EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli1. 6. 2018 COM(2018) 392 final 2018/0216(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 {SEC(2018) 305 final}

{SWD(2018) 301 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Návrh Komisie na vypracovanie viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2021 až 2027 (návrh VFR) stanovuje rozpočtový rámec a hlavné smerovania spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP). Na tomto základe Komisia predkladá súbor nariadení, ktorými sa stanovuje legislatívny rámec SPP na obdobie 2021 až 2027 spolu s posúdením vplyvu alternatívnych scenárov vývoja politiky. V uvedených návrhoch sa stanovuje dátum uplatňovania od 1. januára 2021 a tieto návrhy sa predkladajú pre Úniu s 27 členskými štátmi v súlade s oznámením Spojeného kráľovstva o jeho úmysle vystúpiť z Európskej únie a Euratomu na základe článku 50 Zmluvy o Európskej únii, ktoré bolo doručené Európskej rade 29. marca 2017. O najnovšej reforme v oblasti SPP sa rozhodlo v roku 2013 a bola implementovaná v roku 2015. Odvtedy sa kontext, v ktorom bola táto reforma vytvorená, výrazne posunul. Najmä: Ceny poľnohospodárskych výrobkov výrazne klesli – v dôsledku makroekonomických faktorov, geopolitického napätia a iných síl. Dôraz, ktorý sa kladie na obchodné rokovania, sa viditeľnejšie posunul z multilaterálnych k bilaterálnym dohodám a EÚ sa stala otvorenejšou voči svetovým trhom. EÚ sa zaviazala plniť nové medzinárodné záväzky – napríklad pokiaľ ide o zmierňovanie zmeny klímy (prostredníctvom dohovoru COP 21) a rozsiahle aspekty medzinárodného rozvoja (prostredníctvom cieľov OSN v oblasti trvalo udržateľného rozvoja). Takisto sa zaviazala vyvinúť úsilie lepšie reagovať na ďalšie trendy v oblasti geopolitického vývoja vrátane migrácie. Tieto posuny podnietili verejnú diskusiu o tom, či reforma z roku 2013 postačuje na to, aby pomohla SPP primerane čeliť rozsiahlym prebiehajúcim výzvam týkajúcim sa zdravého fungovania poľnohospodárskeho sektoru, starostlivosti o životné prostredie, opatrení v oblasti boja proti zmene klímy a silnej, hospodárskej a sociálnej štruktúry vidieckych oblastí EÚ – najmä vzhľadom na vznikajúce príležitosti na prijímanie opatrení v oblasti obchodu, biohospodárstva, energie z obnoviteľných zdrojov, obehového hospodárstva a digitálneho hospodárstva. SPP musí byť modernizovaná, aby dokázala čo najlepšie čeliť týmto výzvam, musí byť zjednodušená, aby to zvládala s minimálnou administratívnou záťažou a musí byť ešte viac zosúladená s ostatnými politikami EÚ, aby maximalizovala svoj príspevok k desiatim prioritám Komisie a cieľom trvalo udržateľného rozvoja. Ako to Komisia pripomenula vo svojom nedávnom oznámení o VFR, prechod k plne udržateľnému poľnohospodárskemu sektoru a rozvoj dynamických vidieckych oblastí bude musieť byť podporený modernizovanou spoločnou poľnohospodárskou politikou, pričom sa budú musieť poskytnúť bezpečné a kvalitné potraviny pre viac ako 500 miliónov spotrebiteľov. V záujme zaistenia bezpečných, kvalitných, cenovo dostupných, výživných a rôznorodých potravín pre svojich občanov, ako aj silnej socioekonomickej štruktúry vo vidieckych oblastiach, Európa potrebuje inteligentný, odolný, udržateľný a konkurencieschopný poľnohospodársky sektor. Modernizovaná spoločná poľnohospodárska politika musí posilniť svoju európsku pridanú hodnotu zohľadnením väčších ambícií týkajúcich sa životného prostredia a klímy a musí reagovať na očakávania občanov, pokiaľ ide o ich zdravie, životné prostredie a klímu. V súlade s tým, čo predpokladala vo svojom pracovnom programe na rok 2017, Komisia uskutočnila rozsiahle konzultácie o zjednodušení a