EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli13. 3. 2017 COM(2017) 58 final SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o povinnom označovaní zoznamu zložiek a výživových údajov alkoholických nápojov



OBSAH SPRÁVA KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE o povinnom označovaní zoznamu zložiek a výživových údajov alkoholických nápojov 1.Úvod 2.Historické súvislosti 3.Právny rámec EÚ o označovaní alkoholických nápojov 3.1.Nariadenie (EÚ) č. 1169/2011 3.2.Ostatné ustanovenia EÚ o označovaní alkoholických nápojov 4.Právne predpisy členských štátov, situácia na medzinárodnej úrovni a v tretích krajinách

4.1.Členské štáty6 4.2.Medzinárodné organizácie a tretie krajiny6 5.Znalosti a záujem spotrebiteľov6 6.Zainteresované strany8 7.Výzvy na prijatie opatrení11 7.1.Svetová zdravotnícka organizácia11 7.2.Európsky parlament a Rada11 7.3.Konzultácia Komisie s odborníkmi členských štátov12 8.Závery12



1.Úvod Táto správa je reakciou na povinnosť stanovenú pre Komisiu článkom 16 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1169/2011 o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom (ďalej len „nariadenie“). Uvedeným ustanovením sú alkoholické nápoje, ktoré obsahujú viac ako 1,2 objemového percenta alkoholu, vyňaté z povinného zoznamu zložiek a výživových údajov, pričom sa v ňom uvádza, že Komisia vypracuje správu, v ktorej sa bude zaoberať tým, či by sa budúcnosti mala vzťahovať na alkoholické nápoje najmä povinnosť poskytovať informácie o energetickej hodnote, a dôvodmi prípadných výnimiek, pričom zohľadní potrebu zabezpečenia súladu s inými relevantnými politikami Únie a v tejto súvislosti zváži, či je potrebné navrhnúť vymedzenie pojmu tzv. alkoholických limonád. Týmto nariadením sa stanovuje základ pre zabezpečenie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa, pokiaľ ide o informácie o potravinách, a zároveň sa zabezpečuje, aby spotrebitelia neboli zavádzaní etiketami na potravinách a aby mohli rozhodovať o výbere na základe informácií. Zoznam zložiek a výživové údaje patria medzi kľúčové údaje, ktoré umožňujú prijímať tieto rozhodnutia o výbere na základe informácií. Aj keď označovanie výživových údajov môže zohrávať určitú úlohu pri podpore miernejšej konzumácie alkoholu, otázka označovania zoznamu zložiek a výživových údajov alkoholických nápojov sa v tejto správe skúma na základe hľadiska informovanosti spotrebiteľa o totožnosti a vlastnostiach potraviny. Táto správa vychádza z pozícií k označovaniu alkoholických nápojov, ktoré vyjadrili rôzne zainteresované strany pred prijatím nariadenia a po jeho prijatí. 2.Historické súvislosti Osobitný režim pre alkoholické nápoje nevychádza z nariadenia. Pokiaľ ide o zoznam zložiek, tento problém pramení z prvých všeobecných právnych predpisov o označovaní prijatých na úrovni EÚ, v ktorých bolo stanovené, že „v prípade nápojov obsahujúcich viac ako 1,2 objemového percenta alkoholu Rada konajúc na návrh Komisie stanoví pred 22. decembrom 1982 pravidlá pre označenie zložiek“.

