Osobitná správa          Technická pomoc: 
                                             aký je jej prínos pre  
poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka? SK 2015  Č. 04
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV

EURÓPSKY DVOR AUDÍTOROV  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
E-mail: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Viac doplňujúcich informácií o Európskej únii je k dispozícii na internete.  
Sú dostupné cez server Európa ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Úrad pre vydávanie publikácií Európskej únie, 2015
Print ISBN 978-92-872-2191-9 ISSN 1831-0931 doi:10.2865/837811 QJ-AB-15-003-SK-C
PDF ISBN 978-92-872-2170-4 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/4032 QJ-AB-15-003-SK-N
EPUB ISBN 978-92-872-2185-8 ISSN 1977-5776 doi:10.2865/843682 QJ-AB-15-003-SK-E
© Európska únia, 2015
Rozmnožovanie je povolené len so súhlasom autora.
Printed in Luxembourg
Technická pomoc: 
aký je jej prínos pre 
poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka?
(podľa článku 287 ods. 4 druhého pododseku ZFEÚ)Osobitná správaSK 2015  Č. 04
02
 Audítorský tím
V osobitných správach EDA sa predkladajú výsledky vybraných auditov výkonnosti a auditov zhody, ktoré sa týkajú kon ­
krétnych rozpočtových oblastí alebo tematických oblastí riadenia. EDA vyberá a navrhuje tieto audítorské úlohy tak, aby 
mali maximálny dosah, pričom sa zohľadňujú riziká pre výkonnosť či zhodu, výška súvisiacich príjmov alebo výdavkov, 
budúci vývoj a politický a verejný záujem.
Tento audit výkonnosti uskutočnila audítorská komora I, ktorej predsedá členka EDA Rasa Budbergytė a ktorá sa špe ­
cializuje na výdavkové oblasti ochrany a riadenia prírodných zdrojov. Audit sa vykonal pod vedením členky EDA Kersti 
Kaljulaid, ktorej podporu poskytol Helder Faria Viegas, vedúci oddelenia; Csaba Bartos, vedúci tímu; Blanka Happach, 
zástupkyňa vedúceho tímu; Maciej Szymura, audítor; Carlos Sanchez Rivero, audítor; Roberto Resegotti, audítor; Tom 
Everett, pomocník pri vypracovaní správy.
Zľava doprava: B. Happach, R. Resegotti, Cs. Bartos, M. Szymura, K. Kaljulaid, C. Sanchez 
Rivero, T. Everett, H. Faria Viegas.
03
 Obsah
Bod
 Skratky
I – VII Zhrnutie
1 – 16 Úvod
1 – 4 Čo je technická pomoc?
5 – 10 Nedávna história technickej pomoci v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka
11 – 13 Pravidlá a nariadenia
14 – 16 Výška rozpočtu a výdavkov
17 – 23 Rozsah auditu, ciele a prístup
17 – 19 Rozsah a ciele auditu
20 – 23 Audítorský prístup
24 – 82 Pripomienky
24 – 51 Ako sa skutočne vynakladajú finančné prostriedky na technickú pomoc?
26 – 28 Problém s jasnosťou
29 – 35 V Komisii posun smerom k administratívnym nákladom
36 – 51 V členských štátoch dôraz na mzdové náklady
52 – 59 Sú náklady oprávnené?
52 – 53 Istá formálna neoprávnenosť v Komisii
54 – 59 Častejšie problémy v členských štátoch
04 Obsah
60 – 82 Nakoľko vhodný je rámec výkonnosti pre technickú pomoc?
64 – 67 Zlé plánovanie a posudzovanie potrieb
68 – 70 Ciele ďaleko od toho, aby boli SMART
71 – 75 Obmedzené monitorovanie a hodnotenie
76 – 78 Dosah nevhodného rámca výkonnosti
79 – 82 Vytváranie sietí: potenciál pre účinný rámec výkonnosti
83 – 93 Závery a odporúčania
 Príloha —  Finančné plánovanie technickej pomoci v rozvoji vidieka v rokoch 2007 – 2013 
a 2014 – 2020
 Odpoveď  Komisie
05
 Skratky
SPP : spoločná poľnohospodárska politika
SRMH : spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie
EPFRV : Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka
EPFZ : Európsky poľnohospodársky záručný fond
EPUZF : Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond – predchodca (1962 – 2006) EPZF a EEPFRV
ENRD : Európska sieť pre rozvoj vidieka
PRV : program rozvoja vidieka
SAPARD : špeciálny predvstupový program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka – nástroj zriadený na pomoc 
kandidátskym krajinám (2000  – 2006) s potrebnými štrukturálnymi úpravami v oblasti poľnohospodárstva a vidieka 
pred vstupom do EÚ
06
 Zhrnutie
I
Technická pomoc sa tradične týka poskytovania 
odborných znalostí a financovania s cieľom podporiť 
ministerstvá vlád v realizácii programov prepojených 
na ciele politiky. V oblasti politiky EÚ Poľnohospodár ­
stvo a rozvoj vidieka má technická pomoc podobu 
financovania samostatných oblastí spoločnej poľ ­
nohospodárskej politiky – EPZF (prvý pilier) a EPFRV 
(druhý pilier). Výdavky by mali prispieť k rozvoju admi ­
nistratívnych kapacít a realizácii programov v rámci 
týchto dvoch pilierov Komisiou a členskými štátmi.
II
Dvor audítorov vykonal audit využívania technic ­
kej pomoci v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka 
v období rokov 2007 – 2013. Do konca roka 2013 Komi ­
sia a členské štáty vynaložili polovicu ich rozpočtu 
na technickú pomoc vo výške 1,8 mld. EUR v tejto 
oblasti politiky, pričom zvyšok je k dispozícii na čerpa ­
nie do konca roka 2015.
III
Audit bol zameraný na riadenie technickej pomoci 
a jej prínos k hlavným cieľom politiky. V rámci auditu 
sa preskúmalo, ktoré činnosti boli podporené z tech ­
nickej pomoci v Komisii a členských štátoch, či 
boli deklarované náklady oprávnené a či opatrenia 
na meranie výkonnosti technickej pomoci boli vhodné 
a účinné.
IV
Dvor audítorov zistil, že Komisia a členské štáty naplno 
využili výhody pružnosti nariadení v tejto oblasti. Slo ­
bodná voľba však viedla k nedostatočnej dôslednosti 
cieľov financovania a možností jeho využitia. V kontro ­
lovanom období nastal posun od „budovania kapacít“ 
k chápaniu technickej pomoci ako podpory opráv ­
nených administratívnych nákladov, napr. mzdových 
nákladov a nákladov na údržbu IT. Využívanie technic ­
kej pomoci týmto spôsobom nastoľuje otázku konkrét ­
neho prínosu k všeobecným cieľom programov.
07 Zhrnutie
V
Ďalší dôsledok nedostatočne normatívneho prístupu 
Komisie k využitiu technickej pomoci sa nachádza 
v oblasti oprávnenosti. Keďže administratívne náklady 
sa často zdieľajú medzi prvým a druhým pilierom, 
môže dôjsť k zmätku pri správnom pridelení výdavkov 
ku konkrétnemu fondu. Tento problém vznikol najmä 
v členských štátoch, ktoré zväčša nemajú žiadny nárok 
na spolufinancovanie z technickej pomoci v rámci 
prvého piliera. Skutočnosť, že administratívne náklady 
sú oprávnené len v rámci druhého piliera alebo (na 
úrovni Komisie) musia byť rozdelené medzi tieto dva 
piliere, znamená zložité administratívne postupy 
na odôvodnenie spôsobu pridelenia, pričom tieto 
postupy sa neuplatňujú vždy primerane.
VI
Využitie celého financovania SPP sa riadi požiadav ­
kami týkajúcimi sa záruk vhodnosti výdavkov pro ­
stredníctvom rámca pre monitorovanie a hodnotenie. 
Vzhľadom na to, že technická pomoc sa zväčša netýka 
prevádzkových činností, bola vyradená z tohto rámca. 
V dôsledku toho došlo k obmedzeniu transparentnosti 
a povinnosti zodpovedať sa a nie je možné pove ­
dať, či sa zdroje technickej pomoci využívajú účinne 
a efektívne. Taktiež existuje riziko, že odklon financo ­
vania od opatrení na budovanie kapacít prepojených 
na hlavné ciele financovania bude penalizovať koneč ­
ných príjemcov  – konkrétnejšie, kvôli štruktúre spolu­
financovania v chudobnejších regiónoch EÚ.
VII
Dvor audítorov dospel k celkovému záveru, že pre 
chýbajúci vhodný rámec výkonnosti pre výdavky tech ­
nickej pomoci v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka 
ani Komisia, ani členské štáty nedokážu preukázať, 
nakoľko technická pomoc prispela k všeobecným poli ­
tickým cieľom SPP .Dvor audítorov preto vydáva nasledujúce 
odporúčania:
 ο Komisia by mala objasniť rozsah a uplatňovanie 
technickej pomoci členskými štátmi v oblasti 
rozvoja vidieka. Konkrétne by mala objasniť rozdiel 
medzi prevádzkovými výdavkami/„budovaním 
kapacít“ a oprávnenými administratívnymi ná ­
kladmi/„rozpočtovou podporou“, najmä pokiaľ ide 
o mzdové náklady. Takéto objasnenie by zvýšilo 
transparentnosť spôsobov využitia financovania. 
Komisia by mala dôkladne monitorovať vykonáva ­
nie TP členskými štátmi.
 ο Komisia by mala taktiež prijať primerané opatre ­
nia, aby zabezpečila, že sa všeobecné adminis ­
tratívne výdavky, napríklad na bežnú údržbu IT, 
nebudú účtovať v rozpočtových riadkoch technic ­
kej pomoci.
 ο Komisia by mala v budúcnosti požadovať od člen ­
ských štátov, aby vykazovali administratívne ná ­
klady/„rozpočtovú podporu“ na rozvoj vidieka sa ­
mostatne, aby bolo transparentnejšie, že táto časť 
financovania TP sa vynakladá na takúto podporu.
 ο Komisia a členské štáty by mali zaviesť vhodný rá ­
mec výkonnosti na financovanie technickej pomo ­
ci. Konkrétne potreby technickej pomoci Komisie 
a členských štátov by sa mali primerane posúdiť 
a mal by byť zavedený mechanizmus na stanove ­
nie cieľov a meranie pokroku pri ich dosahovaní.
08
 Úvod
Čo je technická pomoc?
01 
Technická pomoc (TP) sa v medziná ­
rodnom kontexte vymedzuje ako „po ­
skytnutie know ­how v podobe zamest ­
nancov, školení, nákladov na výskum 
a súvisiacich nákladov“1. Poskytuje sa 
vo všeobecnosti v rámci rozvojovej 
pomoci OECD, OSN a iných medziná ­
rodných organizácií prostredníctvom 
odborných znalostí a poradenstva 
s cieľom pomôcť štátom s rozvojovými 
programami.
02 
Pre EÚ je poskytovanie špecifických 
odborných znalostí charakteristikou 
opatrení technickej pomoci v oblasti 
externej podpory rozvojových krajín 
a iných nečlenských štátov. Komisia 
takisto poskytuje TP formou financo ­
vania tromi inými hlavnými spôsobmi:
 ο pokrýva náklady výkonných agen ­
túr zriadených na riadenie projek ­
tov a programov v špecifických, 
ako aj prierezových oblastiach 
politiky;
 ο zaviedla okruhy financované z pre ­
vádzkového rozpočtu2 pre svoje 
generálne riaditeľstvá na prevádz ­
ku, riadenie a koordináciu progra ­
mov v špecifických oblastiach 
politiky;
 ο spolufinancuje využívanie TP člen ­
skými štátmi v súvislosti s fond  mi 
EÚ (napr. EPFRV, EFF, výdavky 
na súdržnosť, EFRR) na uľahčenie 
realizácie vnútroštátnych a regio ­
nálnych programov alebo činností.03 
Táto audítorská správa sa týka posled ­
ných dvoch oblastí výdavkov, teda spô ­
sobu, ako sa financovanie TP využíva 
v oblasti politiky „Poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka“.
04 
Kategóriami nákladov financovanými 
týmto spôsobom sú zvyčajne vypra ­
covanie štúdií a hodnotiacich správ, 
organizovanie zasadnutí a seminárov, 
školenia a služby externých odborní ­
kov. Financovať sa však môžu aj nákla ­
dy na zamestnancov, náklady na rozvoj 
a údržbu IT, informačné a propagačné 
činnosti a vytváranie sietí. Výdavky 
by sa mali vzťahovať na konkrétne 
programy a mali by prispieť k vše ­
obecným politickým cieľom rozvoja 
administratívnych kapacít a realizácie 
programov.1 Definícia OECD v smernici 
štatistického výkazníctva DAC, 
12. november 2010, odseky 47 
až 48.
2 Keďže je Komisia jedinou 
inštitúciou EÚ s prevádzkovým 
rozpočtom, ona sama 
zodpovedá za financovanie, 
implementáciu a dohľad nad 
financovaním TP na úrovni EÚ.
09 Úvod
Nedávna história 
technickej pomoci 
v oblasti 
poľnohospodárstva 
a rozvoja vidieka
05 
Pravidlá využívania technickej pomoci 
v poľnohospodárstve nie sú rovnaké 
pre prvý pilier SPP (trhové opatrenia 
a priama pomoc prostredníctvom 
EPZF) a druhý pilier (podpora rozvoja 
vidieka prostredníctvom EPFRV).
06 
V rokoch 2000 až 2004 jediné spolufi ­
nancovanie TP , ktoré mali členské štáty 
k dispozícii v oblasti rozvoja vidieka, 
pochádzalo z Usmerňovacej sekcie Eu ­
rópskeho poľnohospodárskeho usmer ­
ňovacieho a záručného fondu (EPUZF). 
Miera podpory bola pomerne nízka 
(1 % celkového financovania) a Komisia 
dôkladne dohliadala nad spôsobom 
využitia financovania TP .
07 
V programovom období 2000  – 2006 
bola desiatim kandidátskym krajinám 
strednej a východnej Európy3 ponúk ­
nutá technická pomoc v poľnohospo ­
dárstve prostredníctvom programu 
SAPARD. Bol to jeden z troch štruk ­
turálnych programov (ďalšími boli 
Phare a ISPA), ktorý sa týkal budovania 
inštitucionálnych, dopravných, envi ­
ronmentálnych a poľnohospodárskych 
kapacít s cieľom pripraviť administra ­
tívu na členstvo v EÚ. Tieto tri progra ­
my mali rovnaké pravidlá týkajúce 
sa implementácie a oprávnenosti TP . 
V prípade programu SAPARD EÚ kryla 
všetky náklady na TP , ktoré vznikli 
jednotlivým krajinám na základe inicia ­
tívy Komisie pri priemernej miere 3 % 
ročného financovania.08 
Od roku 2004 osem krajín programu 
SAPARD, ktoré v tom roku vstúpili do 
EÚ, mohli využívať nové prechodné 
opatrenia vrátane dodatočných zdro ­
jov na TP zo Záručnej sekcie EPUZF 
s cieľom pomôcť im posilniť adminis ­
tratívne kapacity na efektívne riadenie 
ich programov rozvoja vidieka (PRV).
09 
V období rokov 2007 – 2013, na ktoré 
sa hlavne zameriava táto správa, sa 
prepojenie so štrukturálnymi výdav ­
kami prerušilo a financovanie (vráta ­
ne zložky TP) v poľnohospodárstve 
a rozvoji vidieka sa riešilo samostatne 
prostredníctvom právnych predpisov 
pre konkrétnu oblasť politiky. Hoci 
to neznamenalo veľké zmeny v pra ­
vidlách pre prvý pilier, došlo k znač ­
nému vývoju v prístupe k využívaniu 
TP v druhom pilieri. Príslušné právne 
predpisy sú opísané v nasledujúcej 
časti.
10 
Jednou pozoruhodnou zložkou pláno ­
vania TP , ktorá bola zavedená na roky  
2007 – 2013, bola požiadavka vy ­
tvárania sietí v rozvoji vidieka, a to 
na vnútroštátnej úrovni4 aj v celej EÚ5. 
Hoci vytváranie sietí predstavovalo len 
malú časť prídelu EPFRV na technickú 
pomoc, bolo dôležitým doplnkom, 
pretože sa ním vytvoril celoeurópsky 
rámec, do ktorého sa zapojilo mnoho 
rôznych potenciálnych partnerov.3 Všetky krajiny, ktoré pristúpili 
v rokoch 2004 a 2007 okrem 
Cypru a Malty.
4 Prostredníctvom „národných 
vidieckych sietí“.
5 Prostredníctvom Európskej 
siete pre rozvoj vidieka.
10 Úvod
Pravidlá a nariadenia
11 
Na roky 2007 – 2013 sa kľúčové odkazy 
na technickú pomoc v poľnohospo ­
dárstve a rozvoji vidieka objavili vo 
viac než jednom nariadení EÚ6. V rámci 
prvého piliera bolo spolufinancovanie 
TP členských štátov povolené len pre 
niekoľko režimov7, ktoré spolu predsta ­
vovali menej než 5 % rozpočtu EPZF. 
