovy miest pre ďalší rozvoj miest v Európe

(2010/C 267/07)

I. POLITICKÉ ODPORÚČANIA

Prínos miest k rozvoju a prechod od renovácie k obnove miest

VÝBOR REGIÓNOV

1. sa domnieva, že mestá a mestské regióny (aglomerácie miest a priľahlých obcí) sú liahňou predstavivosti a tvorivosti a ponúkajú tak možnosti na riešenie hospodárskych a finančných problémov, ktorým čelí Európska únia, ako aj prostriedky na boj proti sociálnemu vylúčeniu, kriminalite a chudobe. VR je však presvedčený, že v záujme uskutočnenia zmien a obnovy musia byť uznané v rámci štrukturálnych programov;

2. uznáva, že mestá a mestské centrá (1) sa čoraz viac podieľajú na trvalo udržateľnom rozvoji na všetkých úrovniach správy a medzi nimi. Mestá sú strediskami kultúry, hospodárstva, vzdelávania, výskumu a vývoja, služieb náročných na poznatky a finančného sektora, sú dopravnými uzlami regionálnej a medzinárodnej osobnej a nákladnej dopravy a značnou mierou prispievajú k integrácii skupín obyvateľstva rôzneho pôvodu;

3. upozorňuje, že environmentálne, hospodárske a sociálne problémy uškodili niektorým mestským oblastiam, no zároveň poukazuje na mnohé príklady úspešnej obnovy miest v Európe, financovanej aj z prostriedkov EÚ;

4. zdôrazňuje, že v mnohých prípadoch koncentrácia obyvateľstva v mestách, ktorá bola dôsledkom nelegálnych stavieb a vnútornej migrácie, prebiehala tak rýchlo, že to prekračovalo kapacity a plány miestnych samospráv. Vzrástli sociálne problémy, niektoré skupiny obyvateľstva boli odstrčené na okraj spoločnosti, a to napriek tomu, že majú silný pracovný a spoločenský potenciál. V rozvinutých krajín tvoria chudobné štvrte miest neoddeliteľnú súčasť mestskej štruktúry, sú faktorom sociálneho vylúčenia a narúšajú pocit bezpečia;

5. konštatuje, že štrukturálne zmeny v hospodárstve, presuny výroby a zavádzanie nových technológií, najmä v oblasti nákladnej dopravy (napríklad rozdrobenie nákladu), rýchlo devalorizovali infraštruktúru a pôdu (prístavy a železničné stanice) a majú veľký dosah na hospodárske a sociálne fungovanie niektorých štvrtí a dokonca celých miest, pričom ich stavajú pred celkom nové problémy;

6. zastáva názor, že politika obnovy miest by mala byť základom primeraného modelu, pričom by rozsah jej činnosti mal zahŕňať rôzne formy opatrení, od obnovy mestských priestranstiev až po rehabilitáciu existujúcich budov. Nový model trvalo udržateľného mesta by mal spočívať na integrovanom prístupe k obnove miest, ktorý by mal byť novátorský a v duchu Lipskej charty a mal by zohľadňovať environmentálny, sociálny a hospodársky aspekt. Musí to byť model, ktorý nebude propagovať neobmedzené rozširovanie, ani stavebné projekty na úkor zelených plôch, ale naopak, bude klásť dôraz na kontrolu rozširovania miest, zamedzenie ich rastu do šírky, revitalizáciu zásob existujúcich mestských bytov a sociálnej štruktúry, zlepšenie environmentálnej účinnosti miest, opätovné využitie opustených priemyselných areálov a podporu udržateľnejších druhov dopravy, územné plánovanie na rôznych úrovniach (regionálna, okresná, miestna) a spôsoby zmiešaného využitia ako základné oporné body;

7. pripomína, že na konci dvadsiateho storočia sa ukázalo, že revalorizácia miest si vyžaduje, aby boli urýchlene podniknuté cielenejšie a viacodvetvové opatrenia. Vzhľadom na zložité problémy v tejto oblasti bolo potrebné zaujať prístup obsahujúci viaceré témy, ktorý ukázal, že je nevyhnutné vypracovať programy mestskej obnovy, v rámci ktorých sa väčšinou uprednostnil integrovaný prístup z hľadiska vymedzenia ich cieľov, ako aj z hľadiska výberu ich metód a nástrojov na ich realizáciu, a to v kontexte širších geografických podmienok a úspor z rozsahu. Výbor sa nazdáva, že problematické mestské oblasti sa nesmú a ani nemôžu nechať len tak, pretože predstavujú zlatú baňu plnú nevyužitých talentov a svedčia o plytvaní zdrojmi, keďže ľudský aj hmotný kapitál v nich zostáva nevyužitý, hoci by sa mohol produktívne využívať a prispievať ku globálnemu hospodárskemu rastu;

Úloha miestnych a regionálnych samospráv pri obnove miest a význam tejto otázky pre VR

VÝBOR REGIÓNOV

8. upozorňuje, že regionálne a miestne samosprávy by mali zohrávať rozhodujúcu a prvoradú úlohu pri navrhovaní, praktickej realizácii, sledovaní, propagovaní a hodnotení integrovaných stratégií mestskej obnovy a pri zlepšovaní prostredia v mestách všeobecne. Rozmanitosť európskych miest a metropol si vyžaduje, aby sa vytvorili miestne riešenia, a najmä, aby sa konalo na miestnej úrovni. Množstvo programov a iniciatív EÚ vytvorilo cennú zásobáreň vedomostí o mestskom rozvoji na európskej úrovni ako aj v každom jednotlivom meste. Výbor sa nazdáva, že treba povzbudzovať miestne samosprávy, aby využívali všetky poznatky zozbierané na európskej úrovni, a najmä acquis v oblasti mestskej politiky;