Komisia predložila návrhy na riešenie tejto žiadosti v roku 1982 a v roku 1992, ale Rada nesúhlasila so žiadnym z týchto návrhov. Komisia následne predložila vo februári 1997 nový návrh, ktorý bol konečne zaradený do programu pracovnej skupiny Rady v decembri 2002. Väčšina členských štátov na zasadnutí súhlasila s tým, že označovanie zložiek alkoholických nápojov by mohlo byť vo väčšom súlade s revidovanými všeobecnými pravidlami označovania. V nadväznosti na tieto diskusie neboli vo všeobecnosti zavedené žiadne pravidlá označovania zložiek alkoholických nápojov, aj keď sa osobitné požiadavky EÚ na označovanie zložiek, ktoré môžu spôsobiť alergie alebo neznášanlivosť, vzťahovali aj na alkoholické nápoje. Podľa návrhu nariadenia Komisie o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom sa na alkoholické nápoje vrátane tzv. alkoholických limonád (miešaných alkoholických nápojov, ako je zmes limonády s liehovinou) vzťahovala požiadavka povinného označovania zoznamu zložiek a výživových údajov s výnimkou piva, vína a liehovín. Na podnet Európskeho parlamentu bola táto výnimka rozšírená na všetky alkoholické nápoje, a na základe prijatého nariadenia je Komisia povinná predložiť túto správu. 3.Právny rámec EÚ o označovaní alkoholických nápojov 3.1.Nariadenie (EÚ) č. 1169/2011 V nariadení sa zachováva povinný zoznam zložiek a zavádzajú sa povinné výživové údaje (energetickej hodnoty a množstva tuku, nasýtených mastných kyselín, sacharidov, cukrov, bielkovín a soli) od 16. decembra 2016. Tieto ustanovenia sa nevzťahujú na alkoholické nápoje. Pokiaľ ide o zoznam zložiek, článok 21 o označovaní určitých látok alebo výrobkov spôsobujúcich alergie alebo neznášanlivosť sa, podobne ako predchádzajúci právny predpis, vzťahuje na alkoholické nápoje. Spotrebitelia sú preto informovaní, ak sú látka alebo výrobok spomedzi tých, ktoré sú uvedené v zozname v prílohe II k nariadeniu ako najbežnejšie alergény, prítomné v alkoholických nápojoch, napríklad siričitany pridávané do vína. Ostatné zložky potravín, ktoré spoluzákonodarné orgány nezvážili v prípade zoznamu látok, ktoré by u niektorých skupín spotrebiteľov mohli vyvolať alergické reakcie, však nie sú zaradené do prílohy II k nariadeniu, a preto sa nenachádzajú na etikete alkoholických nápojov z dôvodu neexistencie zoznamu zložiek. Aj keď neexistuje žiadna požiadavka, aby sa na alkoholických nápojoch uvádzali ich zložky, prevádzkovatelia potravinárskych podnikov môžu tieto informácie poskytovať spotrebiteľom na dobrovoľnom základe. Takéto informácie musia podľa článku 36 nariadenia spĺňať ustanovenia, ktorými sa riadi povinné uvádzanie zložiek. Článkom 41 nariadenia sa umožňuje členským štátom zachovať vnútroštátne opatrenia týkajúce sa zoznamu zložiek alkoholických nápojov, pokiaľ sa neprijmú harmonizované pravidlá EÚ. Pokiaľ ide o označenie výživových údajov, odôvodnením 42 nariadenia sa podnecujú prevádzkovatelia potravinárskych podnikov, aby v prípade potravín, ako sú alkoholické nápoje, dobrovoľne poskytovali informácie obsiahnuté vo výživových údajoch, v prípade ktorých by sa malo umožniť uviesť vo výživových údajoch len obmedzený počet prvkov. Nariadením sa na tento účel umožňuje obmedziť dobrovoľné výživové údaje na alkoholických nápojoch na energetickú hodnotu. Príloha XIV k nariadeniu obsahuje konverzné koeficienty na výpočet energetickej hodnoty. Energetická hodnota alkoholu sa vypočítava pomocou konverzného koeficientu 29 kJ/g, ktorý zodpovedá 7 kcal/g. V článku 9 písm. k) nariadenia sa požaduje označovanie skutočného obsahu alkoholu v objemových percentách v prípade nápojov, ktoré obsahujú viac ako 1,2 objemového percenta alkoholu, čo je povinný údaj, ktorý už bol požadovaný v predchádzajúcich právnych predpisoch . 