Podrobnosti o uskutočnených verejných konzultáciách a konzultáciách so zainteresovanými stranami sa uvádzajú v dôvodovej správe pôvodného návrhu Komisie: COM (2016) 586.

Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 výrazne zasiahla spoločnosti na celom svete, pričom jej vplyv siaha od zdravotníckych systémov až po vážne globálne sociálne a ekonomické dôsledky. Strategická reakcia Únie by mala byť komplexná, koherentná a integrovaná, pričom by sa mala zamerať na riešenie výziev v oblasti verejného zdravia, ako aj sociálno-ekonomických výziev. Najzraniteľnejšie z hľadiska COVID-19 sú najmenej rozvinuté krajiny, a to vzhľadom na ich slabé systémy zdravotnej starostlivosti s nedostatočnou odolnosťou a komplexné problémy v sociálno-ekonomickej oblasti či v oblasti správy vecí verejných. Už teraz je zrejmé, že COVID-19 najvýraznejším spôsobom zasiahne ekonomické a makroekonomické systémy v našich partnerských krajinách. Vlády budú postavené pred výzvu, ako zachovať makroekonomickú stabilitu a udržať fiškálny priestor na ochranu tých najzraniteľnejších, svojich podnikov a pracovníkov a zároveň naďalej poskytovať základné sociálne služby.

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

keďže:

(1)Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 výrazne zasiahla spoločnosti na celom svete, pričom jej vplyv siaha od zdravotníckych systémov až po vážne globálne sociálne a ekonomické dôsledky. Stratégia reakcie Únie by mala byť komplexná, koherentná a integrovaná, pričom by sa mala zamerať na riešenie výziev v oblasti verejného zdravia a sociálno-ekonomických výziev, a to tak v rámci Únie, ako aj v spolupráci so svojimi partnerskými krajinami, najmä v Afrike, v európskom susedstve a s príjemcami na západnom Balkáne uvedenými v prílohe I k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014. Pandémia COVID-19 výrazným spôsobom zasiahne ekonomické a makroekonomické systémy v partnerských krajinách. Vlády budú postavené pred výzvu, ako zachovať makroekonomickú stabilitu a udržať fiškálny priestor na ochranu tých najzraniteľnejších, svojich podnikov a pracovníkov a zároveň naďalej poskytovať základné služby v oblasti zdravotnej starostlivosti a sociálne služby. Očakáva sa najmä to, že malé a stredné podniky budú mať nedostatok likvidity a prevádzkového kapitálu, čo ohrozí milióny pracovných miest. Získanie financovania v miestnej mene sa pravdepodobne ešte viac skomplikuje a znehodnocovanie mien zároveň zvýši rizikovosť financovania v tvrdej mene. Podobné problémy budú mať vplyv na projekty zamerané na energiu z obnoviteľných zdrojov a iné infraštruktúrne projekty financované z príjmov z poplatkov.

(2)Okrem nevyhnutných opatrení, ktoré tretie krajiny musia prijať na riešenie pandémie COVID-19, a ich dôsledkov sa sociálno-ekonomická situácia na západnom Balkáne ešte viac zhorší aj v dôsledku výziev, ktorým čelí samotná Únia, z dôvodu blízkosti a vzájomnej závislosti uvedených krajín od hospodárstva Únie a z dôvodu ich hospodárskych a sociálnych väzieb s Úniou. Preto by sa finančné krytie z Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj malo rozšíriť aj na západný Balkán s cieľom pomôcť týmto krajinám dosiahnuť udržateľnú sociálno-ekonomickú obnovu a odolnosť, obnoviť dodávateľské reťazce a zachovať makroekonomickú stabilitu.

(3)Komisia má k dispozícii účinný nástroj na zmierňovanie investičných rizík, Európsky fond pre udržateľný rozvoj (ďalej len „EFSD“), ktorý je finančnou zložkou externého investičného plánu zavedeného v roku 2017. Uvedený nástroj, ktorý sa v súčasnosti vzťahuje na krajiny európskeho susedstva a subsaharskej Afriky, sa vykonáva v partnerstve s medzinárodnými finančnými inštitúciami a rozvojovými a finančnými inštitúciami členských štátov. Z globálneho hľadiska je EFSD jedným z najväčších programov poskytovania verejných záruk na podporu investícií súkromného sektora do rozvoja.

(4)V článku 137 ods. 2 Dohody o vystúpení Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska z Európskej únie a z Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu sa stanovuje, že Spojené kráľovstvo a projekty nachádzajúce sa v Spojenom kráľovstve sú oprávnené len na finančné operácie, ktoré sú zaručené rozpočtom Únie prostredníctvom Európskeho fondu pre udržateľný rozvoj (ďalej len „EFSD“), a to pod podmienkou, že tieto finančné operácie boli schválené subjektmi a orgánmi vrátane EIB a Európskeho investičného fondu (ďalej len „EIF“) alebo osobami poverenými vykonávaním časti týchto aktivít ešte pred dátumom nadobudnutia platnosti dohody o vystúpení. Okrem toho článok 143 ods. 1 dohody o vystúpení obmedzuje zodpovednosť Spojeného kráľovstva za jeho podiel na podmienených záväzkoch Únie na tie podmienené záväzky, ktoré vyplývajú z finančných operácií, o ktorých Únia rozhodla pred dátumom nadobudnutia platnosti dohody o vystúpení. Všetky podmienené záväzky Únie podľa tohto nariadenia vniknú až po dátume vystúpenia Spojeného kráľovstva z Únie. Toto nariadenie by sa preto nemalo uplatňovať na Spojené kráľovstvo a v Spojenom kráľovstve.

(5)Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1601 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Nariadenie (EÚ) 2017/1601 sa mení takto:

1.V článku 2 sa bod 4 nahrádza takto:

„4. „partnerská krajina“ je krajina, ktorá je signatárom dohody o partnerstve AKT-EÚ, krajina, ktorá je uvedená v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 232/2014, krajina, ktorá je oprávnená na geografickú spoluprácu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 233/2014, alebo je príjemcom na západnom Balkáne uvedeným v prílohe I k nariadeniu (EÚ) č. 231/2014*;

______________

*Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 231/2014 z 11. marca 2014, ktorým sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA II) (Ú. v. EÚ L 77, 15.3.2014, s. 11).“

2.Článok 3 sa mení takto:

a) Odseky 1 a 2 sa nahrádzajú takto: