[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 11.1.2005

SEK(2005) 17 v konečnom znení

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007

(predložená Komisiou)

DÔVODOVÁ SPRÁVA

Nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[1] stanovuje, že nezúčastnené členské štáty, teda štáty, ktoré neprijali jednotnú menu, musia Rade a Komisii predložiť svoje konvergentné programy. V súlade s článkom 9 tohto nariadenia musí Rada každý konvergentný program preskúmať na základe hodnotenia vypracovaného Komisiou a výborom zriadeným na základe článku 114 zmluvy (Hospodársky a finančný výbor). Na základe odporúčania Komisie a po porade s Hospodárskym a finančným výborom musí Rada po preskúmaní programu zaujať stanovisko. Podľa uvedeného nariadenia musia členské štáty každoročne predkladať aktualizácie ich konvergentných programov, ktoré môže Rada v súlade s rovnakými postupmi tiež preskúmať.

Desať krajín, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa nezúčastňuje na jednotnej mene, ale vyžaduje sa od nich, aby v stanovenom čase splnili konvergentné kritériá vrátane kritéria týkajúceho sa udržateľnosti verejných financií a vyhoveli tak podmienkam na prijatie eura. Vzhľadom na celkový deficit verejných financií vo výške 12,6% HDP (vrátane významnej jednorázovej operácie vo výške asi 7% HDP) zaznamenaný v roku 2003 Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Česká republika mala nadmerný deficit a odporučila, aby bol tento deficit upravený najneskôr do roku 2008 v súlade s konvergentným programom z mája 2004. Česká republika bola vyzvaná najmä na podniknutie účinných krokov v súvislosti s opatreniami na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005. Bolo jej tiež odporučené s rozhodnosťou uskutočniť opatrenia uvedené v konvergentnom programe z mája 2004, najmä znížiť platy vo vládnom sektore a znížiť výdavky jednotlivých ministerstiev. Česká republika bola ďalej vyzvaná, aby na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je plánované v rozpočte, aby zaviedla rozpočtové plánovanie založené na strednodobých výdavkových stropoch, prijala účinné pravidlá, ktoré znížia riziko rastu zadlženosti regiónov a miestnych samospráv, vykonala reformu dôchodkového systému a reformu systému zdravotnej starostlivosti, aby tak zlepšila dlhodobú udržateľnosť verejných financií a minimalizovala negatívny dopad operácií Českej konsolidačnej agentúry na rozpočet. Vo svojom oznámení z 22. decembra 2004 Komisia dospela k záveru, že česká vláda prijala účinné kroky, pokiaľ ide o plánované opatrenia na dosiahnutie cieľového deficitu v roku 2005[2].

Členské štáty, ktoré vstúpili do EÚ 1. mája 2004, sa zaviazali predložiť svoje konvergentné programy do 15. mája 2004 a ich prvú aktualizáciu koncom roka 2004. Prvý konvergentný program Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007 bol predložený 13. mája 2004 a posúdený Radou 5. júla 2004. Dňa 1. decembra 2004 predložila Česká republika jeho aktualizáciu. Útvary Komisie vykonali technické posúdenie tejto aktualizácie, berúc do úvahy výsledky ekonomických prognóz útvarov Komisie z jesene 2004, kódex pravidiel[3], spoločnú metodológiu pre odhad potenciálnej produkcie, odporúčania vo všeobecných usmerneniach pre hospodársku politiku na obdobie rokov 2003-2005 a zásady stanovené v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu z 27. novembra 2002 o posilnení koordinácie rozpočtových politík[4]. Toto posúdenie viedlo k nasledujúcemu hodnoteniu:

- Prvá aktualizácia konvergentného programu Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007 bola predložená 1. decembra 2004. Tento program len čiastočne zodpovedá požiadavkám na údaje podľa „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“. Napriek revízii údajov poskytnutou po predložení aktualizácie nie je podiel výdavkov a príjmov v plnej miere konsolidovaný v súlade so štatistickými normami ESA95. Česká republika je preto vyzvaná, aby zaistila súlad s požiadavkami kladenými na tieto údaje. Navyše program len v hlavných črtách dodržiava modelovú štruktúru uvedenú v prílohe 2 „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“.