Okrem toho sa v článku 13 nariadenia 
o financovaní SPP explicitne uvádzalo: 
„Výdavky týkajúce sa administratív ­
nych a personálnych nákladov, vy ­
naložené členskými štátmi a prijíma ­
teľmi pomoci z EPZF, nehradí fond.“ 
V protiklade s týmito obmedzeniami 
nebola stanovená maximálna výška 
pre vy  užitie financovania TP Komisiou 
v rámci prvého piliera.
12 
V rozvoji vidieka schválené pravidlá 
umožňovali Komisii využiť najviac 
0,25 % ročného prídelu EPFRV na fi ­
nancovanie činností TP . Tieto sa 
uvádzali ako „opatrenia na prípravu, 
monitorovanie, správnu podporu, hod ­
notenie a kontrolu“8. Členským štátom 
bola zverená plná zodpovednosť za 
ich vlastný rozpočet na TP , ktorý bol 
stanovený maximálne na 4 % celkovej 
sumy pre každý PRV a mal sa vynaložiť 
na „prípravné, riadiace, monitorovacie, 
hodnotiace, informačné a kontrolné 
činnosti v rámci pomoci programu“9. 
V rámci týchto limitov mohli členské 
štáty aj Komisia slobodne určiť, koľko 
vyčlenia na technickú pomoc a ktoré 
projekty/činnosti sa mohli financovať.13 
Komisia nenavrhla nijaké veľké zmeny 
v zásadách financovania TP v súčas ­
nom programovom období (2014  – 
2020), či už v rozvoji vidieka, alebo vo 
všeobecnej oblasti poľnohospodár ­
stva. Zatiaľ sa má plánovaný objem 
výdavkov na TP členských štátov aj 
Komisie zvýšiť (pozri prílohu ).6 Hlavné ustanovenia na roky 
2007 – 2013 boli v článku 5 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1290/2005 z 21. júna 2005 
o financovaní SPP (nariadenie 
o financovaní SPP) (Ú. v. EÚ 
L 209, 11.8.2005, s. 1), článok 66 
nariadenia Rady (ES) 
č. 1698/2005 z 20. septembra 
2005 o podpore rozvoja 
vidieka prostredníctvom 
Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (nariadenie 
o EPFRV) (Ú. v. EÚ L 277, 
21.10.2005, s. 1) a články 40 až 
41a nariadenia Komisie (ES) 
č. 1974/2006 z 15. decembra 
2006, ktorým sa ustanovujú 
podrobné pravidlá 
vykonávania nariadenia Rady 
(ES) č. 1698/2005 o podpore 
rozvoja vidieka 
prostredníctvom Európskeho 
poľnohospodárskeho fondu 
pre rozvoj vidieka (EPFRV)  
(Ú. v. EÚ L 368, 23.12.2006, 
s. 15). Podobne ako nariadenie 
o rozpočtových pravidlách 
z roku 2002 (nariadenie Rady 
č. 1605/2002) boli tieto 
predpisy zrušené a nahradené.
7 Napríklad opatrenia týkajúce 
sa vína a včelárstva, program 
podpory konzumácie ovocia 
v školách a program POSEI pre 
najvzdialenejšie regióny.
8 Článok 66 ods. 1 nariadenia 
o EPFRV.
9 Článok 66 ods. 2 nariadenia 
o EPFRV.
11 Úvod
Výška rozpočtu 
a výdavkov
14 
V hlave 05 rozpočtu EÚ (Poľnohospo ­
dárstvo a rozvoj vidieka) sú rozpočtové 
prostriedky na výdavky TP zaznamena ­
né v prevádzkových10 aj administratív ­
nych riadkoch11.
15 
V tabuľke je uvedený prehľad tech ­
nickej pomoci v poľnohospodárstve 
a rozvoji vidieka v rokoch 2007 – 2013.16 
Do konca programového obdobia 
Komisia nevyčerpala svoje záväzky 
na TP pre prvý a druhý pilier. Suma 
vyčlenená v rámci druhého piliera 
bola 0,19 % celkového rozpočtu EPFRV, 
výrazne nižšia než povolený strop, 
a do konca roka 2013 sa vyčerpala len 
približne štvrtina tohto prídelu. Situ­
ácia bola podobná v členských štátoch, 
v ktorých priemerná suma plánovaná 
pre druhý pilier bola nižšia než 1,9 % 
celkového rozpočtu na rozvoj vidieka, 
zatiaľ čo priemerné plnenie bolo okolo 
0,8 % ku koncu roka 2013 – oba údaje 
boli opäť výrazne nižšie než 4 % strop. 
Keďže sa však do účtovníctva môžu 
zahrnúť náklady vzniknuté do roku 
2015 (pravidlo „n + 2“), konečné miery 
plnenia všetkých rozpočtov môžu byť 
oveľa vyššie.10 Kapitoly 05 02 a 05 03 pre 
špecifické režimy v rámci 
prvého piliera; kapitola 05 04 
pre druhý pilier. Niektoré 
zložky výdavkov TP sú taktiež 
začlenené do kapitoly 05 08, 
ktorá zoskupuje koordinačné 
činnosti všeobecnej politiky 
SPP – t. j. tie, ktoré idú nad 
rámec špecifickej programovej 
oblasti.
11 Článok 05 01 04 (výdavky 
na podporu). Hoci sú 
klasifikované ako 
administratívne rozpočtové 
prostriedky, náklady tejto 
povahy sa účtujú 
v prevádzkových výdavkoch 
programov, na ktoré 
prispievajú. Hlavné je, že 
musia byť prepojené buď 
s EPZF, alebo EPFRV. Ďalšia časť 
kapitoly 05 01 (administratívne 
výdavky) je taktiež relevantná 
pre tento audit. Ide o „ostatné 
výdavky na riadenie“ (položka 
05 01 02 11), rozpočtový riadok 
používaný na financovanie 
činností, ktoré sú síce veľmi 
podobné prevádzkovej TP , 
avšak netýkajú sa konkrétne 
programu, a preto sa na ne 
nevzťahujú tieto nariadenia.
Prehľad výdavkov na TP v rámci prvého a druhého pilieraTabuľ ka(mil. EUR) 
Oblasť politiky Režim Príjemca Strop (%)Rozpočtový plán 
TP (záväzky) 
2007 – 2013  Finančné plnenie 
2007  – 2013
Poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidiekaprvý pilierKOM nevzťahuje sa 73,5 54,4
ČŠ nevzťahuje sa nie sú k dispozícii konsolidované údaje
druhý pilierKOM 240,6 (0,25  %) 188,0 47,9
ČŠ 3 849,5 (4 %) 1 513,0 788,4
SPOLU poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 1 774,5 890,8
Poznámka:  Všetky údaje sú zaokrúhlené.
Zdroj:  EDA na základe všeobecného rozpočtu EÚ a údajov poskytnutých Komisiou.
12
 Rozsah auditu, 
ciele a prístup
Rozsah a ciele auditu
17 
Dvor audítorov preskúmal využívanie 
finančných prostriedkov technickej 
pomoci v poľnohospodárstve a rozvoji 
vidieka v programovom období 2007  – 
2013. Audit sa zameral na správnosť, 
účinnosť a efektívnosť financovania 
na úrovni Komisie a členských štátov.
18 
Téma auditu bola vybraná čiastočne 
z dôvodu rôznorodosti technickej 
pomoci (ako prierezovej oblasti vý ­
davkov), ktorá sa objavuje v niekoľ ­
kých rozpočtových riadkoch (bod 14) 
a napokon pre ktorú neexistuje jediná 
jasná definícia v príslušných právnych 
predpisoch.
19 
Cieľom auditu bolo posúdiť, ako dobre 
bola technická pomoc riadená a či 
prispela k hlavným cieľom poľnohos ­
podárstva a politiky rozvoja vidieka. 
Konkrétne sme preskúmali:
 ο ktoré činnosti sa financovali z fi ­
nančných prostriedkov TP (pozri 
body 24 až 51);
 ο či náklady deklarované na technic ­
kú pomoc boli oprávnené (body 52 
až 59);
 ο či opatrenia na meranie výkonnosti 
technickej pomoci boli primerané 
a účinné (body 60 až 82);Audítorský prístup
20 
Hlavná audítorská práca zahŕňala kon ­
troly na Generálnom riaditeľstve pre 
poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 
Európskej komisie (GR pre poľnohos ­
podárstvo a rozvoj vidieka) a piatich 
členských štátov (Taliansko, Litva, Ma ­
ďarsko, Rakúsko a Poľsko) využívajúce 
financovanie TP v poľnohospodárstve 
a rozvoji vidieka. Tieto krajiny boli 
vybrané, pretože spolu predstavovali 
viac než 50 % výdavkov na TP v kontro ­
lovanom období.
21 
Naše zistenia sú založené na informá­
ciách získaných z kontrol a priesku ­
mu regionálnych a vnútroštátnych 
orgánov v 27 členských štátoch. 
Z 92 takýchto orgánov odpovedalo 
na prieskum 50, hoci nie vždy úplne 
a veľmi podrobne. Tento prieskum 
a kontroly krajín poskytli informácie 
približne o 76 % všetkých výdavkov 
na TP plánovaných v rozvoji vidieka ku 
koncu roka 2013.
22 
V piatich vybraných členských štátoch 
audítori navštívili hlavných príjemcov 
financovania TP  – ministerstvá pôdo ­
hospodárstva, platobné agentúry 
a ďalšie orgány poverené realizáciou 
opatrení rozvoja vidieka. Taktiež sa 
zúčastnili na zasadnutiach s ďalšími 
zúčastnenými stranami, napr. so zá ­
stupcami združení poľnohospodárov, 
poľnohospodárskych komôr, MVO 
a inými členmi národných vidieckych 
sietí. Napokon audítori preskúmali 20 
projektov GR pre poľnohospodárstvo 
a rozvoj vidieka financovaných z roz ­
počtu TP a 91 projektov TP v piatich 
členských štátoch.
13 Rozsah auditu, ciele a prístup
23 
Vzhľadom na zákaz administratívnych 
výdavkov v rámci EPZF v článku 13 
(pozri bod 11) a chýbajúce konsolido ­
vané údaje o veľmi nízkom počte po ­
volených prípadov TP v prvom pilieri 
sa audit v členských štátoch zameral 
na výdavky na rozvoj vidieka (druhý 
pilier). Financovanie TP pre kandidát ­
ske krajiny EÚ bolo vyčlenené z tohto 
auditu vzhľadom na minimálne prísluš ­
né výdavky (len 0,3 mil. EUR v celom 
programovom období).
14
 Pripomienky
Ako sa skutočne 
vynakladajú finančné 
prostriedky na technickú 
pomoc?
24 
Pred rokom 2007 sa financovanie 
TP v rámci SPP využívalo zásadne 
na činnosti budovania kapacít a ad ­
ministratívne náklady v členských 
štátoch boli jednoznačne vylúčené 
z akejkoľvek podpory12. V súčasnosti 
je rozsah financovania TP dostatočne 
pružný na pokrytie rôznych potrieb 
rozvoja administratívnych kapacít. 
Zabezpečenie pružnosti by však 
nemalo znamenať stratu tradičného 
chápania technickej pomoci, prípadne 
toho, ako sa má financovanie využívať 
v praxi. Navyše ak sa má zabezpečiť, 
aby financovanie TP poskytovalo pri ­
danú hodnotu, nemalo by nahrádzať 
administratívne výdavky, ktoré by aj 
tak vznikli vnútroštátnym správnym 
orgánom alebo orgánom EÚ pri ich 
každodennom riadení systémov verej ­
nej podpory.
25 
Hoci sa v súčasných pravidlách vo 
všeobecnosti nezakazuje financovanie 
administratívnych nákladov z TP , Dvor 
audítorov zastáva názor, že takéto 
využitie by malo byť plne odôvodnené 
a transparentné. V tejto súvislosti sme 
preskúmali, ako sa finančné prostried ­
ky na TP vyplácajú a či existuje spo ­
ločná, jasná definícia využitia, ktorá 
zabezpečí pridanú hodnotu podporo ­
vaných činností.Problém s jasnosťou
26 
V právnych predpisoch EÚ sa jediná 
oficiálna definícia technickej pomoci 
objavuje v kontexte verejného obsta ­
rávania zo všeobecného rozpočtu:  
„[…] činnosti zamerané na podporu 
a budovanie kapacít, ktoré sú nevyh­
nutné z hľadiska realizácie programu 
alebo akcie, a to najmä činnosti v ob ­
lasti prípravy, riadenia, monitorovania, 
hodnotenia, auditu a kontroly“13. Pred 
rokom 2013 takáto definícia neexisto ­
vala nikde v nariadení o rozpočtových 
pravidlách a ani v nariadeniach, ktoré 
boli právnym základom SPP v rokoch 
2007  – 2013.
27 
V kontrolovanom období bol pojem TP 
začlenený do „ďalšieho financovania“ 
„prípravy, monitorovania, administra ­
tívnej a technickej podpory, hodno ­
tenia, auditu a kontroly potrebných 
na vykonávanie spoločnej poľnohos ­
podárskej politiky vrátane rozvoja 
vidieka“ (článok 5 nariadenia o finan ­
covaní SPP)14. V tomto zozname je 
pozoruhodné vynechanie „budovania 
kapacít“. Znovu sa objavuje dvakrát – 
zakaždým mierne odlišne – v článku 66 
nariadenia o EPFRV v súvislosti s finan ­
covaním TP v rozvoji vidieka Komisiou, 
resp. členskými štátmi (pozri bod 12). 
Tam sa objavuje ako nekonkrétny 
pojem „administratívna podpora“ 
alebo „riadenie“, čo umožňuje, aby sa 
technická pomoc v prípade potreby 
použila na administratívne náklady. 
Pod podmienkou, že existuje prepoje ­
nie na program, zodpovedné orgány 
majú v zásade právomoc využiť finan ­
covanie TP akýmkoľvek spôsobom, 
ktorý si zvolia.12 V článku 1 ods. 4 nariadenia 
Rady (ES) č. 1258/1999 zo   
17. mája 1999 o financovaní 
SPP (Ú. v. ES L 160, 26.6.1999,  
s. 103) (úplne zrušenom 
koncom roka 2006) sa uvádza:. 
„Výdavky týkajúce sa 
administratívnych 
a personálnych nákladov, 
vynaložené členskými štátmi 
a prijímateľmi pomoci […], 
nehradí [EPUZF].“
13 Článok 121 ods. 7 
delegovaného nariadenia 
Komisie (EÚ) č. 1268/2012  
z 29. októbra 2012 o pravidlách 
uplatňovania nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ, Euratom) 
č. 966/2012 o rozpočtových 
pravidlách, ktoré sa vzťahujú 
na všeobecný rozpočet Únie 
(Ú. v. EÚ L 362, 31.12.2012, s. 1).
14 Znenie použité v článku 6 
„nového“ nariadenia 
o financovaní SPP [nariadenie 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1306/2013 zo   
17. decembra 2013 
o financovaní, riadení 
a monitorovaní spoločnej 
poľnohospodárskej politiky, 
ktorým sa zrušujú nariadenia 
Rady (EHS) č. 352/78, (ES)  
č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES)  
č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 
a (ES) č. 485/2008 (Ú. v. EÚ 
L 347, 20.12.2013, s. 549] je 
jasnejšie, ale v zásade nie je 
odlišné.
15 Pripomienky
28 
Chýbajúca jasná a reštriktívna definícia 
zabraňuje stanoveniu cieľov a mera ­
teľných cieľov, a tak znižuje stupeň po ­
vinnosti zodpovedať sa. Znejasnením 
rozdielu medzi prevádzkovými a admi ­
nistratívnymi nákladmi sa taktiež po ­
škodzuje rozpočtová transparentnosť. 
Napokon väčšia sloboda voľby viedla 
k nedostatočnej dôslednosti cieľov 
financovania a možností jeho využitia.
V Komisii posun sme -
rom k administratívnym 
nákladom
29 
V nariadeniach sa nestanovuje hor ­
ný strop pre Komisiu na využívanie 
financovania TP v rámci prvého piliera. 
Pre druhý pilier je disponibilná suma 
ohraničená 0,25 % celkového prídelu 
EPFRV a možno ju vynaložiť na široké 
spektrum činností súvisiacich s rozvo ­
jom vidieka vrátane „administratívnej 
podpory“. Okrem požiadavky založiť 
Európsku sieť pre rozvoj vidieka (ENRD) 
sa v nariadení o EPFRV bližšie nedefi ­
nujú tieto činnosti.30 
Komisia sa zväčša zdržala, aby išla nad 
rámec všeobecných definícií stano ­
vených v nariadeniach o financovaní 
SPP a EPFRV, a zatiaľ nevypracovala 
ucelené usmernenia k charakteru pre ­
vádzkových činností TP . Jedine takéto 
parametre boli stanovené v súvislosti 
s verejným obstarávaním a s finan ­
covaním výdavkov na IT a audit. Na 
centrálnej úrovni príslušné útvary Ko ­
misie vypracovali všeobecné pravidlá 
(„vademecum“) finančného hospo ­
dárenia s výdavkami na SPP , tieto 
však nevysvetľujú jasne rozdiel medzi 
oprávnenými výdavkami TP v rámci 
prvého a druhého piliera a všeobecný ­
mi administratívnymi nákladmi.