9. sa domnieva, že príležitostí pre opatrenia v oblasti obnovy miest je viac než dosť a že stratégie v tejto oblasti musia zohľadňovať množstvo faktorov, ktoré sú príčinou problémov, s ktorými zápasia niektoré mestské oblasti. Hospodársky pokles, ku ktorému došlo v uplynulých rokoch, môže vo väčšej miere zasiahnuť niektoré mestské oblasti, ktoré v dôsledku svojej sociálno-ekonomickej štruktúry potrebujú dlhší čas na prispôsobenie ako iné časti mesta. Programy mestskej obnovy by sa mali usilovať nájsť inovačné prostriedky ako premeniť dôsledky spojené s aglomeračným charakterom centier miest na výhody pre miestnych obyvateľov;

10. zastáva názor, že mestá, v úzkej súčinnosti s predmestskými oblasťami, predstavujú dôležité výhody pre občanov aj pre podniky, a to nielen preto, že sú hnacou silou hospodárstva a strediskami obchodu, ale aj preto, lebo podporujú individuálne slobody a sú centrami tvorivosti, výskumu a najvyššej kvality. Na druhej strane však mestá zápasia s problémami, ktorých príčinou sú predovšetkým zmeny v spôsobe života a demografické zmeny, ale ešte častejšie nevhodné modely mestského rozvoja. Obnova a trvalo udržateľný rozvoj miest sú v súčasnosti v centre záujmu mnohých miestnych a regionálnych samospráv EÚ, ktoré sa usilujú s trvalo udržateľným rastom spojiť moderné infraštruktúry (s dôrazom na infraštruktúry technologického charakteru), príťažlivosť danej lokality, ktorá by prilákala podniky, a čisté a zdravé prostredie;

11. sa nazdáva, že už existuje mnoho osvedčených postupov, avšak nie sú dostatočne rozšírené a využívané. VR preto opakovane žiada o vytvorenie virtuálnej siete na šírenie osvedčených postupov medzi európskymi mestami a regiónmi. Výbor sa aktívne podieľal na iniciatívach ako Dohovor starostov a ocenenie „Európske hlavné zelené mesto“ a zúčastnil sa aj na sledovaní uplatňovania Lipskej chaty o trvalo udržateľných európskych mestách v rámci skupiny členských štátov EÚ pre rozvoj miest. Okrem toho nedávno prijal niekoľko stanovísk na témy súvisiace s touto problematikou, napríklad o spôsobe, akým mestá a regióny pomáhajú plniť európske ciele v oblasti klimatických zmien a energetiky, o krokoch potrebných na podporu energetickej účinnosti alebo o európskom akčnom pláne mestskej mobility;

Činnosť EÚ v záujme rozvoja európskych miest

VÝBOR REGIÓNOV

12. zastáva názor, že hoci mestská politika nie je explicitne uvedená v zmluvách ako jedna z oblastí činnosti EÚ, od roku 1990 až do dnešného dňa bol v otázke rozvoja miest zaznamenaný značný pokrok, či už z hľadiska plánovania alebo z hľadiska know-how, pokiaľ ide o zavádzanie konkrétnych opatrení v mestách. V tomto období fungovali mestá ako výskumné laboratóriá v teréne a dosiahli slušné výsledky, a to aj napriek tomu, že mali k dispozícii len obmedzené prostriedky;

13. chce poukázať na to, že EÚ môže rozhodujúcou mierou podporiť stratégie obnovy miest. Bolo by treba nabádať Komisiu, aby na základe acquis v oblasti mestskej politiky koherentným a usporiadaným spôsobom sprístupnila miestnym samosprávam všetky poznatky a opatrenia, ktoré existujú v oblasti rozvoja miest. Toto úsilie by sa malo rozšíriť na všetky oblasti európskej politiky, ktoré majú priamy vplyv na rozvoj miest, pričom sa treba osobitne zamerať na činnosť, ktorá sa vyvíja v oblasti súdržnosti, zamestnanosti, v sociálnej sfére, v oblasti životného prostredia, rýchleho internetu a dopravy;

14. pozitívne vníma nedávno zaktualizovanú príručku „Mestský rozmer v politike Spoločenstva 2007 – 2013“, ktorú vydala skupina pre mestský rozvoj zložená zo zástupcov rôznych útvarov Európskej komisie. Výbor okrem iného vyzýva Európsku komisiu, aby uvažovala o aktualizácii a formálnom ukotvení „európskej mestskej agendy“, ktorá by bola pripojená k novému rámcu činnosti alebo akčnému plánu pre mestský rozvoj, medzi ktorého hlavné priority by patrila aj integrovaná obnova miest, pričom by sa zároveň rešpektovali rozličné súvislosti, v ktorých by sa mali uplatňovať;

15. podporuje všetky existujúce iniciatívy, ktoré prispievajú k trvalo udržateľnému mestskému rozvoju, a najmä k integrovanej obnove miest, v kontexte politiky súdržnosti, to znamená vyčlenenie časti prostriedkov zo štrukturálnych fondov pre mestskú politiku, mestský audit, Urban Atlas, program Urbact a iniciatívu Jessica. Výbor však vyzýva Komisiu, aby podrobne preskúmala dosah zaradenia iniciatívy Spoločenstva Urban medzi operačné programy EFRR. Toto hodnotenie by mohlo ukázať, že v ďalšom plánovacom období bude potrebné posilniť v rámci štrukturálnych fondov špecifický charakter iniciatív v oblasti obnovy miest a zlepšiť ich koordináciu s ostatnými opatreniami v rámci „európskej mestskej agendy“;

