[pic] | EURÓPSKA KOMISIA | Brusel, 21.12.2010 KOM(2010) 799 v konečnom znení 2010/0385 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU - Dôvody a ciele návrhu Účelom návrhu je zosúladiť nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007[1] o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov s rozlišovaním delegovaných a vykonávacích právomocí Komisie, zavedeným na základe článkov 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). Okrem toho, tento návrh pre úplnosť zahŕňa návrhy zmien nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, ktoré Komisia už osobitne predložila Európskemu parlamentu a Rade, čím sa zlepší zrozumiteľnosť a prístupnosť jednotnej spoločnej organizácie trhov pre všetky zainteresované strany. - Všeobecný kontext Delegované a vykonávacie právomoci V článkoch 290 a 291 ZFEÚ sa ustanovuje jednoznačné rozlíšenie medzi právomocami delegovanými Komisii prijímať nelegislatívne akty na jednej strane a právomocami zverenými Komisii prijímať vykonávacie akty na strane druhej: - článkom 290 ZFEÚ sa umožňuje zákonodarcovi, aby na Komisiu delegoval právomoc prijímať všeobecne záväzné nelegislatívne akty, ktorými sa dopĺňajú alebo menia určité nepodstatné prvky legislatívneho aktu. Právne akty, ktoré Komisia takto prijíma, sú podľa terminológie zmluvy „delegovanými aktmi“ (článok 290 ods. 3), - článkom 291 ZFEÚ sa od členských štátov vyžaduje, aby prijali všetky opatrenia vnútroštátnych právnych predpisov, potrebné na vykonanie právne záväzných aktov Únie. Uvedenými aktmi možno Komisii poskytnúť vykonávacie právomoci, ak si ich vykonávanie vyžaduje jednotné podmienky. Právne akty, ktoré Komisia takto prijíma, sú podľa terminológie zmluvy „vykonávacími aktmi“ (článok 291 ods. 4). Navrhované zosúladenie nariadenia (ES) č. 1234/2007 týkajúce sa nových požiadaviek vyplývajúcich z článkov 290 a 291 ZFEÚ je založené na dôslednom označení existujúcich právomocí Komisie podľa nariadenia (ES) č. 1234/2007 ako „delegovaných“ a „vykonávacích“, ktoré sa vykonalo vzhľadom na vykonávacie opatrenia, ktoré Komisia prijala na základe svojich súčasných právomocí. V následnosti na tento úkon sa pripravil návrh revízie nariadenia (ES) č. 1234/2007. Týmto projektom sa zákonodarcovi poskytuje právomoc vymedziť základné prvky spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov. Zákonodarca určuje všeobecné usmernenia pre spoločnú organizáciu trhov a všeobecné zásady, z ktorých vychádza. Zákonodarca napríklad ustanovuje ciele opatrení určených na intervencie na trhu, systémov na obmedzenie výroby a schém pomoci. Zákonodarca ustanovuje aj zásady zriadenia systému dovozných a vývozných povolení, základné prvky pravidiel týkajúcich sa odbytu a výroby a zásady uplatňovania sankcií, znížení a vylúčení. Zákonodarca takisto zabezpečuje existenciu osobitných ustanovení pre jednotlivé sektory. Podľa článku 290 ZFEÚ zákonodarca dáva Komisii právomoc doplniť alebo upraviť určité nepodstatné prvky jeho schémy. V akte delegovanom na Komisiu sa teda môžu určiť dodatočné prvky potrebné na riadne fungovanie spoločnej organizácie trhov, ktorú zaviedol zákonodarca. Komisia napríklad prijme delegované akty s cieľom ustanoviť podmienky pre účasť hospodárskych subjektov na schéme, povinnosti vyplývajúce z vydania povolenia a v prípade potreby v závislosti od hospodárskej situácie to, či potrebuje záruku za vystavenie povolení. Zákonodarca podobne deleguje na Komisiu právomoc prijímať opatrenia s cieľom ustanoviť kritériá oprávnenosti pre výrobky, pokiaľ ide o trhovú intervenciu. Komisia môže okrem toho prijímať delegované akty týkajúce sa vymedzení pojmov. Členské štáty nesú v súlade s článkom 291 ZFEÚ zodpovednosť za vykonávanie schémy, ktorú zaviedol zákonodarca. Je však nevyhnutné zabezpečiť jednotné vykonávanie schémy v členských štátoch. Zákonodarca preto zveruje Komisii vykonávacie právomoci v súlade s článkom 291 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o jednotné podmienky pre zavedenie spoločnej organizácie trhov a všeobecný rámec kontrol, ktorý zavedú členské štáty. Právomoci Rady podľa článku 43 ods. 3 ZFEÚ V článku 43 ods. 3 ZFEÚ sa ustanovuje, že „Rada na návrh Komisie prijíma opatrenia týkajúce sa stanovovania cien, odvodov, pomoci a množstvových obmedzení (...)“. Toto ustanovenie predstavuje výnimku z článku 43 ods. 2 ZFEÚ, v ktorom sa vyžaduje použitie riadneho legislatívneho postupu s cieľom ustanoviť „spoločnú organizáciu trhu .... a iné ustanovenia potrebné pre dosiahnutie cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky“. Táto štruktúra odzrkadľuje všeobecné smerovanie Lisabonskej zmluvy, na základe ktorej sa riadny legislatívny postup zmenil na štandardný postup prijímania legislatívnych aktov EÚ. Článok 43 ods. 3 ZFEÚ sa preto ako výnimka musí reštriktívne vykladať tak, aby sa zabezpečilo, že zákonodarca môže uplatňovať svoje legislatívne výsady podľa článku 43 ods. 2 ZFEÚ. Medzi tieto výsady patrí, že zákonodarca riadi základné prvky spoločnej poľnohospodárskej politiky a prijíma politické rozhodnutia, ktorými sa vytvára jej štruktúra, nástroje a vplyv. Na základe uvedených skutočností by sa mal osobitný postup ustanovený v článku 43 ods. 3 ZFEÚ uplatňovať iba v prípade, že záležitosť uvedená v uvedenom ustanovení nie je súčasťou základných politických rozhodnutí vyhradených zákonodarcovi podľa článku 43 ods. 2 ZFEÚ. Ak je teda takáto záležitosť neoddeliteľne spojená s politickou podstatou rozhodnutí, ktoré má prijať zákonodarca, článok 43 ods. 3 ZFEÚ by sa nemal uplatňovať. Návrh sa preto zakladá na týchto zásadách: - o štrukturálnych parametroch a základných prvkoch spoločnej poľnohospodárskej politiky môže rozhodovať iba zákonodarca (Európsky parlament a Rada). Napríklad, verejná intervencia (vrátane rámca pre stanovenie niektorých intervenčných cien Komisiou prostredníctvom postupu verejnej súťaže) a systém kvót na mlieko a cukor ustanovený na základe nariadenia č. 1234/2007 by mali zostať na úrovni zákonodarcu, pretože tieto prvky sú neoddeliteľne spojené s vymedzením obsahu systému ustanoveného zákonodarcom a obmedzeniami tejto schémy, - opatrenia týkajúce sa stanovovania cien, odvodov, pomoci a obmedzenia množstva uvedené v článku 43 ods. 3 ZFEÚ, ktoré nespadajú do rozsahu pôsobnosti článku 43 ods. 2 ZFEÚ, prijíma Rada. Komisia predloží návrh nariadenia založený na článku 43 ods. 3 ZFEÚ, pokiaľ ide o ustanovenia článku 21 o podmienkach povinnej pomoci na súkromné skladovanie masla, článku 99 o výrobnej náhrade v sektore cukru, článkov 101 a 102 o pomoci v sektore mlieka a mliečnych výrobkov, článku 108 o dodávaní mliečnych výrobkov žiakom, článku 155 o pomoci v sektore húseníc priadky morušovej, článku 273 o vývozných náhradách a článku 281 o minimálnych vývozných cenách živých rastlín. V navrhovaných nariadeniach sa bude vzhľadom na tieto ustanovenia uvádzať, že podmienky pre stanovenie výšky pomoci, vývozných náhrad a minimálnych vývozných cien by mala ustanoviť Rada na základe článku 43 ods. 3 ZFEÚ a že výšku takejto pomoci, náhrad a cenovej úrovne by mala určiť Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov. Článok 43 ods. 3 ZFEÚ predstavuje samostatný základ pre prijímanie právnych aktov Radou. V záujme jasnosti ( à titre déclaratoire ) sa však návrh v prípade uplatnenia článku 43 ods. 3 ZFEÚ výslovne odvoláva na túto klauzulu v každom z príslušných ustanovení týkajúcich sa spoločnej organizácie trhu. Komisia v stanovenom čase predloží Rade návrhy, ktoré sa majú prijať v súvislosti s článkom 43 ods. 3 ZFEÚ. - Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Články 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ). - Súlad s inými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU - Konzultácie so zainteresovanými stranami - Získavanie a využívanie expertízy Konzultácie so zainteresovanými stranami ani externá expertíza neboli potrebné, keďže návrh na zosúladenie nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 s Lisabonskou zmluvou je medziinštitucionálnou záležitosťou, ktorá sa bude týkať všetkých nariadení Rady. - Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu nie je potrebné, keďže návrh na zosúladenie nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007 s Lisabonskou zmluvou je medziinštitucionálnou záležitosťou, ktorá sa bude týkať všetkých nariadení Rady. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU - Zhrnutie navrhovaného opatrenia Identifikovanie delegovaných a vykonávacích právomocí Komisie v nariadení Rady (ES) č. 1234/2007 a ustanovenie príslušných postupov na prijímanie týchto aktov. Do tohto návrhu je zapracovaný obsah týchto návrhov: i) legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 23 novembra o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov), pokiaľ ide o pomoc udelenú v rámci nemeckého monopolu na alkohol (KOM(2010) 336 v konečnom znení), ii) návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Rady (ES). č 1290/2005 a (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o rozdeľovanie potravín najodkázanejším osobám v Únii (KOM(2010) 486 v konečnom znení), iii) návrh na zmenu a doplnenie nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o obchodné normy [plánovanie agendy 2010/AGRI/010], iv) návrh na zmenu a doplnenie nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o zmluvné vzťahy v sektore mlieka a mliečnych výrobkov [plánovanie agendy 2010/AGRI/026]. - Právny základ Článok 42 prvý pododsek a článok 43 ods. 2 ZFEÚ. - Zásada subsidiarity Poľnohospodárska politika je v spoločnej právomoci EÚ a členských štátov. To znamená, že pokiaľ EÚ v odvetví nevykonáva zákonodarnú činnosť, členské štáty si zachovávajú svoje právomoci. Tento návrh sa obmedzuje na prispôsobenie jednotnej spoločnej organizácie trhov novým požiadavkám zavedeným na základe Lisabonskej zmluvy. Tento návrh teda nemá vplyv na existujúci prístup Únie. - Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. - Výber nástrojov Navrhovaný nástroj: nariadenie Európskeho parlamentu a Rady. Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: priame uplatňovanie je vzhľadom na charakter spoločnej poľnohospodárskej politiky a jej požiadaviek na hospodárenie nevyhnutnou charakteristikou právnych predpisov týkajúcich sa spoločnej poľnohospodárskej politiky. 4. VPLYV NA ROZPOČET Toto opatrenie nepredstavuje pre Úniu žiadne dodatočné výdavky. 5. DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE - Zjednodušenie Návrhom sa zlepší zrozumiteľnosť a prístupnosť jednotnej spoločnej organizácie trhov, pretože nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 sa podstatne zmenilo a doplnilo. 2010/0385 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na prvý pododsek jej článku 42 a na článok 43 ods. 2, so zreteľom na návrh Európskej komisie[2], po predložení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3], konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom[4], keďže: 1. Nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) [5] bolo niekoľkokrát zmenené a doplnené. Ďalšie zmeny a doplnenia sú potrebné v dôsledku nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy s cieľom zosúladiť právomoci zverené Európskemu parlamentu a Rade a najmä právomoci zverené Komisii s článkami 290 a 291 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ďalej len „zmluva“). Vzhľadom na rozsah pôsobnosti týchto zmien a doplnení je vhodné zrušiť nariadenie (ES) č. 1234/2007 a nahradiť ho novým nariadením o jednotnej spoločnej organizácii trhov. V záujme technického zjednodušenia je vhodné do tohto nariadenia zapracovať nariadenie Rady (EHS) č. 922/72 z 2. mája 1972, ktorým sa stanovujú všeobecné pravidlá poskytovania podpory vzťahujúcej sa na chov húseníc priadky morušovej pre chovný rok 1972/73[6]. Nariadenie (EHS) č. 922/72 by sa preto malo takisto zrušiť. 2. Na základe článku 43 ods. 3 zmluvy Rada prijíma opatrenia týkajúce sa stanovovania cien, odvodov, pomoci a množstvových obmedzení. V záujme jasnosti by sa v prípade uplatnenia článku 43 ods. 3 zmluvy malo toto nariadenie výslovne odvolávať na skutočnosť, že opatrenia prijme Rada na uvedenom základe. 3. Toto nariadenie by malo obsahovať všetky základné prvky jednotnej spoločnej organizácie trhov. Stanovovanie cien, odvodov, pomoci a množstvových obmedzení je v niektorých prípadoch neoddeliteľne spojené s týmito základnými prvkami. 