31 
Najväčší podiel interného prídelu TP 
Komisie v rokoch 2007 – 2013 bol vyna ­
ložený na prevádzkové činnosti alebo 
budovanie kapacít (najmä v rámci 
vytvárania sietí, externého poraden ­
stva, hodnotenia a IT). V roku 2007 bol 
celkový objem záväzkov  
12,78 mil. EUR, zatiaľ čo číselný údaj za 
rok 2013 bol o 71 % vyšší alebo  
21,9 mil. EUR. Zároveň sa menila 
rovnováha medzi rôznymi činnosťami 
TP . Rozpočty na hodnotenia a po ­
radenstvo zostali pomerne stabilné 
v absolútnom vyjadrení, ale oveľa 
viac záväzkov bolo na IT a vytváranie 
sietí. Pomerné podiely týchto kategó ­
rií výdavkov v rokoch 2007 a 2013 sú 
uvedené v  grafe 1 .
16 Pripomienky Graf 1Grafy porovnávajúce využitie TP GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 
v rokoch 2007 a 2013 (prijaté záväzky)
Zdroj: EDA na základe podrobných rozpočtových údajov GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka.2007Hodnotenia a štúdie, 32 %
2013Údržba/rozvoj IT, 39 %Iné, 2 %
Externí zamestnanci a odborníci, 16 % Hodnotenia a štúdie, 15 %
Vytváranie sietí, 28 %Údržba/rozvoj IT, 28 %Iné, 6 %
Externí zamestnanci a odborníci, 18 %
Vytváranie sietí, 16 %
17 Pripomienky
32 
Hoci zavedenie a vývoj informačných 
systémov na špecifické účely mož ­
no ľahko kvalifikovať ako technickú 
pomoc spojenú s budovaním kapacít, 
je ťažšie kategorizovať takto bežné 
náklady na údržbu IT. Je to z toho 
dôvodu, že údržba IT patrí skôr k nevy ­
hnutným nákladom na riadenie než k 
špecifickým programovým nástrojom 
a ako taká sa predtým financovala 
výlučne z administratívneho rozpočtu. 
Hoci informácie od Komisie neumož ­
ňujú jasne rozdeliť údržbu IT od vývoja 
IT, teraz sú jasné náznaky smerovania 
k väčšiemu využívaniu financovania TP 
na neprevádzkové náklady na IT. Toto 
je rozobrané nižšie.33 
Po prvé v posledných rokoch došlo 
k poklesu v oblasti „ostatných vý ­
davkov na riadenie“ (administratívne 
náklady, ktoré sa netýkajú konkrétne 
programu, a preto sa nemôžu financo ­
vať z rozpočtového riadka TP). Komisia 
celkovo postupne znižovala ročné 
záväzky na „ostatné riadenie“ z tesne 
pod 180 mil. EUR v roku 2007 na menej 
než 145 mil. EUR v roku 2013 – ku ­
mulatívny pokles o viac než 20 %. 
Z grafu  2  vyplýva, že tento pokles 
bol ešte prudší v poľnohospodárstve 
a rozvoji vidieka. Tento pokles bol však 
v rovnakom období viac než vyvážený 
celkovými výdavkami na TP (prevádz ­
kové a neprevádzkové výdavky EPZF 
a EPFRV), ktoré sa takmer z rovnosti 
v roku 2007 zvýšili takmer na trojnáso ­
bok výdavkov na „ostatné riadenie“ do 
roku 2013.Graf 2Inverzný trend vo výdavkoch GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka na technickú 
pomoc v porovnaní s položkami „ostatných výdavkov na riadenie“
Zdroj: EDA z údajov všeobecných rozpočtov na roky 2007 – 2013.(mil. EUR)
0510152025
2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007Ostatné výdavky na riadenie 
spolu (rozpočtovýriadok 05/uni00A001/uni00A002/uni00A011)Výdavky na prevádzkovú
a neprevádzkovú technickú pomoc  
18 Pripomienky
34 
Po druhé od roku 2014 Komisia rozhodla 
financovať svoj IT systém v oblasti 
poľnohospodárstva a rozvoja vidieka 
úplne z prídelu na TP , uvádzajúc tento 
cieľ „neustáleho poklesu vo využívaní 
administratívneho rozpočtu“15. Keďže je 
údržba IT vo všeobecnosti neprevádz ­
kovým výdavkom a nie je špecifická 
pre daný program, toto rozhodnutie 
v zásade vedie k formálnemu uznaniu, 
že všeobecné administratívne výdavky 
sú oprávnené na financovanie z TP .
35 
Priradenie údržby IT a ostatných nevyh­
nutných nákladov do rozpočtových 
riadkov, ktoré neodrážajú ich pravdivú 
povahu, zneprehľadňuje rozdiel medzi 
tým, čo je administratívne a čo prevádz ­
kové, čo má negatívny dosah na rozpoč ­
tovú disciplínu. V Komisii sa tým znížila 
transparentnosť o povahe a prínosoch 
výdavkov na TP a prispelo to k falošným 
úsporám.
V členských štátoch dôraz 
na mzdové náklady
36 
V rámci rozvoja vidieka sa financova ­
nie TP , ktoré bolo disponibilné pred 
rokom 2006 prostredníctvom programu 
SAPARD a EPUZF, zameralo na budo ­
vanie kapacít vnútroštátnych orgánov. 
Príslušná zásada podpory spočívala 
v tom, že zavedenie a rozvoj domácich 
kapacít by umožnilo postupne znižo ­
vať financovanie. V rokoch 2007 – 2013 
sa však celkové miery financovania 
zvýšili, členským štátom bola delego ­
vaná väčšia kontrola nad ich vlastnými 
výdavkami na TP a pravidlá sa zvoľnili, 
čo umožnilo financovať náklady, ktoré 
predtým neboli oprávnené, napr. každo ­
denné administratíve náklady a mzdové 
náklady. V dôsledku toho sa dostupné 
finančné prostriedky využívali veľmi od ­
lišne v porovnaní so začiatkom prvého 
desaťročia 21. storočia.37 
Zatiaľ čo interne Komisia vyťažila čo 
najviac zo situácie veľkej pružnosti, 
pokiaľ ide o výdavky členských štátov, 
prijala politiku „nezáujmu“. Tým, že 
v tomto ohľade ponúkla málo alebo 
nedostatočne podrobných usmernení, 
podpísala členským štátom využívanie 
spolufinancovania TP na široký rozsah 
neprevádzkových výdavkov.
38 
V rámci druhého piliera (EPFRV) sú 
členské štáty oprávnené využívať 
maximálne 4 % celkového financova ­
nia programu na pokrytie ich potrieb 
technickej pomoci. Niektoré členské 
štáty sa rozhodli využiť značnú časť 
tohto maximálneho percenta v rokoch 
2007 – 2013. Dánsko, Estónsko, Lotyš ­
sko, Litva, Maďarsko a Malta stanovili 
sadzbu rovnajúcu sa alebo blízku 
maximu a sadzba taktiež prekračuje 
3 % vo Švédsku. Podrobnosti za všetky 
členské štáty sú uvedené v  prílohe , 
z ktorej taktiež vyplýva, že v období 
rokov 2014 – 2020 väčšina členských 
štátov zvýšila svoje prídely na TP , nie ­
ktoré z nich výrazne.15 Plán riadenia informačných 
technológií GR pre 
poľnohospodárstvo a rozvoj 
vidieka na rok 2013, s. 12.
19 Pripomienky
39 
V grafe 3  je znázornené rozpočtové 
plánovanie kontrolovaných členských 
štátov na tri najbežnejšie kategórie 
výdavkov v PRV, ktoré zodpovedajú 
činnostiam uvedeným v nariadení 
o EPFRV16.
40 
Osobitne zaujímavá je kategória 
„prípravné, riadiace, monitorovacie, 
hodnotiace a kontrolné činnosti“. Za ­
hŕňa mnoho typov administratívnych 
výdavkov, najmä mzdové. V členských 
štátoch, podobne ako v Komisii, je 
rastúca tendencia vždy, keď je to 
oprávnené, pokryť bremeno čoraz 
väčšmi obmedzených personálnych 
zdrojov a administratívneho rozpočtu 
z alternatívnych zdrojov.41 
Štyri členské štáty z piatich explicitne 
uviedli, že administratívne náklady 
tvoria najväčší podiel ich skutočných 
nákladov na technickú pomoc. V Litve 
v rokoch 2007 – 2013 tento rozpočtový 
riadok predstavoval 51 % celkových 
výdavkov na TP , v Poľsku a Maďarsku 
zodpovedal viac než 60 % a v Rakúsku 
tesne pod 95 %. V Taliansku, kde mno ­
ho riadiacich orgánov TP je externými 
konzultantmi verejného sektora, admi ­
nistratívne výdavky (ktoré pokrývajú 
náklady na IT a technickú a adminis ­
tratívnu podporu zamestnancov) boli 
často začlenené do kategórie „posil ­
nenia kapacít“. Vysoké miery adminis ­
tratívnych výdavkov sa teda objavujú 
všade, dokonca aj v členských štátoch, 
kde celková miera záväzkov na TP je 
pomerne nízka – podiel administratív ­
nych nákladov je väčší v Poľsku (kde 
miera financovania TP bola 1,49 %) než 
v Maďarsku (3,94 %).16 Článok 66 ods. 2 a 66 ods. 3.Graf 3Plánované výdavky na TP v piatich členských štátoch v rokoch 2007 – 2013 
(spolufinancovanie z EPFRV)
1 Nie sú k dispozícii konsolidované údaje o informáciách a propagácii na úrovni členských štátov.
Zdroj: PRV a údaje poskytnuté členskými štátmi.Národná vidiecka sieť
Informovanie a propagácia
Prípravné, riadiace,
monitorovacie, hodnotiacea kontrolné činnosti  
Rakúsko
1Maďarsko Taliansko1Litva Poľsko(mil. EUR)250
200
150
100
50
0
20 Pripomienky
42 
V grafe 4  sa nachádza prehľad sku ­
točných výdavkov z EPFRV v piatich 
kontrolovaných krajinách a v ďalších 
členských štátoch, ktoré odpove ­
dali na prieskum17. Znázorňuje tie 
isté tri hlavné kategórie činností 
ako graf 3 , ale kategória „prípravné, 
riadiace, monitorovacie, hodnotiace 
a kontrolné činnosti“ je rozdelená do 
dvoch častí. To umožňuje presnejšie pochopiť „administratívne náklady“, 
ktoré tu zahŕňajú mzdy zamestnancov 
a súvisiace náklady, režijné náklady 
a ostatné prevádzkové náklady, avšak 
nezahŕňajú náklady na hodnotenia, 
školenia a IT. Podobné náklady môžu 
taktiež vzniknúť ako zložka výdavkov 
„informácie a propagácia“ a „národná 
vidiecka sieť“, v druhom prípade so 
stropom financovania 25 %18.Graf 4Výdavky na TP v rôznych členských štátoch podľa kategórie (2007 – 2013, 
spolufinancovanie z EPFRV)
Poznámka:  Údaje za Španielsko, Nemecko a Taliansko, ktoré majú všetky systém regionálnych PRV, sú extrapolované z údajov poskytnutých re ­
giónmi, ktoré odpovedali na prieskum. Pokrytie sa v každom prípade považovalo za dostatočne reprezentatívne (Španielsko 95 %, Nemecko 85 %, 
Taliansko 77 %).
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200Poľsko
Taliansko
Maďarsko
Rumunsko
Španielsko
Nemecko
Rakúsko
Portugalsko 
Litva
Švédsko
Francúzsko
Grécko
Bulharsko
Estónsko
Dánsko
Česká republika
Holandsko
Írsko
Prípravné, riadiace, monitorovacie, hodnotiace a kontrolné činnosti: administratívne náklady
Prípravné, riadiace, monitorovacie, hodnotiace a kontrolné činnosti:  posilnenie kapacít
Informovanie a propagácia
Národná vidiecka sieť
Zvyšok rozpočtu na technickú pomoc zatiaľ nevyčerpaný (mil. EUR)17 Bulharsko a Rumunsko 
v skutočnosti neodpovedali 
na prieskum, avšak potrebné 
informácie sa nachádzali v PRV 
týchto krajín a v rozdelení 
výdavkov, ktoré poskytla 
Komisia.
18 Článok 41 ods. 2 nariadenia 
(ES) č. 1974/2006.
21 Pripomienky
43 
Výsledky prieskumu potvrdzujú ziste ­
nia z piatich kontrolovaných členských 
štátov: pri stanovovaní kritérií opráv ­
nenosti na financovanie TP zodpoved ­
né orgány vo všeobecnosti vykladali 
zákonné ustanovenia veľmi pružne.
44 
Toto široké chápanie technickej 
pomoci nie je vôbec špecifické pre 
poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, 
ale vyskytuje sa aj v iných oblastiach 
financovania EÚ. V nedávnej správe 
pre Komisiu19 o financovaní mzdových 
nákladov zo štrukturálnych fondov sa 
nachádza záver, že „… všetky členské 
štáty využili TP na spolufinancovanie 
zamestnancov. Konkrétnejšie, väčšina 
členských štátov využíva TP najmä 
na spolufinancovanie miezd.“20
45 
Už na začiatku obdobia mzdové nákla ­
dy tvorili veľkú časť financovania TP 
využívanej členskými štátmi z EPFRV 
a v mnohých prípadoch tento podiel 
následne ďalej rástol. V Poľsku naprí ­
klad rozpočtové prostriedky na riade ­
nie (najmä náklady na zamestnancov) 
prudko vzrástli v roku 2013 prevodom 
z informačných činností a vidieckych 
sietí. Od polovice roku 2009 Litva po ­
stupne začleňovala mzdy zamestnan ­
cov len čiastočne pridelených na vyko ­
návanie PRV do prídelu na TP s jasným 
cieľom odťažiť vnútroštátny rozpočet. 
Od žiadnych zamestnancov na čias ­
točný pracovný úväzok v roku 2008 ku 
koncu roka 2012 takmer 75 % všetkých 
zamestnancov financovaných týmto 
spôsobom bolo takisto zapojených do 
iných úloh, ktoré nesúviseli s PRV. Keď 
sa technická pomoc používa na finan ­
covanie miezd zamestnancov na prv 
vytvorených pozíciách, v skutočnosti 
predstavuje rozpočtovú podporu. 
Problémy, ktoré z toho vyplývajú, sú 
zvážené nižšie.Príležitostné náklady 
financovania TP
46 
Vzhľadom na voľnú definíciu technic ­
kej pomoci a nákladov súvisiacich so 
správou fondov SPP (pozri rámček 1 ) je 
sotva prekvapivé, že členské štáty, ako 
aj Komisia čoraz väčšmi viazali výdavky 
TP na administratívne náklady, ktoré sú 
dodatočnými na financovanie rozvoja 
vidieka alebo spadajú do neprevádzko ­
vého rozpočtu. Problém spočíva v tom, 
že je inherentne náročné zmerať eko ­
nomickú výhodnosť takýchto nákladov 
alebo preukázať, že použitie financo ­
vania TP týmto spôsobom užitočne 
a efektívne prispieva k dosahu „väčších 
finančných balíkov“ pomoci na rozvoj 
vidieka.
47 
Čím väčší podiel celkového financova ­
nia EPFRV členské štáty pridelia na čin ­
nosti TP , tým menej peňazí zostáva 
k dispozícii na hlavné opatrenia rozvo ­
ja vidieka, kde majú bezprostrednejší 
prínos pre poľnohospodárov a vidiecke 
spoločenstvá. Keď TP nepredstavuje 
nič viac než rozpočtovú podporu, tieto 
výdavky v skutočnosti znášajú konečni 
príjemcovia.19 Metis GmbH, Co ­financing 
salaries, bonuses, top ­ups 
from Structural Funds during 
the 2007–2013 period, Úrad 
pre vydávanie publikácií 
Európskej únie, Luxemburg, 
2014.
20 Tamže, s. 67.
22 Pripomienky
48 
V istom zmysle, vzhľadom na odchýlky 
v mierach spolufinancovania, je riziko 
väčšie pre príjemcov fondov EÚ, ktorí 
ich viac potrebujú. V rokoch 2007 – 
2013 bol strop príspevku z EPFRV 50 % 
v Rakúsku a severnom Taliansku, ale 
75 % v „konvergenčných regiónoch“, 
kam patrí Poľsko, Maďarsko a Litva. Vy ­
hliadka pomeru príspevku 3 : 1 môže 
byť pre členské štáty dodatočným 
stimulom na vynakladanie finančných 
prostriedkov, avšak časť potenciál ­
nych výhod sa stratí, ak sa významné 
percento spolufinancovania nasmeruje 
na neprevádzkové účely.49 
Využitie finančných prostriedkov 
EÚ týmto spôsobom, hoci pomerne 
nízkych z percentuálneho hľadiska, 
odvracia značné sumy od hlavných 
cieľov financovania. Povolenie admi ­
nistratívnych nákladov v rámci technic ­
kej pomoci stavia Komisiu aj členské 
štáty do pozície konfliktu záujmov. 
Ako manažéri SPP rozhodujú, koľko by 
sa malo vynaložiť na rôzne opatrenia, 
vrátane TP , s cieľom dosiahnuť najlep ­
šiu hodnotu za peniaze. Súčasne ako 
príjemcovia TP vyplatenej v súvislosti 
s administratívnymi výdavkami majú 
stimul nasmerovať čo najviac platieb 
na náklady spojené s riadením progra ­
mov (pozri rámček 1 ).
Technická pomoc a náklady na riadenie programov
Implementácia EPZF aj EPFRV zahŕňa určitý administratívne rámec. Na úrovni EÚ okrem založenia a riadenia 
fondov Komisia musela založiť ENRD, ktorá je explicitne spojená s výdavkami na TP .