16. víta nový prístup z hľadiska financovania iniciatív v oblasti obnovy miest, ktorý predstavuje program Jessica, najmä preto, lebo nastoľuje jasnú spojitosť medzi financovaním a nevyhnutnosťou vypracovať integrované plány mestského rozvoja. Výbor sa však nazdáva, že by sa mohlo uznať, že prideľované finančné prostriedky sú zároveň užitočným a potrebným nástrojom, ktorý umožní reagovať na narušenia trhu v kontexte mestského rozvoja. Okrem toho vyjadruje obavy, pokiaľ ide o zviditeľnenie programu JESSICA, informovanosť miestnych a regionálnych samospráv a problémy s praktickou realizáciou, ktoré sa objavili v členských štátoch;

17. sa domnieva, že by sme mali podporovať zmeny, ktoré boli vykonané v nariadení o štrukturálnych fondoch a ktoré sa týkajú oprávnenosti investícií do energetickej účinnosti a obnoviteľných energií v oblasti bývania. Bolo by však treba vo väčšej miere informovať o poskytovaní podpory v oblasti bývania, vo forme stanovenej na základe poslednej zmeny nariadenia o EFRR, pokiaľ ide o oprávnenosť zásahov v oblasti bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev, a takisto by bolo treba žiadať, aby bola súčasťou integrovaného programu mestského rozvoja. Výbor by chcel preto navrhnúť, aby štrukturálne fondy financovali aj príspevky v súvislosti s bývaním v mimoriadne znevýhodnených oblastiach. Kvalitné bývanie je nevyhnutnou podmienkou pre úspech programov mestskej obnovy. Finančná podpora by sa mala poskytovať len v rámci integrovaných programov a za striktných podmienok, aby sa zabezpečilo, že prinesie úžitok miestnemu obyvateľstvu v núdzi a nebude napomáhať „džentrifikácii“;

Trvalo udržateľná obnova miest

VÝBOR REGIÓNOV

18. konštatuje, že mestá EÚ by sa mali podieľať na úsilí, ktoré vyvíja Únia v snahe prekonať hospodársku a finančnú krízu, a zasadzovať sa za posilnenie európskej integrácie. Tri aspekty, ktoré španielske predsedníctvo povýšilo na zásady, na základe ktorých bude možné rozvinúť problematiku významu obnovy miest pre rozvoj miest, predstavujú piliere trvalo udržateľného rozvoja. Keď sa programy mestskej obnovy budú zavádzať do praxe, bude ich treba doplniť vhodnými tematickými prioritami, ktoré túto problematiku zasadia do súčasného sociálno-ekonomického kontextu. Presnejšie povedané, výbor sa nazdáva, že by bolo treba medzi hlavné body programu zaradiť také otázky, ako je správa miest, úloha miestnych a regionálnych samospráv, financovanie obnovy miest, prínos IKT k obnove miest, význam štruktúry a spôsobu fungovania miestnych samospráv pri navrhovaní a realizácii programov mestskej obnovy, úloha inovácie pri obnove miest a napokon prínos obnovy miest k rozvoju vonkajších vzťahov a internacionalizácii mies. Takisto možno konštatovať, že regionálne a miestne samosprávy majú dôležitú úlohu pri uskutočňovaní obnovy miest, od územného plánovania až po mestské plánovanie a jeho realizáciu, pričom kladú dôraz na to, aby obnova miest prevažovala nad novým mestským rozmachom, ako aj na zlepšovanie existujúcich mestských oblastí, a nie na ich rozširovanie;

Hospodársky aspekt obnovy miest – prínos k inteligentnému rastu

VÝBOR REGIÓNOV

19. chce zdôrazniť, že najmä z dôvodu internacionalizácie hospodárstva sa môže stať, že hospodárske zmeny, ku ktorým došlo v uplynulých rokoch, ovplyvnia vo väčšej miere staršie časti miest alebo štvrte v blízkosti centra, ktoré sa v dôsledku svojej sociálno-ekonomickej štruktúry prispôsobujú pomalšie ako iné mestské zóny. Opatrenia v rámci politiky súdržnosti v tejto súvislosti vychádzajú z myšlienky, že geograficky nevyvážený rast nielenže škodí sociálnej súdržnosti, ale obmedzuje aj potenciálny hospodársky rast. Toto konštatovanie je ešte pravdivejšie na miestnej úrovni, ako to nedávno zdôraznila aj Barcova správa, ktorá je len jedným z mnohých príkladov;

20. zdôrazňuje, že je potrebné podporovať novátorské hospodárske činnosti, a to tak, že sa im poskytnú primerané podmienky a stimuly, špičková infraštruktúra ako aj dobre pripravený ľudský kapitál vďaka možnostiam, ktoré poskytuje celoživotné vzdelávanie;

21. sa nazdáva, že ochrana kultúrneho dedičstva miest, či už hmotného alebo nehmotného, prostredníctvom obnovy mestských centier, ktorá v čo najväčšej možnej miere rešpektuje historické a architektonické dedičstvo, je prínosom pre celkový obraz, prestíž a atraktívnosť miest a podporuje kultúrnu rozmanitosť, ktorá zohráva z hospodárskeho hľadiska dôležitú úlohu pri budovaní hospodárstva založeného na poznatkoch a kreatívneho priemyslu, pričom zároveň napomáha miestnemu rozvoju vďaka stimulovaniu špecializovanej zamestnanosti v danej lokalite, ktorá si často vyžaduje vysoký stupeň špecializácie;

22. podotýka, že projekty v oblasti obnovy miest by mali vytvárať, zohľadňovať a šíriť poznatky a inovácie z hľadiska postupov ako aj z hľadiska výsledkov;