3.2.Ostatné ustanovenia EÚ o označovaní alkoholických nápojov Nariadenie (EÚ) č. 1308/2013 obsahuje vyčerpávajúci súbor technických noriem, ktoré sa úplne vzťahujú na všetky enologické postupy, výrobné metódy a prostriedky prezentácie a označovania vín. V tomto nariadení sa opisujú látky, ktoré sa pravdepodobne používajú vo výrobnom procese, spolu s podmienkami ich používania prostredníctvom pozitívneho zoznamu enologických postupov a ošetrení. Podľa právneho predpisu EÚ o liehovinách v prípade, že označovanie liehoviny udáva surovinu, ktorá sa používa na výrobu etylalkoholu poľnohospodárskeho pôvodu, každý použitý poľnohospodársky alkohol sa musí uviesť v zostupnom poradí podľa použitého množstva. Týmto právnym predpisom sa reguluje aj označovanie obdobia zrenia, pojem „zmes“ a zemepisné označenia. Aromatizované vína, aromatizované nápoje na báze vína a aromatizované kokteily z aromatizovaných vínnych produktov musia spĺňať normy týkajúce sa spracovania a zloženia, ako aj osobitné požiadavky na označovanie týkajúce sa označovania na predaj a druhu alkoholu, t. j. suroviny použitej na výrobu alkoholu. Alkoholické nápoje sa nesmú označovať zdravotnými tvrdeniami, pričom jediné povolené výživové tvrdenia sú tie, ktoré sa týkajú nízkeho obsahu alkoholu a zníženia obsahu alkoholu alebo energetickej hodnoty. V prípade takýchto výživových tvrdení sa vyžadujú výživové údaje. 4.Právne predpisy členských štátov, situácia na medzinárodnej úrovni a v tretích krajinách 4.1.Členské štáty Na tomto mieste sa uvádzajú iba legislatívne iniciatívy členských štátov týkajúce sa zoznamu zložiek a výživových údajov. Niektoré členské štáty (Rakúsko, Chorvátsko, Česká republika, Fínsko, Nemecko, Grécko, Maďarsko, Írsko, Luxembursko, Portugalsko, Litva a Rumunsko) zachovali alebo prijali vnútroštátne opatrenia, ktorými sa ukladajú dodatočné požiadavky na označovanie zložiek alebo niektorých zložiek alkoholických nápojov alebo niektorých alkoholických nápojov.

Pokiaľ ide o označenie výživových údajov, Rakúsko požaduje označovanie množstva cukru pre niektoré vinárske výrobky. Aj keď sa v prípade označenia výživových údajov v nariadení (EÚ) č. 1169/2011 nestanovuje v súvislosti s vnútroštátnymi opatreniami rovnaká flexibilita ako v prípade zoznamu zložiek, Rumunsko a Írsko v rámci oznamovacieho postupu stanoveného smernicou (EÚ) č. 2015/1535 oznámili návrh právneho predpisu, v ktorom sa požadujú údaje o označení výživových údajov pre alkoholické nápoje. 4.2.Medzinárodné organizácie a tretie krajiny Na medzinárodnej úrovni sa v norme Codex Alimentarius na označenie balených potravín nevynímajú alkoholické nápoje z poskytovania povinného zoznamu zložiek. Podľa usmernení Codexu o označovaní výživových údajov by označenie výživových údajov malo byť povinné s výnimkou, pokiaľ toto označenie nemá oporu vo vnútroštátnych okolnostiach. Niektoré potraviny môžu byť vyňaté, napríklad na základe nutričnej alebo dietetickej bezvýznamnosti alebo malého balenia. V mnohých tretích krajinách, ako sú USA, Brazília, Kanada, Čína, India, Mexiko, Nový Zéland, Rusko a Švajčiarsko, je povinné uvádzať zoznam zložiek pre niektoré alkoholické nápoje. 5.Znalosti a záujem spotrebiteľov V rámci štúdie, ktorú dala vypracovať Komisia o vplyve informácií o potravinách na rozhodovanie spotrebiteľov, sa skúmalo správanie spotrebiteľov so zreteľom na informácie o alkoholických nápojoch. Potom, ako boli informovaní o energetickom obsahu alkoholických nápojov ako pivo, víno a liehoviny, dostalo 2 031 respondentov z 8 členských štátov otázku, aké by mali byť ideálne informácie, ktoré by sa v budúcnosti mali uvádzať na alkoholických nápojoch. Takmer polovica (49 %) účastníkov si želala informácie o energetickej hodnote alkoholických nápojov a 16 % uviedlo svoj zámer znížiť svoju konzumáciu alkoholu na základe týchto informácií. Podľa tejto štúdie , ktorá bola vypracovaná v roku 2014 a ktorú nechali vypracovať združenia pivovarov, sú znalosti