modernizácii SPP, aby maximalizovala svoj príspevok k desiatim prioritám Komisie a cieľom trvalo udržateľného rozvoja. Toto sa zameralo na osobitné priority politiky pre budúcnosť bez toho, aby boli dotknuté finančné alokácie pridelené SPP v budúcom VFR. Proces zahŕňal rozsiahle konzultácie, ako aj analýzu dostupných dôkazov o výkonnosti SPP, vrátane príslušných stanovísk platformy REFIT. Výsledok bol predložený v oznámení prijatom 29. novembra 2017 s názvom „Budúcnosť potravinárstva a poľnohospodárstva“. Oznámenie umožňuje štruktúrovaný dialóg o budúcej SPP v rámci inštitúcií EÚ, ako aj so zainteresovanými stranami. V tomto politickom dokumente boli načrtnuté výzvy, ciele a možné spôsoby vytvorenia „nadčasovej“ SPP, ktorá musí byť jednoduchšia, inteligentnejšia a modernejšia a musí viesť k prechodu na udržateľnejšie poľnohospodárstvo. Komisia predovšetkým stanovila ako hlavné priority SPP po roku 2020 ambicióznejšie ciele v oblasti životného prostredia a klímy, lepšie zacielenie podpory a väčšie spoľahnutie sa na účinné prepojenie výskumu, inovácií a poradenstva. V rámci spôsobu, ako zlepšiť výkonnosť SPP, takisto navrhla nový model vykonávania, aby sa zameranie politiky na súlad s predpismi presunulo na výkonnosť. Rovnováhu podielu zodpovednosti medzi EÚ a členskými štátmi obnovuje vďaka vyššej miere subsidiarity. Cieľom nového modelu je lepšie dosiahnutie cieľov EÚ založené na strategickom plánovaní, rozsiahlych intervenciách politík a na spoločných ukazovateľoch výkonnosti, čím sa zlepší súdržnosť politík v rámci budúcej SPP a s ostatnými cieľmi EÚ. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Článok 39 ZFEÚ stanovuje ciele SPP: ·zvýšiť produktivitu poľnohospodárstva podporovaním technického pokroku a zabezpečovaním racionálneho rozvoja poľnohospodárskej výroby a optimálneho využívania výrobných faktorov, najmä pracovnej sily; ·zabezpečiť týmto spôsobom primeranú životnú úroveň poľnohospodárov, najmä zvýšením individuálnych príjmov jednotlivcov pracujúcich v poľnohospodárstve; ·stabilizovať trhy; ·zabezpečiť riadne zásobovanie;

·zabezpečiť dodávky spotrebiteľom za primerané ceny. Tento návrh je plne v súlade s cieľmi SPP stanovenými v zmluve. Modernizuje a zjednodušuje vykonávanie ustanovení Zmluvy. •Súlad s ostatnými politikami Únie Na 84 % územia EÚ sa vykonávajú poľnohospodárske a lesnícke činnosti. Obidve tieto odvetvia závisia od životného prostredia a majú naň vplyv. Preto množstvo navrhovaných špecifických cieľov SPP vyvolá opatrenia v oblasti životného prostredia a klímy v súlade s príslušnými politikami EÚ. Je známe, že vzorce spotreby majú vplyv na verejné zdravie. Prostredníctvom svojho prepojenia s potravinárstvom a niekedy aj spôsobu, akým sa potraviny vyrábajú, sú poľnohospodárske politiky spojené s politikami v oblasti zdravia. Návrhy posilňujú prepojenia na politiky v oblasti zdravia, najmä pokiaľ ide o zdravú výživu a zníženie používania antimikrobiálnych látok. EÚ je významný dovozca komodít a vývozca hodnotných poľnohospodárskych výrobkov a potravín. Preto má vplyv na potravinové systémy mimo EÚ. Návrh v súlade s článkom 208 ZFEÚ zohľadňuje ciele EÚ v oblasti rozvojovej spolupráce, pokiaľ ide o odstránenie chudoby a udržateľný rozvoj v rozvojových krajinách, pričom najmä zabezpečuje, aby podpora EÚ poľnohospodárom nemala vplyv na obchod alebo aby bol tento vplyv minimálny. Napokon, ako aj v ostatných odvetviach, môžu poľnohospodárske a vidiecke oblasti lepšie využívať nové technológie a poznatky, a to najmä digitálne technológie. Návrhy posilňujú prepojenia na politiku v oblasti výskumu tým, že v prípade organizácie výmeny poznatkov kladú dôraz na model vykonávania politiky. Podobne dôraz kladený na digitalizáciu umožňuje prepojenie s digitálnou agendou EÚ. 2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Články 42 a 43 ods. 2 ZFEÚ, pokiaľ ide o nariadenie o strategických plánoch SPP. •Subsidiarita (pre iné ako výlučné právomoci) V Zmluve o fungovaní Európskej únie sa stanovuje, že právomoc v oblasti poľnohospodárstva sa delí medzi Úniu a členské štáty, pričom sa stanovuje spoločná poľnohospodárska politika so spoločnými cieľmi a spoločné vykonávanie. Súčasný systém vykonávania SPP sa spolieha na podrobné požiadavky na úrovni EÚ a obsahuje prísne kontroly, sankcie a opatrenia týkajúce sa auditu. Tieto pravidlá sú často veľmi normatívne, až po úroveň poľnohospodárskeho podniku. Vo veľmi rozmanitom poľnohospodárskom a klimatickom prostredí Únie však nie sú vhodné ani prístupy zhora nadol, ani univerzálne prístupy na zabezpečenie požadovaných výsledkov a pridanej hodnoty EÚ. V modeli vykonávania uvedenom v tomto návrhu Únia stanovuje základné parametre politiky (ciele SPP, rozsiahle typy intervencií, základné požiadavky), zatiaľ čo členské štáty nesú väčšiu zodpovednosť, pokiaľ ide o spôsob, akým dosahujú ciele a dohodnuté cieľové hodnoty. Vyššia miera subsidiarity umožní lepšie zohľadňovať miestne podmienky a potreby v porovnaní s týmito cieľmi a cieľovými hodnotami. Členské štáty budú zodpovedné za prispôsobenie intervencií v rámci SPP, aby sa maximalizoval ich príspevok k cieľom EÚ. Pri zachovaní súčasných riadiacich štruktúr – ktoré musia naďalej zabezpečovať účinné monitorovanie a presadzovanie dosiahnutia všetkých cieľov politiky – budú členské štáty mať tiež väčšie slovo pri navrhovaní rámca súladu a kontroly, vzťahujúceho sa na prijímateľov (vrátane kontrol a sankcií). •Proporcionalita Hospodárske, environmentálne a sociálne výzvy, ktorým čelí poľnohospodárske odvetvie a vidiecke oblasti v EÚ, si vyžadujú zásadnú reakciu, ktorá zodpovedá európskemu rozmeru týchto výziev. Väčšia možnosť výberu, ktorá je ponúkaná členským štátom pri výbere a prispôsobovaní dostupných politických nástrojov v rámci SPP na splnenie cieľov v rámci modelu, ktorý je viac založený na výsledkoch, by mala ešte znížiť pravdepodobnosť, že SPP prekročí primeranú úroveň opatrení. •Voľba nástroja Keďže pôvodnými aktmi sú všetky nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, zmeny musia byť zavedené nariadením Európskeho parlamentu a Rady. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov

SPP je hlboko zakorenená v budovaní a rozvoji Európskej únie (EÚ). Bola stanovená na začiatku šesťdesiatych rokov v súvislosti s cieľmi zakotvenými v zmluve a odvtedy prešla niekoľkými vlnami reforiem na zlepšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskeho odvetvia, posilnenie rozvoja vidieka, riešenie nových výziev a poskytnutie lepšej reakcie na spoločenské požiadavky. Posledná veľká reforma bola prijatá v roku 2013. V reforme z roku 2013 boli všeobecné ciele SPP zracionalizované a rozdelené do troch blokov: i. Životaschopná výroba potravín ii. Udržateľné riadenie prírodných zdrojov a opatrenia v oblasti klímy iii. Vyvážený územný rozvoj S cieľom posúdiť pokrok pri dosahovaní vyššie uvedených cieľov a identifikovať budúce výzvy, rozsiahly konzultačný proces podporil štruktúrovanú diskusiu so všetkými zainteresovanými stranami vrátane nepoľnohospodárskych subjektov. Okrem toho boli z množstva dostupných informácií týkajúcich sa SPP (stručne zhrnuté nižšie v rámčeku č. 1) zhromaždené dôkazy o jej výkonnosti, ktoré slúžili ako základ posúdenia úspechov a nedostatkov SPP v priebehu rokov, ale najmä s ohľadom na jej poslednú reformu. Týka sa to najmä: ·dôkazov zhromaždených