23. zdôrazňuje, že stratégie obnovy miest musia zohľadňovať množstvo rôznych faktorov, ktoré sú príčinou hospodárskeho úpadku niektorých mestských oblastí, pričom najvýraznejšími z nich sú funkčné starnutie budov, zastaraná infraštruktúra a problémy s dostupnosťou. Mnohé podniky odchádzajú z mesta, pretože hľadajú nižšie prevádzkové náklady a viac priestoru, a mnohí zamestnanci ich nasledujú v nádeji, že takto nájdu lepšiu kvalitu života (sociálne služby, dopravné prostriedky) alebo budú môcť žiť menej nákladným spôsobom (nižšie nájomné, výhodnejšie ceny nehnuteľností). V snahe vyhovieť požiadavkám podnikov, ktoré sa chcú etablovať v obnovených oblastiach, by programy obnovy miest mali hľadať novátorské spôsoby ako využiť dostupný priestor a zlepšiť úroveň služieb, ktoré poskytuje mesto, a tak premeniť dôsledky spojené s aglomeračným charakterom centier miest na výhody;

24. pripomína, že s problémami mobility v meste, ktoré spôsobujú najmä dopravné zápchy, zápasí veľa mestských oblastí v Európe a že nie je možné tieto problémy vyriešiť len tým, že sa bude budovať lepšia infraštruktúra alebo investovať viac peňazí do podnikov verejnej dopravy. Mestská mobilita rozširuje možnosti, ktoré sa núkajú obyvateľom aj podnikom, a preto je faktorom hospodárskeho rozvoja a zároveň nositeľkou sociálnej súdržnosti. Výbor zdôrazňuje, že všetci občania by mali mať prístup k efektívnej a cenovo dostupnej verejnej doprave, ktorá zohráva dôležitú úlohu v úsilí zabrániť izolovanosti znevýhodnených oblastí. Výbor zdôrazňuje, že vzhľadom na škody spáchané na životnom prostredí v mestách treba prikladať čoraz väčší význam opatreniam zameraným na podporu mestskej dopravy, ktorá by bola šetrnejšia voči životnému prostrediu (výskumné a demonštračné projekty týkajúce sa vozidiel, ktoré neprodukujú emisie alebo ich produkujú len v malom množstve, aktivity zamerané na propagáciu iných dopravných prostriedkov a spôsobov dopravy, ako je spoločné využívanie áut a podporovanie využívania bicyklov v mestách). Výbor takisto opätovne zdôrazňuje, že podporuje vypracovanie plánov trvalo udržateľnej mestskej mobility, minimálne pre veľké mestá, a odporúča zavedenie stimulačných opatrení na úrovni EÚ, napríklad aby podmienkou financovania projektov v oblasti mestskej dopravy bola existencia plánov trvalo udržateľnej mestskej mobility a uzatvorenie partnerských dohôd v záujme mobility medzi verejným a súkromným sektorom;

25. zdôrazňuje, že je potrebné rozbehnúť kampaň na posilnenie podnikateľského zmýšľania a v rámci nej povzbudzovať cieľové skupiny obyvateľstva, nájsť vhodné príležitosti podporovať chuť podnikať a organizovať podujatia v tejto súvislosti. V tejto súvislosti uznáva dôležitú úlohu, ktorú možno zohrať pri podpore hospodárstva pomocou inteligentného rastu, a to podporou podnikania žien;

Environmentálny aspekt obnovy miest – prínos k trvalo udržateľnému rastu

VÝBOR REGIÓNOV

26. podotýka, že z hľadiska environmentálneho rozmeru obnovy miest bude treba medzi hlavné priority zaradiť tri dôležité otázky: klimatické zmeny, boj proti znečisťovaniu prírodných zdrojov v dôsledku ľudskej činnosti, a z všeobecnejšieho hľadiska aj ich efektívne využívanie, a napokon ochranu prostredia, v ktorom človek žije;

27. je presvedčený, že hoci urbanizácia v Európe už dosiahla značnú úroveň, všetko nasvedčuje tomu, že územie miest sa v niektorých oblastiach, najmä v najdynamickejších veľkých a stredných aglomeráciách, bude i naďalej rozširovať. Postupne, ako sa mestá rozrastajú, mohli by ničiť niektoré prírodné zdroje a nepriaznivo vplývať na kvalitu pôdy a vody. Výbor preto zdôrazňuje, že integrované programy mestskej obnovy môžu zamedziť neobmedzený rast miest a ozdraviť mestské prostredie, a tak zastaviť, či dokonca zvrátiť túto tendenciu;

28. podotýka, že na druhej strane sa v dôsledku emisií skleníkových plynov, ktoré ľudstvo produkuje, v priebehu tohto storočia očakáva zrýchlenie klimatických zmien a zvýšenie hladiny morí. Tieto vyhliadky predstavujú čoraz väčšiu výzvu najmä pre mestské oblasti na pobreží, ktoré budú musieť znášať vysoké náklady, pretože sú potrebné značné finančné prostriedky na uskutočňovanie opatrení na ochranu pobrežia a ochranu proti povodniam. Preto je takisto dôležitá práca, ktorú robí skupina členských štátov pre mestský rozvoj, zameraná na vytvorenie referenčného rámca pre trvalo udržateľné európske mestá, ktorý by mal okrem environmentálnych obáv tradične spätých s mestskými oblasťami zohľadňovať aj problematiku klimatických zmien a problémy, ktoré súvisia so snahou zmierniť tieto zmeny a prispôsobiť sa ich účinkom;