V členských štátoch vnútroštátne a/alebo regionálne orgány boli poverené vykonávaním celého radu opat ­
rení, ktoré si môžu vyžadovať nové administratívne opatrenia. V základných právnych predpisoch, ktorými 
sa riadi SPP , sa od nich požaduje, aby urobili všetko v ich právomoci na ochranu finančných záujmov Únie. Na 
tento účel boli v nariadení o EPFRV špecifikované povinné opatrenia v častiach nazvaných riadenie a kontrola, 
informovanie a propagácia a monitorovanie a hodnotenie. Spolu s požiadavkou na stratégie miestneho rozvo ­
ja miestne akčné skupiny a vnútroštátne siete rozvoja vidieka tieto opatrenia vystavili členské štáty značným 
nákladom v súvislosti s poskytovaním pomoci (ako je uvedené nižšie).
V správe o činnosti GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka za rok 2013 sa nachádza zhrnutie výkazníc ­
tva členských štátov o ich celkových výdavkoch na inšpekcie a kontroly osvedčených platieb v rámci prvého 
a druhého piliera21. V rámci prvého piliera náklady kontrolných orgánov (vrátane mzdových nákladov, nákla ­
dov na školenia, údržbu a budovanie kapacít) tvorili približne 5,13 % celkových výdavkov na opatrenia EPZF. 
K TP pre členské štáty neexistuje žiadne ustanovenie v rámci prvého piliera, takže táto suma nemôže byť 
podporená spolufinancovaním EÚ. V rámci druhého piliera príslušný číselný údaj, vypočítaný na základe správ 
členských štátov, bol 8,13 %. Za týchto okolností je stimul pokryť čo najvyššiu sumu z TP silný a niektoré člen ­
ské štáty viedol k tomu, aby stanovili svoje rozpočty na 4 % stropu alebo blízko k nemu.
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdf .Rámček 1
23 Pripomienky
50 
Prispievajúc k autonómnosti člen ­
ských štátov súčasné opatrenia TP tak 
posilnili ich závislosť od finančných 
prostriedkov EÚ, ktoré sa čoraz viac 
využívajú v oblastiach bez jasného 
dosahu na posilnenie a rozvoj kapacít. 
Počas auditu poľské a litovské orgány 
vyjadrili nespokojnosť s nepresnosťou 
pravidiel a prejavili záujem o ďalšie 
usmernenia Komisie k účinnejšiemu 
a efektívnejšiemu využívaniu technic ­
kej pomoci.
51 
Zdá sa, že súčasný vysoký prídel 
finančných prostriedkov TP na admi ­
nistratívne náklady pretrvá v období 
rokov 2014 – 2020. Štyri z piatich kon ­
trolovaných členských štátov vysvet ­
lili, že stále vnímajú TP ako zásadný 
nástroj na financovanie základnej im ­
plementačnej štruktúry svojich PRV22. 
Okrem toho TP teraz predstavuje väčší 
podiel na celkových výdavkoch. Ako 
možno vidieť v  prílohe , hoci je kumu ­
lovaný rozpočet na rozvoj vidieka za 
všetky členské štáty menší v novom 
období, celková suma vyčlenená 
na technickú pomoc (1,9 mld. EUR) je 
o 24 % vyššia.Sú náklady oprávnené?
Istá formálna neoprávnenosť 
v Komisii
52 
Dvor audítorov preskúmal v Komisii 
20 projektov GR pre poľnohospodár ­
stvo a rozvoj vidieka z kontrolované ­
ho obdobia vo všetkých oblastiach 
technickej pomoci. Nezrovnalosti sa 
zistili v štyroch projektoch, v každom 
prípade pre nesprávne použitie nepre ­
vádzkového rozpočtu EPZF. Tri projek ­
ty z týchto štyroch (51 500 EUR na ná ­
kup 40 laptopov, 10 000 EUR na nákup 
softvérových licencií a 13 800 EUR 
na zmluvu o údržbe firewallu) boli 
výhradne pripísané na EPZF, hoci 
mali prínos aj pre druhý pilier. Keďže 
neprevádzkové výdavky sa musia týkať 
konkrétne programu, aby sa mohli 
financovať z TP , tieto náklady mali byť 
rozdelené proporcionálne medzi roz ­
počty EPZF a EPFRV. Štvrtou položkou 
bol grant TP vo výške 278 000 EUR 
vyplatený OECD, ktorý bol zahrnutý aj 
do rozpočtu EPZF, hoci predošlé platby 
v rámci tej istej dohody o grante sa 
financovali – správne – zo všeobecnej 
kapitoly na koordináciu SPP .
53 
Vo verejnom obstarávaní súvisiacom 
s vybranými 20 projektmi sa nevyskytli 
nijaké veľké chyby nesúladu. Postupy 
boli vybrané a zverejnené správne 
a následne vykonané podľa zákonných 
požiadaviek.22 Výnimkou je Maďarsko, ktoré 
sa rozhodlo obmedziť 
financovanie TP v období 
rokov 2014  – 2020 
na prevádzku národnej 
vidieckej siete a súvisiace 
činnosti celkovou mierou 
2,4 %. Všetky ostatné potreby 
financovania rozvoja vidieka 
sa majú pokryť zo štátneho 
rozpočtu.
24 Pripomienky
Častejšie problémy v člen -
ských štátoch
54 
Pri audite v piatich kontrolovaných 
členských štátoch sa zistili mnohé 
prípady nesprávneho financovania 
technickej pomoci z druhého piliera. 
Z 91 preskúmaných projektov TP sa 
neoprávnené alebo čiastočne ne­
oprávnené výdavky zistili v 35. Hlavné 
problémy sa týkali buď využitia finan ­
covania na činnosti zdieľané oboma 
piliermi (a teda nie oprávnené úplne) 
alebo uzatvárania zmlúv a verejného 
obstarávania. V niektorých projektoch 
sa vyskytli oba typy nezrovnalostí.
Niektoré činnosti členských 
štátov nie sú výlučné pre druhý 
pilier
55 
Ako už bolo uvedené vyššie,  
v článku 13 nariadenia o financovaní 
SPP sa jasne zakazuje financovanie 
administratívnych a personálnych 
nákladov v súvislosti s EPZF (prvý 
pilier). V členských štátoch sme však 
zistili, že 25 kontrolovaných projektov 
zahŕňalo platby TP realizované v rámci 
druhého piliera na administratívne 
náklady skutočne vzniknuté v súvislos ­
ti s prvým pilierom alebo na činnosti, 
ktoré sa inak netýkali EPFRV. Riziko 
takéhoto výskytu je obzvlášť vysoké, 
keď sa nákupy alebo projekty zdieľa ­
jú medzi prvým a druhým pilierom. 
V týchto prípadoch je časť výdavkov 
samozrejme neoprávnená a nemala by 
sa spolufinancovať.56 
Príklady v  rámčeku 2  ukazujú, že exis ­
tuje riziko neoprávnených výdavkov 
pre nedostatky vo vedení záznamov, 
používanie koeficientov alebo iné ad ­
ministratívne postupy spojené s tým, 
čo je celkovo zložitý a do istej miery 
arbitrárny rozdiel medzi výdavkami 
v dvoch veľmi podobných oblastiach 
činnosti. Keď je všetko ostatné rovna ­
ké, nie je jasné, prečo by administra ­
tívne a personálne náklady mali byť 
zakázané v rámci prvého piliera, ale 
v rámci druhého piliera nie.
25 Pripomienky
Riziko neoprávnenosti, keď sa náklady zdieľajú s prvým pilierom
Väčšina príkladov zdieľania nákladov sa týkala odmien zamestnancov pracujúcich na činnostiach, ktoré sa tý ­
kali aj netýkali PRV, najmä ak nebolo dostatok dôkazov na odôvodnenie podielu mzdy účtovanej na druhý pi ­
lier. V Litve nebolo možné preukázať, že koeficienty použité na pripísanie nákladov na povinnosti týkajúce sa 
PRV boli presné, a preto oprávnenosť výkazov výdavkov nebolo možné overiť. V Maďarsku personálne náklady 
mali byť oprávnené len vo vzťahu k úradníkom, ktorí boli na plný úväzok pridelení na činnosti konkrétne spo ­
jené s PRV na roky 2007 – 2013. Niektorí zamestnanci pracujúci s TP však boli zamestnaní v oddeleniach s pra ­
videlnými činnosťami, ktoré boli nad rámec PRV (ministerské sekretariáty, finančné a právne oddelenia), ale 
bez skutočnej záruky, že sa plne venovali len činnostiam PRV. Podobné prípady sa zistili v Poľsku a Rakúsku.
Ďalšou oblasťou zdieľania nákladov medzi prvým a druhým pilierom je nákup alebo údržba IT zariadenia 
a soft  véru. V Poľsku koeficient použitý na pridelenie výdavkov na údržbu IT k činnostiam rozvoja vidieka v pla ­
tobnej agentúre bol aspoň štyri roky starý. V Taliansku nebolo jasné, či sa videokonferenčné zariadenie zakú ­
pené ministerstvom pôdohospodárstva a účtované výhradne na EPFRV, využívalo výlučne pre druhý pilier.
Poslednou oblasťou zdieľania nákladov sú kontroly krížového plnenia23, kde pokiaľ nie je urobený jasný rozdiel 
podľa typu podpory, je možné, aby sa činnosť vykonaná v rámci EPZF financovala z prostriedkov plánovaných 
výhradne pre EPFRV. V Rakúsku sa koeficient použitý na pridelenie nákladov na kontroly krížového plnenia 
k žiadostiam SPS (neoprávnené) v porovnaní s agroenvironmentálnymi žiadosťami v rámci rozvoja vidieka 
(oprávnené) neaktualizoval každý rok. V roku 2011 to viedlo k nadmernej platbe 15 600 EUR z EPFRV.
23 „Krížové plnenie“ je požiadavka, aby poľnohospodári, ktorí dostávajú priame platby v rámci prvého piliera, spĺňali základné normy v oblasti životného 
prostredia, bezpečnosti potravín, zdravia zvierat a rastlín a dobrých životných podmienok zvierat. Taktiež sa vzťahuje na väčšinu environmentálnych 
platieb v rámci druhého piliera.Rámček 2
26 Pripomienky
Nezrovnalosti vo verejnom 
obstarávaní
57 
Auditom sa zistilo mnoho problé ­
mov v postupoch uzatvárania zmlúv 
a verejného obstarávania v členských 
štátoch (ovplyvnených bolo 17 z 51 
kontrolovaných postupov verejného 
obstarávania najmä v oblasti infor ­
mačných a propagačných činností). 
Vzniknuté problémy zahŕňali využitie 
priameho rokovania namiesto súťažné ­
ho postupu na udelenie zákaziek, čím 
sa porušili ustanovenia o transparent ­
nosti, rovnakom zaobchádzaní a ne ­
diskriminácii zo smernice o verejnom 
obstarávaní24 a v niektorých prípadoch 
príslušné vnútroštátne pravidlá. Použi ­
tím nesprávneho postupu sa neporu ­
šujú len zákony EÚ a/alebo vnútroštát ­
ne zákony, ale sa narúšajú aj pravidlá voľného trhu, diskriminujú sa iní po ­
tenciálni zmluvní dodávatelia a môže 
to viesť k nadmerným výdavkom.24 Smernica Európskeho 
parlamentu a Rady 2004/18/ES 
z 31. marca 2004 o koordinácii 
postupov zadávania verejných 
zákaziek na práce, verejných 
zákaziek na dodávku tovaru 
a verejných zákaziek na služby 
(Ú. v. EÚ L 134, 30.4.2004, 
s. 114).
Príklady nezrovnalostí vo verejnom obstarávaní
Použitie nesprávneho postupu
V Taliansku sa dve služby cestovnej agentúry (v hodnote 170 000 a 130 000 EUR) obstarali prostredníctvom 
priameho rokovania, čím sa porušili vnútroštátne pravidlá, v ktorých sa uvádza, že zákazky nad 40 000 EUR 
musia byť zadané formou verejnej súťaže.
V Poľsku sa bez odôvodnenia použilo priame rokovanie na uzatvorenie zmlúv s útvarom podriadeným mi ­
nisterstvu (hotelové, keteringové, konferenčné služby a školenia) a s predošlým zmluvným dodávateľom (IT 
služby poskytnuté štátnej agentúre).
Nadhodnotenie zmlúv
V Maďarsku boli zložité rámcové zmluvy s usporiadateľmi podujatí udelené v roku 2008 s jednotkovými ce ­
nami, ktoré boli stále privysoké ešte aj o šesť rokov neskôr. Nadhodnotená zmluva bola následne o dva roky 
ukončená.
Technické špecifikácie verejnej súťaže prekážkou transparentnosti a rovnakého zaobchádzanie
V Taliansku sa auditom zistilo mnoho prípadov výziev verejného obstarávania s obmedzenými alebo nepres ­
nými informáciami o technických kritériách, ktoré sa zohľadnili pri udeľovaní zákazky. To kompetentným, ale 
neskúseným uchádzačom sťažilo správne sformulovanie ich ponúk a taktiež to skomplikovalo úlohu posúdiť 
pomerné hodnoty ponúk a odôvodniť konečné rozhodnutie o udelení zákazky.Rámček 3
27 Pripomienky
25 V článku 62 vykonávacieho 
nariadenia Komisie (EÚ)  
č. 809/2014 zo 17. júla 2014, 
ktorým sa stanovujú pravidlá 
uplatňovania nariadenia 
Európskeho parlamentu 
a Rady (EÚ) č. 1306/2013 
v súvislosti s integrovaným 
administratívnym 
a kontrolným systémom, 
opatreniami na rozvoj vidieka 
a krížovým plnením (Ú. v. EÚ 
L 227, 31.7.2014, s. 69), sa 
výdavky členských štátov 
na TP jasne začleňujú do 
všeobecnej požiadavky 
na administratívne kontroly 
a kontroly na mieste 
a predkladanie správ. Taktiež 
sa zdôrazňuje nezávislosť tým, 
že je stanovené, že kontrolné 
orgány musia byť „funkčne 
nezávislé“ od orgánov, ktoré 
schvaľujú platby.
26 Konkrétne, merateľné, 
dosiahnuteľné, relevantné 
a časovo ohraničené.
27 Zásady a pravidlá v tomto 
bode sú uvedené v článku 27 
nariadenia o rozpočtových 
pravidlách z roku 2002.
28 Pozri článok 53b nariadenia 
o rozpočtových pravidlách 
z roku 2002.Nedostatočne uplatňované 
systémy kontroly
58 
Bez ohľadu na pripomienky v bode 56 
sme zistili, že systémy kontroly člen ­
ských štátov na určenie, či sa náklady 
správne pripísali druhému pilieru, 
nefungujú náležite. V mnohých 
prípadoch, keď členské štáty určili 
koeficienty alebo iné výpočty na roz ­
delenie nákladov medzi EPZF a EPFRV, 
vzorec nebol systematicky uplatňova ­
ný alebo sa aktualizoval nepravidelne, 
ale žiadnymi kontrolami sa tieto chyby 
neurčili na nápravu. V tejto súvislosti je 
povzbudzujúce, že od konania auditu 
Komisia posilnila pravidlá týkajúce sa 
kontrol výdavkov na technickú pomoc 
vykonávaných členskými štátmi25.
59 
Podobne veľká väčšina projektov, 
v ktorých sme zistili nezrovnalosti 
v oblasti verejného obstarávania, už 
bola predmetom administratívnych 
kontrol vykonaných príslušnými 
vnútroštátnymi orgánmi. Ukázalo sa, 
že pokiaľ sa týmito kontrolami ne ­
zistili nedostatky, ktoré odhalil EDA, 
boli neúčinné. V reakcii na potrebu 
zlepšiť efektívnosť systémov riadenia 
a kontroly členských štátov v oblasti TP 
Komisia už uviedla, že pripravuje návrh 
usmernení k verejnému obstarávaniu 
na obdobie rokov 2014 – 2020.Nakoľko vhodný je rámec 
výkonnosti pre technickú 
pomoc?
60 
V preambule k nariadeniu o rozpoč ­
tových pravidlách sa hospodárnosť, 
efektívnosť a účinnosť stanovujú ako 
hlavné zásady riadneho finančného 
hospodárenia vo všetkých oblastiach 
rozpočtových výdavkov. S cieľom 
zaručiť tieto zásady sa musia stanoviť 
SMART26 ciele pre každé odvetvie čin ­
nosti a monitorovať prostredníctvom 
ukazovateľov výkonnosti vedúcich 
k výročným „výkazom o činnosti“. 
Inštitúcie (v tomto prípade Komisia) sú 
povinné vykonávať predbežné a ná ­
sledné hodnotenia.27
61 
V rámci spoločného hospodárenia 
sa vyššie uvedené úlohy delegujú 
na členské štáty, ktoré zodpovedajú 
za zabezpečenie využitia finančných 
prostriedkov v súlade s príslušnými 
pravidlami a zásadami28.
62 
Každé využitie financovania SPP sa 
preto podrobne riadi požiadavkami tý ­
kajúcimi sa záruk vhodnosti výdavkov. 
Auditom sa zistilo, že implementačné 
orgány často vylúčili technickú pomoc 
z rozsahu týchto pravidiel. Ako je však 
vysvetlené v  rámčeku 4 , povinnosti 
stanovené v nariadení o rozpočtových 
pravidlách platia rovnako pre technic ­
kú pomoc ako činnosť v oblasti politiky 
„poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka“.