4. Komisia by mala mať právomoc prijímať delegované akty v súlade s článkom 290 zmluvy, aby doplnila alebo zmenila určité nepodstatné prvky tohto nariadenia. Mali by sa určiť prvky, pri ktorých možno uplatniť uvedenú právomoc, ako aj podmienky platné pre toto delegovanie. 5. Využívanie núdzového postupu by sa malo vyhradiť na výnimočné prípady, keď sa to ukáže nevyhnutné s cieľom účinne a efektívne reagovať na hrozby narušenia trhu alebo v prípadoch výskytu narušení trhu. Výber núdzového postupu by mal byť opodstatnený a mali by sa vymedziť prípady, keď by sa mal núdzový postup použiť. 6. Podľa článku 291 zmluvy by mali byť členské štáty zodpovedné za zavedenie spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov (ďalej len „SOT“) ustanovenej v tomto nariadení. Aby sa zaistilo jednotné zavedenie SOT v členských štátoch a zabránilo sa nekalej hospodárskej súťaži alebo diskriminácii medzi hospodárskymi subjektmi, Komisia by mala byť oprávnená prijímať vykonávacie akty v súlade s článkom 291 ods. 2 zmluvy. Komisii by sa preto mali udeliť vykonávacie právomoci na základe uvedeného ustanovenia, najmä pokiaľ ide o jednotné podmienky, za ktorých sa uplatňujú trhové intervenčné opatrenia, jednotné podmienky pre vykonávanie schém pomoci a pre uplatňovanie pravidiel týkajúcich sa predaja a výroby a pravidlá spojené s obchodovaním s tretími krajinami. Komisia by mala takisto vymedziť minimálne charakteristiky kontrol, ktoré musia uplatňovať členské štáty. 7. Komisia by navyše mala mať s cieľom zabezpečiť účinnosť schém vytvorených na základe jednotnej SOT potrebné právomoci týkajúce sa opatrení na riadenie trhu a každodenných riadiacich úloh. S cieľom zaručiť bezproblémové fungovanie jednotnej SOT by sa Komisii mali zveriť aj právomoci regulovať niektoré záležitosti skôr technického charakteru a prijímať pravidlá týkajúce sa oznamovania, informácií a predkladania správ, postupov a technických kritérií súvisiacich s výrobkami a hospodárskymi subjektmi oprávnenými na trhovú podporu. Komisia by okrem toho mala s cieľom zabezpečiť riadne fungovanie SOT takisto stanoviť najmä dátumy, lehoty, rozhodujúce skutočnosti pre výmenné kurzy, reprezentatívne obdobia a úrokové sadzby a pokiaľ ide o schémy pomoci, Komisii by sa mal zveriť najmä právny základ pre stanovenie pomoci a prijatie pravidiel týkajúcich sa riadenia, monitorovania a hodnotenia programov, uverejňovania prínosov vyplatenej pomoci a pravidiel súvisiacich s vykonávaním plánov pre sociálne schémy. Komisia by mala byť oprávnená definovať postupy súvisiace s vyplácaním pomoci a zálohových platieb pomoci. 8. S cieľom dosiahnuť ciele jednotnej SOT a dodržiavať jej zásady by Komisia okrem toho mala mať právomoc prijímať pravidlá, vrátane pravidiel týkajúcich sa riadenia schém zameraných na obmedzenie výroby mlieka, cukru a vína, inšpekcií a kontrol a mala by mať aj právomoc určiť výšku zábezpek, ustanoviť pravidlá a postupy týkajúce sa vrátenia neoprávnených platieb a prijímať pravidlá týkajúce sa zmlúv spojených s trhovou podporou. 9. V sektore vína by sa Komisii mali okrem toho zveriť právomoci zabezpečiť, aby žiadosti o označenie pôvodu, zemepisné označenia, ako aj tradičné pojmy spĺňali podmienky ustanovené na základe tohto nariadenia s cieľom zaručiť jednotné uplatňovanie v celej Únii. Pokiaľ ide o obchodnú úpravu a označovanie výrobkov sektora vinohradníctva a vinárstva, Komisia by mala mať právomoc prijať všetky potrebné pravidlá týkajúce sa postupov, oznámení a technických kritérií. 10. Komisia by s cieľom zaručiť dosiahnutie cieľov legislatívneho rámca ustanoveného týmto nariadením mala mať aj trvalé kontrolné právomoci týkajúce sa niektorých činností organizácií výrobcov, skupín výrobcov, medziodvetvových organizácií a organizácií hospodárskych subjektov. Okrem toho, Komisia by s cieľom zachovať štruktúru vymedzenú na základe jednotnej SOT a jej základné parametre mala mať právomoc prijímať všetky potrebné pravidlá týkajúce sa výnimočných trhových opatrení a výnimočných riadiacich opatrení určených na vyriešenie naliehavých a nepredvídaných problémov vzniknutých v jednom alebo viacerých členských štátoch. 11. Pokiaľ sa výslovne neustanovuje inak, Komisia by mala prijať tieto vykonávacie akty v súlade s ustanoveniami nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. XX/XXXX o [ názov nariadenia ]. 12. Vzhľadom na niektoré opatrenia podľa tohto nariadenia, ktoré si vyžadujú rýchle konanie alebo ktoré spočívajú len v uplatnení všeobecných ustanovení na osobitné situácie bez voľného rozhodovania, Komisia by mala byť oprávnená prijímať vykonávacie akty bez pomoci výboru. 13. Komisia by mala byť ďalej oprávnená vykonávať určité administratívne alebo riadiace úlohy, ktoré neznamenajú prijímanie delegovaných alebo vykonávacích aktov. 14. Nahradenie novým nariadením o jednotnej SOT by nemalo viesť k spochybneniu politických rozhodnutí, ktoré sa prijali v priebehu rokov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len „SPP“). Účelom tohto nariadenia by preto malo byť predovšetkým zosúladenie právomocí zverených Komisii so zmluvou. Preto by sa ním nemali rušiť alebo meniť existujúce ustanovenia, pri ktorých zostávajú existujúce odôvodnenia platné, pokiaľ sa tieto ustanovenia nestali zastaralými, ani by sa ním nemali ustanovovať nové pravidlá alebo opatrenia. Výnimky z tohto prístupu sa týkajú rozdeľovania potravinových výrobkov najodkázanejším osobám v Únii a pomoci poskytnutej v rámci nemeckého monopolu na alkohol. Ustanovenia týkajúce sa obchodných noriem odzrkadľujú návrhy prijaté v súvislosti so súhrnnou revíziou politiky kvality. 15. Mali by sa stanoviť hospodárske roky pre obilniny, ryžu, cukor, sušené krmivo, osivá, olivový olej a stolové olivy, ľan a konope, ovocie a zeleninu, banány, mlieko a mliečne výrobky a húsenice priadky morušovej prispôsobené najmä biologickým produkčným cyklom každého z týchto výrobkov. 16. V záujme stability trhov a zabezpečenia primeranej životnej úrovne pre poľnohospodárov sa súbežne so zavedením režimov priamej podpory vytvoril diferencovaný systém podpory cien v rôznych sektoroch s prihliadnutím na rôzne potreby v každom z týchto sektorov na jednej strane a vzájomnú závislosť medzi rôznymi sektormi na strane druhej. Tieto opatrenia majú podobu verejnej intervencie alebo prípadne vyplácania pomoci pre súkromné skladovanie výrobkov sektorov obilnín, ryže, cukru, olivového oleja a stolových olív, hovädzieho a teľacieho mäsa, mlieka a mliečnych výrobkov, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa. Vzhľadom na ciele následných zmien a doplnení nariadenia (ES) č. 1234/2007, najmä na základe nariadenia Rady (ES) č. 72/2009 z 19. januára 2009 o úpravách spoločnej poľnohospodárskej politiky zmenením a doplnením nariadení (ES) č. 247/2006, (ES) č. 320/2006, (ES) č. 1405/2006, (ES) č. 1234/2007, (ES) č. 3/2008 a (ES) č. 479/2008 a zrušením nariadení (EHS) č. 1883/78, (EHS) č. 1254/89, (EHS) č. 2247/89, (EHS) č. 2055/93, (ES) č. 1868/94, (ES) č. 2596/97, (ES) č. 1182/2005 a (ES) č. 315/2007[7] a na základe odôvodnení v ňom uvedených je preto potrebné zachovať opatrenia na podporu cien v prípade, že sú ustanovené v nástrojoch, ako boli vyvinuté v minulosti, bez toho, aby došlo k podstatným zmenám v porovnaní s predchádzajúcou právnou situáciou. 17. Z dôvodu jasnosti a prehľadnosti by ustanovenia, ktorými sa uvedené opatrenia riadia, mali mať spoločnú štruktúru, pričom sa zachová politika sledovaná v každom sektore. Na tento účel je vhodné rozlišovať referenčné a intervenčné ceny. 18. SOT s obilninami, hovädzím a teľacím mäsom a mliekom a mliečnymi výrobkami obsahovali ustanovenia, podľa ktorých Rada konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 37 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva mala právomoc meniť cenové úrovne. Vzhľadom na citlivosť cenových systémov by malo byť jasne ustanovené, že možnosť meniť cenové úrovne podľa článku 43 ods. 2 zmluvy existuje vo vzťahu ku všetkým sektorom, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. 19. Mali by sa stanoviť referenčné ceny pre štandardné kvality bieleho cukru a surového cukru. Tieto štandardné kvality by mali byť reprezentatívne pre priemerné kvality cukru vyrobeného v Únii a určeného základnými kritériami uplatňovanými na trhu s cukrom. Takisto by sa malo umožniť prehodnotenie štandardných kvalít, pričom treba zohľadniť najmä komerčné požiadavky a vývoj v oblasti technických analýz. 20. Na zabezpečenie spoľahlivých informácií o cenách cukru na trhu Únie by sa na základe tohto nariadenia mal ustanoviť systém oznamovania cien, na základe ktorého by sa mali určovať úrovne trhovej ceny bieleho cukru. 21. Na základe zmien a doplnení zavedených nariadením (ES) č. 72/2009 je systém intervencie v prípade obilnín, ryže, masla a sušeného odtučneného mlieka otvorený iba v určitých obdobiach roka. V prípade sektora hovädzieho a teľacieho mäsa by začatie a ukončenie verejnej intervencie malo závisieť od úrovne trhových cien v určitom období. 22. Cenová úroveň, pri ktorej by sa mal uskutočniť nákup v rámci verejnej intervencie, sa v minulosti znížila v prípade SOT s obilninami, ryžou a hovädzím a teľacím mäsom a stanovila sa spolu so zavedením režimu priamej podpory v týchto sektoroch. Pomoc na základe týchto režimov a intervenčné ceny sú preto úzko prepojené. Pre výrobky v sektore mlieka a mliečnych výrobkov sa stanovila uvedená cenová úroveň, aby sa podporila spotreba výrobkov tohto sektora a zvýšila ich konkurencieschopnosť. Tieto politické rozhodnutia sú stále platné. 23. V tomto nariadení by sa mala stanoviť možnosť predať výrobky skúpené v rámci verejnej intervencie. Tieto opatrenia by sa mali prevziať takým spôsobom, aby nedochádzalo k narušeniu trhu a aby sa zabezpečil rovnaký prístup k tovarom a rovnaké zaobchádzanie s nákupcami. 24. Medzi ciele spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP), ktoré sú vymedzené v článku 39 ods. 1 zmluvy, patrí stabilizácia trhov, ako aj zabezpečenie dodávok spotrebiteľom za primerané ceny. V priebehu rokov schéma distribúcie potravín úspešne podporovala dosiahnutie obidvoch cieľov. Schéma by mala naďalej zaručovať ciele SPP a pomáhať pri dosahovaní cieľov kohézie. Postupné reformy SPP však viedli k postupnému znižovaniu intervenčných zásob, ako aj k obmedzeniu škály dostupných výrobkov. Nákupy na trhu by preto mali byť aj stálym zdrojom dodávok pre schému. 25. S cieľom zabezpečiť riadne rozpočtové hospodárenie a v plnej miere využiť kohézny rozmer systému Únie by sa mal stanoviť fixný strop pre pomoc Únie a malo by sa prijať ustanovenie týkajúce sa spolufinancovania programu na dodávky potravín členskými štátmi. Zo skúseností okrem iného vyplýva, že systém potrebuje dlhodobejšiu perspektívu. Komisia by preto mala navrhnúť trojročné plány na zavedenie systému a členské štáty by mali pripraviť vnútroštátne programy na dodávky potravín, v ktorých vymedzia svoje ciele a priority pre systém, vrátane nutričných hľadísk. Členské štáty by okrem toho mali uskutočňovať príslušné administratívne a fyzické kontroly a v prípade nezrovnalostí stanoviť pokuty, aby sa zaručilo vykonávanie trojročného plánu v súlade s platnými pravidlami. 26. Komisia by s cieľom zabezpečiť transparentné, jednotné a účinné fungovanie schémy pre najchudobnejších mala prijať postupy na prijímanie a revíziu trojročných plánov a mala by pristúpiť k prijatiu týchto plánov a v prípade potreby ich revízií. Komisia by mala takisto prijať ustanovenia týkajúce sa dodatočných prvkov, ktoré sa majú začleniť do trojročných plánov, pravidlá pre dodávanie výrobkov, ako aj postupy a lehoty platné pre stiahnutia intervenčných výrokov, vrátane presunov medzi členskými štátmi a pravidlá týkajúce sa formátu národných programov na dodávky potravín a ročné správy o vykonávaní. Komisia by okrem toho mala s cieľom zabezpečiť jednotnosť pri vykonávaní trojročných plánov členskými štátmi prijať postupy pre úhradu nákladov charitatívnych organizácií, ktoré sa členské štáty rozhodli považovať za oprávnené, vrátane lehôt a finančných stropov, podmienok týkajúcich sa pozvánok na účasť vo verejnej súťaži a podmienok uplatniteľných na potravinové výrobky a ich dodávku. Okrem toho by sa mali prijať pravidlá, ktorými sa ustanovujú povinnosti členských štátov týkajúce sa kontrol, postupov a lehôt na platby, zníženia v prípade ich nedodržiavania, ako aj účtovné ustanovenia a úlohy, ktoré majú plniť národné intervenčné orgány aj v prípade presunov medzi členskými štátmi. 