29. za jednu z hlavných priorít, na ktorú by sa malo prihliadať v rámci obnovy miest, považuje boj proti znečisteniu prírodných zdrojov v dôsledku ľudskej činnosti, s osobitným dôrazom na opatrenia zamerané na to, ako tomuto znečisteniu lepšie predchádzať. Výbor takisto zdôrazňuje, že bude mimoriadne dôležité dbať na to, aby sa zistilo, aká je spotreba materiálov, ktoré vplývajú na prírodné prostredie, a obmedziť spotrebu týchto materiálov, a to vďaka tomu, že sa bude takéto hodnotenie vykonávať počas celého ich životného cyklu (výroba, využívanie, vyradenie);

30. zdôrazňuje, že pokiaľ ide o náklady, obnova existujúcich budov zameraná na zlepšenie ich energetickej účinnosti je jednou z najúčinnejších foriem plnenia záväzkov v oblasti klimatických zmien prijatých v Kjótskom protokole, pričom sa odhaduje, že týmto spôsobom sa emisie CO2 z budov a náklady na energiu môžu znížiť až o 42 %;

31. pripomína, že za 70 % emisií skleníkových plynov sú zodpovedné mestá a že v tejto súvislosti ich Lipská charta vyzýva, aby svoju produkciu CO2 znížili, aby chránili svoje prírodné zdroje a svoju biodiverzitu, aby šetrili energiou a podporovali dostupnosť kľúčových verejných služieb. Výbor preto pripomína, že je potrebné zaviesť okamžité opatrenia na obmedzenie spotreby energie v mestách, v prvom rade vďaka dobrému riadeniu spotreby energie a tiež vďaka získavaniu energie z obnoviteľných zdrojov. Podobné opatrenia bude treba zaviesť aj v oblasti stavebníctva, aby sa zlepšila energetická účinnosť budov;

32. sa teší z úspechu Dohovoru starostov, ktorý zmobilizoval takmer 3 000 európskych miest, ktoré sa zaviazali, že prekročia cieľ „trikrát 20 %“, čo je minimálna záväzne stanovená úroveň zníženia emisií, ktorú musí EÚ dosiahnuť do roku 2020. Túto iniciatívu ako aj ocenenie „Európske hlavné zelené mesto“ rozbehla Európska komisia. Výbor regiónov tieto kroky schválil a podporil, a usiluje sa rozšíriť spomínaný dohovor aj na regionálnu úroveň;

33. uznáva dôležitú úlohu, ktorú v programoch mestskej obnovy zohrávajú vodné plochy a zeleň. Majú prvoradý význam pre zlepšenie klímy v mestách, keďže sú ich „pľúcami“, zásobujú ich čistým vzduchom, filtrujú znečistenie a znižujú hlučnosť. Okrem toho vďaka zeleným plochám vyhradeným na oddych a voľný čas je život v mestách znesiteľnejší a posilňuje sa sociálna súdržnosť. Viac zelene v mestách by malo byť cieľom nášho všeobecného snaženia;

34. upozorňuje na to, že na svete je čoraz menej dostupných vodných zdrojov, a zastáva názor, že programy mestskej obnovy by sa mali zasadzovať za ochranu zásob vody, najmä pokiaľ ide o množstvo pitnej vody, ako aj za primerané riadenie spotreby vody a zavedenie alternatívnych postupov pri využívaní vodných zdrojov. Nielen emisie skleníkových plynov, ale aj spotrebu vody v mestách treba obmedziť;

35. sa nazdáva, že estetický aspekt budov, ktoré nás obklopujú, je rozhodujúcim faktorom, ak chceme, aby naše mestá úspešne obstáli v medzinárodnej konkurencii, aby boli atraktívne a poskytovali svojim obyvateľom určitú kvalitu života, a preto navrhuje, aby sa začalo vyvíjať úsilie v oblasti architektúry a umeleckej tvorby;

36. uznáva, že biotopy majú veľkú hodnotu, a za jednu z hlavných priorít považuje ochranu a správu biotopov, ktoré obklopujú mestá alebo sa nachádzajú v ich blízkosti, pretože ide o dôležitý parameter v rámci obnovy miest, ktorý treba začleniť do osvetových a informačných kampaní zameraných na životné prostredie;

37. pripomína, že mestá udržiavajú úzke vzťahy s regiónmi, ktoré ich obklopujú, najmä s dynamickým vencom svojich predmestí, a že ich povinnosťou je tieto väzby utužovať;

Sociálne aspekty obnovy miest – prínos k podstatnému rastu

VÝBOR REGIÓNOV

38. konštatuje, že v dôsledku sociálno-demografických zmien bolo obyvateľstvo mnohých miest nútené opustiť svoje obydlia v starších mestských oblastiach a presťahovať sa do nových obytných štvrtí ďalej na periférii, do mestských oblastí celkom na okraji miest alebo jednoducho do nových sídlisk v blízkosti veľkých aglomerácií. Dôvodmi tejto migrácie sú okrem iného dostupnosť lacnejších a atraktívnejších bytov, lepšia kvalita života alebo širšia ponuka služieb. Osoby s vyššími príjmami ako je priemer, ktoré v priebehu uplynulých desaťročí odišli z miest, sa tam vracajú len veľmi pomaly, a to vďaka niektorým úspešným programom mestskej obnovy. Výbor preto zdôrazňuje, že v mestských oblastiach, ktoré zasiahol úpadok, by sa malo vyvíjať úsilie, aby sa mestá opäť stali príťažlivým miestom, ktoré dokáže splniť túžby každého jednotlivca bez ohľadu na jeho príjem;

39. zdôrazňuje, že bývanie tradične bolo a v súčasnosti i naďalej zostáva jedným z ústredných záujmov mestskej obnovy, keďže medzi jej hlavné ciele patrí zabezpečiť najviac znevýhodneným skupinám obyvateľstva lepšie životné podmienky;