spotrebiteľov o informáciách týkajúcich sa výživovej hodnoty a zložiek alkoholických nápojov malé. Cieľom štúdie bolo poskytnúť reprezentatívny prehľad tak, že sa do nej zapojilo takmer 5 400 respondentov v šiestich členských štátoch. Z výsledkov tejto štúdie vyplýva, že spotrebitelia majú nedostatočné znalosti o obsahu sacharidov, kalórií a tuku rôznych druhov alkoholických nápojov, ktoré boli skúmané (pivo, víno a liehoviny), a o rôznych zložkách, ktoré môžu byť použité pri ich výrobe. Ako je znázornené v grafe 1, zo štúdie takisto vyplýva, že existuje veľký záujem o získavanie rovnakých informácií o zložkách a výživových hodnotách alkoholických nápojov, aké sa v súčasnosti uvádzajú v prípade ostatných potravinových výrobkov a nápojov. Graf 1: záujem o rovnaké informácie o výživových údajoch a zložkách v prípade všetkých potravinárskych výrobkov a nápojov bez ohľadu na to, či obsahujú alebo neobsahujú alkohol Zdroj: GfK Belgium (2014) Tá istá štúdia obsahovala aj informácie o prístupe k týmto informáciám inými spôsobmi, ako na označení, a o ich využívaní. Zdá sa, že 34 % až 51 % respondentov sa s týmito informáciami oboznámilo príležitostne, často alebo vždy (graf 2). Graf 2: používanie iných zdrojov informácií ako na označení na prístup k informáciám o výživových hodnotách a zložkách alkoholických nápojov Zdroj: GfK Belgium (2014) 6.Zainteresované strany Základom je stanovisko rôznych subjektov k označovaniu alkoholu uvedené v prieskume, ktorý sa realizoval v čase, keď Komisia predložila návrh nariadenia o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom. Obsahuje stanoviská výrobcov, maloobchodných predajcov, verejných orgánov a mimovládnych organizácií.



Graf 3: reakcie na tvrdenie „etikety na alkohole by mali obsahovať zoznam zložiek a výživových vlastností nápoja“

Zdroj: CRIOC (2007) Od tohto prieskumu sa niektoré z týchto stanovísk zmenili. Zástupcovia spotrebiteľov tvrdia , že nekonzistentnosť pri označovaní medzi alkoholickými nápojmi a ostatnými potravinami je neprijateľná a že zoznam zložiek a výživové údaje by mali byť povinné pre všetky alkoholické nápoje s cieľom pomôcť spotrebiteľom rozhodovať sa o výbere toho, čo a koľko piť, na základe informácií. Európska organizácia spotrebiteľov piva sa takisto vyslovila za povinný zoznam zložiek alkoholických nápojov . Združenia pre verejné zdravie podporujú povinné označenie zložiek a výživových údajov ako súčasť komplexnej stratégie na poskytovanie informácií a vzdelávanie spotrebiteľov o alkohole, keďže podľa skupiny mimovládnych organizácií a organizácií verejného zdravia, ktoré sa zasadzujú za prevenciu a znižovanie škôd súvisiacich s alkoholom v Európe, majú spotrebitelia právo poznať zložky obsiahnuté v alkoholických nápojoch, ktoré pijú. Ešte dôležitejšie je, aby sa uvádzali výživové informácie, napríklad energetická hodnota, s cieľom umožniť spotrebiteľom lepšie monitorovať svoju stravu a prispieť k zdravému životnému štýlu. Stanovisko odvetvia k tejto záležitosti sa v poslednej dobe výrazne zmenilo. Kým v minulosti boli prevádzkovatelia potravinárskych podnikov proti požiadavke ďalšieho označovania, dnes väčšina sektorov uznáva, že spotrebitelia majú právo poznať obsah svojich nápojov a subjekty pôsobiace v rôznych sektoroch vyvinuli a realizovali niekoľko cielených alebo nezávislých dobrovoľných iniciatív s cieľom poskytnúť spotrebiteľom ďalšie informácie. Podľa združenia, ktoré zastupuje európske pivovary, majú spotrebitelia právo vedieť, čo konzumujú. Dobrovoľnú iniciatívu European Beer Pledge zorganizovali v celej Európe tie pivovary, ktorých členovia sa zaviazali prijať cielené a merateľné opatrenia na zlepšenie informovanosti spotrebiteľov tým, že budú okrem iného poskytovať na pive informácie o výživovej hodnote. Domnievajú sa, že prevádzkovatelia by mali mať možnosť voľby poskytnúť tieto