27. S cieľom prispieť k vytvoreniu rovnováhy na trhu s mliekom a k stabilizácii trhových cien sa v tomto nariadení ustanovuje poskytovanie pomoci na súkromné skladovanie niektorých výrobkov z masla. Komisia by mala okrem toho získať právomoc rozhodovať o poskytnutí pomoci na súkromné skladovanie bieleho cukru, niektorých druhov olivového oleja a niektorých výrobkov z hovädzieho a teľacieho mäsa, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa. 28. Stupnice Únie na klasifikáciu jatočných tiel v sektoroch hovädzieho a teľacieho mäsa, bravčového mäsa a ovčieho a kozieho mäsa sú nevyhnutné na účely zaznamenávania cien a uplatňovania intervenčných opatrení v týchto sektoroch. Ich cieľom je okrem toho zvýšiť transparentnosť trhu. 29. Obmedzenia voľného pohybu vyplývajúce z uplatňovania opatrení, ktorých cieľom je zabrániť rozšíreniu chorôb zvierat, by mohli spôsobovať ťažkosti na trhu s určitými výrobkami v jednom alebo viacerých členských štátoch. Skúsenosti dokazujú, že vážne narušenia trhu, ako je významný pokles spotreby alebo cien, možno pripísať strate dôvery spotrebiteľov v dôsledku ohrozenia verejného zdravia alebo zdravia zvierat. 30. Výnimočné opatrenia na podporu trhu s hovädzím a teľacím mäsom, mliekom a mliečnymi výrobkami, bravčovým mäsom, ovčím mäsom a kozím mäsom, vajcami a hydinovým mäsom by mali priamo súvisieť so zdravotnými a veterinárnymi opatreniami prijatými v rámci boja proti šíreniu chorôb alebo by mali na ne nadväzovať. Mali by sa prijímať na žiadosť členských štátov, aby sa zabránilo vážnemu narušeniu príslušných trhov. 31. Mala by sa stanoviť možnosť Komisie prijať osobitné intervenčné opatrenia v prípade, že sa považujú za nevyhnuté s cieľom účinne a efektívne reagovať na hrozby narušenia trhu v sektore obilnín a zabrániť rozsiahlemu uplatňovaniu verejnej intervencie v niektorých regiónoch Únie v sektore ryže alebo doplniť nedostatok nelúpanej ryže po prírodných katastrofách. 32. Mala by sa určiť minimálna cena pre kvótovanú cukrovú repu zodpovedajúcu štandardnej kvalite, aby sa zabezpečila primeraná životná úroveň pestovateľov cukrovej repy a cukrovej trstiny v Únii. 33. Na zabezpečenie spravodlivého vyváženia práv a povinností cukrovarníckych podnikov a pestovateľov cukrovej repy sú potrebné osobitné nástroje. Preto by sa mali prijať štandardné ustanovenia, ktorými sa budú riadiť medziodvetvové dohody. 34. Rozmanitosť prírodných, hospodárskych a technických pomerov sťažuje stanovenie jednotných nákupných podmienok cukrovej repy v celej Únii. V rámci odvetvia už existujú dohody medzi združeniami pestovateľov cukrovej repy a cukrovarníckymi podnikmi. Preto by rámcové ustanovenia mali vymedzovať len minimálne záruky, ktoré požadujú pestovatelia cukrovej repy a cukrovarnícky priemysel na zabezpečenie hladkého fungovania trhu s cukrom s možnosťou odchýlky od určitých pravidiel v kontexte dohody v rámci trhu. 35. Výrobný poplatok stanovený pre sektor cukru, ktorým sa prispieva k financovaniu vzniknutých výdavkov, by sa mal ustanoviť v tomto nariadení. 36. Na zachovanie štrukturálnej rovnováhy trhov s cukrom pri cenovej úrovni blízkej referenčnej cene by sa mala stanoviť možnosť rozhodnúť o stiahnutí cukru z trhu na dobu potrebnú na obnovenie trhovej rovnováhy. 37. Pokiaľ ide o živé rastliny, hovädzie a teľacie mäso, bravčové mäso, ovčie a kozie mäso, vajcia a hydinové mäso, mala by sa stanoviť možnosť prijať určité opatrenia na uľahčenie prispôsobenia ponuky požiadavkám trhu. Tieto opatrenia môžu prispieť k stabilizácii trhov a zabezpečeniu primeranej životnej úrovne dotknutých poľnohospodárov. 38. Základným nástrojom trhovej politiky v sektore cukru bolo množstvové obmedzenie výroby. Dôvody, ktoré v minulosti viedli Spoločenstvo k prijatiu systémov výrobných kvót v sektore cukru, stále pretrvávajú. 39. Systém kvót na cukor podľa tohto nariadenia by mal predovšetkým zachovať právny stav kvót, pretože podľa judikatúry Súdneho dvora Európskej únie systém kvót tvorí mechanizmus na reguláciu trhu v sektore cukru, ktorý sa zameriava na zabezpečenie dosiahnutia cieľov verejného záujmu. 40. V tomto nariadení by sa mala ustanoviť možnosť upraviť kvóty na cukor, aby sa odzrkadlili rozhodnutia členských štátov týkajúce sa prerozdelenia národných kvót. 41. Vzhľadom na potrebu umožniť členským štátom istú pružnosť vo vzťahu ku štrukturálnej úprave spracovateľského priemyslu a pestovania cukrovej repy a cukrovej trstiny v období, keď sa majú uplatňovať kvóty, mala by sa stanoviť možnosť členských štátov meniť kvóty podnikov v určitých medziach bez toho, aby sa pritom obmedzilo fungovanie reštrukturalizačného fondu ako nástroja. 42. S cieľom zabrániť tomu, aby prebytkový cukor narušil trh s cukrom, by Komisia mala mať možnosť na základe určitých kritérií stanoviť, aby sa nadprodukcia cukru, izoglukózy a inulínového sirupu považovala za výrobu v rámci kvóty pre nasledujúci hospodársky rok. Okrem toho sa ustanovil aj poplatok za nadbytočné množstvo, aby nedošlo k hromadeniu týchto množstiev ohrozujúcich situáciu na trhu, ak sa pri určitých množstvách nedodržia príslušné podmienky. 43. Systém kvót na mlieko by sa mal zachovať až do uplynutia jeho platnosti v roku 2015, vrátane uplatňovania poplatkov na množstvá mlieka dodané alebo predané na priamu spotrebu, ktoré presahujú istú garantovanú prahovú hodnotu. 44. Malo by sa zachovať rozlišovanie dodávok a priamych predajov mlieka a schéma by sa mala uplatňovať na základe jednotlivých reprezentatívnych obsahov tuku a vnútroštátneho referenčného obsahu tuku. Poľnohospodári by mali byť za určitých podmienok oprávnení dočasne previesť svoju individuálnu kvótu. Mala by sa zachovať aj zásada, že ak sa poľnohospodársky podnik predá, prenajme alebo dedením prevedie, príslušná kvóta sa prevedie na kupujúceho, nájomcu alebo dediča spolu s príslušnou pôdou, pričom by sa mali zachovať určité výnimky zo zásady, že sa kvóty viažu na poľnohospodárske podniky, aby bolo možné pokračovať v reštrukturalizácii výroby mlieka a v zlepšovaní životného prostredia. V súlade s rôznymi typmi prevodu kvót a využívaním objektívnych kritérií by sa tiež mali ustanoviť pravidlá oprávňujúce členské štáty uložiť časť prevedených množstiev do národnej rezervy. 45. Poplatok za nadbytočné množstvo za mlieko a iné mliečne výrobky by sa mal stanoviť na odrádzajúcej úrovni a členský štát by ho mal zaplatiť ihneď, ako sa prekročí národná kvóta. Členský štát by potom mal rozdeliť sumu, ktorú je potrebné zaplatiť, medzi výrobcov, ktorí k prekročeniu prispeli. Tí by potom na základe toho, že prekročili svoje povolené množstvá, zodpovedali členskému štátu za platbu svojho podielu na poplatku. Členské štáty by mali zaplatiť Európskemu poľnohospodárskemu záručnému fondu (EPZF) poplatok, ktorý zodpovedá prekročeniu ich národnej kvóty, znížený o paušálnu sumu vo výške 1 %, aby sa tak zohľadnili prípady bankrotov alebo definitívnej neschopnosti niektorých výrobcov zaplatiť svoj podiel uloženého poplatku. 46. Zdá sa, že hlavný účel systému kvót na mlieko znížiť nerovnováhu medzi ponukou a dopytom na príslušnom trhu a výsledné štrukturálne prebytky a dosiahnuť tak lepšiu rovnováhu na trhu, znížil trhovú orientáciu, pretože narušil reakciu poľnohospodárov na cenové signály a zabránil zvýšeniu efektívnosti v sektore spomalením reštrukturalizácie. Postupné rušenie kvót na mlieko ich ročným zvyšovaním o 1 % sa ustanovilo od hospodárskeho roku 2009/2010 do roku 2013/2014. V súvislosti s reštrukturalizáciou sektora by sa malo členským štátom povoliť, aby do 31. marca 2014 udelili v rámci určitých obmedzení dodatočnú štátnu pomoc. Zvýšenie kvót začlenené do nariadenia (ES) č. 1234/2007, zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 248/2008[8], a ročné zvýšenie o 1 %, ako aj ďalšie zmeny, ktorými sa znižuje pravdepodobnosť uloženia poplatku za nadbytočné množstvo, znamenajú, že na základe súčasnej výrobnej schémy a pri uplatňovaní ročného zvýšenia o 1 % od roku 2009/2010 do roku 2013/2014 bude uloženie poplatku hroziť iba Taliansku. Preto sa pri zohľadnení súčasnej výrobnej schémy vo všetkých členských štátoch zvyšovanie kvót kvôli odstráneniu tohto rizika zameralo na Taliansko. 47. V nariadení (ES) č. 1234/2007 sa ustanovujú rôzne druhy schém pomoci. V rámci schémy pre sušené krmivo a pre ľan a konope sa ustanovila spracovateľská pomoc pre tieto sektory ako prostriedok na riadenie vnútorného trhu v príslušných sektoroch. V dôsledku zmien a doplnení na základe nariadenia (ES) č. 72/2009 a podľa nariadenia Rady (ES) č. 73/2009 z 19. januára 2009, ktorým sa ustanovujú spoločné pravidlá režimov priamej podpory pre poľnohospodárov v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktorým sa ustanovujú niektoré režimy podpory pre poľnohospodárov, ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1782/2003[9], sa pomoc na sušené krmivo bude naďalej poskytovať až do 1. apríla 2012 a na dlhé ľanové vlákna, krátke ľanové vlákna a konopné vlákna až do hospodárskeho roku 2011/2012. Systém kvót na zemiakový škrob ustanovený v nariadení (ES) č. 1234/2007, zmenenom a doplnenom nariadením (ES) č. 72/2009, a súvisiaca minimálna cena sa uplatňujú iba do konca hospodárskeho roku 2011/2012. 48. S cieľom prispieť k nastoleniu rovnováhy na trhu s mliekom a stabilizovať trhové ceny mlieka a mliečnych výrobkov sú potrebné opatrenia, ktorými sa zvýši možnosť odbytu mliečnych výrobkov. Týmto nariadením by sa malo ustanoviť poskytovanie pomoci na uvádzanie určitých mliečnych výrobkov, ktoré majú osobitné použitie a určenie, na trh. Okrem toho by sa v ňom malo stanoviť, že s cieľom zvýšiť spotrebu mlieka u mladých ľudí by Únia mala uhrádzať časť výdavkov vzniknutých poskytovaním pomoci na dodávanie mlieka žiakom v školách. 49. Mala by sa stanoviť možnosť poskytovať výrobnú náhradu v prípadoch, keď sa so zreteľom na výrobu niektorých priemyselných, chemických alebo farmaceutických výrobkov zvýši potreba prijať opatrenia zamerané na zabezpečenie určitých výrobkov z cukru. 50. V súlade s nariadením (ES) č. 73/2009 boli platby na plochu pre chmeľ oddelené od 1. januára 2010. S cieľom umožniť organizáciám výrobcov pestujúcich chmeľ pokračovať vo svojich činnostiach ako predtým, by sa malo prijať osobitné ustanovenie, na základe ktorého by sa v dotknutých členských štátoch mohli používať rovnocenné sumy na rovnaké činnosti. 51. Finančný príspevok Únie pozostávajúci z percentuálnej hodnoty priamej pomoci, ktorú členské štáty môžu zadržať v súlade s nariadením (ES) č. 73/2009, má schválené organizácie hospodárskych subjektov stimulovať k tomu, aby vypracovali pracovné programy s cieľom zvýšiť kvalitu produkcie olivového oleja a stolových olív. V tejto súvislosti by sa týmto nariadením mala ustanoviť podpora, ktorá sa má prideľovať v súlade s prioritami pripísanými vykonaným činnostiam v rámci daných pracovných programov. 52. V tomto nariadení sa rozlišuje na jednej strane medzi ovocím a zeleninou, medzi ktoré patrí ovocie a zelenina určené na uvedenie na trh a ovocie a zelenina určené na spracovanie, a spracovaným ovocím a zeleninou na strane druhej. Pravidlá pre organizácie výrobcov, operačné programy a finančná pomoc Únie sa uplatňujú iba na ovocie a zeleninu a ovocie a zeleninu určené iba na spracovanie. 53. Organizácie výrobcov sú hlavnými aktérmi v rámci schémy pre ovocie a zeleninu. Vzhľadom na stále väčšiu koncentráciu dopytu je zoskupovanie ponuky prostredníctvom týchto organizácií aj naďalej hospodárskou nevyhnutnosťou s cieľom posilniť postavenie výrobcov na trhu. Toto zoskupovanie by sa malo uskutočňovať na základe dobrovoľnosti a malo by dokazovať svoju užitočnosť na základe rozsahu a efektívnosti služieb, ktoré organizácie výrobcov poskytujú svojim členom. Keďže organizácie výrobcov konajú výlučne v záujme svojich členov, malo by sa usudzovať, že v hospodárskych záležitostiach konajú v mene a za svojich členov. 54. Výroba ovocia a zeleniny sa nedá predvídať a výrobky podliehajú skaze. Aj obmedzené prebytky môžu podstatne narušiť trh. Mali by sa preto zaviesť opatrenia pre krízové riadenie. Tieto opatrenia by sa mali s cieľom zabezpečiť vyššiu atraktívnosť organizácií výrobcov začleniť do operačných programov. 55. Pri pestovaní a predaji ovocia a zeleniny by sa mali plne zohľadňovať environmentálne záujmy, vrátane spôsobov pestovania, spravovania odpadového materiálu a predaja výrobkov, ktoré sa stiahli z trhu, najmä pokiaľ ide o ochranu kvality vody, o zachovanie biodiverzity a rozvoj vidieka. 