40. zastáva názor, že vo väčšine mestských oblastí predstavuje najväčší problém prehlbovanie sociálnych rozdielov. Rozdiely medzi jednotlivými štvrťami sú výsledkom toho, že sa vytvárajú akési sociálno-geografické getá, pričom často je na vine nevhodná bytová politika, v rámci ktorej sa poskytovanie služieb obmedzuje len na prosperujúce oblasti a do znevýhodnených okrajových štvrtí sa už nedostane. V tejto súvislosti by mal nový cieľ územnej súdržnosti, ktorý pribudol s Lisabonskou zmluvou, podnecovať všetky úrovne riadenia, aby na tieto rozdiely prihliadali v každej oblasti mestskej politiky, ktorá sa bude uplatňovať v rámci integrovaných stratégií mestskej obnovy. Výbor preto zdôrazňuje, že trvalo udržateľné mesto musí byť založené na mestskej solidarite, musí aktívne bojovať proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii a posilňovať sociálnu súdržnosť medzi jednotlivými štvrťami, sociálno-profesijnými kategóriami, pohlaviami a skupinami obyvateľstva rôzneho pôvodu. Solidarita v mestách by mala odzrkadľovať našu ambíciu vybudovať európsku spoločnosť, ktorej charakteristickými znakmi by boli väčšie sociálne začlenenie a súdržnosť;

41. si myslí, že by sa malo vyvinúť viac konkrétneho úsilia v záujme dobrého začlenenia migrantov do života mesta, pretože týmto spôsobom možno odstrániť problémy v tejto oblasti;

Partnerstvo pri obnove miest

VÝBOR REGIÓNOV

42. zdôrazňuje, že do programov mestskej obnovy je nevyhnutné zapojiť širokú verejnosť, súkromný sektor a združenia a že v centre týchto partnerstiev by mali byť miestne samosprávy. Hoci obnova miest je procesom, ktorý sa ustavične vyvíja a nemá koniec, nie je možné v ňom uplatňovať stále rovnaké riešenia. Vďaka zapojeniu širokého spektra zainteresovaných strán budeme môcť vyvodiť ponaučenia z úspechov iných a vyhneme sa ich chybám. Miestne a regionálne samosprávy zohrávajú v tejto súvislosti prvoradú úlohu, pretože združujú rôznych hospodárskych a sociálnych aktérov a vytvárajú cielené opatrenia. Dokumenty týkajúce sa územného a mestského plánovania poskytujú všetkým orgánom verejnej správy príležitosť stretnúť sa a dohodnúť sa na politických opatreniach;

Tematické priority

VÝBOR REGIÓNOV

43. sa domnieva, že v ďalšom plánovacom období by sa prechod od operácií zameraných na obnovu miest, pri ktorých sa kladie dôraz na prostredie, či už prirodzené alebo vytvorené človekom, k programom mestskej obnovy mal uberať cestou rozšírenia spektra oblastí činnosti prostredníctvom série tematických priorít, pričom cieľom by malo byť dosiahnuť, aby európske mestá zajtrajška spĺňali očakávania svojich občanov a zabezpečovali infraštruktúru a podmienky, v rámci ktorých sa budú využívať poznatky a odborné zručnosti pracovníkov, aby predstavovali zdravé a príťažlivé prostredie pre život, prácu a odpočinok, aby ponúkali čo najviac šancí pre všetkých a nikoho nevylučovali a aby využívali prírodné zdroje čo najúspornejšie, a tak sa ich fungovanie stalo súčasťou konkurencieschopného hospodárstva s nízkymi emisiami CO2;

Riadenie stratégií mestskej obnovy

VÝBOR REGIÓNOV

44. zdôrazňuje, že obnovu miest treba chápať ako nepretržitý a integrovaný proces založený na dlhodobej predstave mestského rozvoja. Programy mestskej obnovy musia byť správne riadené už od počiatočnej analýzy. Na začiatku je nevyhnutné zhromaždiť presné údaje o hospodárstve, sociálnej charakteristike a životnom prostredí v daných oblastiach zo spoľahlivých zdrojov, pričom treba používať vhodne navrhnuté a porovnateľné ukazovatele. Z tohto hľadiska má mimoriadny význam mestský audit Európskej komisie a činnosť, ktorá sa v súčasnosti vyvíja v súvislosti s referenčným rámcom pre trvalo udržateľné európske mestá;

45. poukazuje na to, že je potrebné nájsť nové spôsoby vykonávania mestskej politiky, pri ktorých sa opatrenia v oblasti obnovy miest budú navrhovať na miestnej a regionálnej úrovni s podporou štátnej a európskej úrovne, a nazdáva sa, že miestne orgány by mali mať vedúcu úlohu pri vytváraní opatrení v oblasti súdržnosti, integrácie a spolupráce, a tak zabezpečiť na svojom území ochranu prírodných zdrojov a ekologicky účinný rozvoj a zároveň presadzovať a podporovať dialóg medzi mnohorakými formami kultúrnej rozmanitosti. V snahe zabezpečiť čo najväčšiu účinnosť verejných opatrení mnohé miestne a regionálne samosprávy už vyvinuli nové formy správy miest, ktoré pomáhajú priblížiť programy mestskej obnovy realite v teréne. Vďaka rôznym mechanizmom zapojenia si integrovaná mestská politika získava aj iných partnerov ako len orgány verejnej správy a do jej opatrení sa často zapájajú aj obyvatelia danej oblasti; v niektorých krajinách toto úsilie spečatili zmluvy alebo dohody. Výbor je presvedčený, že väčšie zapojenie širokej verejnosti a zdôraznenie úlohy miestnych spoločenstiev môžu pomôcť získať sociálny kapitál potrebný pre úspech politiky mestského rozvoja;