28 Pripomienky
63 
Hoci je TP malou časťou celkových 
výdavkov, predstavuje významnú 
výšku finančných prostriedkov v prie ­
behu programového obdobia a musí 
sa náležite účtovať. Napriek zárukám 
Komisie a členských štátov, že ich 
výdavky TP na neprevádzkové náklady 
sú potrebné aj proporcionálne a že 
je hodnotným prínosom pre úspech 
programu, zväčša neexistuje nijaký 
rámec výkonnosti na preukázanie, že 
to tak naozaj je. Táto oblasť je charak ­
teristická neprimeraným viacročným 
plánovaním, neprimeraným posudzo ­
vaním potrieb, nepresnými cieľmi (teda 
nie cieľmi SMART) a monitorovaním, 
ktoré sa nezameriava na výkonnosť 
a hodnotenie programov TP (namiesto 
toho sa najväčšia váha pripisuje finanč ­
ným aspektom).Je TP činnosťou alebo nástrojom?
Auditom sa zistilo, že zodpovedné orgány vo všeobecnosti považovali technickú pomoc za zdroj administra ­
tívnej podpory potrebnej na financovanie základných operácií, ktorá má byť vyňatá zo zákonných požiadaviek 
na výkonnosť. Pre Rakúsko je TP výhradne jednoducho nástroj na vykonávanie PRV a jediný spôsob na mera ­
nie jej účinnosti je úspech programu. Z tohto pohľadu TP nemožno plánovať a nemožno pre ňu stanoviť ciele 
či ukazovatele, ktoré skôr patria k základným opatreniam29, na ktoré prispieva. Pre Komisiu by prezentovanie 
TP ako samostatnej, konsolidovanej činnosti sťažilo posúdiť vstup do jednotlivých oblastí činností rozvoja 
vidieka.
Táto argumentácia, ktorá stavia TP do pomerne pasívnej pozície a nie ako súčasť rámca prevádzkovej výkon ­
nosti, je v kontraste s nariadeniami. V článku 66 nariadenia o EPFRV sa TP nazýva „činnosťou“ aj „opatrením“ 
a v článku 2 písm. d) sa definuje „opatrenie“ ako „súbor operácií, ktoré prispievajú k vykonaniu osi“. Okrem 
toho, vzhľadom na objem finančných prostriedkov viazaných na TP , obzvlášť v členských štátoch (viac než 
1,5 mld. EUR), je zásadne dôležité, aby bola riadená dobre a prispievala k vykonávaniu programu. To sa dá 
dosiahnuť správnym plánovaním, monitorovaním a hodnotením jej konkrétnych dosahov.
29 Ako je opísané v hlave IV kapitole I nariadenia o EPFRV. Technickou pomocou sa zaoberá hlava IV kapitola II.Rámček 4
29 Pripomienky
Zlé plánovanie 
a posudzovanie potrieb
64 
Na primerané vypracovanie a stano ­
venie cieľov je dôležité na začiatku 
posúdiť potreby a vypracovať plán 
zo strednodobého a dlhodobého 
hľadiska. Toto je okrem toho súčasťou 
predbežného hodnotenia stanovené ­
ho v nariadení o EPFRV30.
65 
V Komisii je jedným z výsledkov vníma ­
nia výdavkov na TP ako administratív ­
nej podpory to, že sa zväčša považujú 
za ročné výdavky. Takmer vo všetkých 
oblastiach činnosti (s výnimkou štúdií, 
hodnotení a ENRD) sa nevykonalo 
počiatočné posúdenie potrieb na dané 
obdobie ani viacročné plánovanie 
využitia finančných prostriedkov. To 
v niektorých prípadoch znamenalo, 
že pridelené rozpočtové prostriedky 
sa obnovovali z roka na rok bez toho, 
aby bolo potvrdené, či (krátkodobé) 
potreby vyjadrené pred niekoľkými 
rokmi boli stále platné. Okrem toho 
bez náležitého posúdenia potrieb 
môže byť implementácia náhodná 
a bez zamerania.
66 
V nariadení o EPFRV sa od členských 
štátov požaduje, aby vykonávali pred ­
bežné hodnotenie svojich PRV, ktoré 
„opisuje a posudzuje strednodobé 
a dlhodobé potreby, ciele, ktoré sa 
majú dosiahnuť, očakávané výsledky, 
kvantifikované ciele, najmä pokiaľ ide 
o vplyv programov vo vzťahu k vý ­
chodiskovej situácii, pridanú hodnotu, 
ktorú získalo Spoločenstvo, rozsah, 
v akom sa zohľadnili priority Spoločen ­
stva, ponaučenia z predchádzajúceho 
programovania a kvalitu postupov pre 
vykonávanie, monitorovanie, hodnote ­
nie a finančné hospodárenie“31.67 
Podobne ako Komisia, päť členských 
štátov vo všeobecnosti vynechalo 
technickú pomoc z ich viacročného 
posúdenia potrieb v oblasti rozvoja 
vidieka. Hlavným dôsledkom tejto poli ­
tiky sú nestabilné rozpočty na TP , ktoré 
podliehajú zmenám prostredníctvom 
administratívnych výnosov. Dokonca aj 
v Poľsku, ktoré nevypracovalo posúde ­
nie potrieb TP pre jednu zložku svojho 
PRV, bol pôvodný rozpočet výrazne 
podhodnotený. Tým, že Komisia pokra ­
čovala v prístupe nezainteresovanosti 
do výdavkov členských štátov v rámci 
tohto okruhu, prijala potrebné zmeny 
programov bez výhrad.30 Článok 85.
31 Článok 85.
30 Pripomienky
Ciele ďaleko od toho, aby 
boli SMART
68 
Účelom cieľov SMART je zacieliť finan ­
covanie presnejšie a tak dosiahnuť 
konkrétne výsledky efektívnejšie. Ciele, 
ktoré sú SMART, takisto poskytujú jas ­
nejší rámec na monitorovanie a hodno ­
tenie výsledkov.
69 
Pre neprimerané plánovanie a posudzo ­
vanie potrieb Komisia vo všeobecnosti 
nedokázala vypracovať SMART ciele 
pre financovanie TP . Technická pomoc 
sa neobjavuje v podrobných ročných 
plánoch riadenia GR pre poľnohospo ­
dárstvo a rozvoj vidieka, v ktorých sú 
zhrnuté ciele útvarov a ukazovatele 
na nadchádzajúce roky, hoci projekty 
a činnosti podporované TP sú do týchto 
plánov začlenené. Rozhodnutia o fi ­
nancovaní prevádzkových výdavkov 
vypracované GR taktiež neobsahujú 
SMART ciele ani ukazovatele pre projek ­
ty TP , ku ktorým sa pristupuje rovnako 
ako k všeobecným administratívnym 
výdavkom Komisie. Jedinou výnimkou 
je oblasť hodnotení a štúdií, ktorá, ako 
už bolo uvedené, využíva viacročné 
plánovanie a má ciele SMART, ktoré sú 
založené na požiadavkách príslušných 
konkrétnych nariadení.70 
V členských štátoch sa urobilo veľmi 
málo na vypracovanie konkrétnych cie ­
ľov TP . Chýbajúce viacročné plánova ­
nie v konkrétnych oblastiach činností 
TP (napr. informačné a komunikačné 
opatrenia národných vidieckych sietí) 
znižovalo transparentnosť a stanove ­
nie cieľov. Rovnako nepomohlo, že 
nebol jasný rozdiel medzi jednotlivými 
oblasťami TP , prípadne medzi nimi 
a inými podobnými činnosťami, ktoré 
sa netýkali cieľov EPFRV. Z piatich 
kontrolovaných členských štátov len 
Taliansko išlo nad všeobecný rámec 
nariadení. Aj v Taliansku však neboli 
ciele vyčíslené a chýbalo im časové 
ohraničenie.
Príklady nevhodne formulovaných cieľov z programových dokumentov členských 
štátov
Litovské ciele zahŕňali: „... zabezpečiť primeranú prípravu, efektívne zrealizovanie a hodnotenie programu 
[…] s cieľom zaručiť primeranú prezentáciu a propagáciu informácií […] s cieľom zabezpečiť dostupnosť 
informácií.“
Poľské ciele boli v zásade obmedzené na uvedenie činností z článkov 66 a 68 nariadenia o EPFRV. Hoci boli 
v súlade s požiadavkami právnych predpisov, neuvádzali sa v nich očakávané výsledky ani dosahy technickej 
pomoci, ani sa neriešilo, ako merať výkonnosť TP .Rámček 5
31 Pripomienky
Obmedzené monitorovanie 
a hodnotenie
71 
V nariadení o rozpočtových pravidlách 
sa nachádzajú ustanovenia o činnos ­
tiach Komisie v oblasti monitorovania 
a hodnotenia. Rozpočtovému orgánu 
sa majú predkladať výročné správy 
o dosahovaní cieľov na základe ukazo ­
vateľov výkonnosti32.
72 
V rozvoji vidieka33 hlavné body na roky 
2007 – 2013 zahŕňali požiadavku 
na spoločný rámec na monitorovanie 
a hodnotenie (SRMH) Komisie a člen ­
ských štátov s obmedzeným počtom 
ukazovateľov spoločných pre všetky 
PRV. Od každého členského štátu sa 
takisto očakávalo, že stanoví dodatoč ­
né ukazovatele, ktoré umožnia merať 
napredovanie, efektívnosť a účinnosť 
PRV vo všetkých fázach implemen ­
tácie. Komisii sa mala predkladať 
výročná správa o dosiahnutom po­
kroku a taktiež predbežné hodnotenia, 
hodnotenia v polovici obdobia a ná ­
sledné hodnotenia kvality, efektívnosti 
a účinnosti programu.
73 
SRMH bol zavedený podľa požiadaviek. 
Keďže sa však na technickú pomoc 
nevzťahujú požiadavky na výkonnosť, 
nebola spomenutá vo všeobecných 
usmerneniach k SRMH a rovnako 
chýbala v opise opatrení a spoločných 
ukazovateľov.74 
V Komisii je preto monitorovanie 
a hodnotenie výdavkov na TP práve 
také obmedzené ako plánovanie TP . 
Neexistujú kritériá, ktoré by prepája ­
li celkovú výkonnosť programu, ale 
jestvuje celkové zameranie na finanč ­
né a iné, čisto administratívne aspekty, 
ako napríklad dodržiavanie stropov 
výdavkov a zmluvne stanovených 
termínov.
75 
Táto situácia je veľmi podobná v člen ­
ských štátoch, opäť z toho dôvodu, 
že sa technická pomoc neobjavuje 
v SRMH. Komisia obmedzuje monito ­
rovanie PRV členských štátov na kon ­
troly plnenia rozpočtu a dodržania 
4 % stropu. Hlavným monitorovacím 
nástrojom členských štátov je výroč ­
ná správa o pokroku vypracovaná 
každým členským štátom za svoj PRV, 
ale výročné správy o pokroku za tri 
zo šiestich preskúmaných PRV neob ­
sahovali žiadne hodnotenie TP . Ak sa 
tam nejaké hodnotenie nachádzalo, 
chýbajúce ukazovatele výkonnosti 
a dosahu, prípadne jasné usmernenia 
k prezentácii obmedzili rozsah monito ­
rovania na finančné plnenie.32 Článok 27 ods. 3 nariadenia 
o rozpočtových pravidlách 
z roku 2002.
33 Články 77 až 87 nariadenia 
o EPFRV.
32 Pripomienky
Dosah nevhodného rámca 
výkonnosti
76 
Je na Komisii, aby ako orgán zodpo ­
vedný za plnenie rozpočtu EÚ, ručila za 
riadne finančné hospodárenie s EPFRV. 
K tejto úlohe patrí poskytovať dobré 
usmernenia k účinnému a efektívnemu 
využívaniu TP . Avšak tým, že Komisia 
nedefinovala svoje vlastné potreby TP 
ako súčasť rámca výkonnosti, a tým, že 
nenástojila na tom, aby členské štáty 
urobili to isté, sa Komisia sama pripra ­
vila o nástroj na posúdenie celkového 
dosahu výdavkov TP a zacielenie finan ­
covania tam, kde bude najprínosnejšie.
77 
Rámec výkonnosti by bol užitočný aj 
ako základ navrhovania riešení TP pre 
konkrétne problémy, ktoré sa môžu 
objaviť s EPFRV. Keď v rokoch 2011 
a 2012 Komisia vyzvala všetky členské 
štáty, aby vypracovali akčné plány 
na zníženie neprijateľnej chybovosti 
v oblasti rozvoja vidieka, zmeškala sa 
príležitosť identifikovať technickú po ­
moc ako prostriedok na uľahčenie ale ­
bo podporenie nápravných opatrení.78 
V tej miere, ako sa zložky plánovania, 
monitorovania a hodnotenia požado ­
vané v nariadení o rozpočtových pra ­
vidlách zavádzajú v Komisii a členských 
štátoch, pokrývajú skôr prevádzkové 
činnosti než administratívne výdavky, 
ktoré teraz predstavujú najväčší podiel 
rozpočtov na TP . Jednou z hlavných 
príčin je to, že je veľmi ťažké plánovať 
a posudzovať príspevok mzdových ná ­
kladov napríklad k celkovej výkonnosti 
programu. Tento typ výdavkov je oveľa 
menej kompatibilný než prevádzkové 
výdavky s potrebou preukázať súlad 
so zásadami riadneho finančného 
hospodárenia.
Vytváranie sietí: potenciál 
pre účinný rámec výkonnosti
79 
ENRD34 je jediná zložka technickej 
pomoci v Komisii, ktorá je explicitne 
definovaná v právnych predpisoch 
EÚ týkajúcich sa poľnohospodárstva 
a rozvoja vidieka. ENRD má jasné ciele 
spojené s konsolidáciou a posilnením 
postupov v rozvoji vidieka a kapacít 
prostredníctvom Únie.
80 
Jednou z úloh ENRD je podporovať 
národné vidiecke siete v členských štá ­
toch, ktoré sa takisto financujú z tech ­
nickej pomoci35. Absolútny strop 25 % 
prídelu každej národnej vidieckej siete 
bol stanovený pre potrebné adminis ­
tratívne štruktúry36, pričom zvyšok sa 
má vynaložiť na akčný plán obsahujúci 
konkrétne informácie a činnosti posil ­
nenia kapacít37.34 Zriadená v súlade 
s článkom 67 nariadenia 
o EPFRV.
35 Podľa článku 68 nariadenia 
o EPFRV.
36 Článok 41 ods. 2 nariadenia 
(ES) č. 1974/2006.
37 „[…] aspoň určenie a analýzu 
prenosných osvedčených 
postupov a poskytovanie 
informácií o nich, riadenie 
siete, organizáciu výmeny 
skúseností a know ­how, 
prípravu vzdelávacích 
programov pre miestne akčné 
skupiny v procese formovania 
sa a technickú pomoc pre 
spoluprácu medzi územiami 
a nadnárodnú spoluprácu.“
33 Pripomienky
81 
V prípade ENRD aj národných vidiec ­
kych sietí sa teda v právnych predpi ­
soch stanovili konkrétnejšie usmerne ­
nia k využívaniu TP s jasným rozdielom 
medzi tým, čo je prevádzkové a čo nie. 
Väčšina výdavkov sietí je teoreticky 
kompatibilná s rámcom výkonnosti, čo 
by malo uľahčiť zabezpečenie jednot ­
nosti činností TP v tejto oblasti a malo 
uľahčiť hodnotenie a overenie v súlade 
so všeobecnými zásadami riadneho 
finančného hospodárenia.82 
Pre činnosť sietí však bolo často 
typické rovnaké neúplné plánovanie, 
monitorovanie a hodnotenie TP ako 
v rozvoji vidieka ako celku. Vo vše ­
obecnosti je ťažké posúdiť ich dosah – 
hoci výnimkou je talianska národná 
vidiecka sieť (pozri rámček 6 ), ktorá 
je v niektorých ohľadoch vzorom pre 
plánovanie a fungovanie TP .
Talianska národná vidiecka sieť38 ako príklad funkčného rámca výkonnosti
Auditom sa zistilo, že talianska národná vidiecka sieť zväčša dosiahla svoje všeobecné prevádzkové ciele 
(zlepšenie správy, budovanie manažérskych a administratívnych kapacít, delenie sa o poznatky a osvedčené 
postupy) a zabezpečila účinnú koordináciu a podporu pre regionálne PRV Talianska (zbieraním údajov a pora ­
denstvom), pričom taktiež presadzovala medzinárodnú spoluprácu. Táto národná vidiecka sieť má populárnu 
internetovú stránku a organizuje mnoho rôznych iniciatív a podujatí. Jej komunikačné činnosti majú veľmi ši ­
roký rozsah (vrátane internetovej komunity pre mladých poľnohospodárov a projekty v školách). S cieľom určiť 
a presadzovať osvedčené postupy sa organizujú videosúťaže pre mladých poľnohospodárov a víťazné práce 
sa zverejňujú na internetovej stránke národnej vidieckej siete.