56. Skupinám výrobcov v sektore ovocia a zeleniny v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo po tomto dátume, v niektorých najvzdialenejších regiónoch Únie alebo na menších ostrovoch Egejského mora, ktoré chcú získať štatút organizácií výrobcov v súlade s týmto nariadením, by sa mala povoliť výhoda prechodného obdobia, počas ktorého sa môže poskytovať určitá vnútroštátna finančná podpora alebo finančná podpora Únie za určité záväzky zo strany skupiny výrobcov. 57. S cieľom uložiť organizáciám výrobcov v sektore ovocia a zeleniny väčšiu zodpovednosť najmä za ich finančné rozhodovanie a aby sa lepšie prispôsobili verejné zdroje, ktoré sú pridelené na plnenie ich budúcich požiadaviek, mali by sa ustanoviť podmienky použitia takýchto zdrojov. Spoločné financovanie operačných fondov vytvorených organizáciami výrobcov je vhodným riešením. V osobitných prípadoch by sa mal povoliť dodatočný rozsah financovania. Operačné fondy by sa mali využívať iba na financovanie operačných programov v sektore ovocia a zeleniny. S cieľom kontrolovať výdavky Únie by mala existovať najvyššia možná výška pomoci, ktorá sa poskytuje organizáciám výrobcov, ktorí zriaďujú operačné fondy. 58. V regiónoch, kde je organizácia výroby v sektore ovocia a zeleniny slabá, by sa malo povoliť poskytovanie dodatočných vnútroštátnych finančných príspevkov. V prípade členských štátov, ktoré sú v značnej nevýhode vzhľadom na štruktúry, by takéto príspevky mala uhrádzať Únia. 59. S cieľom zjednodušiť a znížiť náklady systému by sa mali, kde je to možné, zosúladiť postupy a pravidlá týkajúce sa oprávnenosti nákladov v rámci operačných fondov s postupmi a pravidlami programov na rozvoj vidieka, pričom sa členské štáty požiadajú, aby vytvorili národnú stratégiu pre operačné programy. 60. Je žiaduce riešiť problém nízkej konzumácie ovocia a zeleniny u detí tým, že sa bude trvalo zvyšovať pomer ovocia a zeleniny v strave detí v štádiu, keď sa vytvárajú ich stravovacie návyky. Preto by sa mala zabezpečiť podpora Únie s cieľom spolufinancovať dodávky výrobkov zo sektora ovocia a zeleniny, spracovaného ovocia a zeleniny a banánov deťom vo vzdelávacích zariadeniach, a takisto spolufinancovať určité súvisiace náklady v oblasti logistiky, distribúcie, vybavenia, komunikácie, monitorovania a vyhodnocovania. S cieľom zabezpečiť jeho riadne zavedenie by členské štáty, ktoré chcú využívať program podpory konzumácie ovocia v školách, mali vypracovať predchádzajúcu stratégiu, ktorá okrem iného obsahuje zoznam oprávnených výrobkov vybraných na základe objektívnych kritérií, vrátane sezónnosti, dostupnosti alebo environmentálnych záujmov. 61. S cieľom zabezpečiť riadne rozpočtové hospodárenie programu podpory konzumácie ovocia v školách by sa mal stanoviť fixný strop pre pomoc Únie a maximálne miery spolufinancovania. Pomoc Únie by sa nemala používať na nahradenie financovania pre žiadny existujúci vnútroštátny program podpory konzumácie ovocia v školách. Vzhľadom na rozpočtové obmedzenia by členské štáty mali byť schopné nahradiť svoj finančný príspevok pre program podpory konzumácie ovocia v školách príspevkami zo súkromného sektora. Členské štáty by na účel zefektívnenia svojich programov mali ustanoviť sprievodné opatrenia, na ktoré by sa členským štátom malo povoliť poskytovať vnútroštátnu pomoc. 62. Je dôležité ustanoviť podporné opatrenia v sektore vinohradníctva a vinárstva, od ktorých sa očakáva posilnenie štruktúr pre konkurencieschopnosť. Hoci by tieto opatrenia mala určiť a financovať Únia, členským štátom by sa mala ponechať možnosť výberu vhodného súboru opatrení, ktoré by spĺňali potreby ich regionálnych orgánov, pričom sa v prípade potreby zohľadnia ich osobitosti, ako aj možnosť začleniť ich do vnútroštátnych podporných programov. Za realizáciu týchto programov by mali byť zodpovedné členské štáty. 63. Jedným z kľúčových opatrení oprávnených na vnútroštátne podporné programy by mala byť propagácia a uvádzanie vín Únie na trh v tretích krajinách. Činnosti v oblasti reštrukturalizácie a konverzie by mali byť aj naďalej zahrnuté vzhľadom na ich pozitívny štrukturálny vplyv na sektor vinohradníctva a vinárstva. Podporu by malo byť možné poskytnúť aj na investície v sektore vinohradníctva a vinárstva, ktoré sú zamerané na zlepšenie ekonomickej výkonnosti samotných podnikov. Podpora na destiláciu vedľajších produktov by mala byť opatrením pre členské štáty, ktoré chcú využiť takýto nástroj na zabezpečenie kvality vína a pritom chrániť životné prostredie. 64. Nárok na podporu v rámci podporných programov pre sektor vinohradníctva a vinárstva by mali mať aj preventívne nástroje, ako poistenie úrody, vzájomné fondy a zelený zber, aby sa povzbudil zodpovedný prístup ku krízovým situáciám. 65. Členské štáty môžu z rôznych dôvodov uprednostňovať poskytovanie neviazanej pomoci poľnohospodárom v rámci režimu jednotnej platby. Preto by sa táto možnosť mala otvoriť pre členské štáty a každý takýto prevod by z dôvodu osobitostí režimu jednotnej platby mal byť nezvratný a zodpovedajúcim spôsobom by mal znížiť rozpočet vyčlenený na vnútroštátne podporné programy pre sektor vinohradníctva a vinárstva v nasledujúcich rokoch. 66. Sektor vinohradníctva a vinárstva by sa mal podporovať aj prostredníctvom štrukturálnych opatrení podľa nariadenia Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. septembra 2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV)[10]. S cieľom zvýšiť množstvo finančných prostriedkov dostupných podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005 by sa mal zaviesť postupný presun finančných prostriedkov do rozpočtu podľa uvedeného nariadenia, ak sú príslušné sumy dostatočne vysoké. 67. Členské štáty by v záujme zlepšenia fungovania trhu s vínom mali mať možnosť vykonávať rozhodnutia, ktoré prijali medziodvetvové organizácie. Z rozsahu pôsobnosti týchto rozhodnutí by sa však mali vylúčiť postupy, ktoré by mohli narušiť hospodársku súťaž. 68. Nadmerná výroba vína v Únii sa prehĺbila v dôsledku porušovania prechodného zákazu novej výsadby. V Únii existuje výrazne rozšírená nezákonná výsadba, ktorá predstavuje zdroj nekalej hospodárskej súťaže, prehlbuje problémy v sektore vína a musí sa riešiť. 69. Dočasný zákaz novej výsadby mal určitý vplyv na rovnováhu medzi ponukou a dopytom na trhu s vínom, súčasne však predstavoval prekážku pre konkurencieschopných výrobcov, ktorí chceli pružne zareagovať na zvýšený dopyt. Keďže sa doteraz nedosiahla rovnováha na trhu a sprievodné opatrenia, ako napríklad program klčovania si vyžadujú určitý čas, aby sa prejavili ich účinky, je vhodné ponechať zákaz novej výsadby v platnosti až do 31. decembra 2015, k tomuto dátumu by sa však mal definitívne zrušiť, aby sa tak umožnilo konkurencieschopným výrobcom voľne reagovať na podmienky na trhu. Členské štáty by však mali mať možnosť predĺžiť platnosť zákazu na svojom území do 31. decembra 2018, ak to považujú za potrebné. 70. S cieľom zlepšiť riadenie vinohradníckeho potenciálu a podporiť efektívne využívanie výsadbových práv, a tak prispieť k zmierneniu vplyvu dočasného obmedzenia výsadby, by sa mala naďalej zachovať určitá flexibilita, ako sú systémy národných alebo regionálnych rezerv. 71. Správne fungovanie jednotného trhu by sa pridelením štátnej pomoci mohlo narušiť. Ustanovenia zmluvy, ktorými sa riadi štátna pomoc, by sa mali v zásade uplatňovať na výrobky v sektore vinohradníctva a vinárstva, na ktoré sa vzťahuje SOT s vínom. Ustanovenia o prémii za vyklčovanie a niektoré opatrenia v rámci podporných programov by však nemali byť samy osebe prekážkou pre poskytovanie štátnej pomoci na rovnaké účely. 72. S cieľom ustanoviť začlenenie sektoru vinohradníctva a vinárstva do režimu jednotnej platby by mali byť všetky aktívne obrábané vinohradnícke oblasti oprávnené na schému jednotnej platby ustanovenú v nariadení (ES) č. 73/2009. 73. Včelárstvo sa ako poľnohospodársky sektor vyznačuje rozmanitosťou výrobných podmienok a výnosov a rozptylom a rôznosťou hospodárskych subjektov a to v oblasti výroby, ako aj vo fázach uvádzania na trh. Okrem toho, vzhľadom na rozšírenie varroázy vo viacerých členských štátoch v ostatných rokoch a na problémy, ktoré táto choroba spôsobuje v produkcii medu, je naďalej nevyhnutné opatrenie zo strany Únie, pretože varroázu nie je možné úplne eradikovať a musí sa ošetrovať schválenými výrobkami. Vzhľadom na tieto okolnosti a s cieľom zlepšiť produkciu a uvádzanie včelárskych výrobkov na trh v Únii sa musia každé tri roky vypracovať národné programy, ktoré zahŕňajú technickú pomoc, kontrolu varroázy, racionalizáciu sezónneho presunu včelstiev, riadenie obnovy stavu včelstiev v Únii a spoluprácu na výskumných programoch týkajúcich sa chovu včiel a včelárskych výrobkov s cieľom zlepšiť všeobecné podmienky pre včelársku výrobu a uvádzanie včelárskych výrobkov na trh. Tieto vnútroštátne programy by mala čiastočne financovať Únia. 74. Pomoc Únie na chov húseníc priadky morušovej by sa mala poskytovať na použitú škatuľu vajíčok priadky morušovej. 75. Uplatňovanie obchodných noriem pre poľnohospodárske výrobky môže prispieť k zlepšeniu hospodárskych podmienok výroby týchto výrobkov a ich uvádzania na trh, ako aj ich kvality. Uplatňovanie týchto noriem je preto v záujme výrobcov, obchodníkov a spotrebiteľov. 76. Na základe oznámenia Komisie o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov[11] a následných rozhovorov sa zdá vhodné zachovať obchodné normy podľa sektorov alebo výrobkov s cieľom zohľadniť očakávania spotrebiteľov a prispieť k zlepšeniu hospodárskych podmienok pre výrobu a predaj poľnohospodárskych výrobkov, ako aj ich kvality. 77. S cieľom zaručiť, aby všetky výrobky boli primeranej, vyhovujúcej a predajnej kvality a bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia prijaté v potravinárskom sektore a najmä všeobecné potravinové právo obsiahnuté v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín[12], základné všeobecné obchodné normy, ako sú plánované v uvedenom oznámení Komisie, by mali byť vhodné pre výrobky, na ktoré sa nevzťahujú obchodné normy podľa sektorov alebo výrobkov. Ak takéto výrobky prípadne vyhovujú uplatniteľnej medzinárodnej norme, tieto výrobky by sa mali považovať za výrobky vyhovujúce všeobecnej obchodnej norme. 78. V prípade niektorých sektorov a/alebo výrobkov sú vymedzenia pojmov, označenia a/alebo obchodné názvy dôležitým prvkom pre stanovenie podmienok hospodárskej súťaže. Je preto vhodné ustanoviť vymedzenie pojmov, označenia a obchodné názvy pre tieto sektory a/alebo výrobky, ktoré by sa mali používať iba v Únii pre uvádzanie výrobkov, ktoré spĺňajú zodpovedajúce požiadavky, na trh. 79. V nariadení (ES) č. 1234/2007 sa zachoval sektorový prístup ustanovený v predchádzajúcich SOT týkajúci sa obchodných noriem. Je vhodné zaviesť ustanovenia horizontálneho charakteru. 80. Na základe nariadenia (ES) č. 1234/2007 bola Komisia doteraz poverená prijímaním ustanovení týkajúcich sa obchodných noriem pre určité sektory. Vzhľadom na ich podrobný technický charakter a potrebu stále zvyšovať ich účinnosť a prispôsobovať ich vyvíjajúcej sa obchodnej praxi je vhodné rozšíriť tento prístup na všetky obchodné normy, pričom sa stanovia kritériá, na ktoré má Komisia prihliadať pri stanovovaní príslušných pravidiel. 81. Obchodné normy by sa mali uplatňovať s cieľom umožniť, aby sa na trh dodávali výrobky normalizovanej a uspokojivej kvality. Obchodné normy by sa mali týkať najmä vymedzenia pojmov, zaraďovania do tried kvality, obchodnej úpravy a označovania, balenia, spôsobu výroby, konzervovania, dopravy, informácií o výrobcoch, obsahu určitých látok, súvisiacich administratívnych dokladov, skladovania, certifikácie a lehôt. 82. Predovšetkým vzhľadom na záujem spotrebiteľov dostať primerané a transparentné informácie o výrobkoch by malo byť možné vymedziť v jednotlivých prípadoch primerané označenia týkajúce sa miesta hospodárenia na adekvátnej zemepisnej úrovni, pričom sa vezmú do úvahy osobitosti niektorých sektorov, najmä tie, ktoré sa týkajú spracovaných poľnohospodárskych výrobkov. 83. Komisia by mala pri definovaní obchodných noriem podľa sektorov alebo výrobkov zohľadňovať očakávania spotrebiteľov, osobitosť každého sektoru a odporúčania medzinárodných orgánov. 84. Okrem toho by sa malo pre prípad potreby ustanoviť prijatie osobitných opatrení, najmä opatrení týkajúcich sa analytických metód s cieľom zabrániť zneužitiam v súvislosti s kvalitou a pravosťou výrobkov prezentovaných spotrebiteľom. 