46. zastáva názor, že programy mestskej obnovy by mali zaručiť, že na informačné, komunikačné a popularizačné kampane v súvislosti s týmito programami a spôsobmi zapojenia (miestne referendá, zhromaždenia, demokracia on-line atď.) sa čo najlepšie využijú všetky vhodné médiá, či už tlačené alebo elektronické. Programy mestskej obnovy by sa mali stať súčasťou vzdelávacieho procesu zameraného na rozvoj miest v EÚ a mali by pomáhať informovať občanov o problémoch miest a o vyhliadkach, ktoré sa pred nimi otvárajú;

47. uznáva, že v súlade so zásadou subsidiarity sa otázky spojené s obnovou a rozvojom miest najúčinnejšie riešia na miestnej úrovni. Výbor sa však nazdáva, že podpora zo strany EÚ môže byť v oblasti mestského rozvoja jednoznačne výhodou, ak sa dokáže, že zásah EÚ je potrebný v záujme ľahšieho vyriešenia problémov, ktoré vplývajú na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť. Preto sa nazdáva, že opatrenia v oblasti obnovy a rozvoja miest by sa mali rozvíjať na základe „európskeho acquis v oblasti mestskej politiky“, ktoré tvorí široká paleta existujúcich právnych nástrojov, politických iniciatív a mechanizmov výmeny skúseností a osvedčených postupov medzi mestami. Pripomína, že politika v tejto oblasti by mala rešpektovať aj zásadu proporcionality a brať do úvahy širší územný rámec;

48. upozorňuje, že financovanie z prostriedkov EÚ môže byť mimoriadne užitočné najmä pri podpore spolupráce miestnych orgánov v celom funkčnom mestskom regióne. To znamená, že je možné prijať spoločnú finančnú zodpovednosť v celom regióne za skupiny obyvateľstva a mestské štvrte, ktoré sú ohrozené vylúčením. Finančné nástroje EÚ by mali byť sprístupnené funkčným mestským regiónom pod podmienkou, že miestne orgány budú účinne spolupracovať pri rozdeľovaní svojich vlastných prostriedkov;

Financovanie obnovy miest

VÝBOR REGIÓNOV

49. poukazuje na to, že pri plánovaní ďalšieho rozvoja sa treba skôr usilovať uspokojiť niektoré potreby, a nie budovať budúcnosť. Pri skúmaní tejto otázky by finančné prostriedky vyčlenené na programy mestskej obnovy mali predstavovať osobitný parameter a podporovať životaschopnosť a účinnosť týchto programov. Bude potrebné zamerať sa okrem iného na také oblasti ako je možnosť spojiť štátne a miestne prostriedky, spôsob financovania programov (systematicky alebo na základe individuálneho posúdenia), spojenie štátnych verejných súťaží a súkromného kapitálu, miestne daňové systémy, pôžičky, hodnotenie pozitívnych účinkov operácií v oblasti obnovy, ako aj rozdelenie výdavkov medzi jednotlivých užívateľov a poberateľov alebo pôvod finančných prostriedkov a strategická hodnota verejných dotácií a ich význam. Osobitné úsilie by sa malo vyvinúť v súvislosti s mechanizmami financovania a realizácie programov mestskej obnovy. Hoci možno predvídať, že mechanizmy ako je fond mestského rozvoja alebo „tri J“ (Jessica, Jérémie, Jaspers) budú v tomto smere nápomocné, presné vymedzenie a výsledky ich pôsobenia zostávajú zatiaľ otvorenými otázkami;

50. zastáva názor, že prínos dobrovoľníckej činnosti pre programy mestskej obnovy nebol zatiaľ riadne posúdený, a na záver upozorňuje, že pokiaľ ide o budúce opatrenia, snaha rozvinúť a posilniť podnikateľské zmýšľanie a zaviesť ho na úrovni miestnych samospráv ako aj v rámci programov mestskej obnovy, bude predstavovať samostatnú kapitolu na preskúmanie;

Prínos informačných a komunikačných technológií k obnove miest

VÝBOR REGIÓNOV

51. sa domnieva, že ak je niečo jednoznačné, tak je to skutočnosť, že revolúcia v oblasti komunikácií a informatiky má dôležitý dosah na štruktúru, fungovanie a morfológiu európskych miest. Bude nevyhnutné klásť osobitný dôraz na to, aby programy mestskej obnovy obsahovali opatrenia s cieľom vybudovať špičkovú technickú infraštruktúru v oblasti informatiky a komunikácií a vytvoriť aplikácie a obsahy, ktoré zlepšia život občanom a fungovanie verejných služieb, zvýšia úroveň služieb, ktoré poskytuje súkromný sektor, a budú podnecovať využívanie týchto nástrojov;

52. si myslí, že hrozby sa budú nevyhnutne objavovať aj pri využívaní nových možností. Ochrana a bezpečnosť aplikácií a výmeny informácií, ochrana osobných údajov a rešpektovanie súkromného života a osobnosti občanov sú rozhodujúcou otázkou, ktorej sa bude treba podrobnejšie venovať. Používanie informačných technológií v oblasti bezpečnosti v mestách však zároveň vyvoláva zásadné otázky o demokratickom fungovaní spoločnosti. Pri obnove miest by sa preto malo prihliadať aj na diskusiu, ktorá sa v tejto súvislosti vedie, a mali by sa nájsť vhodné riešnia;

53. konštatuje, že vďaka využívaniu drôtovej a bezdrôtovej infraštruktúry dokážu najrozvinutejšie aplikácie IKT vytvoriť virtuálne prostredia (okolité mesto, digitálne mesto, všadeprítomné mesto), ktoré ponúkajú občanom priestor, kde môžu vyjadriť svoje reakcie a vymieňať si názory. Digitálne mesto predstavuje paralelný svet, ktorý treba zaradiť do programu mestskej obnovy;