prostredníctvom spoločného rámca pre monitorovanie a hodnotenie (CMEF), ktorý slúži na meranie výkonnosti SPP, ·série hodnotiacich štúdií naplánovaných v súčasnom viacročnom finančnom rámci (2014 až 2020) s cieľom posúdiť súčasné ciele SPP, pričom prvé zistenia budú k dispozícii v rokoch 2017/2018. Výsledky týkajúce sa pokroku pri plnení cieľových hodnôt a príslušného finančného krytia sú k dispozícii vo výročných vykonávacích správach (AIR) o rozvoji vidieka, ·dodatočných podkladových dokumentov, údajov, skutočností a ukazovateľov, ktoré boli uverejnené na internetovej stránke GR AGRI a ktoré sú relevantné na posúdenie vplyvu. •Konzultácie so zainteresovanými stranami Uskutočnila sa verejná konzultácia, ktorá zahŕňala viac ako 322 000 podnetov, štruktúrovaný dialóg so zainteresovanými stranami, päť odborných seminárov, stanoviská platformy REFIT, príspevky z Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, Výboru regiónov a národných parlamentov. Tento proces zohľadnil aj odporúčania Osobitnej skupiny pre poľnohospodárske trhy (AMTF) a Konferencie o rozvoji vidieka v Corku (2016). •Zhromažďovanie a využívanie odborných skúseností S cieľom zhromažďovať dôkazy/poznatky od odborníkov o otázkach súvisiacich so SPP sa v období od marca 2017 do februára 2018 zorganizoval súbor špecializovaných seminárov. Tieto semináre umožnili výmenu názorov medzi odborníkmi a úradníkmi Komisie a umožnili pokrok pri formulovaní kľúčových záverov/otázok, ktoré sa majú zohľadniť v procese modernizácie a zjednodušenia. Bolo vybraných päť otázok, ktoré sa majú riešiť prostredníctvom týchto seminárov s cieľom pokryť najdôležitejšie oblasti, v ktorých boli zistené nedostatky v oblasti poznatkov a nezhody týkajúce sa prístupov politiky. Tieto semináre boli navrhnuté podľa podobnej metodiky založenej na: 1.zhromažďovaní najnovších dôkazov dostupných na úrovni odborníkov, akademických pracovníkov, odborníkov z praxe a medzinárodných inštitúcií; 2.zameraní sa na praktické skúsenosti v teréne; 3.posúdení potenciálu nových technológií/prístupov s cieľom zlepšenia budúcej koncepcie politiky v osobitnej oblasti, na ktorú sa vzťahuje. Súhrny seminárov a prezentácií sú k dispozícii na adrese: https://ec.europa.eu/agriculture/events/cap-have-your-say/workshops_sk . Seminár č. 1: Osvedčené postupy zamerané na riešenie potrieb v oblasti životného prostredia a klímy (23/24. marec 2017)

Tento dvojdňový seminár zahŕňal širokú škálu odborníkov na výzvy v oblasti životného prostredia a klímy. V rámci neho sa skúmali: ·nástroje, ktoré sú dostupné na posúdenie environmentálnych potrieb; ·metódy na zlepšenie zavádzania opatrení (so zameraním na úlohu behaviorálnych prístupov). Seminár č. 2: Riadenie rizík (18/19. máj 2017) Tento dvojdňový seminár sa pokúsil presadiť pokrok v zhromažďovaní dôkazov v rámci diskusie o nástrojoch na podporu poľnohospodárov s cieľom lepšie čeliť výrobným, cenovým a príjmovým rizikám. V rámci neho sa skúmali: ·výzvy bezpečnostnej siete trhu EÚ a nedávny vývoj systému riadenia rizík platný v USA; ·prípad budúcich trhov v EÚ, odvetvie poľnohospodárskeho poistenia a zaistenia v rámci EÚ, prípad verejno-súkromného partnerstva a systém poistenia úrody; ·behaviorálne aspekty riadenia rizík. Seminár č. 3: Potraviny a súvisiace otázky (31. máj 2017) Seminár o potravinách a súvisiacich otázkach preskúmal zosúladenie SPP s politikou v oblasti zdravia a jej schopnosť uľahčiť poľnohospodárom prispôsobenie sa zmenám v oblasti vzorcov spotreby. Zvýšenú pozornosť si vyžaduje najmä problematika antimikrobiálnej rezistencie. Seminár č. 4: Sociálno-ekonomické otázky (9. jún 2017) Seminár o sociálno-ekonomických otázkach sa zameral