85. S cieľom zaručiť dodržiavanie obchodných noriem by sa mali ustanoviť kontroly a sankcie pre prípady nedodržiavania spolu s povinnosťami v tomto ohľade. Členské štáty by mali prevziať zodpovednosť za takéto kontroly. 86. Obchodné normy by sa mali v zásade uplatňovať na všetky výrobky predávané v Únii. 87. Je vhodné ustanoviť osobitné pravidlá pre výrobky dovážané z tretích krajín, podľa ktorých môžu osobitné predpisy platné v určitých tretích krajinách odôvodňovať udelenie výnimky z obchodných noriem, pokiaľ je zaručená rovnocennosť právnych predpisov Únie. 88. Pokiaľ ide o roztierateľné tuky, je vhodné zaviesť možnosť, aby členské štáty mohli zachovať alebo prijať určité vnútroštátne pravidlá týkajúce sa úrovne kvality. 89. Ustanovenia týkajúce sa sektora vinohradníctva a vinárstva by sa mali uplatňovať v zmysle dohôd uzavretých podľa článku 218 zmluvy. 90. Je vhodné ustanoviť pravidlá pre klasifikáciu odrôd viniča, podľa ktorých zostanú členské štáty, ktoré vyrábajú viac ako 50 000 hektolitrov ročne, naďalej zodpovedné za klasifikáciu odrôd viniča, z ktorých sa môže na ich území vyrábať víno. Určité odrody viniča by sa mali vylúčiť. 91. Je vhodné určiť určité enologické postupy a obmedzenia pre výrobu vína, najmä pokiaľ ide o kupáž a používanie niektorých druhov hroznového muštu, hroznovej šťavy a čerstvého hrozna s pôvodom v tretích krajinách. Komisia by sa s cieľom splniť medzinárodné normy v oblasti enologických postupov mala vo všeobecnosti opierať o enologické postupy, ktoré odporúča Medzinárodná organizácia pre vinič a víno (OIV). 92. Členským štátom by sa v sektore vinohradníctva a vinárstva malo povoliť obmedziť alebo vylúčiť používanie niektorých enologických postupov a malo by sa im povoliť zachovať prísnejšie obmedzenia pre vína vyrábané na ich území, ako aj skúšobné používanie nepovolených enologických postupov za podmienok, ktoré sa vymedzia. 93. Koncepcia akostných vín Únie je založená okrem iného na osobitých charakteristikách vína, ktoré sa pripisujú jeho zemepisnému pôvodu. Takéto vína môžu spotrebitelia identifikovať prostredníctvom chránených označení pôvodu alebo zemepisných označení. S cieľom zahrnúť do transparentného a prepracovanejšieho rámca požiadavky na kvalitu príslušných výrobkov, by sa mal ustanoviť režim, podľa ktorého sa budú posudzovať žiadosti o chránené označenie pôvodu a zemepisné označenie v súlade s prístupmi v rámci horizontálnej politiky Únie v oblasti kvality potravín iných než víno a destiláty z nariadenia Rady (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín[13]. 94. S cieľom zachovať osobitné kvalitatívne charakteristiky vín s označením pôvodu alebo zemepisným označením by sa malo členským štátom umožniť uplatňovať v tomto ohľade prísnejšie pravidlá. 95. Na to, aby sa na označenia pôvodu a zemepisné označenia mohla na úrovni Únie vzťahovať ochrana, mali by sa uznávať a registrovať na úrovni Únie. S cieľom zabezpečiť, aby jednotlivé názvy spĺňali podmienky ustanovené v tomto nariadení, by žiadosti mali skúmať vnútroštátne orgány dotknutých členských štátov, pričom musia dodržiavať minimálne spoločné ustanovenia vrátane vnútroštátneho námietkového konania. Komisia by mala následne preskúmať žiadosti s cieľom zabezpečiť, aby v nich neboli zjavné chyby a aby sa zohľadnilo právo Únie a záujmy zainteresovaných strán mimo členského štátu predloženej žiadosti. 96. Ochrana by mala byť možná aj pre označenia pôvodu a zemepisné označenia tretích krajín, ak sú chránené v krajine pôvodu. 97. Registračné konanie by malo umožniť každej fyzickej alebo právnickej osobe s oprávneným záujmom v členskom štáte alebo tretej krajine, aby uplatnila svoje práva a vzniesla svoje námietky. 98. Označenia pôvodu a zemepisné označenia zapísané v registri by sa mali chrániť pred používaním, ktorým sa neoprávnene zneužíva povesť produktu, ktorý spĺňa príslušné požiadavky. S cieľom podporovať spravodlivú hospodársku súťaž a nezavádzať spotrebiteľov by sa takáto ochrana mala vzťahovať aj na výrobky a služby, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, vrátane tých, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k zmluve. 99. Určité pojmy sa tradične používajú v Únii a poskytujú spotrebiteľom informácie o osobitostiach a kvalite vína, ktoré dopĺňajú informácie poskytované označeniami pôvodu a zemepisnými označeniami. Tieto tradičné pojmy by mali byť oprávnené na ochranu v Únii, aby sa zabezpečilo fungovanie vnútorného trhu a spravodlivá hospodárska súťaž a aby sa zabránilo zavádzaniu spotrebiteľov. 100. Opis, označovanie a obchodná úprava výrobkov v sektore vinohradníctva a vinárstva, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, môže mať významný dosah na ich predajnosť. Rozdiely v právnych predpisoch jednotlivých členských štátov týkajúcich sa označovania výrobkov sektora vinohradníctva a vinárstva môžu narúšať hladké fungovanie vnútorného trhu. Preto by sa mali ustanoviť pravidlá, ktoré zohľadňujú oprávnené záujmy spotrebiteľov a výrobcov. Z tohto dôvodu je vhodné ustanoviť pravidlá Únie týkajúce sa označovania. 101. V prípade, že začnú rásť prebytky mliečnych výrobkov alebo je pravdepodobné, že tieto prebytky vzniknú, pričom vznikla alebo pravdepodobne vznikne závažná nerovnováha na trhu, mala by sa poskytnúť pomoc na odtučnené mlieko a sušené odtučnené mlieko určené na použitie ako krmivo a vyrobené v Únii. Pravidlá týkajúce sa používania kazeínu a kazeinátov pri výrobe syra sú určené na potlačenie nepriaznivých účinkov, ktoré by tento režim pomoci mohol vyvolať, s prihliadnutím na náchylnosť syra na substitučné operácie s kazeínom a kazeinátmi, čím prispievajú k stabilizácii trhu. 102. Toto nariadenie sa zameriava na rôzne druhy organizácii s cieľom dosiahnuť politické ciele zvlášť v záujme stabilizácie trhov s príslušnými výrobkami a zlepšenia a zaručenia ich kvality prostredníctvom spoločného opatrenia. Príslušné ustanovenia nariadenia (ES) č. 1234/2007 sa zakladajú na organizáciách, ktoré uznali členské štáty alebo Komisia za určitých podmienok. Tieto opatrenia by sa mali zachovať. 103. S cieľom ďalej zvýšiť vplyv organizácií výrobcov a ich združení v sektore ovocia a zeleniny a s cieľom zabezpečiť požadovanú stabilitu trhu by sa členským štátom malo za určitých podmienok povoliť, aby rozšírili na výrobcov v regióne, ktorí nie sú ich členmi, pravidlá najmä pre výrobu, uvádzanie na trh a ochranu životného prostredia, ktoré organizácia alebo združenie prijalo pre svojich členov pre príslušný región. 104. Predovšetkým v sektore ovocia a zeleniny by malo byť možné udeliť osobitné uznanie tým organizáciám, ktoré poskytnú dôkaz o dostatočnej reprezentatívnosti a vykonávajú praktickú činnosť v zmysle cieľov článku 39 zmluvy. Ustanovenia o rozšírení pravidiel prijatých organizáciami výrobcov a ich združeniami a o podieľaní sa na nákladoch, ktoré vyplývajú z takéhoto rozširovania, by sa mali vzhľadom na podobnosť sledovaných cieľov uplatňovať aj na medziodvetvové organizácie. Podobný prístup by sa mal uplatňovať na medziodvetvové organizácie v sektore tabaku. 105. [S cieľom zabezpečiť racionálny vývoj výroby a tak zaručiť primeranú životnú úroveň pre poľnohospodárov v mliekarenskom sektore by sa mala posilniť ich vyjednávacia sila voči spracovateľom, čo by malo viesť k spravodlivejšiemu rozdeleniu pridanej hodnoty v zásobovacom reťazci. Preto by sa na účel dosiahnutia týchto cieľov spoločnej poľnohospodárskej politiky malo podľa článku 42 a článku 43 ods. 2 zmluvy ustanoviť, aby organizácie výrobcov, ktorých členmi sú poľnohospodári v mliekarenskom sektore, alebo ich združenia mohli spoločne vyjednávať zmluvné podmienky, vrátane ceny, v prípade výroby niektorých alebo všetkých ich členov s mliekárenským podnikom. S cieľom zachovať účinnú hospodársku súťaž na trhu s mliekom by táto možnosť mala podliehať primeraným množstvovým obmedzeniam. Takéto organizácie výrobcov by preto mali byť oprávnené na uznanie v rámci SOT. 106. Na úrovni EÚ sa zaviedli pravidlá pre medziodvetvové organizácie v niektorých sektoroch. Tieto organizácie môžu zohrávať užitočné úlohy tým, že umožňujú dialóg medzi hospodárskymi subjektmi v zásobovacom reťazci a presadzujú osvedčené postupy a transparentnosť na trhu. Takéto pravidlá by sa mali uplatňovať v sektore mlieka a mliečnych výrobkov spolu s ustanoveniam, ktorými sa objasňuje postavenie takýchto organizácií podľa práva hospodárskej súťaže, pričom sa zaručí, aby nenarúšali hospodársku súťaž alebo vnútorný trh ani neovplyvňovali riadne fungovanie spoločnej organizácie trhov.] 107. V určitých sektoroch okrem tých, v ktorých sa súčasnými pravidlami ustanovuje uznávanie organizácií výrobcov alebo medziodvetvových organizácií, môžu členské štáty uznať takýto druh organizácií na základe vnútroštátneho práva, pokiaľ je to v súlade s právom Únie. 108. Jednotný trh zahŕňa systém obchodovania na vonkajších hraniciach Únie. Taký systém obchodovania by mal zahŕňať dovozné clá a vývozné náhrady a mal by v zásade stabilizovať trh Únie. Systém obchodovania by mal vychádzať zo záväzkov prijatých v rámci uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní. 109. Monitorovanie obchodných tokov je predovšetkým záležitosťou riadenia, ku ktorému by sa malo pristupovať pružne. Malo by sa prijať rozhodnutie o zavedení požiadaviek týkajúcich sa povolení s prihliadnutím na potrebu povolení pre riadenie príslušných trhov a najmä pre monitorovanie dovozov príslušných výrobkov. 110. Clá uplatniteľné na poľnohospodárske výrobky v rámci dohôd Svetovej obchodnej organizácie (WTO) sú väčšinou ustanovené v Spoločnom colnom sadzobníku. Pri niektorých výrobkoch v sektoroch obilnín a ryže je však v dôsledku zavedenia dodatočných mechanizmov potrebné ustanoviť možnosť prijať odchýlky. 111. V snahe predísť alebo zabrániť nepriaznivým vplyvom na trh Únie, ktoré by mohli nastať v dôsledku dovozu určitých poľnohospodárskych výrobkov, by mal dovoz takýchto výrobkov podliehať platbe dodatočného cla, ak sú splnené určité podmienky. 112. Za určitých okolností je vhodné otvárať a spravovať dovozné colné kvóty vyplývajúce z medzinárodných dohôd uzatvorených v súlade so zmluvou alebo z iných aktov. 113. Dovozné poplatky na zmesi sú určené na zabezpečenie správneho fungovania systému ciel pri dovozoch zmesí obilia, ryže a zlomkovej ryže. 114. V tomto nariadení sa vymedzuje tradičná potreba dodávok cukru na rafináciu na hospodársky rok. S cieľom zaručiť dodávky pre rafinérske odvetvie v Únii by sa dovozné povolenia na cukor na rafináciu mali vyhradiť pre rafinérie s celoročnou výrobou cukru počas prvých troch mesiacov každého hospodárskeho roku v rámci limitov stanovených na základe tradičnej potreby dodávok. 115. Aby ilegálne pestovanie konopy nenarušilo činnosť SOT s konope na vlákno, by sa v tomto nariadení mala ustanoviť kontrola dovozov konope a konopných semien, aby sa zabezpečilo, že takéto výrobky poskytujú určité záruky, pokiaľ ide o obsah tetrahydrokanabinolu. Okrem toho by dovozy konopných semien určených na iné použitie ako na výsev mali naďalej podliehať kontrolnému systému, ktorý obsahuje ustanovenia o schválení príslušných dovozcov. 116. Systém ciel umožňuje upustiť od všetkých ostatných ochranných opatrení na vonkajších hraniciach Únie. Vo výnimočných prípadoch by sa vnútorný trh a colný mechanizmus mohli ukázať ako nedostatočné. S cieľom neponechať v takýchto prípadoch trh Únie bez ochrany voči narušeniam, ktoré by z toho mohli vyplynúť, by sa malo Únii umožniť bezodkladne prijať všetky potrebné opatrenia. Také opatrenia by mali byť v súlade s medzinárodnými záväzkami Únie. 117. Mala by sa ustanoviť možnosť zakázať používanie dohôd o aktívnom a pasívnom zušľachťovacom styku. Je teda vhodné, aby sa v takýchto situáciách umožnilo pozastaviť používanie dohôd o aktívnom a pasívnom zušľachťovacom styku. 118. Ustanovenia na udeľovanie náhrad za vývoz do tretích krajín, ktoré vychádzajú z rozdielu medzi cenou v rámci Únie a na svetovom trhu a ktoré neprekročia mieru stanovenú záväzkami Únie vo WTO, by mali slúžiť na zabezpečenie účasti Únie v medzinárodnom obchode s určitými výrobkami, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. Dotované vývozy by mali podliehať obmedzeniam, pokiaľ ide o hodnotu a množstvo. 