Inovácia a vzdelávanie v rámci obnovy miest

VÝBOR REGIÓNOV

54. zastáva názor, že vďaka podpore inovácie sa zlepšia výsledky miest a posilní sa ich hospodárska udržateľnosť. Programy mestskej obnovy musia preto poskytovať vhodné prostredie, infraštruktúru a stimuly, ktoré prilákajú inováciu do mesta;

55. takisto sa nazdáva, že medzi strategické priority obnovy miest musia patriť aj vzdelávacie ustanovizne, ktoré by vytvorili rôzni aktéri hospodárskeho života miest;

56. okrem toho je presvedčený, že obnova miest musí napomáhať upevňovaniu vzťahov medzi vzdelávaním, podnikmi, výskumom a inováciou a podporovať nové novátorské podniky;

Význam štruktúry a spôsobu fungovania miestnych samospráv pri koncipovaní a realizácii programov mestskej obnovy

VÝBOR REGIÓNOV

57. sa domnieva, že určiť, či je potrebné uskutočniť program mestskej obnovy, vytvoriť ho, sledovať jeho realizáciu, v prípade potreby ho upraviť a napokon vyhodnotiť, to všetko sú činnosti, ktoré si vyžadujú administratívnu štruktúru s minimálnymi špecifickými administratívnymi a riadiacimi právomocami, ktoré by mali mať všetky miestne a regionálne orgány. Je to podmienka sine qua non, ktorá si vyžaduje, aby programy mestskej obnovy obsahovali aj opatrenia na posilnenie kapacít miestnych samospráv. Pre informáciu možno spomenúť opatrenia ako je vytvorenie správy informačných systémov alebo systémov pre zemepisné informácie, ktoré uľahčujú činnosť a zlepšujú prijímanie rozhodnutí, alebo zavedenie postupov certifikácie (ISO, EMAS atď.), ktoré zvyšujú úroveň kvality služieb poskytovaných občanom. Pri navrhovaní mestskej obnovy musia zohrávať ústrednú úlohu opatrenia, ktoré zabezpečia, že pri definovaní spôsobu fungovania miestnych samospráv sa bude v prvom rade prihliadať na občana. Zlepšenie organizačnej štruktúry miestnych a regionálnych samospráv predstavuje výzvu a zároveň nevyhnutnú podmienku, aby sme dokázali zrealizovať programy mestskej obnovy, ktorá by preto mala zahŕňať aj tento aspekt;

Prínos mestskej obnovy k rozvoju vonkajších vzťahov

VÝBOR REGIÓNOV

58. konštatuje, že opatrenia zamerané na propagáciu a zviditeľnenie miest (mestský marketing) ako aj na posilnenie ich identity (vytvorenie značky mesta) neodmysliteľne patria do činnosti miestnych a regionálnych orgánov. Vo svete, ktorý má čoraz viac medzinárodný charakter, mestá čoraz častejšie medzi sebou súperia, aby prilákali kapitál, investície a kvalifikovanú pracovnú silu. Rozširujú svoje rozvojové plány, aby mohli požadovať zdroje a prostriedky, ktoré zabezpečia ich občanom prosperitu. Konkurujú si pri organizovaní veľkých športových, obchodných a kultúrnych podujatí, čo je len jedna z mnohých oblastí, hoci najmarkantnejšia, ich vzájomnej rivality;

59. pripomína, že okrem tohto zápolenia sa medzi mestami rozvíja aj vzájomná spolupráca. Vďaka cieleným iniciatívam EÚ (Urbact, Interact, družobné partnerstvá atď.) nadobudlo rozvíjanie medzimestských kontaktov, či už na báze tematických alebo geografických príbuzností, osobitný rozmer. Ukázalo sa, že mimoriadne užitočným nástrojom je výmena osvedčených postupov. Opatrenia, ktoré pomôžu dať európskym mestám medzinárodný charakter, by mali takisto predstavovať jednu z oblastí činnosti v rámci programov mestskej obnovy;

II. ZÁVERY A ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

60. zasadzuje sa za myšlienku, že EÚ bude musieť v rámci stanovenia svojich strategických priorít na ďalšie plánovacie obdobie (2014 – 2020) uznať strategický význam obnovy miest a posilniť mestský aspekt vo všetkých oblastiach politiky, ktorú rozvíja, aby sa mestá stali opäť výskumnými laboratóriami, pričom však bude musieť tentoraz prijať jasný a podrobný program, ktorý pomôže Európe vyjsť z hospodárskej a finančnej krízy;

61. navrhuje, aby bola prijatá iniciatíva s názvom „Mestská obnova v záujme inteligentných, trvalo udržateľných a inkluzívnych európskych miest“. Mestá EÚ sa môžu stať privilegovaným priestorom pre uplatňovanie siedmich hlavných iniciatív uvedených v oznámení Komisie s názvom EURÓPA 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu (2);

62. zastáva názor, že nastal čas prijať rozhodnutie v tomto zmysle. V diskusii o rozpočtovom rámci na budúce plánovacie obdobie, ako aj pri zostavovaní rozpočtu na aktuálne plánovacie obdobie, by bolo treba jasne nastoliť otázku financovania obnovy miest.

V Bruseli 9. júna 2010 Predsedníčka Výboru regiónov Mercedes BRESSO

(1) Mestské regióny (aglomerácie miest a priľahlých obcí) je potrebné zohľadniť v celom stanovisku.

(2) KOM(2010) 2020 v konečnom znení.