na analýzu dynamiky rastu a zamestnanosti v rámci agropotravinárskeho odvetvia EÚ. Na základe prípadových štúdií preskúmal väzby, ktoré existujú medzi globálnym poľnohospodárstvom a potravinovými hodnotovými reťazcami v EÚ tak z koncepčného hľadiska, ako aj z praktického hľadiska. Seminár č. 5: Meranie výkonnosti SPP v oblasti životného prostredia a klímy (26. február 2018) V rámci tohto seminára sa preskúmalo, aké základné politické ciele možno stanoviť na úrovni EÚ, ako sa dajú vykonávať na úrovni členských štátov a ako je možné ich monitorovať, kontrolovať a hodnotiť. •Posúdenie vplyvu Posúdenie vplyvu podporujúce legislatívne návrhy, ako aj stanoviská Výboru pre kontrolu regulácie, sú k dispozícii na tejto stránke: Zoznam posúdení vplyvu a sprievodné stanoviská Výboru pre kontrolu regulácie Výbor pre kontrolu regulácie spočiatku vydal negatívne stanovisko. Hoci výbor ocenil ambíciu modernizovať a zjednodušiť SPP a hĺbkovú analýzu rôznych scenárov, ktoré užitočne vyzdvihujú kompromisy medzi cieľmi politík, výbor sa domnieval, že správa by mala lepšie vysvetliť odôvodnenie, uskutočniteľnosť a fungovanie navrhovaného nového modelu vykonávania. Do správy o posúdení vplyvu sa doplnili požadované prvky, a to aj do osobitnej prílohy o návrhoch nového modelu vykonávania. Na základe toho Výbor pre kontrolu regulácie vydal kladné stanovisko s výhradami. Výbor uznal, že správa bola vylepšená a požiadal o ďalšie informácie o presných zárukách na zníženie identifikovaných rizík. V prílohe 1 k správe o posúdení vplyvu (pracovný dokument útvarov Komisie) sa vymenúvajú prijaté úpravy, aby sa splnili požiadavky výboru. V správe o posúdení vplyvu sa predkladajú a prediskutovávajú rôzne možnosti politiky. V rámci posúdenia vplyvu neexistuje žiadna uprednostňovaná možnosť. Namiesto toho boli v rámci rôznych možností testované rôzne kombinácie prvkov návrhu s cieľom zistiť, k akému optimálnemu mixu by bolo možné dospieť.

Možnosti analyzujú najmä kontrastné prístupy na dosiahnutie identifikovaných cieľov: 1.rôzne úrovne ambícií v oblasti životného prostredia a klímy, pričom sa dôraz kladie na možné dôsledky uplatňovania povinných a dobrovoľných systémov vykonávania; 2.rôzne spôsoby podpory príjmov poľnohospodárskych podnikov a predovšetkým jej rozdelenie medzi rôznych poľnohospodárov, pričom sa dôraz kladie na možné dôsledky na malé a stredné a veľké poľnohospodárske podniky. 3.širšie sociálno-ekonomické intervencie, najmä v rámci politiky rozvoja vidieka, ako aj prierezové prístupy k modernizácii. V rámci prvej možnosti sa testuje potenciál dobrovoľného ekologického systému s cieľom zvýšenia ambícií v oblasti životného prostredia a klímy. Skúma sa aj potenciálna úloha nástrojov riadenia rizík pri podpore príjmu poľnohospodárov v kontexte nižších priamych platieb. Dve čiastkové možnosti odrážajú rôzne ambície členských štátov a prístupy k priamym platbám v rámci nového modelu vykonávania. V rámci ďalšej možnosti sú priame platby lepšie zacielené a vykonávanie kondicionality je ambicióznejšie s cieľom zlepšiť spoločnú hospodársku a environmentálnu výkonnosť SPP, ako aj riešiť klimatické výzvy. Vypracovali sa aj čiastkové možnosti s cieľom ilustrovať možné rozdiely v ambíciách členských štátov týkajúcich sa cieľových hodnôt v oblasti životného prostredia a klímy. V rámci poslednej možnosti sa kladie silný dôraz na starostlivosť o životné prostredie a zamestnanosť – a presúva sa pozornosť na malých a stredných poľnohospodárov ako spôsob udržania pracovných miest vo vidieckych oblastiach. Členské štáty sú povinné alokovať 30 % platieb v rámci prvého piliera na poskytovanie doplnkovej podpory pre štyri systémy, ktoré