119. Malo by sa zabezpečiť dodržanie obmedzení, pokiaľ ide o hodnotu, pri stanovovaní vývozných náhrad prostredníctvom monitorovania platieb podľa pravidiel, ktoré sa týkajú EPZF. Monitorovanie možno uľahčiť povinným predbežným stanovením vývozných náhrad, pričom sa v prípade rozlíšených náhrad umožní zmeniť miesto určenia v rámci geografickej oblasti, na ktorú sa jednotná sadzba vývoznej náhrady vzťahuje. V prípade zmeny miesta určenia by sa mala zaplatiť vývozná náhrada vzťahujúca sa na skutočné miesto určenia, avšak maximálne vo výške náhrady platnej pre vopred stanovené miesto určenia. 120. Spoľahlivým a účinným systémom monitorovania by sa mal zabezpečiť súlad s množstvovými obmedzeniami. Poskytovanie vývozných náhrad by preto malo podliehať vývoznému povoleniu. Vývozné náhrady by sa mali poskytovať v rámci dostupných obmedzení podľa konkrétnej situácie jednotlivých výrobkov. Výnimky z tohto pravidla by sa mali udeliť iba na spracované výrobky, ktoré nie sú uvedené v prílohe I k zmluve a na ktoré sa nevzťahujú obmedzenia objemu. Mala by sa ustanoviť možnosť odchýliť sa od prísneho dodržiavania pravidiel riadenia v prípade, že vývozy, na ktoré sa poskytujú vývozné náhrady pravdepodobne neprekročia stanovené množstvo. 121. V prípade vývozu živého hovädzieho dobytka by sa malo ustanoviť, že vývozné náhrady sa poskytnú a vyplatia len v prípade dodržiavania ustanovení v právnych predpisoch Únie týkajúcich sa dobrých podmienok zvierat, najmä ochrany zvierat počas prepravy. 122. Poľnohospodárske výrobky môžu byť v určitých prípadoch pri dovoze do tretích krajín predmetom osobitného zaobchádzania, ak zodpovedajú určitým špecifikáciám a/alebo cenovým podmienkam. Administratívna spolupráca medzi orgánmi v dovážajúcej tretej krajine a Úniou je nevyhnutá na zabezpečenie správneho uplatňovania tohto systému. Na tento účel by výrobky mali mať osvedčenie vystavené v Únii. 123. Vývozy kvetinových cibúľ do tretích krajín majú pre Úniu veľký hospodársky význam. Pokračovanie a rozvoj týchto vývozov je možné zaistiť stabilizáciou cien na tomto trhu. V tomto nariadení by sa preto mali ustanoviť minimálne vývozné ceny príslušných výrobkov. 124. V súlade s článkom 42 zmluvy sa ustanovenia kapitoly zmluvy, ktoré sa týkajú pravidiel hospodárskej súťaže, uplatňujú na výrobu poľnohospodárskych výrobkov a obchodovanie s nimi iba v rozsahu ustanovenom na základe právnych predpisov Únie v rámci článku 43 ods. 2 a ods. 3 zmluvy a v súlade s postupom v ňom stanoveným. Ustanovenia o štátnej pomoci boli vo všeobecnosti vyhlásené za uplatniteľné. Uplatňovanie predovšetkým tých pravidiel zmluvy, ktoré sa vzťahujú na podniky, sa okrem toho vymedzilo v nariadení Rady (ES) č. 1184/2006 z 24. júla 2006, ktorým sa uplatňujú určité pravidlá hospodárskej súťaže na produkciu poľnohospodárskych výrobkov a obchodovanie s nimi[14]. V súlade s cieľom vytvoriť jeden súhrnný súbor pravidiel trhovej politiky je vhodné ustanoviť príslušné ustanovenia v tomto nariadení. 125. Pravidlá hospodárskej súťaže, ktoré sa vzťahujú na dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 101 zmluvy a na zneužitie dominantných postavení, by sa mali uplatňovať na výrobu poľnohospodárskych výrobkov a obchodovanie s nimi, pokiaľ ich uplatňovanie nebráni fungovaniu vnútroštátnych organizácií poľnohospodárskych trhov alebo neohrozuje dosiahnutie cieľov SPP. 126. Osobitný prístup sa zaručuje v prípade organizácií poľnohospodárov, ktorých hlavným cieľom je spoločná výroba alebo uvádzanie poľnohospodárskych výrobkov na trh alebo využívanie spoločných zariadení, pokiaľ takéto spoločné aktivity nevylučujú hospodársku súťaž alebo neohrozujú dosiahnutie cieľov článku 39 zmluvy. 127. S cieľom zabrániť ohrozeniu rozvoja SPP a zabezpečiť právnu istotu a nediskriminačný prístup k príslušným podnikom by Komisia mala mať výhradnú právomoc, ktorá podlieha prehodnoteniu Súdnym dvorom, určiť, či sú dohody, rozhodnutia a postupy uvedené v článku 101 zmluvy zlučiteľné s cieľmi SPP. 128. Správne fungovanie jednotného trhu založeného na spoločných cenách by mohlo byť ohrozené poskytnutím vnútroštátnej pomoci. Preto by sa ustanovenia zmluvy, ktorými sa riadi štátna pomoc, mali v zásade uplatňovať na výrobky, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie. V určitých prípadoch by sa mali povoliť výnimky. V prípade, že sa uplatňujú takéto výnimky, Komisia by mala mať možnosť vypracovať zoznam existujúcich, nových alebo navrhovaných vnútroštátnych pomocí, náležite členské štáty upozorniť a navrhnúť im vhodné opatrenia. 129. Fínsko a Švédsko môžu od svojho pristúpenia vzhľadom na osobitnú hospodársku situáciu chovu sobov, produkcie výrobkov zo sobieho mäsa a obchodovania s nimi poskytovať v tomto smere pomoc. Fínsko okrem toho môže po schválení Komisiou poskytovať pomoc na určité množstvá osív a na určité množstvá osív obilnín vyprodukovaných výhradne vo Fínsku vzhľadom na svoje osobitné klimatické podmienky. 130. S cieľom riešiť odôvodnené prípady krízy, a to aj potom, ako v roku 2012 skončí uplatňovanie prechodného opatrenia zameraného na podporu krízovej destilácie, ktoré je ustanovené v podporných programoch, by členské štáty mali mať možnosť poskytovať pomoc na krízovú destiláciu do výšky celkového rozpočtového stropu, ktorý zodpovedá 15 % z výšky príslušného ročného rozpočtu členského štátu na jeho vnútroštátny podporný program. Akákoľvek takáto pomoc by sa mala pred jej poskytnutím oznámiť Komisii a schváliť podľa tohto nariadenia. 131. V členských štátoch s významným znížením kvóty na cukor budú pestovatelia cukrovej repy čeliť vážnym problémom prispôsobiť sa. V takých prípadoch prechodná pomoc Únie pestovateľom cukrovej repy ustanovená v nariadení (ES) č. 73/2009 nepostačí k úplnému vyriešeniu ich ťažkostí. Preto by sa členským štátom, ktoré znížili svoju kvótu o viac ako 50 % kvóty na cukor stanovenej 20. februára 2006 v prílohe III k nariadeniu Rady (ES) č. 318/2006 z 20. februára 2006 o spoločnej organizácii trhov v sektore cukru[15], malo povoliť poskytovať štátnu pomoc pestovateľom cukrovej repy v období, v ktorom sa uplatňuje prechodná pomoc Únie. Aby sa predišlo tomu, že členské štáty poskytnú štátnu pomoc prevyšujúcu potreby pestovateľov cukrovej repy, celkové množstvo príslušnej štátnej pomoci by malo naďalej podliehať schváleniu zo strany Komisie, s výnimkou Talianska, kde bola maximálna potreba pestovateľov cukrovej repy s najvyššími výnosmi na prispôsobenie sa trhovým podmienkam po reforme odhanutá na 11 EUR za tonu vyprodukovanej cukrovej repy. Vzhľadom na osobitné problémy, ktoré možno v Taliansku očakávať, ustanovenie, ktoré pestovateľom cukrovej repy umožní priamo alebo nepriamo využívať poskytovanú štátnu pomoc by sa malo zachovať. 132. Okrem všeobecných účinkov cukrovej reformy na pestovanie cukrovej repy vo Fínsku nepriaznivo pôsobia aj osobitné geografické a klimatické podmienky. Tento členský štát by mal byť preto trvalo oprávnený poskytovať svojim pestovateľom cukrovej repy primeranú sumu štátnej pomoci. 133. Platnosť osobitných pravidiel týkajúcich sa pomoci, ktorú Nemecko poskytovalo v rámci nemeckého monopolu na alkohol, má uplynúť 31. decembra 2010. Objemy, ktoré predával monopol, sa od roku 2003 znižovali a liehovary a malé a stredné poľnohospodárske podniky, ktoré im dodávajú suroviny, vynaložili úsilie na prípravu vstupu na voľný trh. Keďže je však potrebný dlhší čas na uľahčenie ich prispôsobenia, je potrebné predĺženie obdobia na postupné ukončenie monopolu a pomoci pre týchto príjemcov až do 31. decembra 2013. Niektoré malé liehovary s paušálnou sadzbou, využívatelia páleníc a družstevné liehovary v sektore ovocia, ktoré prispievajú využívaním miestnych surovín najmä k zachovaniu tradičnej krajiny a biodiverzity, by mali mať naďalej možnosť využívať pomoc poskytnutú v rámci monopolu až do 31. decembra 2017, keď by sa mal monopol zrušiť. Nemecko by na tento účel malo od roku 2013 predkladať ročný plán postupnej redukcie. 134. Ak chce členský štát na svojom území podporovať opatrenia na podporu spotreby mlieka a mliečnych výrobkov v Únii, malo by sa zaviesť ustanovenie o možnosti financovať takéto opatrenia z výnosov propagačného poplatku uloženého výrobcom mlieka na vnútroštátnej úrovni. 135. [Bez existencie právnych predpisov EÚ týkajúcich sa štandardizovaných písomných zmlúv môžu členské štáty v rámci svojich vlastných právnych systémov týkajúcich sa zmlúv ustanoviť povinné používanie takýchto zmlúv pod podmienkou, že sa pri tom dodrží právo EÚ a predovšetkým, že sa zachová riadne fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhov. Vzhľadom na rozmanitosť situácie v EÚ v tomto kontexte zostáva v záujme subsidiarity takéto rozhodnutie na členských štátoch. Avšak s cieľom zaručiť minimálne normy pre takéto zmluvy a riadne fungovanie vnútorného trhu a spoločnej organizácie trhov by sa na úrovni EÚ mali stanoviť určité základné podmienky pre používanie takýchto zmlúv. Keďže niektoré mliekarenské družstvá môžu mať pravidlá s podobným účinkom vo svojich stanovách, mali by sa v záujme jednoduchosti teda oslobodiť od požiadavky týkajúcej sa zmlúv. S cieľom zaručiť, aby boli všetky takéto systémy účinné v prípade, keď sprostredkovatelia vykupujú mlieko od poľnohospodárov a dodávajú ho spracovateľom, táto požiadavka by sa mala rovnako uplatňovať aj v takomto prípade.] 136. Je potrebné mať k dispozícii primerané informácie o súčasnej situácii na trhu s chmeľom v Únii a perspektívach jeho vývoja. Mala by sa preto zaviesť evidencia všetkých zmlúv o dodávkach chmeľu vypestovaného v Únii. 137. S cieľom lepšie riadiť vinohradnícky potenciál by mali členské štáty oznamovať Komisii súpis svojho výrobného potenciálu založený na registri viníc. S cieľom podporiť členské štáty, aby oznamovali svoj súpis, sa podpora na reštrukturalizáciu a konverziu obmedzuje len na tie členské štáty, ktoré súpis oznámili. S cieľom mať k dispozícii informácie potrebné na prijímanie príslušných administratívnych rozhodnutí a rozhodnutí v rámci príslušnej politiky, by mali pestovatelia hrozna na výrobu vína a výrobcovia muštu a vína predkladať hlásenia o úrode. Členské štáty by mali mať možnosť požadovať od obchodníkov s hroznom na výrobu vína, aby každý rok nahlásili množstvá pochádzajúceho z poslednej úrody, ktoré uviedli na trh. Výrobcovia muštu a vína a obchodníci iní ako malopredajcovia musia nahlasovať svoje zásoby muštu a vína. 138. S cieľom zabezpečiť uspokojivú úroveň sledovateľnosti dotknutých výrobkov, a to najmä v záujme ochrany spotrebiteľa, by sa malo ustanoviť, aby bol ku všetkým výrobkom sektora vinohradníctva a vinárstva, na ktoré sa vzťahuje toto nariadenie, pri obehu v Únii priložený sprievodný dokument. 139. Za určitých podmienok a pre určité výrobky je vhodné ustanoviť opatrenia, ktoré sa majú prijať v prípadoch, keď sa trh naruší alebo môže narušiť v dôsledku podstatných zmien cien na vnútornom trhu alebo cenových ponúk alebo cien na svetovom trhu. 140. Orgány členských štátov by mali byť zodpovedné za zabezpečenie dodržiavania tohto nariadenia a mali by sa prijať opatrenia, aby Komisia mohla monitorovať a zabezpečovať toto dodržiavanie, najmä v sektore vinohradníctva a vinárstva. 141. Je potrebné stanoviť rámec osobitných opatrení pre etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu, ktorý umožní zhromažďovanie hospodárskych údajov a analýzu štatistických informácií na účely monitorovania trhu. Keďže je trh s etylalkoholom poľnohospodárskeho pôvodu všeobecne prepojený s trhom s etylalkoholom, je potrebné, aby boli tiež dostupné informácie týkajúce sa trhu s etylalkoholom nepoľnohospodárskeho pôvodu. 142. Výdavky, ktoré vzniknú členským štátom v dôsledku povinností vyplývajúcich z uplatňovania tohto nariadenia, by mala v súlade s nariadením Rady (ES) č. 1290/2005 z 21. júna 2005 o financovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky[16] financovať Únia. 143. S cieľom zvýšiť množstvo finančných prostriedkov dostupných pre sektor vinohradníctva a vinárstva podľa nariadenia (ES) č. 1698/2005 by sa mal zaviesť postupný presun finančných prostriedkov do rozpočtu podľa uvedeného nariadenia, ak sú príslušné sumy dostatočne vysoké. 144. Komisia by mala byť oprávnená prijímať nevyhnutné opatrenia na riešenie konkrétnych praktických problémov v naliehavých prípadoch. 145. Keďže sa spoločné trhy s poľnohospodárskymi výrobkami stále vyvíjajú, členské štáty a Komisia by sa mali stále navzájom informovať o príslušných vývojoch a prijať prostriedky na oznamovanie príslušného vývoja a prijať prostriedky na oznamovanie príslušných informácií. 146. S cieľom zabrániť zneužívaniu výhod ustanovených v tomto nariadení by sa tieto výhody nemali poskytovať, respektíve by sa mali odňať v prípadoch, keď sa zistí, že podmienky na získanie niektorej z týchto výhod boli umelo vytvorené v rozpore s cieľmi tohto nariadenia. 