informácie na etikete alebo iných platformách, ako sú webové sídla alebo aplikácie fungujúce na QR kóde, pričom v takomto prípade by mal byť na etikete piva uvedený jasný odkaz na tieto informácie. Niektorí členovia organizácie už na etikete alebo mimo nej dobrovoľne uvádzajú informácie o zozname zložiek, kalóriách alebo úplné výživové údaje (energia, tuk, nasýtené mastné kyseliny, sacharidy, cukry, bielkoviny a soľ). Sektor liehovarníctva zastáva názor, že spotrebitelia by mali prospech z jasnejších a zmysluplnejších informácií o tom, čo obsahuje ich nápoj, a mali by byť konzistentne informovaní o zodpovednej konzumácii liehovín, aby sa mohli rozhodnúť pre zdravší životný štýl. Tento sektor podporuje poskytovanie cielených informácií spotrebiteľom o obsahu kalórií. Tieto informácie by sa mohli poskytovať iným spôsobom než uvedením na etikete. Mohol by sa tak poskytnúť úplný prístup k týmto informáciám z viacerých alternatívnych prostriedkov orientovaných na spotrebiteľov. Zatiaľ čo niektorí výrobcovia sa zaväzujú poskytovať tieto informácie na etikete, mnohí výrobcovia liehovín už uvádzajú energetickú hodnotu na svojom webovom sídle, ako aj prostredníctvom sociálnych médií a iných platforiem, a niektorí z nich sa zaviazali rozšíriť obsah týchto informácií o poskytnutie úplných výživových údajov. Sektor vinohradníctva a vinárstva sa domnieva, že vyvážená strava je kľúčovým prvkom zdravého životného štýlu a že spotrebitelia by si mali starostlivo vyberať, čo pijú a jedia. Tento sektor sa zaviazal, že bude spotrebiteľom dobrovoľne poskytovať výživové informácie o kalóriách v upravenej verzii, pričom podpora z iných zdrojov informácií ako z etikety je veľmi vítaná. Sektor spustil koordinované opatrenie a na spoločnom webovom sídle poskytuje informácie o kalóriách podľa podávania a podľa kategórie vína. Nadnárodná spoločnosť vyrábajúca liehoviny, víno a pivo sa zaviazala, že bude spotrebiteľom na etikete poskytovať úplné výživové údaje na porciu a na 100 ml a uplatňovať tento záväzok na všetky alkoholické nápoje, ktoré má vo svojom portfóliu. Nová etiketa obsahujúca výživové údaje na balení už bola vyvinutá na základe prieskumu, ktorý sa uskutočnil po celom svete, s cieľom zistiť, ktoré informácie treba obsiahnuť a ako to čo najlepšie urobiť. Tieto zmeny budú postupne zavádzané na obale s cieľom uviesť na trh prvé výrobky s novou etiketou začiatkom roku 2017. Niektoré z týchto záväzkov boli prijaté aj v kontexte Európskeho fóra pre problematiku alkoholu a zdravia, čo je platforma, na ktorej môžu orgány pôsobiace na európskej úrovni diskutovať, porovnávať prístupy a riešiť škody súvisiace s požívaním alkoholom. Je ešte príliš skoro na vypracovanie posúdenia vplyvu týchto nedávnych dobrovoľných iniciatív. Možno však očakávať, že môžu zvýšiť záujem spotrebiteľov o systematickejšie poskytovanie zoznamu zložiek a výživových údajov. Výrobcovia alkoholických nápojov sa vo všeobecnosti domnievajú, že akékoľvek nové požiadavky týkajúce sa označovania by sa mali vzťahovať rovnako na všetky druhy alkoholických nápojov,. 7.Výzvy na prijatie opatrení 7.1.Svetová zdravotnícka organizácia V nadväznosti na európsky akčný plán Svetovej zdravotníckej organizácie na zníženie škodlivého požívania alkoholu na roky 2012 – 2020 by „zložky relevantné pre zdravie vrátane energetickej hodnoty“ mali byť označované a vo všeobecnosti by označovanie alkoholických nápojov malo byť rovnaké ako v prípade ostatných potravín s cieľom zabezpečiť, aby mali spotrebitelia prístup k úplným informáciám o obsahu a zložení výrobku v záujme ochrany ich zdravia a záujmov. Tento akčný plán schválilo 53 krajín vrátane členských štátov EÚ a regionálneho výboru pre Európu v septembri 2011. Svetová zdravotnícka organizácia sa okrem toho domnieva, že energetická hodnota je najdôležitejšia výživová hodnota, ktorá sa má označovať.