- Základný makroekonomický scenár predložený v tomto programe predpokladá v roku 2004 reálny rast HDP na úrovni 3.8%. Odhaduje sa, že v roku 2005 reálny rast HDP dosiahne 3,6%, následne sa bude mierne zvyšovať a v roku 2007 dosiahne 3,8%. Tieto hodnoty sú nižšie než prognózy útvarov Komisie z jesene roku 2004 na obdobie rokov 2004-2006, ktoré predpovedali priemerný rast 3,8% v roku 2004 a 2005 a 4% v roku 2006. Odhad potenciálneho rastu produkcie na rok 2007 mierne prevyšuje odhad jesennej prognózy. Na základe v súčasnosti dostupných informácií je tak možné tento základný scenár obsiahnutý v programe považovať za hodnoverný, a preto sa pokladá za východiskový scenár na posúdenie rozpočtových prognóz. Dva alternatívne scenáre uvedené v programe počítajú s rozdielnym vývojom troch kľúčových vonkajších premenných: zahraničného dopytu, výmenného kurzu a cien ropy.

- Po deflácii, ku ktorej dochádzalo počas väčšej časti roka 2003, sa vývoj cien obrátil a inflácia sa vrátila do cieľového pásma centrálnej banky pre rok 2004. Aktualizovaný program predpokladá, že inflácia HICP dosiahne v roku 2004 priemerne 2,7%. Česká koruna sa medzi júlom 2002 a marcom 2004 oproti euru znehodnotila asi o 11%, čím došlo ku čiastočnej kompenzácii jej výrazného posilňovania v predchádzajúcom období. Koruna sa zhodnocovala od apríla 2004 a napriek dočasnej stabilizácii v letných mesiacoch získala voči euru počas prvých jedenástich mesiacoch roka 2004 asi 4,5%. Po období v prvej polovici roka 2003, kedy výnosy zo štátnych dlhopisov nedosahovali úroveň eurozóny, sa rozpätie začalo v októbri 2003 pomaly zvyšovať, dosiahlo maximálnu úroveň na úrovni asi 100 bodov v septembri 2004 a vo štvrtom štvrťroku znova klesalo. Česká republika má v úmysle pripojiť sa k eurozóne v rokoch 2009-2010 a dovtedy postupovať v režime plánovania miery inflácie. Od 1. januára 2006 bude cieľom ustálená miera inflácie 3% s toleranciou ( 1 percentuálneho bodu. České orgány zamýšľajú obmedziť obdobie účasti v systéme ERM II na dva roky.

- Program je zameraný na zníženie deficitu z 5,2% HDP v roku 2004 (vrátane jednorázových výdavkov vo výške asi 1,2% HDP) pod referenčnú hodnotu 3% HDP v roku 2008, v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7. Cieľom programu je znížiť deficit verejných financií o 1,9 percentuálneho bodu a primárny deficit o 2,3 percentuálneho bodu v rozmedzí rokov 2004 až 2007. Avšak, ak sa neberie do úvahy účinok dvoch jednorázových operácií, zlepšenie nominálneho deficitu je na úrovni asi 0,7 percentuálneho bodu. Úpravy by mali byť postupné vo výške asi 0,5% HDP ročne, s výnimkou roku 2006, kedy by sa mal deficit znížiť takmer o 1% HDP. Predpokladá sa, že počas obdobia programu by malo dôjsť k poklesu na strane príjmov i výdavkov (ako podielu na HDP), pričom sa očakáva, že verejné investície budú jedinou výdavkovou položkou, ktorá sa bude zvyšovať, a to zo 4,2% HDP v roku 2003 na 4,6% HDP v roku 2007, čo značne prekračuje priemer EÚ (2,4% HDP v roku 2004). Cesta na zníženie deficitu obsiahnutá v konvergentnom programe sa do značnej miery zhoduje s postupom uvedeným v predvstupovom hospodárskom programe z augusta 2003. V porovnaní s programom z mája 2004 nedošlo k žiadnym zmenám v deficitoch plánovaných na roky 2005-2007 vyjadrených ako podiel na HDP, a to napriek tomu, že rast HDP bol výrazne revidovaný smerom nahor a odhadovaný výsledný deficit na rok 2004 (bez jednorázových operácií) je lepší než sa očakávalo.

- Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na jednej strane pomerne opatrný makroekonomický scenár naznačuje, že príjmy by mohli byť vyššie, než sa predpokladá, a že výdavky by mohli byť nižšie, než sú naplánované v rozpočte. Navyše sa zdá, že riziká ohrozujúce rozpočtové ciele, ktoré sú spojené so štátnymi zárukami a predpokladaným zadlžením, sú obmedzené. Na druhej strane je však ešte potrebné prijať dôležité opatrenia na zníženie výdavkov, najmä pokiaľ ide o spotrebu verejnej správy, aby bolo možné splniť právne záväzné výdavkové stropy v rokoch 2006 a 2007. Zavedenie výdavkových stropov je ohrozené pred ďalšími parlamentnými voľbami plánovanými na jún 2006. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočný na zníženie deficitu pod 3% HDP do roku 2008, ako je cieľom programu.