Výsledky a úspech tejto národnej vidieckej siete so zúčastnenými stranami sú sčasti výsledkom podrobného 
plánovania prevádzkových výstupov. Národná vidiecka sieť sa monitoruje a hodnotí na základe súboru ukazo ­
vateľov spojených s cieľovými hodnotami. Súbor ukazovateľov výstupov (napr. konané zasadnutia, uverejnené 
usmernenia) sa týka konkrétnych programových činností, zatiaľ čo ukazovatele výsledkov (miera spokojnosti 
zákazníkov, šírenie osvedčených postupov) a ukazovatele dosahu (počet kľúčových hráčov zapojených do 
správy, vnímanie viditeľnosti politík RV verejnosťou) boli stanovené pre národnú vidiecku sieť ako celok.
Napokon program tejto národnej vidieckej siete zohľadňuje predbežné a priebežné hodnotenia financovania 
TP . Všetky odporúčania, ktoré v roku 2010 vyjadril nezávislý hodnotiteľ v polovici obdobia, týkajúce sa potreby 
rámca ukazovateľov spoločného pre všetky činnosti TP , talianske orgány akceptovali s cieľom zlepšiť kvalitu 
monitorovania.
38 Taliansko je jeden z mála členských štátov so systémom regionálnych PRV. To znamená, že národná vidiecka sieť vykonáva funkciu 
koordinačného a podporného orgánu pre regióny vo všetkých oblastiach politiky rozvoja vidieka, nielen pre technickú pomoc. Preto podlieha 
SRMH, ako keby bola národným PRV.Rámček 6
34
 Závery  
a odporúčania
83 
Dvor audítorov dospel k celkovému 
záveru, že pre chýbajúci vhodný rámec 
výkonnosti pre výdavky TP v poľno ­
hospodárstve a rozvoji vidieka ani 
Komisia, ani členské štáty nedokážu 
preukázať, nakoľko technická pomoc 
prispela k všeobecným politickým 
cieľom SPP .
84 
Napriek tomu, že ide o značné sumy, 
v legislatívnom rámci nie je TP jasne 
vymedzená a pravidlá jej využitia sú 
vágne. Auditom sa zistilo, že Komi ­
sia a členské štáty plne využili túto 
situáciu. Slobodná voľba však viedla 
k nedostatočnej dôslednosti (bod 28). 
Komisia zatiaľ nevypracovala ucelené 
usmernenia k financovaniu TP , či už in ­
terne, alebo v členských štátoch (body 
30 a 37) .
85 
V Komisii nie je jasný rozdiel medzi 
prevádzkovými výdavkami a všeobec ­
nými administratívnymi výdavkami. 
Konkrétne výdavky na údržbu IT tvoria 
čoraz dôležitejšiu časť rozpočtu na TP 
(body 32 až 35). Štyri z piatich kontro ­
lovaných členských štátov uviedli, že 
administratívne náklady tvoria najväč ­
ší podiel ich výdavkov na technickú 
pomoc s dôrazom na mzdové náklady. 
V situáciách, keď by sa od príslušných 
zamestnancov aj tak požadovalo, aby 
vykonávali politiku, toto využitie TP 
v skutočnosti predstavuje rozpočtovú 
podporu. V mnohých oblastiach politi ­
ky EÚ je teraz štandardným postupom 
financovať mzdové náklady z technic ­
kej pomoci (body 39 až 45).86 
Absencia jasného rozdielu medzi 
prevádzkovými a administratívnymi 
nákladmi a nedostatočná jasnosť o po ­
vahe činností, ktoré sa majú pokrývať 
z TP , znižujú transparentnosť rozpočtu 
a sťažujú kontrolu plnenia rozpočtu 
(body 26 až 28).
87 
Auditom sa zistila istá formálna 
neoprávnenosť v Komisii z dôvodu 
nesprávneho pripísania nákladov 
na rozpočet (bod 52). Hlavné problémy 
zistené v členských štátoch sa týkali 
buď využitia financovania na činnosti 
zdieľané oboma piliermi (a teda nie 
oprávnené úplne), alebo uzatvára ­
nia zmlúv a verejného obstarávania 
(body 54 až 59). Napriek tomu Dvor 
audítorov dospel k záveru, že väčšina 
výdavkov na TP spĺňa v súčasnosti plat ­
né pružné kritériá oprávnenosti.
88 
Dvor audítorov zistil, že v praxi sa 
administratívne náklady, napr. mzdo ­
vé náklady alebo náklady na IT, často 
týkali oboch pilierov SPP . Preto sku ­
točnosť, že sú oprávnené len v rámci 
druhého piliera (v členských štátoch) 
alebo proporcionálne v rámci prvého 
aj druhého piliera (v Komisii), vytvá ­
ra potrebu ťažkopádnych postupov 
na odôvodnenie pripísania nákladov 
(body 52, 54 až 56).
35 Závery a odporúčania 
89 
Okrem toho je inherentne ťažké zmerať 
ekonomickú výhodnosť administratív ­
nych nákladov. Hoci pokrytie takýchto 
nákladov TP pravdepodobne prispeje 
istým spôsobom k dosiahnutiu cieľov 
SPP , je takmer nemožné spoľahlivo po ­
súdiť tento prínos, a najmä preukázať, 
že táto forma výdavkov TP predstavuje 
väčšiu hodnotu za vynaložené pros­
triedky než priame výdavky na hlavné 
opatrenia SPP (body 46 až 48).
90 
Povolenie administratívnych nákla ­
dov v rámci TP navyše stavia Komisiu 
aj členské štáty do pozície konfliktu 
záujmov. Ako manažéri SPP rozhodujú, 
koľko by sa malo vynaložiť na rôzne 
opatrenia vrátane TP s cieľom dosiah ­
nuť najlepšiu hodnotu za peniaze. 
Súčasne ako príjemcovia TP vyplate ­
nej v súvislosti s administratívnymi 
výdavkami majú stimul nasmerovať 
čo najviac platieb na náklady spojené 
s riadením programov (bod 49).
Odporúčanie 1
Komisia by mala objasniť rozsah 
a uplatňovanie technickej pomoci. 
Konkrétne by mala objasniť rozdiel 
medzi prevádzkovými výdavkami/
„budovaním kapacít“ a oprávnenými 
administratívnymi nákladmi/„rozpoč ­
tovou podporou“, najmä pokiaľ ide 
o mzdové náklady.
Takéto objasnenie by zvýšilo transpa ­
rentnosť spôsobov využitia financova ­
nia. Komisia by mala dôkladne mo ­
nitorovať vykonávanie TP členskými 
štátmi.Odporúčanie 2
Komisia by mala prijať primerané 
opatrenia, aby zabezpečila, že sa 
všeobecné administratívne výdavky, 
napr. na pravidelnú údržbu IT, nebudú 
účtovať v rozpočtových riadkoch tech ­
nickej pomoci.
Odporúčanie 3
Komisia by mala v budúcnosti požado ­
vať od členských štátov, aby vykazovali 
administratívne náklady/„rozpočtovú 
podporu“ na rozvoj vidieka samostat ­
ne, aby bolo transparentnejšie, že táto 
časť financovania TP sa vynakladá 
na takúto podporu.
91 
Dvor audítorov zistil, že Komisia ani 
členské štáty nezaviedli vhodný rámec 
výkonnosti na preukázanie potreby 
a účinnosti financovania TP . Nepres ­
nosť, s akou bola technická pomoc 
začlenená do nariadení z rokov 2007 – 
2013, umožnila riadiacim orgánom 
vylúčiť ju z tohto základného aspektu 
riadneho finančného hospodárenia. 
Vzhľadom na to, že hlavná časť výdav ­
kov na TP nie sú prevádzkové výdavky, 
zväčša sa považuje za ročné výdavky 
a neobjavuje sa v spoločnom rámci na 
monitorovanie a hodnotenie. V dô ­
sledku toho je pre ňu charakteristické 
neprimerané viacročné plánovanie 
a chýbajúce posúdenie potrieb, čo ve ­
die k nepresným cieľom a monitorova ­
niu a hodnoteniu, ktoré nie sú zamera ­
né na výkonnosť (body 60 až 75).
36 Závery a odporúčania 
92 
Tým, že Komisia nedefinovala svoje 
vlastné potreby TP ako súčasť rám ­
ca výkonnosti, a tým, že nenástojila 
na tom, aby členské štáty urobili to isté, 
sa Komisia sama pripravila o nástroj 
na posúdenie celkového dosahu vý ­
davkov na TP a zacielenie financovania 
tam, kde bude najprínosnejšie. Poten ­
ciálna účinnosť financovania TP je tak 
závažne ohrozená (body 76 až 78).
93 
Dvor audítorov zistil, že opatrenia 
na vytváranie sietí umožnili väčšiu 
kompatibilitu so zložkami rámca vý ­
konnosti prostredníctvom presnejších 
usmernení k využívaniu financovania 
TP a jasným rozdielom medzi tým, 
čo je prevádzkové a čo nie, spolu so 
stropom pre výdavky členských štátov 
na riadenie (body 79 až 82).Odporúčanie 4
Komisia a členské štáty by mali zaviesť 
vhodný rámec výkonnosti na finan ­
covanie TP . Konkrétne potreby TP 
Komisie a členských štátov by sa mali 
primerane posúdiť a mal by byť zave ­
dený mechanizmus na stanovenie cie ­
ľov a meranie pokroku pri ich dosaho ­
vaní, čím by sa zasa posilnila povinnosť 
zodpovedať sa a umožnilo by to zvýšiť 
účinnosť a efektívnosť výdavkov.
Túto správu prijala komora I, ktorej predsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Dvora 
audítorov, v Luxemburgu na svojom zasadnutí 11. marca 2015.
 Za Dvor audítorov
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 predseda

37
 Príloha PrílohaFinančné plánovanie technickej pomoci v rozvoji vidieka v rokoch 2007 – 2013 
a 2014 – 2020 na základe údajov GR pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
Členský štát2007 – 2013 2014 – 2020Zmeny 2007 – 2013 
voči 2014 – 2020 
(2007 – 2013 = 100 %)
Finančný plán: 
rozvoj vidieka  
(EUR)Finančný 
plán: TP  
(EUR)Podiel TP 
na RVFinančný plán: 
rozvoj vidieka  
(EUR)Finančný 
plán: TP  
(EUR)Podiel TP 
na RVZmena  
v pláno -
vaní RVZmena  
v pláno -
vaní TP
Belgicko1487 484 306 5 653 734 1,16  % 647 797 759 7 614 324 1,18  % 132,89  % 134,68  %
Bulharsko12 642 248 596 39 545 031 1,50  % 2 338 783 966 54 500 000 2,33 % 88,51  % 137, 8 2  %
Česká republika12 857 506 354 13 514 430 0,47  % 2 281 445 107 22 500 000 0,99  % 79,84  % 166,49  %
Dánsko2577 918 796 23 100 024 4,00  % 629 400 690 25 175 839 4,00  % 108,91  % 108,99  %
Nemecko19 078 378 263 92 685 319 1,02  % 8 768 178 051 199 667 445 2,28  % 96,58 % 215,43  %
Estónsko 723 736 855 28 586 354 3,95  % 823 341 558 28 083 108 3,41  % 113,76  % 98,24  %
Írsko12 494 540 590 2 160 000 0,09  % 2 190 000 000 3 180 000 0,15  % 87,79  % 147, 2 2  %
Grécko13 906 228 424 45 000 000 1,15  % 4 223 960 793 79 723 255 1,89  % 108,13  % 17 7,16  %
Španielsko18 049 474 764 101 591 356 1,26  % 8 214 328 821 118 952 677 1,45  % 102,05  % 117, 0 9  %
Francúzsko17 584 497 109 49 972 316 0,66  % 11 353 567 383 127 974 320 1,13  % 149,69  % 256,09 %
Taliansko18 985 781 883 191 256 136 2,13  % 10 384 714 084 260 147 585 2,51  % 115,57  % 136,02  %
Cyprus1164 563 574 2 913 089 1,77  % 132 214 377 2 381 377 1,80  % 80,34 % 81,75  %
Lotyšsko 1 054 373 504 41 644 500 3,95  % 1 074 576 782 42 983 070 4,00  % 101,92  % 103,21  %
Litva 1 765 794 093 67 996 680 3,85  % 1 613 088 240 57 323 530 3,55  % 91,35 % 84,30 %
Luxembursko194 957 826  –  0,00  % 100 574 600 1 058 045 1,05  % 105,92  % N/A
Maďarsko13 860 091 392 152 233 735 3,94  % 3 430 667 653 74 055 333 2,16  % 88,88  % 48,65  %
Malta177 653 355 3 063 355 3,94  % 97 326 898 3 893 076 4,00  % 125,34 % 127, 0 9  %
Holandsko1593 197 167 3 251 167 0,55  % 607 305 360 21 695 360 3,57  % 102,38 % 667 ,31 %
Rakúsko 4 025 575 992 87 807 211 2,18  % 3 937 551 997 114 181 478 2,90  % 97, 81  % 130,04  %
Poľsko2 13 398 928 156 199 950 000 1,49  % 8 598 280 814 132 527 195 1,54  % 64,17  % 66,28  %
Portugalsko1 4 056 570 600 86 483 763 2,13  % 4 057 788 354 77 095 212 1,90  % 100,03  % 89,14  %
Rumunsko1 8 124 198 745 100 895 834 1,24  % 8 015 663 402 178 367 919 2,23  % 98,66  % 176,78  %
Slovinsko 915 992 729 12 922 668 1,41  % 837 849 803 24 946 000 2,98  % 91,47  % 193,04  %
Slovensko2 1 996 908 078 42 238 362 2,12  % 1 545 272 844 59 291 790 3,84  % 77 ,38 % 140,37 %
Fínsko1 2 155 018 907 23 082 183 1,07  % 2 380 408 388 29 874 500 1,26  % 110,46  % 129,43  %
Švédsko11 953 061 954 64 188 151 3,29  % 1 763 315 250 63 410 453 3,60  % 90,28  % 98,79  %
Spojené kráľovstvo14 612 120 420 31 294 724 0,68  % 5 190 459 683 67 171 685 1,29  % 112,54  % 214,64  %
Spolu/priemerný 
podiel podľa ČŠ3 96 236 802 432  1 513 030 122 1,57  % 95 237 862 657  1 877 774 575 1,97  % 98,96  % 124,11  %
1 Na obdobie rokov 2014 – 2020 Komisia zatiaľ neschválila alebo čiastočne schválila programy rozvoja vidieka (ku koncu februára 2015).
2 Na obdobie rokov 2014 – 2020 flexibilita (prevody v 1. pilieri) nie sú začlenené.
3  Okrem Chorvátska, ktoré vstúpilo do EÚ v roku 2013, takže nemalo žiadne výdavky z EPFRV v rokoch 2007 – 2013; na roky 2014 – 2020 je jeho 
plánovaný rozpočet EPFRV 2 026 mil. EUR vrátane 55 mil. EUR na technickú pomoc.
38
VI
Členské štáty majú povinnosť poskytnúť vo výroč ­
nej správe o pokroku informácie týkajúce sa kvality 
a účinnosti realizácie programu vrátane využi ­
tia technickej pomoci [príloha VII k nariadeniu 
(ES) č. 1974/2006].
Výdavky na technickú pomoc prispievajú k bez ­
problémovej realizácii programov, čo je v koneč ­
nom dôsledku v prospech príjemcov.
VII
Technická pomoc pomáha k realizácii, monitoro ­
vaniu, kontrole a hodnoteniu programov rozvoja 
vidieka. Len súhrn následných hodnotení progra ­
mov rozvoja vidieka preukáže, nakoľko technická 
pomoc prispela k všeobecným cieľom SPP .
Pokiaľ ide o použitie prostriedkov na technickú 
pomoc, zákonodarca sa rozhodol poskytnúť člen ­
ským štátom v tejto oblasti pružnosť.
VII Prvé odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie a v tejto súvislosti 
vypracuje ďalšie usmernenia.
VII Druhé odporúčanie
Komisia nemôže prijať toto odporúčanie. Domnieva 
sa, že údržba IT je operačná činnosť naviazaná 
na aktualizáciu a vývoj systémov. V súlade s roz ­
počtovými usmerneniami Komisie pre fondy EŠIF 
zo 16. mája 2014, ktoré sa týkajú programov spo ­
ločného hospodárenia, o používaní operačnej 
a ne  operačnej (administratívnej) technickej pomoci 
v prípade výdavkov na IT a audit by všetky náklady 
na IT, či už sa týkajú vývoja, alebo údržby IT, mali 
byť vyúčtované v tom istom rozpočtovom riadku 
ako príslušné náklady na vývoj IT. Tento prístup 
posilňuje rozpočtovú disciplínu a konzistentnosť 
vo všetkých oblastiach spoločného hospodárenia 
v rámci rozpočtu Komisie.
VII Tretie odporúčanie
Komisia prijíma toto odporúčanie.Zhrnutie
IV
Komisia sa domnieva, že článok 5 nariadenia (ES) 
č. 1290/2005 stanovuje jednotný právny odkaz pre 
EPZF a EPFRV na úrovni Komisie a/alebo v jej mene.
V novom programovom období sa technická pomoc 
na úrovni členských štátov definuje v článku 59 
nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Sloboda voľby, ktorá vyplýva z regulačnej pružnosti, 
je potrebná na zvládnutie širokej škály potrieb, 
s ktorými sa stretávajú vnútroštátne a regionálne 
orgány. Budovanie kapacít je veľmi úzko prepojené 
s určitým typom nákladov, ako sú administratívne 
náklady alebo nástroje IT. Výdavky financované pro ­
stredníctvom technickej pomoci sú priamo viazané 
na prípravu, realizáciu a hodnotenie programov 
rozvoja vidieka (PRV).