147. S cieľom zaručiť dodržiavanie povinností ustanovených v tomto nariadení sú potrebné kontroly a uplatňovanie administratívnych opatrení a administratívnych sankcií v prípade nedodržiavania a pravidlá týkajúce sa zloženia a uvoľňovania zábezpek s cieľom zaručiť riadne riadenie správy jednotného spoločného trhu v rámci SPP. Medzi tieto ustanovenia by malo patriť vrátenie neoprávnených platieb a povinnosti členských štátov predkladať správy, ktoré vyplývajú z uplatňovania tohto nariadenia. 148. Podľa nariadenia (ES) č. 1234/2007 uplynie v roku 2012 platnosť viacerých sektorových opatrení na riadenie trhu. Po zrušení nariadenia (ES) č. 1234/2007 by sa mali príslušné opatrenia naďalej uplatňovať až do ukončenia príslušných schém. 149. Komisia by s cieľom zaručiť právnu istotu týkajúcu sa uplatňovania obchodných pravidiel mala stanoviť dátum, ku ktorému sa niektoré ustanovenia nariadenia (ES) č. 1234/2007 prestanú uplatňovať na príslušný sektor. 150. Komisia by mala byť s cieľom zaručiť bezproblémový prechod z ustanovení uvedených v nariadení (ES) č. 1234/2007 týkajúcich sa sektora ovocia a zeleniny a ustanovení tohto nariadenia oprávnená prijať prechodné opatrenia. 151. Toto nariadenie by sa malo uplatňovať od nadobudnutia jeho účinnosti. Ustanovenie, ktorým sa zriaďuje všeobecná obchodná norma, by sa však malo uplatňovať až od [jeden rok po nadobudnutí účinnosti nariadenia]. 152. [Pokiaľ ide o zmluvné vzťahy a organizácie výrobcov a medziodvetvové organizácie v sektore mlieka a mliečnych výrobkov, opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú opodstatnené vzhľadom na súčasné hospodárske okolnosti na trhu s mliekom a mliečnymi výrobkami a štruktúru zásobovacieho reťazca. Preto by sa mali uplatňovať dostatočne dlho (pred aj po zrušení kvót na mlieko), aby sa im umožnilo plne zapôsobiť. Vzhľadom na ich ďalekosiahly charakter by však mali byť napriek tomu dočasné a mali by podliehať preskúmaniu s cieľom zistiť, ako pôsobili a či by sa mali uplatňovať naďalej. Táto otázka by sa mala riešiť v správach Komisie o vývoji trhu s mliekom, ktoré sa majú predložiť do 30. júna 2014 a 31. decembra 2018, najmä pokiaľ ide o prípadné stimuly, ktorými sa majú poľnohospodári povzbudiť k uzatváraniu dohôd o spoločnej výrobe,] PRIJALI TOTO NARIADENIE: OBSAH DÔVODOVÁ SPRÁVA 2 1. KONTEXT NÁVRHU 2 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU 4 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU 5 4. VPLYV NA ROZPOČET 6 5. DOPLŇUJÚCE INFORMÁCIE 6 NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) 7 ČASŤ I ÚVODNÉ USTANOVENIA 38 ČASŤ II VNÚTORNÝ TRH 41 HLAVA I TRHOVÁ INTERVENCIA 41 KAPITOLA I Verejná intervencia a súkromné skladovanie 41 Oddiel I Úvodné ustanovenia týkajúce sa verejnej intervencie a súkromného skladovania 41 Oddiel II Verejná intervencia 43 Pododdiel I Všeobecné ustanovenia 43 Pododdiel II Otvorenie nákupu 44 Pododdiel III Intervenčné ceny 45 Pododdiel IV Predaj z intervencie 47 [Pododdiel V Rozdeľovanie najodkázanejším osobám v Únii 48 Oddiel III Súkromné skladovanie 52 Pododdiel I Povinná pomoc 52 Pododdiel II Nepovinná pomoc 52 Oddiel IV Spoločné ustanovenia týkajúce sa verejnej intervencie a súkromného skladovania 55 Pododdiel I Všeobecné ustanovenia 55 Pododdiel II Osobitné ustanovenia týkajúce sa klasifikácie jatočných tiel 59 KAPITOLA II Osobitné intervenčné opatrenia 62 Oddiel I Výnimočné opatrenia na podporu trhu 62 Oddiel II Opatrenia v sektoroch obilnín a ryže 64 Oddiel III Opatrenia v sektore cukru 65 Oddiel IV Prispôsobenie ponuky 68 KAPITOLA III Systémy obmedzenia výroby 69 Oddiel I Všeobecné ustanovenia 69 Oddiel II Cukor 70 Pododdiel I Prideľovanie a spravovanie kvót 70 Pododdiel II Prekročenie kvót 71 Oddiel III Mlieko 74 Pododdiel I Všeobecné ustanovenia 74 Pododdiel II Prideľovanie a spravovanie kvót 75 Pododdiel III Prekročenie kvót 81 Oddiel IV Procesné pravidlá týkajúce sa kvót na cukor a mlieko 84 Pododdiel I Procesné pravidlá týkajúce sa kvót na cukor 84 Pododdiel II Procesné pravidlá týkajúce sa kvót na mlieko 86 Oddiel V Výrobný potenciál v sektore vinohradníctva a vinárstva 87 Pododdiel I Nezákonná výsadba 87 Pododdiel II Prechodný režim výsadbových práv 90 Pododdiel III Pravidlá uvádzania produktov na trh na účely zlepšenia a stabilizovania fungovania spoločného trhu s vínom 95 KAPITOLA IV Režimy pomoci 96 Oddiel I Výrobná náhrada v sektore cukru 96 Oddiel II Pomoc v sektore mlieka a mliečnych výrobkov 97 Pododdiel I Pomoc na osobitné použitie 97 Pododdiel II Podmienky týkajúce sa výroby syra 99 Pododdiel III Pomoc na dodávanie mliečnych výrobkov žiakom 100 Oddiel IV Pomoc v sektore chmeľu 101 Oddiel V Pomoc v sektore olivového oleja a stolových olív 102 Oddiel VI Pomoc v sektore ovocia a zeleniny 104 Pododdiel I Skupiny výrobcov 104 Pododdiel II Operačné fondy a operačné programy 106 Pododdiel III Program podpory konzumácie ovocia v školách 113 Oddiel VII Podporné programy v sektore vinohradníctva a vinárstva 116 Pododdiel I Úvodné ustanovenia 116 Pododdiel II Predkladanie a obsah podporných programov 117 Pododdiel III Osobitné podporné opatrenia 119 Pododdiel IV Procesné ustanovenia 124 Oddiel VIII Osobitné ustanovenia pre sektor včelárstva 126 Oddiel IX Pomoc v sektore priadky morušovej 128 HLAVA II PRAVIDLÁ TÝKAJÚCE SA UVÁDZANIA PRODUKTOV NA TRH A ORGANIZÁCIÍ VÝROBCOV 130 [KAPITOLA I Pravidlá týkajúce sa uvádzania produktov na trh 130 Oddiel I Obchodné normy 130 Pododdiel I Úvodné ustanovenia 130 Pododdiel II Všeobecná obchodná norma 130 Pododdiel III Obchodné normy podľa sektorov alebo výrobkov 131 Pododdiel IV Obchodné normy týkajúce sa dovozu a vývozu 137 Pododdiel V Všeobecné ustanovenia 138 Oddiel II Označenia pôvodu, zemepisné označenia a tradičné pojmy v sektore vinohradníctva a vinárstva 139 Pododdiel I Úvodné ustanovenia 139 Pododdiel II Označenia pôvodu a zemepisné označenia 139 Pododdiel III Tradičné pojmy 152 Oddiel III Označovanie a obchodná úprava v sektore vinohradníctva a vinárstva 154 KAPITOLA II Organizácie výrobcov, skupiny výrobcov, medziodvetvové organizácie a organizácie hospodárskych subjektov 159 Oddiel I Všeobecné zásady 159 Oddiel II Pravidlá týkajúce sa organizácií výrobcov, medziodvetvových organizácií a skupín výrobcov v sektore ovocia a zeleniny 164 Pododdiel I Stanovy a uznávanie organizácií výrobcov 164 Pododdiel II Združenie organizácií výrobcov a skupiny výrobcov 166 Pododdiel III Rozšírenie pravidiel na výrobcov v hospodárskej oblasti 167 Pododdiel IV Medziodvetvové organizácie v sektore ovocia a zeleniny 170 Oddiel III Pravidlá týkajúce sa organizácií výrobcov a medziodvetvových organizácií v sektore vinohradníctva a vinárstva 173 Oddiel IV Pravidlá týkajúce sa medziodvetvových organizácií v sektore tabaku 174 [Oddiel V Organizácie výrobcov v sektore mlieka a mliečnych výrobkov 175 Oddiel VI Procesné pravidlá 177 ČASŤ III OBCHOD S TRETÍMI KRAJINAMI 178 KAPITOLA I Všeobecné ustanovenia 178 KAPITOLA II Dovoz 179 Oddiel I Dovozné povolenia 179 Oddiel II Dovozné clá a poplatky 182 Oddiel III Správa dovozných kvót 186 Oddiel IV Osobitné ustanovenia pre niektoré výrobky 189 Pododdiel I Osobitné ustanovenia pre dovozy v sektoroch obilnín a ryže 189 Pododdiel II Dohody o dovoze cukru 191 Pododdiel III Osobitné ustanovenie pre dovozy konopy 192 Pododdiel IV Osobitné ustanovenia pre dovozy chmeľu 192 Oddiel V Ochranné opatrenia a aktívny zušľachťovací styk 193 KAPITOLA III Vývozy 195 Oddiel I Vývozné povolenia 195 Oddiel II Vývozné náhrady 197 Oddiel III Správa vývozných kvót v sektore mlieka a mliečnych výrobkov 202 Oddiel IV Osobitné zaobchádzanie pri dovoze v tretích krajinách 203 Oddiel V Osobitné ustanovenia pre živé rastliny 203 Oddiel VI Pasívny zušľachťovací styk 204 ČASŤ IV PRAVIDLÁ HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE 205 KAPITOLA I Pravidlá uplatňované na podniky 205 KAPITOLA II Pravidlá štátnej pomoci 211 ČASŤ V OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE VIACERÉ ALEBO JEDNOTILIVÉ SEKTORY 215 KAPITOLA I Osobitné ustanovenia pre viaceré sektory 215 Oddiel I Narušenia trhov 215 Oddiel II Podávanie správ 216 KAPITOLA II OSOBITNÉ USTANOVENIA PRE JEDNOTILIVÉ SEKTORY 217 Oddiel I Chmeľ 217 Oddiel II Víno 218 Oddiel III Mlieko a mliečne výrobky 221 Oddiel IV Etylalkohol 223 ČASŤ VI VŠEOBECNÉ USTANOVENIA 225 ČASŤ VII DELEGOVANIE PRÁVOMOCÍ, VYKONÁVACIE USTANOVENIA, PRECHODNÉ A ZÁVEREČNÉ PRAVIDLÁ 229 KAPITOLA I Delegovanie právomoci a vykonávacie ustanovenia 229 KAPITOLA II Prechodné a záverečné ustanovenia 231 PRÍLOHA I ZOZNAM VÝROBKOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 1 ODS. 1 Časť I: Obilniny 234 Časť II: Ryža 237 Časť III: Cukor 238 Časť IV: Sušené krmivo 238 Časť V: Osivá 239 Časť VI: Chmeľ 240 Časť VII: Olivový olej a stolové olivy 240 Časť VIII: Ľan a konopa pestované na vlákno 240 Časť IX: Ovocie a zelenina 241 Časť X: Produkty zo spracovaného ovocia a zeleniny 241 Časť XI: Banány 245 Časť XII: Víno 245 Časť XIII: Živé stromy a ostatné rastliny, hľuzy, korene a podobne, rezané kvety a okrasné lístie 246 Časť XIV: Surový tabak 246 Časť XV: Hovädzie a teľacie mäso 246 Časť XVI: Mlieko a mliečne výrobky 247 Časť XVII: Bravčové mäso 247 Časť XVIII: Ovčie a kozie mäso 248 Časť XIX: Vajcia 248 Časť XX: Hydinové mäso 249 Časť XXI: Ostatné produkty 249 PRÍLOHA II ZOZNAM VÝROBKOV, PRE KTORÉ BOLI STANOVENÉ OSOBITNÉ OPATRENIAENIA, AKO SA UVÁDZA V ČLÁNKU 1 ODS. 2 Časť I: Etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu 256 Časť II: Včelárske výrobky 256 Časť III: Húsenice priadky morušovej 256 PRÍLOHA III VYMEDZENIE POJMOV UVEDENÉ V ČLÁNKU 2 ODS. 1 Časť I: Vymedzenie pojmov sektora ryže 257 Časť II: Vymedzenie pojmov sektora cukru 260 Časť III: Vymedzenie pojmov sektora chmeľu 261 Časť IV: Vymedzenie pojmov sektora vinohradníctva a vinárstva 261 Časť V: Vymedzenie pojmov sektora hovädzieho a teľacieho mäsa 264 Časť VI: Vymedzenie pojmov sektora mlieka a mliečnych výrobkov 264 Časť VII: Vymedzenie pojmov sektora vajec 264 Časť VIII: Vymedzenie pojmov sektora hydiny 265 Časť IX: Vymedzenie pojmov sektora včelárstva 266 PRÍLOHA IV ŠTANDARDNÁ KVALITA RYŽE A CUKRU, AKO SA UVÁDZA V ČLÁNKU 8 ODS. 1 A ODS. 3 268 PRÍLOHA V STUPNICE ÚNIE NA KLASIFIKÁCIU JATOČNÝCH TIEL UVEDENÉ V ČLÁNKU 34 270 PRÍLOHA VI VNÚTROŠTÁTNE A REGIONÁLNE KVÓTY NA VÝROBU CUKRU, IZOGLUKÓZY A INULÍNOVÉHO SIRUPU PODĽA ČLÁNKU 50 od hospodárskeho roku 2010/2011 274 PRÍLOHA VII PODROBNÉ PRAVIDLÁ PRENOSU KVÓT NA CUKOR ALEBO IZOGLUKÓZU V SÚLADE S ČLÁNKOM 53 I 276 PRÍLOHA VIII VNÚTROŠTÁTNE KVÓTY NA VÝROBU MLIEKA A INÝCH MLIEČNYCH VÝROBKOV PODĽA ČLÁNKU 59 279 PRÍLOHA IX REFERENČNÝ OBSAH TUKU UVEDENÝ V ČLÁNKU 63 281 PRÍLOHA X ROZPOČET NA PODPORNÉ PROGRAMY (UVEDENÉ V ČLÁNKU 136 ODS. 1) 282 PRÍLOHA XI MEDZINÁRODNÉ ORGANIZÁCIE UVEDENÉ V ČLÁNKU 159 ODS. 3 283 PRÍLOHA XII VYMEDZENIA POJMOV, OZNAČENIA A OBCHODNÉ NÁZVY PRODUKTOV UVEDENÝCH V ČLÁNKU 163 284 Časť I. Mäso z hovädzieho dobytka vo veku najviac 12 mesiacov 284 I. Vymedzenie pojmov 284 II. Obchodné názvy 284 Časť II. Vinárske produkty 287 Časť III. Mlieko a mliečne výrobky 294 Časť IV. Mlieko na ľudskú spotrebu, na ktoré sa vzťahuje číselný znak KN 0401 295 Časť V. Výrobky sektora hydinového mäsa 298 Časť VI. Roztierateľné tuky 300 Časť VII. Názvy a vymedzenia olivového oleja a olejov z olivových výliskov 303 Dodatok k prílohe XII (uvedený v časti II) Vinohradnícke zóny 304 PRÍLOHA XIII Časť I Obohacovanie, zvyšovanie a znižovanie obsahu kyselín v určitých vinohradníckych zónach 310 Časť II Obmedzenia 314 PRÍLOHA XIV ÚPLNÝ ZOZNAM PRAVIDIEL, KTORÉ JE MOŽNÉ ROZŠÍRIŤ NA VÝROBCOV, KTORÍ NIE SÚ ČLENMI, PODĽA ČLÁNKU 218 A ČLÁNKU 224 316 PRÍLOHA XV DOVOZNÉ CLÁ NA RYŽU UVEDENÉ V ČLÁNKOCH 242 A 244 318 PRÍLOHA XVI ODRODY RYŽE BASMATI UVEDENÉ V ČLÁNKU 243 320 PRÍLOHA XVII ZOZNAM TOVAROV SEKTORA OBILNÍN, RYŽE, CUKRU, MLIEKA A VAJEC NA ÚČELY ČLÁNKU 16 PÍSM. a) BODU ii) A POSKYTOVANIA VÝVOZNÝCH NÁHRAD UVEDENÝCH V ČASTI III KAPITOLE III ODDIELE II Časť I: Obilniny 321 Časť II: Ryža 324 Časť III: Cukor 326 Časť IV: Mlieko 329 Časť V: Vajcia 332 PRÍLOHA XVIII ZOZNAM URČITÝCH TOVAROV OBSAHUJÚCICH CUKOR NA ÚČELY POSKYTOVANIA VÝVOZNÝCH NÁHRAD UVEDENÝCH V ČASTI III KAPITOLE III ODDIELE II 333 PRÍLOHA XIX ROZDELENIE ROZPOČTOVÝCH PROSTRIEDKOV NA ROZVOJ VIDIEKA VO VINÁRSKYCH OBLASTIACH PODĽA ČLÁNKU 314 ODS. 3 334 PRÍLOHA XX KORELAČNÁ TABUĽKA UVEDENÁ V ČLÁNKU 325 ODS. 3 335 ČASŤ IÚVODNÉ USTANOVENIA Článok 1 Rozsah pôsobnosti 1. Týmto nariadením sa vytvára spoločná organizáciu trhov s výrobkami týchto sektorov, ako sa ďalej uvádzajú v prílohe I: a) obilniny, časť I prílohy I; b) ryža, časť II prílohy I; c) cukor, časť III prílohy I; d) sušené krmivo, časť IV prílohy I; e) osivo, časť V prílohy I; f) chmeľ, časť VI prílohy I; g) olivový olej a stolové olivy, časť VII prílohy I; h) ľan a konopa, časť VIII prílohy I; i) ovocie a zelenina, časť IX prílohy I; j) spracované ovocie a zelenina, časť X prílohy I; k) banány, časť XI prílohy I; l) víno, časť XII prílohy I; m) živé rastliny a kvetinárske výrobky, časť XIII prílohy I (ďalej len „sektor živých rastlín“); n) surový tabak, časť XIV prílohy I; o) hovädzie a teľacie mäso, časť XV prílohy I; p) mlieko a mliečne výrobky, časť XVI prílohy I; q) bravčové mäso, časť XVII prílohy I; r) ovčie a kozie mäso, časť XVIII prílohy I; s) vajcia, časť XIX prílohy I; t) hydinové mäso, časť XX prílohy I; u) ostatné výrobky, časť XXI prílohy I. 2. Týmto nariadením sa vytvárajú osobitné opatrenia pre tieto sektory, ako sú uvedené a podľa potreby ďalej vymedzené v prílohe II: a) etylalkohol poľnohospodárskeho pôvodu, časť I prílohy II (ďalej len „sektor etylalkoholu poľnohospodárskeho pôvodu“); b) včelárske výrobky, časť II prílohy II (ďalej len „sektor včelárstva“); c) priadka morušová, časť III prílohy II. 3. Na zemiaky, čerstvé alebo chladené, s číselným znakom KN 0701 sa uplatňuje časť IV kapitola II. Článok 2 Vymedzenia pojmov 1. Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú vymedzenia pojmov týkajúce sa určitých sektorov tak, ako sú uvedené v prílohe III. 2. Na účely tohto nariadenia: a) „poľnohospodár“ je poľnohospodár, ako sa definuje v článku 2 písm. a) nariadenia (ES) č. 73/2009; b) „platobná agentúra“ je orgán alebo orgány stanovené členským štátom v súlade s nariadením (ES) č. 1290/2005; c) „intervenčná cena“ je cena, za ktorú sa výrobky nakupujú v rámci verejnej intervencie. Článok 3 Hospodárske roky Stanovujú sa tieto hospodárske roky: a) od 1. januára do 31. decembra daného roka pre sektor banánov; b) od 1. apríla do 31. marca nasledujúceho roka pre: i) sektor sušeného krmiva; ii) sektor priadky morušovej; c) od 1. júla do 30. júna nasledujúceho roka pre: i) sektor obilnín; ii) sektor osív; iii) sektor olivového oleja a stolových olív; iv) sektor ľanu a konopy; v) sektor mlieka a mliečnych výrobkov; d) od 1. augusta do 31. júla nasledujúceho roka pre sektor vinohradníctva a vinárstva; e) od 1. septembra do 31. augusta nasledujúceho roka pre sektor ryže; f) od 1. októbra do 30. septembra nasledujúceho roka pre sektor cukru. S cieľom zohľadniť osobitosti sektorov ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny Komisia v prípade potreby stanoví hospodárske roky pre tieto výrobky prostredníctvom delegovaných aktov. Článok 4 Delegované právomoci S cieľom zohľadniť osobitosti každého sektora a reagovať na zmeny situácie na trhu Komisia môže prostredníctvom delegovaných aktov aktualizovať vymedzenia pojmov uvedené v časti I prílohy III. Článok 5 Vykonávacie právomoci Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov: a) stanoviť výmenné kurzy pre ryžu v rôznych štádiách spracovania, náklady na spracovanie a hodnotu vedľajších výrobkov; b) prijať všetky potrebné opatrenia týkajúce sa uplatňovania výmenných kurzov. ČASŤ II VNÚTORNÝ TRH HLAVA I TRHOVÁ INTERVENCIA KAPITOLA IVerejná intervencia a súkromné skladovanie Oddiel IÚvodné ustanovenia týkajúce sa verejnej intervencie a súkromného skladovania Článok 6 Rozsah pôsobnosti 1. V tejto kapitole sa stanovujú pravidlá týkajúce sa, v uplatniteľných prípadoch, nákupu v rámci verejnej intervencie a poskytovania pomoci pre súkromné skladovanie v týchto sektoroch: a) obilniny; b) ryža; c) cukor; d) olivový olej a stolové olivy; e) hovädzie a teľacie mäso; f) mlieko a mliečne výrobky; g) bravčové mäso; h) ovčie a kozie mäso. 2. Na účely tejto kapitoly: a) „obilniny“ sú obilniny zožaté v Únii; b) „mlieko“ je kravské mlieko vyprodukované v Únii; c) „smotana“ je smotana získaná priamo a výhradne z mlieka. Článok 7 Pôvod v EÚ Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 6 ods. 2, sú na nákup v rámci verejnej intervencie alebo poskytnutie pomoci pre ich súkromné skladovanie oprávnené iba výrobky s pôvodom v Únii. Článok 8 Referenčné ceny 1. V prípade výrobkov, ktoré podliehajú intervenčným opatreniam uvedeným v článku 6 ods. 1, sa stanovujú tieto referenčné ceny: a) pokiaľ ide o sektor obilnín, 101,31 EUR na tonu; b) pokiaľ ide o nelúpanú ryžu, 150 EUR/t za ryžu štandardnej kvality tak, ako sa definuje v bode A prílohy IV; c) pokiaľ ide o cukor: i) za biely cukor: 404,4 EUR/t od hospodárskeho roka 2009/2010; ii) za surový cukor: 335,2 EUR/t od hospodárskeho roka 2009/2010; d) pokiaľ ide o sektor hovädzieho a teľacieho mäsa, 2 224 EUR/t za jatočné telá hovädzieho dobytka samčieho pohlavia triedy R3, ako sa definuje v stupnici Únie na klasifikáciu jatočných tiel dospelého hovädzieho dobytka uvedenej v článku 34 ods. 1 písm. a); e) pokiaľ ide o sektor mlieka a mliečnych výrobkov: i) 246,39 EUR za 100 kg v prípade masla; ii) 169,80 EUR za 100 kg v prípade sušeného odtučneného mlieka; f) pokiaľ ide o sektor bravčového mäsa, 1 509,39 EUR/t za jatočné telá ošípaných štandardnej kvality definovanej hmotnosťou a obsahom chudého mäsa v súlade so stupnicou Únie na klasifikáciu jatočných tiel ošípaných uvedenej v článku 34 ods. 1 písm. b) takto: i) jatočné telá s hmotnosťou od 60 do menej ako 120 kg: trieda E tak, ako je ustanovená v bode B II prílohy V; ii) jatočné telá s hmotnosťou od 120 do 180 kg: trieda R tak, ako je ustanovená v bode B II prílohy V. 2. Referenčné ceny pre obilniny a ryžu stanovené v odseku 1 písm. a) a b) sa týkajú výrobkov v štádiu veľkoobchodného predaja dodané do skladov pred ich vyložením. Tieto referenčné ceny platia pre všetky intervenčné strediská v Únii uvedené v článku 30. 3. Referenčné ceny ustanovené v bodoch i) a ii) odseku 1 písm. c) sa uplatňujú na nebalený cukor zo závodu štandardnej kvality tak, ako sa definuje v bode B prílohy IV. 4. Referenčné ceny stanovené v odseku 1 tohto článku sa môžu vzhľadom na vývoj výroby a trhov meniť v súlade s postupom ustanoveným v článku 43 ods. 2 zmluvy. Článok 9 Oznamovanie cien na trhu s cukrom Komisia zriadi prostredníctvom vykonávacích aktov informačný systém o cenách na trhu s cukrom vrátane systému zverejňovania cenových úrovní pre trh s cukrom. Systém vychádza z informácií, ktoré poskytli podniky vyrábajúce biely cukor alebo iné hospodárske subjekty zapojené do obchodu s cukrom. S týmito informáciami sa zaobchádza ako s dôvernými. Komisia zabezpečí, aby prostredníctvom uverejnených informácií nebolo možné zistiť ceny jednotlivých podnikov alebo hospodárskych subjektov. Oddiel IIVerejná intervencia PODODDIEL I VšEOBECNÉ USTANOVENIA Článok 10 Výrobky oprávnené na verejnú intervenciu Verejná intervencia sa uplatňuje na tieto výrobky za podmienok stanovených v tomto oddiele a ďalších požiadaviek a podmienok, ktoré stanoví Komisia prostredníctvom delegovaných aktov a vykonávacích aktov podľa článku 31 a článku 32: a) pšenica obyčajná, pšenica tvrdá, jačmeň, kukurica a cirok; b) nelúpaná ryža; c) čerstvé alebo chladené mäso v sektore hovädzieho a teľacieho mäsa, na ktoré sa vzťahujú číselné znaky KN 0201 10 00 a 0201 20 20 až 0201 20 50; d) maslo vyrobené priamo a výhradne z pasterizovanej smotany v schválenom podniku v Únii s minimálnym obsahom maslového tuku 82 % hmotnosti a maximálnym obsahom vody 16 % hmotnosti; e) sušené odtučnené mlieko najvyššej kvality vyrobené z mlieka v schválenom podniku v Únii metódou rozprašovania s minimálnym obsahom bielkovín 34,0 % hmotnosti beztukovej sušiny. Pododdiel IIOtvorenie nákupu Článok 11 Obdobia verejnej intervencie Verejná intervencia je k dispozícii: a) pre obilniny od 1. novembra do 31. mája; b) pre nelúpanú ryžu od 1. apríla do 31. júla; c) pre hovädzie a teľacie mäso v priebehu ľubovoľného hospodárskeho roka; d) pre maslo a sušené odtučnené mlieko od 1. marca do 31. augusta. Článok 12 Otvorenie verejnej intervencie 1. Počas období uvedených v článku 11 je verejná intervencia: a) otvorená pre pšenicu obyčajnú; b) otvorená pre pšenicu tvrdú, jačmeň, kukuricu, cirok, nelúpanú ryžu, cukor, maslo a sušené odtučnené mlieko až po intervenčné limity uvedené v článku 13 ods. 1; c) otvorená pre hovädzie a teľacie mäso Komisiou prostredníctvom vykonávacích aktov bez pomoci výboru uvedeného v článku 323 ods. 1, ak priemerná trhová cena hovädzieho a teľacieho mäsa v priebehu reprezentatívneho obdobia v členskom štáte alebo v regióne členského štátu zaznamenaná na základe stupnice Únie na klasifikáciu jatočných tiel, uvedenej v článku 34 ods. 1, je nižšia ako 1 560 EUR za tonu. 2. Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov bez pomoci výboru uvedeného v článku 323 ods. 1 uzavrie verejnú intervenciu pre hovädzie a teľacie mäso uvedenú v odseku 1 písm. c), ak v priebehu reprezentatívneho obdobia už nie sú splnené podmienky ustanovené v uvedenom písmene. Článok 13 Intervenčné limity 1. Nákup v rámci verejnej intervencie sa uskutoční v rozsahu týchto limitov: a) v prípade pšenice tvrdej, jačmeňa, kukurice, ciroku a nelúpanej ryže 0 ton na obdobia uvedené v článku 11 písm. a) a b); b) v prípade masla 30 000 ton pre každé obdobie uvedené v článku 11 písm. d); c) v prípade sušeného odstredeného mlieka 109 000 ton pre každé obdobie uvedené v článku 11 písm. d). 2. Komisia môže v prípade výrobkov uvedených v odseku 1 prostredníctvom vykonávacích aktov rozhodnúť o pokračovaní verejnej intervencie nad množstvá uvedené v danom odseku, ak si to vyžaduje situácia na trhu a najmä vývoj trhových cien. Pododdiel IIIIntervenčné ceny Článok 14 Intervenčné ceny 1. Intervenčná cena sa: a) pri pšenici obyčajnej rovná referenčnej cene za maximálne ponúknuté množstvo 3 miliónov ton na obdobie intervencie stanovené v článku 11 písm. a); b) pri masle rovná 90 % referenčnej ceny za množstvá ponúknuté v rámci limitu v článku 13 ods. 1 písm. b); c) pri sušenom odtučnenom mlieku rovná referenčnej cene za množstvá ponúknuté v rámci limitu v článku 13 ods. 1 písm. c). 2. Komisia určí prostredníctvom vykonávacích aktov intervenčné ceny a množstvá na intervenciu pri týchto výrobkoch prostredníctvom verejnej súťaže: a) pšenica obyčajná v množstvách, ktoré prevyšujú maximálne ponúknuté množstvo 3 miliónov ton na obdobie intervencie stanovené v článku 11 písm. a); b) pšenica tvrdá, jačmeň, kukurica, cirok a nelúpaná ryža v súlade s článkom 13 ods. 2; c) hovädzie a teľacie mäso; d) maslo v ponúknutom množstve, ktoré prevyšuje limit uvedený v článku 13 ods. 1 písm. b), a to v súlade s článkom 13 ods. 2, a e) sušené odtučnené mlieko v ponúknutom množstve, ktoré prevyšuje limit uvedený v článku 13 ods. 1 písm. c), a to v súlade s článkom 13 ods. 2. Za osobitných okolností Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov výberové konanie obmedziť na členský štát alebo región členského štátu alebo sa intervenčné ceny a množstvá na intervenciu môžu stanoviť pre každý členský štát alebo každý región členského štátu na základe zaznamenaných priemerných trhových cien. 3. Maximálna nákupná cena stanovená na základe výberového konania podľa odseku 2 nesmie byť vyššia: a) v prípade obilnín a nelúpanej ryže ako príslušné referenčné ceny; b) v prípade hovädzieho a teľacieho mäsa ako priemerná trhová cena zaznamenaná v členskom štáte alebo regióne členského štátu zvýšená o sumu, ktorú stanoví Komisia prostredníctvom vykonávacích aktov na základe objektívnych kritérií; c) v prípade masla ako 90 % referenčnej ceny; d) v prípade sušeného odtučneného mlieka ako referenčná cena. 4. Intervenčné ceny uvedené v odsekoch 1, 2 a 3 sú: a) pri obilninách stanovené bez toho, aby bolo dotknuté zvyšovanie alebo znižovanie cien v dôsledku kvality, a b) pri nelúpanej ryži príslušne znížené alebo zvýšené, ak sa kvalita výrobkov ponúknutých platobnej agentúre líši od štandardnej kvality, ako sa definuje v bode A prílohy IV. Komisia navyše môže prostredníctvom delegovaných aktov stanoviť zvýšenie alebo zníženie intervenčnej ceny s cieľom zaručiť, aby sa výroba orientovala na určité odrody. Pododdiel IVPredaj z intervencie Článok 15 Všeobecné zásady Predaj výrobkov nakúpených v rámci verejnej intervencie sa uskutoční takým spôsobom, aby sa zabránilo akémukoľvek narušeniu trhu a zabezpečil sa rovnak