- Program predpokladá, že miera zadlženia sa zvýši s 37,8% HDP v roku 2003 na 40% HDP v roku 2007, čo znamená, že zostane dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60% HDP. Očakáva sa, že v rozmedzí rokov 2003 a 2006 sa miera zadlženia zvýši o 1,4 percentuálneho bodu, čo je menej, než predpokladali prognózy útvarov Komisie, ktoré predpovedajú vyšší primárny deficit v roku 2006 a miernejší účinok úpravy medzi stavovými a tokovými veličinami. Prognózy útvarov Komisie najmä nezahŕňali príjmy z privatizácie v roku 2005, ktoré prispeli k dočasnému miernemu zníženiu miery zadlženia v roku 2005. Očakáva sa, že miera zadlženia bude v rokoch 2006-2007 ďalej rásť, ale omnoho pomalším tempom, keďže činnosť transformačných inštitúcií by podľa plánu mala byť postupne obmedzovaná. Hlavnou hybnou silou rastúcej miery zadlženia je naďalej primárny deficit, ale jeho podiel sa znižuje súbežne s fiškálnou konsolidáciou.

- Zníženie deficitu verejných financií počas programového obdobia by malo byť dosiahnuté znížením podielu výdavkov (asi o 3,7% HDP), čo viac než vyváži plánovaný pokles podielu príjmov (o 1,8% HDP). Okrem zníženia vplyvu verejného sektora na hospodárstvo plánuje konsolidačná stratégia zmeniť štruktúru príjmov aj výdavkov. Na strane výdavkov by k ich zníženiu malo najviac prispieť obmedzenie transferov a subvencií a to najmä na úrovni ústrednej správy. Na strane príjmov je najvýznamnejšou štrukturálnou zmenou posun daňového zaťaženia od priameho k nepriamemu zdaňovaniu. Zámerom programu je tiež ukončenie činnosti transformačných inštitúcií, najmä Fondu národného majetku (do konca roku 2005) a Českej konsolidačnej agentúry (do konca roku 2007)

- Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Česká republika je vážne ohrozená veľmi významnými predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím populácie. Stratégiu fiškálnej konsolidácie vytýčenú v programe je potrebné doplniť najmä ďalšími reformami na zníženie rizík udržateľnosti spojených s plánovaným nárastom vo výdavkoch na dôchodkovú oblasť a na zdravotnú starostlivosť.

- Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii len čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny v oblasti verejných financií. Na jednej strane je program v súlade so znižovaním deficitu verejných financií odporučeným Radou a toto znižovanie je založené na právne záväzných strednodobých výdavkových stropoch. Na druhej strane sa ukazuje, že implementácia odporúčaného znižovania mzdových výdavkov ústrednej správy, s ktorým počítal májový konvergentný program, postupuje len ťažko a program neobsahuje dostatočné opatrenia na kontrolu deficitov a dlhov miestnej správy a miestnej samosprávy. Program navyše neobsahuje konkrétne kroky, ktoré by mali zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä prostredníctvom realizácie reformy dôchodkového systému a reformy systému zdravotnej starostlivosti.

- Vzhľadom na vyššie uvedené hodnotenie a s prihliadnutím na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 sa Českej republike odporúča, aby na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je plánované v rozpočte a aby prísne dodržiavala strednodobé výdavkové stropy pre ústrednú správu, ktoré budú právne záväzné od roku 2006. Česká republika je ďalej vyzvaná, aby urýchlila realizáciu dôchodkovej reformy a aby uskutočnila reformu systému zdravotnej starostlivosti a zlepšila tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Porovnanie kľúčových makroekonomických a rozpočtových prognóz

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reálny HDP (% zmena) | KP december 2004 | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 |

KOM | 3,8 | 3,8 | 4,0 | - |

KP máj 2004 | 2,8 | 3,1 | 3,3 | 3,5 |

HICP inflácia (%) | KP december 2004 | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 |

KOM | 2,8 | 3,1 | 2,9 | - |

KP máj 2004 | 2,8 | 2,6 | 2,2 | 2,2 |

Saldo verejných financií (% z HDP) | KP december 2004 | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |

KOM | -4,81 | -4,7 | -4,3 | - |

KP máj 2004 | -5,3 | -4,7 | -3,8 | -3,3 |

Primárne saldo (% z HDP) | KP december 2004 | -4,0 | -3,3 | -2,3 | -1,7 |

KOM | -3,61 | -3,3 | -2,9 | - |

KP máj 2004 | -4,1 | -3,4 | -2,4 | -1,7 |

Hrubý dlh verejných financií (% z HDP) | KP december 2004 | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 |

KOM | 37,81 | 39,4 | 40,6 | - |

KP máj 2004 | 38,4 | 39,7 | 41,0 | 41,7 |

1 Prognóza útvarov Komisie na rok 2004 nezahŕňala zaúčtovanie štátnej záruky vo výške 0,8% HDP. Zdroje: Zdroje: Konvergentný program (KP); Ekonomické prognózy útvarov Komisie z jesene 2004 (KOM). |

Na základe tohto zhodnotenia Komisia prijala pripojené odporúčanie pre stanovisko Rady k aktualizovanému konvergentnému programu Českej republiky a predkladá ho Rade.

Odporúčanie pre

STANOVISKO RADY

podľa tretieho odseku článku 9 nariadenia Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 k aktualizovanému konvergentnému programu Českej republiky na obdobie rokov 2004-2007

RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho Spoločenstva,

so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1466/97 zo 7. júla 1997 o posilnení dohľadu nad stavmi rozpočtov a o dohľade nad hospodárskymi politikami a ich koordinácii[5], najmä na jeho článok 9 ods. 3,

so zreteľom na odporúčanie Komisie,

po porade s Hospodárskym a finančným výborom,

PREDKLADÁ TOTO STANOVISKO:

1. Dňa [17. januára] 2005 Rada preskúmala aktualizovaný konvergentný program Českej republiky na obdobie rokov 2004 až 2007. Program čiastočne zodpovedá požiadavkám na údaje podľa revidovaného „kódexu pravidiel pre obsah a formu programov stability a konvergentných programov“. Napriek revízii údajov poskytnutou po predložení aktualizácie nie je najmä podiel výdavkov a príjmov v plnej miere konsolidovaný v súlade so štatistickými normami ESA95. Česká republika je preto vyzvaná, aby zaistila súlad s požiadavkami kladenými na tieto údaje.

2. Program obsahuje rôzne scenáre makroekonomických a rozpočtových prognóz: „základný“ scenár, „optimistický“ scenár a „pesimistický“ scenár. „Základný“ scenár je považovaný za východiskový scenár na posúdenie rozpočtových prognóz, pretože na základe v súčasnosti dostupných informácií sa zdá, že odráža hodnoverné predpoklady rastu. Tento scenár predpokladá, že reálny rast HDP v roku 2004 bude na úrovni 3,8%. Odhaduje sa, že v roku 2005 reálny rast HDP dosiahne 3,6%, následne sa bude mierne zvyšovať a v roku 2007 dosiahne 3,8%. Prognózy týkajúce sa miery inflácie uvedené v programe sa zdajú byť realistické.

3. Rada 5. júla 2004 rozhodla, že Česká republika má nadmerný deficit a odporučila ho upraviť do roku 2008.

4. Program je zameraný na zníženie deficitu z 5,2% HDP v roku 2004 (vrátane jednorázových výdavkov vo výške asi 1,2% HDP) pod referenčnú hodnotu 3% HDP v roku 2008, v súlade s odporúčaním Rady podľa článku 104 ods. 7. Cieľom programu je znížiť deficit verejných financií o 1,8 percentuálneho bodu a primárny deficit o 2,3 percentuálneho bodu v rozmedzí rokov 2004 až 2007. Úprava by mala byť postupná vo výške asi 0,5% HDP ročne, s výnimkou roku 2006, kedy by sa mal deficit znížiť takmer o 1% HDP. Predpokladá sa, že počas obdobia programu by malo dôjsť k poklesu na strane príjmov i výdavkov (ako podielu na HDP), pričom sa očakáva, že verejné investície budú jedinou výdavkovou položkou, ktorá sa bude zvyšovať, a to zo 4,2% HDP v roku 2003 na 4,6% HDP v roku 2007, čo značne prekračuje priemer EÚ (2,4% HDP v roku 2004). V porovnaní s konvergentným programom z mája 2004 nedošlo k žiadnym zmenám v deficitoch plánovaných na roky, a to napriek tomu, že rast HDP bol výrazne revidovaný smerom nahor a rozpočtový výsledok (bez jednorázových operácií) bol v roku 2004 lepší než sa očakávalo.