V súvislosti s programovým obdobím rokov 2014 – 
2020 Komisia predložila členským štátom ucelené 
usmernenia a administratívnym pracovníkom 
poskytla politické usmernenia s cieľom zjednodušiť 
prístupy v rokovaniach o nových PRV.
V
Členské štáty musia zabezpečiť, aby všetky opat ­
renia rozvoja vidieka, ktoré plánujú realizovať, 
boli overiteľné a kontrolovateľné. Na tieto účely 
členské štáty určia kontrolné mechanizmy, ktoré 
im poskytnú primerané ubezpečenie o tom, že sa 
kritériá oprávnenosti a iné záväzky dodržiavajú 
(článok 48 nariadenia č. 1974/2006).
Počas programového obdobia 2014  – 2020 bude 
technická pomoc podliehať administratívnym kon ­
trolám a kontrolám na mieste (článok 62 nariadenia 
č. 809/2014) s cieľom zvýšiť úroveň uistenia týkajúcu 
sa oprávnenosti výdavkov.
Výdavky na technickú pomoc musia byť sledova ­
teľné a takto financované zdroje by mali byť iden ­
tifikovateľné prostredníctvom riadnych účtovných 
postupov. Rovnaká zásada sa uplatňuje pri iných 
výdavkoch, príjemcoch a operáciách, ktoré by sa 
mohli financovať z iných fondov EÚ alebo verejnej 
podpory vo všeobecnosti.Odpovede  
Komisie
Odpovede Komisie 39
Pokiaľ ide o druhý pilier, výsledok používania 
plánovaných finančných prostriedkov na technickú 
pomoc zatiaľ nie je úplne známy, keďže členské 
štáty môžu predložiť výkazy výdavkov počas celého 
roku 2015. Medzi členskými štátmi existujú veľké 
rozdiely v tom, aký podiel prostriedkov na rozvoj 
vidieka plánujú vyčleniť na technickú pomoc.
Pripomienky
24
Pokiaľ ide o prvý pilier, financovanie administra ­
tívnych nákladov členských štátov nie je zahrnuté 
do EPZF. Administratívne náklady, ktoré vznikli 
príjemcom operačných fondov alebo programov, 
sú oprávnené a môžu byť zahrnuté do výkazov 
členských štátov na základe delegovaných aktov 
prijatých Komisiou v zmysle nového nariadenia (EÚ) 
č. 1308/2013 o spoločnej organizácii trhov.
25
Komisia uznáva dôležitosť zdôvodnenia a trans ­
parentnosti administratívnych nákladov finan ­
covaných zo zdrojov technickej pomoci. Riadna 
realizácia programov a v konečnom dôsledku 
politiky rozvoja vidieka si vyžaduje dobre vybavenú 
administratívu.
26
Komisia sa domnieva, že článok 5 nariadenia (ES) 
č. 1290/2005 stanovuje jednotný právny odkaz pre 
EPZF a EPFRV na úrovni Komisie a/alebo v jej mene.
V novom programovom období sa technická pomoc 
na úrovni členských štátov vymedzuje v článku 59 
nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
27
Napriek tomu, že pojem „budovanie kapacít“ nebol 
začlenený do článku 5 explicitne, všetky vymeno ­
vané činnosti v konečnom dôsledku vedú k budo ­
vaniu kapacít služieb Komisie a členských štátov na 
účely zákonného a správneho uplatňovania pravi ­
d i e l  SPP.V strednodobom horizonte si Komisia v rámci súčas ­
ných systémov podávania správ vyžiada podrob ­
nejšie informácie, aby mohla zlepšiť monitorovanie 
typov vzniknutých nákladov (t. j. administratívnych 
a operačných nákladov) v rámci rozpočtu na tech ­
nickú pomoc.
VII Štvrté odporúčanie
Komisia toto odporúčanie prijíma. Komisia bude 
nabádať členské štáty, aby používali primerané uka ­
zovatele na monitorovanie výdavkov na technickú 
pomoc, i keď to nebude zavedené ako povinnosť.
Úvod
13
Objem výdavkov na technickú pomoc je plánovaný 
na základe identifikovaných relevantných potrieb. 
Napríklad článok 8 písm. c) bod vi) nariadenia 
(EÚ) č. 1305/2014 zavádza požiadavku pre riadiace 
orgány, aby zabezpečili primeranú poradenskú 
kapacitu na regulačné požiadavky a opatrenia týka ­
júce sa inovácie, skutočnosť, ktorá by mohla vyvo ­
lať ďalšie príslušné potreby v oblasti technickej 
pomoci.
Komisia zjednodušila prístup k technickej pomoci 
pre všetky fondy EŠIF, čím vytvorila spoločné 
právne ustanovenia platné pre všetkých. Toto 
ustanovenie [článok 59 nariadenia (EÚ) č. 1303/2013]
mierne rozširuje rozsah výdavkov oprávnených na 
podporu vrátane komunikácie, vytvárania sietí, 
riešenia sťažností a audítorské činnosti, ktoré neboli 
použité pri definovaní technickej pomoci v pred ­
chádzajúcom právnom rámci na rozvoj vidieka.
16
Pokiaľ ide o prvý pilier, všetky záväzky sa musia 
vyčerpať v rámci príslušného rozpočtového roka 
a okrem výnimočných prípadov, pri ktorých sú 
povolené prenosy rozpočtových prostriedkov 
z jedného rozpočtového roka do druhého, tieto 
záväzky zaniknú na konci príslušného roka. Platby 
však možno uskutočniť v priebehu viac ako jedného 
rozpočtového roku.
Odpovede Komisie 40
31
Podľa účtovných systémov Komisie bola v roku 
2013 celková hodnota záväzkov 21 879 114 EUR. 
Komisia posilnila na konci programového obdobia 
2007 – 2013 činnosti v oblasti vytvárania sietí, najmä 
v súvislosti s európskym partnerstvom v oblasti ino ­
vácií. Tieto činnosti boli takisto kľúčovým prvkom 
pri príprave nasledujúceho programového obdo ­
bia. Vytváranie sietí je celkovo dôležitou činnosťou 
zameranou na dosahovanie výsledkov, ktorá pod ­
poruje koncipovanie politík. Pokiaľ ide o systémy IT, 
vývoj nových a sofistikovanejších nástrojov (napr. 
RDIS2, SFC) na prípravu obdobia 2014 – 2020, reali ­
zovaný najmä od roku 2012, a súvisiace výdavky sú 
podstatne vyššie ako v roku 2007. Pozri aj odpovede 
na body 32 až 35.
Spoločná odpoveď Komisie na body 32 
až 35 
Príslušné útvary Komisie financovali výdavky na IT 
prostredníctvom niekoľkých rozpočtových článkov 
na základe prepojenia súvisiacich výdavkov s prí­
slušnou činnosťou:
Rozpočtové články, ktoré sa použili na toto finan ­
covanie, zahŕňajú netechnickú operačnú pomoc 
podporným výdavkom na fungovanie SPP (EPZF 
a EPFRV boli financované oddelene z článku 
05 01 04) a operačnú technickú pomoc priamo spo ­
jenú s realizáciou operačných programov a činností 
SPP (EPZF bol financovaný v rámci článku 05 08 09 
a EPFRV v rámci položky 05 04 05 02).
Vývojom a údržbou administratívnych IT systémov 
sa postupne začali zaoberať horizontálne útvary 
v rámci Komisie. Komisia však zostáva zodpovedná 
za IT systémy slúžiace SPP . Spomenuté rozpočtové 
články pokrývajú tak počiatočné náklady na vývoj 
príslušných IT systémov, ako aj náklady na ich 
údržbu. Náklady na údržbu zahŕňajú aj ďalší vývoj 
týchto systémov (postupná údržba podľa potreby) 
a ich potrebnú opravnú údržbu a prevádzku.28
Pri prijímaní nariadení si zákonodarca zvolil pružný 
a široký prístup k využívaniu technickej pomoci 
členskými štátmi. Komisia nemôže zasahovať do 
rozhodovania o uplatňovaní takýchto ustanovení, 
najmä ak sa výdavky považujú za oprávnené.
Napriek tomu Komisia vydala pre členské štáty na 
súčasné programové obdobie osobitné usmernenia 
a pre administratívnych pracovníkov tiež politické 
línie a orientačné ukazovatele.
Administratívne náklady podporené technickou 
pomocou musia byť jasne prepojené s realizáciou 
programu. Pružnosť pri využívaní prostriedkov tech ­
nickej pomoci v rámci stanovených stropov nezna ­
mená nedostatočnú dôslednosť. V rámci zdieľaného 
hospodárenia by členské štáty mali zabezpečiť, aby 
sa s rozpočtom EÚ nakladalo v súlade so zásadami 
hospodárnosti, efektívnosti a účinnosti [článok 30 
nariadenia o rozpočtových pravidlách (EÚ, Euratom) 
č. 966/2012].
Výdavky technickej pomoci podporujú činnosti 
národných vidieckych sietí členských štátov, ktoré 
sú jasne vymedzené a stanovené v právnom rámci 
[článok 68 nariadenia (ES) č. 1698/2005] a v PRV.
30
Komisia zastáva názor, že „definícia“ a „povaha“ 
technickej pomoci by mali byť určené 
zákonodarcom.
Cieľom príručky („vademecum“) pre priame hos ­
podárenie je poskytnúť usmernenia k validácii, 
finančným tokom, procesom a postupom pri plnení 
rozpočtu, a nie stanovovať pravidlá prideľovania 
rozpočtových prostriedkov medzi okruhmi.
Odpovede Komisie 41
Okrem toho bolo kontrolované obdobie ovplyv ­
nené vážnou hospodárskou krízou, a to najmä v nie ­
ktorých členských štátoch, kde vnútroštátne admi ­
nistratívy zaznamenali výrazné zníženie výdavkov 
a nedostatok zdrojov. Takéto administratívy potom 
s cieľom zabezpečiť riadnu realizáciu politík a znížiť 
narastajúcu mieru chybovosti požiadali o financova ­
nie prostredníctvom technickej pomoci.
43
V článku 66 ods. 2 nariadenia (ES) č. 1698/2005 sa 
uvádza, že „... na podnet členských štátov môže 
EPFRV v rámci každého programu rozvoja vidieka 
financovať prípravné, riadiace, monitorovacie, 
hodnotiace, informačné a kontrolné činnosti v rámci 
pomoci programu. Na tieto činnosti sa môže 
poskytnúť najviac 4 % celkovej sumy pre každý 
program.“ Podľa článku 71 ods. 3 nariadenia (ES) 
č. 1698/2005 je na kompetentných vnútroštátnych 
orgánoch, aby stanovili pravidlá oprávnenosti 
výdavkov s výhradou osobitných podmienok pre 
niektoré opatrenia týkajúce sa rozvoja vidieka urče ­
ných v nariadení (ES) č. 1698/2005.
45
Komisia zastáva názor, že prerozdelením rozpočto ­
vých prostriedkov na riadenie sa zlepšuje spracova ­
nie žiadostí o pomoc a poradenské služby poskyto ­
vané príjemcom PRV, najmä pokiaľ ide o komplexné 
investičné opatrenia, čím sa zlepšuje celková 
realizácia programu.
46
Technická pomoc sa čiastočne používa na celkové 
riadenie programov rozvoja vidieka, čo subjekty 
zodpovedné za rozhodnutia považujú za potrebnú 
podporu na vykonávanie politiky, preto by sa mala 
posudzovať na základe ukazovateľov výkonnosti 
týchto programov.
47
Technická pomoc sa vo veľkej miere používa na 
uľahčenie administratívnej záťaže príjemcov, zlepšo ­
vanie ich znalostí a informácií o realizácii programu 
alebo na to, aby sa nástroje IT a elektronická admi ­
nistratíva naplno využívali. Dá sa preto povedať, že 
technická pomoc má pozitívny vplyv na príjemcov, 
i keď je čiastočne určená na rozpočtovú podporu.Na účely primeraného súladu pri plánovaní rozpoč ­
tových výdavkov na IT Komisia vydala usmernenia 
o programoch spoločného hospodárenia, ktoré 
poskytujú potrebné informácie o type rozpočto ­
vého riadka, ktorý treba použiť v prípade výdavkov 
(a auditu) súvisiacich s IT. Všetky druhy nákladov na 
IT by sa mali riadiť týmito usmerneniami, či už je to 
vývoj IT, alebo údržba IT, a náklady na údržbu by 
mali byť vyúčtované vždy v tom istom rozpočtovom 
riadku ako ich náklady na vývoj príslušných IT. Tento 
prístup posilňuje rozpočtovú disciplínu a konzis ­
tentnosť vo všetkých generálnych riaditeľstvách, 
ktoré sa zaoberajú spoločným hospodárením.
36
Pozri odpoveď Komisie na bod 28.
37
Pozri odpoveď Komisie na bod 28.
38
Priemerná hodnota využívania technickej pomoci 
na programové obdobie 2007 – 2013 (1,57 %) 
a predpokladaná hodnota na programové obdobie 
2014 – 2020 (1,97 %) naznačujú, že členské štáty 
prideľujú rozpočtové prostriedky len mierne a pou ­
kazujú na to, že prostriedky sa používajú len na 
potrebné činnosti súvisiace s realizáciou PRV. Okrem 
toho skutočná suma vynaložená v rokoch 2007 – 
2013 (k 31. októbru 2014) predstavovala len 70 % 
plánovanej sumy uvedenej v prílohe. Len 1,16 % 
vykonaného rozpočtu z obdobia rokov 2007 – 2013 
preto skutočne smerovalo na technickú pomoc.
Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 13.
Spoločná odpoveď Komisie na body 40 
a 41
Riadne finančné hospodárenie a ambiciózne ciele 
politiky v rámci politiky rozvoja vidieka si vyžadujú 
posilnenie administratívnych kapacít v členských 
štátoch. S cieľom zabezpečiť primeranú realizáciu 
programov sa na zachovanie administratívnych 
kapacít v členských štátoch vyčlenilo viac zdrojov.
Odpovede Komisie 42
50
Komisia v rámci Výboru pre rozvoj vidieka predložila 
členským štátom usmernenia týkajúce sa využí ­
vania technickej pomoci v programovom období 
2014  – 2020.
51
Tabuľka v prílohe sa zakladá na návrhoch PRV pred ­
ložených členskými štátmi, z ktorých väčšina je stále 
predmetom diskusie.
Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 13.
54
Komisia vykonáva niekoľko auditov v členských 
štátoch, aby si overila výdavky použité na tech ­
nickú pomoc. Chyby, ktoré Komisia a Dvor audíto ­
rov nahlásia, sa monitorujú a navrhnú sa finančné 
opravy.
Právny rámec na programové obdobie 2014 – 2020 
sa posilnil. Zoznam usmernení predložený členským 
štátom obsahuje nasledujúce odporúčanie: „Admi ­
nistratívne náklady príjemcov, ktoré sa financujú 
prostredníctvom technickej pomoci, vrátane per ­
sonálnych nákladov by mali byť jasne vymedzené 
(druh nákladov a kritériá prideľovania pomoci). 
Okrem toho v prípadoch, keď príjemcovia využí ­
vajú aj iné fondy (napr. EŠIF alebo EPZF), musí byť 
zabezpečená overiteľnosť a merateľnosť administra ­
tívnych nákladov financovaných prostredníctvom 
technickej pomoci.“
55
Členské štáty sú upovedomené o tom, že technická 
pomoc sa môže vzťahovať len na PRV, a o tom, že 
je nutné preukázať jasné oddelenie administratív ­
nych a personálnych nákladov týkajúcich sa prvého 
a druhého piliera.
Pozri tiež odpoveď na bod 54.48
Vnútroštátne administratívy v hospodársky slabších 
členských štátoch potrebujú väčšiu podporu, aby 
mohli plniť záväzky a povinnosti súvisiace s reali ­
záciou programu. Takéto výdavky sú potrebné na 
financovanie administratívnych zdrojov spojených 
s realizáciou programu.
Výdavky na technickú pomoc v Poľsku sú v percen ­
tuálnom vyjadrení pomerne nízke.
49
Technická pomoc podporuje realizáciu kľúčových 
cieľov politiky, ktoré by nebolo možné dosiah ­
nuť bez takéhoto financovania. Komisia sa preto 
domnieva, že výdavky na technickú pomoc neod ­
kláňajú podstatné finančné zdroje od realizácie 
cieľov politiky, práve naopak, posilňujú realizáciu 
opatrení v členských štátoch.
V rokoch 2007 – 2013 bolo na technickú pomoc 
použitých len 1,16 % výdavkov (z maximálne 
možného stropu vo výške 4 %). Toto relatívne malé 
percento výdavkov na rozvoj vidieka nepoukazuje 
na žiadny úmysel maximalizovať platby na adminis ­
tratívne náklady členských štátov.
Rámček 1
Vzhľadom na to, že rozpočet technickej pomoci 
financuje aj niektoré náklady súvisiace s realizáciou 
programu, podiel týchto výdavkov (t. j. 1,16 %) sa 
v porovnaní s celkovým rozpočtom politiky zdá byť 
veľmi obmedzený.
Komisia zastáva názor, že hoci by sa náklady na 
kontroly v členských štátoch nemali zvyšovať, dôraz 
by sa mal klásť na potrebu zlepšiť kvalitu a účinnosť 
týchto kontrol.
Povinnosti spojené s riadením, kontrolou, infor ­
máciami, propagáciou, vytváraním sietí, monito ­
rovaním a hodnotením sú potrebné k fungujúcej 
politike a náklady na ne by mali byť spolufinanco ­
vané z EPFRV.
Odpovede Komisie 43
Osobitné záruky týkajúce sa dodržiavania pravidiel, 
najmä pokiaľ ide o pravidlá hospodárskej súťaže 
a verejného obstarávania, poskytol taliansky riadiaci 
orgán vo výročnej správe o pokroku.
V článku 62 nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 boli rozší ­
rené oblasti, v ktorých by mal nezávislý expert uro ­
biť a potvrdiť výpočty. Toto sa bude vzťahovať aj na 
všetky operácie, v ktorých sa použije zjednodušené 
vykazovanie nákladov.
62
V programovom období 2014 – 2020 sa národné 
vidiecke siete budú monitorovať prostredníc ­
tvom troch špecifických ukazovateľov výstupov 
[príloha IV k nariadeniu (EÚ) č. 808/2014]. Pokiaľ 
ide o činnosti financované technickou pomocou, 
zoznam usmernení predložený členským štátom 
obsahuje toto odporúčanie: „Na zabezpečenie 
súladu so všeobecnými zásadami riadneho finanč ­
ného hospodárenia s finančnými prostriedkami EÚ 
by výdavky na technickú pomoc mali vychádzať 
z konkrétnych, merateľných, dosiahnuteľných, 
realistických a časovo ohraničených (SMART) 
operačných cieľov [článok 30 nariadenia o rozpoč ­
tových pravidlách (EÚ, Euratom) č. 966/2012), a to 
po náležitom posúdení potrieb. Výstupy by sa mali 
monitorovať a vyhodnotiť na základe ukazovateľov 
výkonnosti. Členské štáty sa vyzývajú, aby vypraco ­
vali ďalšie osobitné ukazovatele technickej pomoci.“
Rámček 4
Programy rozvoja vidieka sa realizujú prostredníc ­
tvom opatrení, ktoré si na celkovú riadnu realizáciu 
vyžadujú podporu vo forme technickej pomoci. 
V tomto zmysle sa Komisia domnieva, že opatrenia 
sú politické nástroje (súbor nástrojov) a technická 
pomoc prierezovou činnosťou, ktorá podporuje 
účinné riadenie PRV.Rámček 2
Litovské orgány tvrdia, že ministerstvo pravidelne 
schvaľuje aktualizované zoznamy zamestnan ­
cov, ktorí sú čiastočne pridelení na prácu na PRV, 
a konkrétne percentuálne podiely pracovného času, 
ktoré PRV venujú. V platobnej agentúre sa stanoví 
pro rata  pridelenie pracovného času zamestnancov, 
pričom sa berú do úvahy rôzne fondy spravované 
agentúrou, pridelené úlohy a funkcie, schválené 
akčné plány, plánované výzvy na predkladanie návr ­
hov a ich spracúvanie, kontroly na mieste atď.
Pokiaľ ide o Maďarsko, 19. decembra 2014 Komisia 
pripomenula maďarským orgánom, že na progra ­
mové obdobie 2014 – 2020 by mali poskytnúť 
zoznam príjemcov technickej pomoci. Okrem toho 
sa v prípadoch, keď príjemcovia využívajú aj iné 
fondy (napr. EŠIF alebo EPZF), musí zabezpečiť 
overiteľnosť a merateľnosť financovaných adminis ­
tratívnych nákladov.
Čo sa týka Rakúska, počas rokovaní o programovom 
období 2014 – 2020 boli ich orgány upovedomené 
o tom, že technická pomoc sa môže vzťahovať len 
na PRV, a o tom, že je nutné preukázať jasné odde ­
lenie administratívnych a personálnych nákladov 
týkajúcich sa prvého a druhého piliera.
V prípade Poľska sa koeficienty odhadli na základe 
toho, že sa nepredpokladá, že sa podiel medzi 
prvým a druhým pilierom počas programového 
obdobia zmení.
Je potrebné poznamenať, že Komisia počas vlast ­
ných auditov berie do úvahy pripomienky Dvora 
audítorov. Pozri tiež odpoveď na bod 55.
56
Pozri odpoveď Komisie na bod 54.
Rámček 3
Komisia opakovane zdôraznila význam dodržiavania 
pravidiel verejného obstarávania v rámci dvojstran ­
ných rokovaní a vo viacerých dokumentoch, ktoré si 
vymenila s riadiacimi orgánmi v súlade s článkom 82 
ods. 2 písm. f) nariadenia (ES) č. 1698/2005.
Odpovede Komisie 44
Prípad Poľska navyše dokazuje, že sa môžu obja ­
viť prípadné ťažkosti pri príprave samostatného 
a zmysluplného dlhodobého posúdenia potrieb 
v oblasti technickej pomoci.
69
Komisia nestanovila samostatné ciele pre všetky 
finančné prostriedky technickej pomoci, pretože 
sa domnievala, že to nie je potrebné, nákladovo 
efektívne ani primerané. Pre prípady, kde je to 
relevantné, však vypracovala viacročné plány 
a súvisiace medzníky (hodnotenie, strategický plán 
rozvoja IT atď.).
73
Technická pomoc sa vo všeobecných usmerneniach 
k spoločnému rámcu pre monitorovanie a hodnote ­
nie (SRMH) neuvádza samostatne, pretože výkon ­
nostné požiadavky sú nepriamo zahrnuté a merané 
pri hodnotení výkonnosti opatrení, ku ktorým 
prispievajú.
V SRMH sa predpokladá, že používanie ďalších 
ukazovateľov [článok 81 ods. 2 nariadenia (ES) 
č. 1698/2005] bude vymedzené členskými štátmi, 
aby sa umožnilo monitorovanie a hodnotenie špeci ­
fík PRV. V SRMH boli tiež predstavené spoločné hod ­
notiace otázky pre technickú pomoc, ktoré sa posú ­
dia pri priebežných a následných hodnoteniach.
75
Vzhľadom na širokú škálu potrieb, ktoré pokrýva 
technická pomoc, by si oddelenie monitorovania 
a hodnotenia od prvkov PRV, ku ktorým prispievajú, 
vyžadovalo veľmi veľký a nákladný rámec, ktorý by 
kontroloval pomerne nízke výdavky. Podľa prílohy 
VII k nariadeniu (ES) č. 1974/2006 by výročná správa 
o pokroku mala obsahovať informácie o krokoch, 
ktoré podnikol riadiaci orgán a monitorovací výbor, 
aby sa zabezpečila kvalita a účinnosť realizácie 
celého programu vrátane technickej pomoci. Avšak 
hodnotenie programov rozvoja vidieka (vrátane 
výsledkov a posúdenia vplyvu) by sa malo vykoná ­
vať v rámci hodnotení v polovici obdobia a násled ­
ných hodnotení.Zámer zvážiť technickú pomoc oddelene od opat ­
rení jasne dokazuje aj skutočnosť, že sú stanovené 
v rôznych kapitolách právnych predpisov o rozvoji 
vidieka. Príkladom je nariadenie (EÚ) č. 1305/2013: 
v hlave III kapitoly I sú opísané opatrenia, v kapi ­
tole II sú opísané spoločné ustanovenia niekoľkých 
opatrení a v kapitole III sa opisuje technická pomoc 
a vytváranie sietí. Technická pomoc je jasne odde ­
lená od opatrení. Toto oddelenie však neznamená, 
že sa technická pomoc nemonitoruje či nehodnotí. 
PRV sú riadne plánované, monitorované a hodno ­
tené a vplyv technickej pomoci podporuje riadnu 
realizáciu a účinné plnenie PRV ako celku.
V prípade Rakúska vykonala financovanie adminis ­
tratívnych nákladov platobná agentúra v súlade 
s príslušnými právnymi predpismi EÚ, a preto ich 
Komisia schválila.
63
Keďže monitorovací a hodnotiaci rámec posudzuje 
celkovú výkonnosť programov rozvoja vidieka, 
prekročenie výdavkov na (neoperačné) náklady, 
ktoré neprispievajú k výkonnosti programu, by sa 
odzrkadlilo v nižšej celkovej výkonnosti. Komisia 
sa preto domnieva, že prínos technickej pomoci je 
nepriamo zahrnutý v posúdení.
64
Zámery a ciele sú primerane stanovené na úrovni 
PRV.
Pozri tiež odpoveď Komisie na bod 62.
67
Od členských štátov sa vyžaduje, aby preskúmali, 
ako by mohli byť strednodobé a dlhodobé potreby 
pokryté programami rozvoja vidieka ako celok.
Zmeny programu musia byť členskými štátmi riadne 
odôvodnené a v prípadoch, kde sa výdavky na tech ­
nickú pomoc menia, musí byť poskytnuté konkrétne 
odôvodnenie.
Odpovede Komisie 45
84
Komisia sa domnieva, že článok 5 nariadenia (ES) 
č. 1290/2005 stanovuje jednotný právny odkaz pre 
EPZF a EPFRV na úrovni Komisie a/alebo v jej mene.
V novom programovom období sa technická pomoc 
na úrovni členských štátov definuje v článku 59 
nariadenia (EÚ) č. 1303/2013.
Sloboda voľby, ktorá vyplýva z regulačnej pružnosti, 
je potrebná na zvládnutie širokej škály potrieb, 
s ktorými sa stretávajú vnútroštátne a regionálne 
orgány. Riadna realizácia programov rozvoja vidieka 
je úzko prepojená s nevyhnutnými nákladmi, ako 
sú administratívne náklady na nástroje IT. Výdavky 
financované prostredníctvom technickej pomoci sú 
priamo viazané na prípravu, realizáciu a hodnotenie 
programov rozvoja vidieka (PRV).
V súvislosti s programovým obdobím 2014 – 2020 
Komisia predložila členským štátom ucelené usmer ­
nenia a administratívnym pracovníkom poskytla 
politické usmernenia s cieľom zjednodušiť prístupy 
v rokovaniach o nových PRV.
85
V súlade s rozpočtovými usmerneniami Komisie pre 
fondy EŠIF, ktoré sa týkajú programov spoločného 
hospodárenia, o používaní operačnej a neoperač ­
nej (administratívnej) technickej pomoci v prípade 
výdavkov na IT a audit by všetky náklady na IT, či už 
sa týkajú vývoja, alebo údržby IT, mali byť vyúčto ­
vané v tom istom rozpočtovom riadku ako príslušné 
náklady na vývoj IT. Tento prístup posilňuje rozpoč ­
tovú disciplínu a konzistentnosť vo všetkých oblas ­
tiach spoločného hospodárenia v rámci rozpočtu 
Komisie. Pokiaľ ide o technickú pomoc na podnet 
členských štátov, mzdové náklady sú tiež oprávne ­
nými výdavkami, ak sú takto platené prostriedky 
priamo prepojené s realizáciou PRV. Zoznam usmer ­
není o technickej pomoci na programové obdobie 
2014 – 2020 predložený členským štátom v tejto 
súvislosti obsahuje konkrétne informácie o tom, ako 
určiť a financovať personálne náklady.76
Vzhľadom na vysoký počet PRV a široké spektrum 
pokrytých potrieb sa predpokladá, že členské štáty 
môžu lepšie posúdiť, kde a ako je podpora (v zmysle 
jej vymedzenia v právnych predpisoch) najviac 
potrebná. Zacielenie podpory vykonávajú členské 
štáty na základe posúdenia potrieb a finančné pros­
triedky sú vyčlenené na konkrétne oblasti, ktoré 
sa považujú za dôležité. Ako dokazujú údaje, tieto 
oblasti sa značne líšia od jedného členského štátu 
k druhému.
77
Členské štáty výrazne zvýšili spoluprácu medzi 
platobnými agentúrami s cieľom posúdiť a napraviť 
existujúce realizačné nedostatky, ktoré spôsobujú 
vysokú mieru chybovosti. Takéto činnosti možno 
financovať prostredníctvom technickej pomoci.
78
Pozri odpoveď Komisie na bod 75.
82
Na programové obdobie 2014  – 2020 je jednou 
z úloh zhromaždenia vidieckych sietí uvedených 
v článku 3 písm. d) vykonávacieho rozhodnutia 
Komisie (EÚ) č. 825/2014 zabezpečiť riadne monito ­
rovanie a hodnotenie činností Európskej siete pre 
rozvoj vidieka a siete EIP . V článku 8 písm. c) toho 
istého nariadenia sa stanovuje priebežné posudzo ­
vanie účinnosti a efektívnosti činností Európskej 
siete pre rozvoj vidieka a siete EIP .
Závery a odporúčania
83
Technická pomoc pomáha k realizácii, monitoro ­
vaniu, kontrole a hodnoteniu programov rozvoja 
vidieka. Len súhrn následných hodnotení progra ­
mov rozvoja vidieka preukáže, nakoľko technická 
pomoc prispela k všeobecným cieľom SPP .
Pokiaľ ide o použitie prostriedkov na technickú 
pomoc, zákonodarca sa rozhodol poskytnúť člen ­
ským štátom v tejto oblasti pružnosť.
Odpovede Komisie 46
91
Tým, že technická pomoc je prierezovou podpor ­
nou činnosťou, monitorovanie a hodnotenie jej 
výdavkov je súčasťou monitorovania a hodnotenia 
programov ako celku.
Pri technickej pomoci sa používajú osobitné 
finančné ukazovatele výstupov.
92
Potenciálna účinnosť nástroja nie je podmienená 
existenciou systému na hodnotenie jeho dosahu.
Odporúčanie 4
Komisia prijíma toto odporúčanie.
Komisia bude nabádať členské štáty, aby používali 
primerané ukazovatele na monitorovanie výdavkov 
na technickú pomoc, i keď to nebude zavedené ako 
povinnosť.86
Komisia nabáda členské štáty, aby zabezpečili, že 
administratívne náklady príjemcov financované 
prostredníctvom technickej pomoci vrátane perso ­
nálnych nákladov sú jasne určené. Okrem toho sa 
v prípadoch, keď príjemcovia využívajú aj iné fondy 
(napr. EŠIF alebo EPZF), musí zabezpečiť overiteľ ­
nosť a merateľnosť administratívnych nákladov 
financovaných prostredníctvom technickej pomoci1.
Odporúčanie 1
Komisia prijíma toto odporúčanie a v tejto súvislosti 
vypracuje ďalšie usmernenia.
Odporúčanie 2
Komisia nemôže prijať toto odporúčanie. Domnieva 
sa, že údržba IT je prevádzková činnosť navia ­
zaná na aktualizáciu a vývoj systémov. V súlade 
s rozpočtovými usmerneniami Komisie pre fondy 
EŠIF zo 16. mája 2014, ktoré sa týkajú programov 
spoločného hospodárenia, o používaní operačnej 
a neoperačnej (administratívnej) technickej pomoci 
v prípade výdavkov na IT a audit by všetky náklady 
na IT, či už sa týkajú vývoja, alebo údržby IT, mali 
byť vyúčtované v tom istom rozpočtovom riadku 
ako príslušné náklady na vývoj IT. Tento prístup 
posilňuje rozpočtovú disciplínu a konzistentnosť 
vo všetkých oblastiach spoločného hospodárenia 
v rámci rozpočtu Komisie.
Odporúčanie 3
Komisia prijíma toto odporúčanie.
V strednodobom horizonte si Komisia v rámci súčas ­
ných systémov podávania správ vyžiada podrob ­
nejšie informácie, aby mohla zlepšiť monitorovanie 
typov vzniknutých nákladov (t. j. administratívnych 
a operačných nákladov) v rámci rozpočtu na tech ­
nickú pomoc.
1  Zoznam usmernení o technickej pomoci na programové 
obdobie 2014  – 2020.
AKO ZÍSK AŤ PUBLIK ÁCIE EÚ
Bezpla tné publik ácie:
  jeden kus:   
prostr edníc tvom webo vej stránky EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu);
  viac kusov alebo plagá tov/máp:  
na zastúpeniach Európskej únie (http://ec .europa.eu/r epresen t_sk .htm); v delegáciách,  
ktoré sídlia v nečlensk ých krajinách EÚ (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_sk .htm); 
kontakt ovaním služb y Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_sk .htm);  
na bezpla tnom telefónnom čísle 00 800 6 7 8 9 10 11 (v rámci EÚ) (*).
(*)  Za posk ytnutie informácií sa nepla tí, podobne ako za väčšinu hovorov (niekt orí mobilní oper átori, verejné telefónne  
automa ty alebo hotely si však môžu účtovať popla tok).
Platené publik ácie:
 prostr edníc tvom webo vej stránky EU Bookshop (http://bookshop .europa.eu).
Technická pomoc sa tradične týka poskytovania odborných 
znalostí a  financovania s  cieľom podporiť ministerstvá vlád 
v realizácii politiky. V rámci tohto auditu Dvor audítorov 
preskúmal, ako boli výdavky EÚ na technickú pomoc využité 
v oblasti poľnohospodárstva a rozvoja vidieka v rokoch 
2007  – 2013. Zistil, že nastal posun od chápania technickej 
pomoci ako „budovania kapacít“ k podporovaniu bežných 
administratívnych nákladov. Z tohto dôvodu a pre chýbajúci 
vhodný rámec výkonnosti ani Komisia, ani členské štáty 
nedokážu preukázať, nakoľko technická pomoc prispela 
k dosahu SPP .
EURÓPSKY
DVOR
AUDÍTOROV