5. Zdá sa, že riziká spojené s rozpočtovými prognózami sú značne vyvážené. Na jednej strane pomerne opatrný makroekonomický scenár naznačuje, že príjmy by mohli byť vyššie, než sa predpokladá, a že výdavky by mohli byť nižšie, než sú naplánované v rozpočte. Navyše sa zdá, že riziká ohrozujúce rozpočtové ciele, ktoré sú spojené so štátnymi zárukami a predpokladaným zadlžením, sú obmedzené. Na druhej strane je však ešte potrebné prijať dôležité opatrenia na zníženie výdavkov, najmä pokiaľ ide o spotrebu verejnej správy, aby bolo možné splniť výdavkové stropy v rokoch 2006 a 2007. Zavedenie výdavkových stropov je tiež ohrozené pred ďalšími regulárnymi parlamentnými voľbami plánovanými na jún 2006. Vzhľadom na toto zhodnotenie rizík sa prístup k rozpočtu obsiahnutý v programe zdá byť dostatočný na zníženie deficitu pod 3% HDP do roku 2008, ako je cieľom programu.

6. Odhaduje sa, že miera zadlženia dosiahla 38,6% HDP v roku 2004, teda dostatočne nízko pod referenčnou hodnotou 60 % HDP stanovenou v zmluve. Program predpokladá počas programového obdobia nárast miery zadlženia o 1,4 percentuálneho bodu.

7. Pokiaľ ide o dlhodobú udržateľnosť verejných financií, zdá sa, že Česká republika je vážne ohrozená veľmi významnými predpokladanými rozpočtovými výdavkami súvisiacimi so starnutím populácie. Stratégiu fiškálnej konsolidácie vytýčenú v programe je potrebné doplniť najmä ďalšími reformami na zníženie rizík udržateľnosti spojených s plánovaným nárastom vo výdavkoch na dôchodkovú oblasť a na zdravotnú starostlivosť.

8. Celkovo je hospodárska politika načrtnutá v aktualizácii len čiastočne v súlade so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku konkrétnej krajiny v oblasti verejných financií. Na jednej strane je program v súlade so znižovaním deficitu verejných financií odporučeným Radou a toto znižovanie je založené na právne záväzných strednodobých výdavkových stropoch. Na druhej strane sa ukazuje, že implementácia odporúčaného znižovania mzdových výdavkov ústrednej správy, s ktorým počítal májový konvergentný program, postupuje len ťažko a program neobsahuje dostatočné opatrenia na kontrolu deficitov a dlhov miestnej správy a miestnej samosprávy. Program navyše neobsahuje konkrétne kroky, ktoré by mali zabezpečiť dlhodobú udržateľnosť verejných financií, najmä prostredníctvom realizácie reformy dôchodkového systému a reformy systému zdravotnej starostlivosti.

* * *

Vzhľadom na vyššie uvedené hodnotenie a s prihliadnutím na odporúčania Rady podľa článku 104 ods. 7 sa Českej republike odporúča, aby na zníženie deficitu použila väčšiu časť príjmov, než je plánované v rozpočte a aby prísne dodržiavala strednodobé výdavkové stropy pre ústrednú správu, ktoré budú právne záväzné od roku 2006. Česká republika je ďalej vyzvaná, aby urýchlila realizáciu dôchodkovej reformy a aby uskutočnila reformu systému zdravotnej starostlivosti a zlepšila tak dlhodobú udržateľnosť verejných financií.

Kľúčové prognózy aktualizovaného konvergentného programu Českej republiky

2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reálny rast HDP (%) HICP inflácia (%) Saldo verejných financií (% z HDP) Primárne saldo (% z HDP) Hrubý dlh verejných financií (% z HDP) | 3.1 -0.1 -12.6 -11.3 37.8 | 3.8 2.7 -5.2 -4.0 38.6 | 3.6 3.2 -4.7 -3.3 38.3 | 3.7 2.6 -3.8 -2.3 39.2 | 3.8 2.2 -3.3 -1.7 40.0 |

[1] Ú. v. ES L 209, 2. 8. 1997 Všetky dokumenty, na ktoré sú v tomto texte odkazy, je možné nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.

[2] SEC(2004) 1630, 22.12.2004.

[3] Revidované stanovisko Hospodárskeho a finančného výboru k obsahu a forme programov stability a konvergentných programov, potvrdené Radou ECOFIN 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] Ú. v. ES L 209, 2.8.1997, s. 1. Všetky dokumenty, na ktoré sú v tomto texte odkazy, je možné nájsť na tejto internetovej stránke:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.