by boli dobrovoľné pre poľnohospodárov (ekologické poľnohospodárstvo, trvalé trávne porasty, oblasti s prírodnými prekážkami a lineárne krajinné prvky) s cieľom ďalšieho podporovania opatrení v oblasti klímy a udržateľného riadenia prírodných zdrojov. V posúdení vplyvu sa poukazuje na to, že ak sa výrazne zmenia základné parametre politiky, ktorou sa riešia toľké rôzne ciele, nevyhnutne to vedie k obtiažnym kompromisom. Jedným kľúčovým parametrom je úroveň podpory SPP. Zníženie o 5 % navrhnuté Komisiou v jej oznámení z mája 2018 o VFR na roky 2021 – 2027 spadá do rozsahu zvažovanom v posúdení vplyvu. Pokiaľ ide o príjmy poľnohospodárskych podnikov, je dôležitá tak úroveň, ako aj rozdelenie podpory. Zabezpečenie primeranej úrovne podpory a tým aj príjmov poľnohospodárskych podnikov je naďalej kľúčovým prvkom do budúcnosti, s cieľom zabezpečiť potravinovú bezpečnosť, ambície v oblasti životného prostredia a klímy, ako aj životaschopnosť vidieka. Lepšie zacielenie podpory pre malé a stredné poľnohospodárske podniky a oblasti s prírodnými prekážkami môže pomôcť udržať viac pracovných miest v rámci poľnohospodárskych podnikov a poľnohospodárskej činnosti na celom území, a tak posilniť sociálno-ekonomickú štruktúru vidieckych oblastí. Uplatnenie stropu a konvergencia môžu zlepšiť rozdelenie priamych platieb. Je zrejmé, že akákoľvek možnosť, ktorá výrazne prerozdelí priame platby medzi poľnohospodárske podniky a regióny s nižšou produktivitou, povedie v krátkodobom horizonte k zníženiu konkurencieschopnosti EÚ, pričom posilní ochranu životného prostredia. Menej jasná je však vhodná kombinácia opatrení, ktoré by mohli zmierniť negatívne dôsledky na príjmy a zároveň lepšie riešiť výzvy, ktoré sú tiež dôležité pre poľnohospodárstvo – akými sú napríklad výzvy v oblasti životného prostredia a klímy alebo očakávania spoločnosti. Toto si vyžaduje podnecovanie úprav, ktoré zlepšujú socio-ekonomickú, ako aj environmentálnu výkonnosť sektoru. Príspevky z konzultácií so zainteresovanými stranami a analýzy ukazujú, že je to možné za predpokladu, že potrebné sprievodné opatrenia zamerané na ambície týkajúce sa opatrení v oblasti životného prostredia a klímy umožnia prijatie osvedčených postupov (v konvenčných aj ostatných formách poľnohospodárstva), ktoré zahŕňajú poznatky, inovácie a najnovšiu relevantnú technológiu. Na základe predpokladov a rozhodnutí, ktoré sa urobili v rámci analýzy, existujú potenciálne kompromisy v dosahovaní hospodárskych, environmentálnych a sociálnych cieľov SPP, ako aj s ohľadom na želanú modernizáciu a zjednodušenie. Stručne povedané, prerozdelenie by mohlo viesť k zvládnuteľnému vplyvu na príjmy a podporiť požadované zvýšené ambície opatrení v oblasti životného prostredia a klímy a ďalšie synergie so SPP. To by však vyžadovalo, aby sa sektor a politika chopili príležitostí, ktoré ponúkajú inovácie a technológie, ktoré už umožňujú modernizáciu a zjednodušenie. Ostatné predpoklady a rozhodnutia by určite zmenili detailné výsledky, ale nezmenili by základný odkaz, ktorý spočíva v tom, že uprednostňovaná možnosť pre budúcu SPP by mala spájať najvýkonnejšie prvky rôznych možností, ale zabrániť vplyvom ich slabých stránok zavedením potrebných záruk s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na úrovni EÚ. Z toho vyplýva potreba jasných kritérií úrovne a rozdelenia podpory príjmov (napr. uplatňovanie stropu a/alebo degresivity), ambície v oblasti klímy a životného prostredia, kondicionality, stimulov na modernizáciu a vhodného stupňa subsidiarity/zjednodušenia. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Komplexnosť súčasného vykonávania politiky je vo veľkej miere spojená s dôrazom na dodržiavanie podrobných pravidiel stanovených na úrovni EÚ. Navrhovaný nový model vykonávania odstráni faktor podpory týkajúci sa kritérií oprávnenosti na úrovni EÚ, čo umožní členským štátom vymedziť podmienky oprávnenosti, ktoré sú najvhodnejšie pre ich osobitné okolnosti. Očakáva sa, že to prinesie podstatné zjednodušenie. Historicky sa SPP v postupných reformách rozvinula do rôznych nástrojov. Niekedy sa koordinácia týchto nástrojov ukázala ako zložitá. V rámci súčasného návrhu sa všetky rôzne podporné prvky SPP spájajú do jedného jednotného a uceleného rámca, ktorý zníži administratívnu záťaž pri vykonávaní SPP. •Základné práva Tento návrh rešpektuje základné práva a dodržiava zásady uznané predovšetkým v Charte základných práv Európskej únie. 4.ROZPOČTOVÉ DÔSLEDKY Návrh Komisie o viacročnom finančnom rámci na roky 2021 až 2027 [COM(2018) 322 final] stanovuje, že značná časť rozpočtu EÚ by sa mala naďalej venovať poľnohospodárstvu, ktoré je spoločnou politikou strategického významu. Preto sa navrhuje, aby sa SPP zamerala na svoje hlavné činnosti, pričom bolo alokovaných 286,2 miliardy EUR pre fond EPZF a 78,8 miliardy EUR pre fond EPFRV (v bežných cenách).

Tieto poľnohospodárske fondy sú doplnené dodatočnými finačnými prostriedkami z programu Európsky horizont, keďže navrhované finančné krytie pre tento program zahŕňa 10 miliárd EUR na podporu výskumu a inovácií v potravinárstve, poľnohospodárstve, rozvoji vidieka a biohospodárstve. V rámci fondu EPZF sa vytvorí nová poľnohospodárska rezerva na financovanie dodatočnej podpory pre poľnohospodárske odvetvie. Sumy rezervy, ktoré neboli využité v jednom roku, sa prenesú do nasledujúceho. Pokiaľ ide o rozdelenie priamych platieb medzi členské štáty, navrhuje sa, aby všetky členské štáty disponujúce priamymi platbami vo výške pod 90 % priemeru EÚ pokračovali v procese, ktorý sa začal v období 2014 až 2020, a znížili existujúcu medzeru v porovnaní s 90 % o 50 %. Na financovaní tejto externej konvergencie úrovne priamych platieb sa budú podieľať všetky členské štáty. Alokácie, ktoré sa prideľujú členským štátom na priame platby v nariadení o strategických plánoch SPP, sú vypočítané na tomto základe. Pokiaľ ide o rozvoj vidieka, navrhuje sa vyvážiť financovanie medzi rozpočtami EÚ a členskými štátmi. V súlade s tým, čo sa predpokladalo pre európske štrukturálne a investičné fondy, zvýšenie vnútroštátnych mier spolufinancovania umožní udržať verejnú podporu pre európske vidiecke oblasti na takmer tej istej úrovni. Rozdelenie podpory z EPFRV sa bude zakladať na objektívnych kritériách, ktoré sú spojené s cieľmi politiky a zohľadňujú súčasné rozdelenia. Ako je tomu aj dnes, menej rozvinuté regióny by mali naďalej profitovať z vyšších mier spolufinancovania, ktoré sa budú uplatňovať aj na niektoré intervencie, ako je napríklad program LEADER a platby za riadiace záväzky. Členským štátom sa ponúkne určitá úroveň flexibility, čo sa týka prevodov medzi alokáciami. Až 15 % príslušných priamych platieb je možné previesť na alokácie z EPFRV a naopak. V prípade intervencií zameraných na ciele v oblasti životného prostredia a klímy a grantov na usadenie sa pre mladých poľnohospodárov možno na alokácie z EPFRV previesť vyšší percentuálny podiel priamych platieb. Podrobné informácie o finančnom vplyve návrhu SPP sú uvedené vo finančnom výkaze priloženom k ​​návrhu. 5.OSTATNÉ PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ Prechod k politike viac orientovanej na výkonnosť si vyžaduje vytvorenie pevného výkonnostného rámca, ktorý na základe súboru spoločných ukazovateľov, umožní Komisii posudzovať a monitorovať výkonnosť politiky. Ako základ pre monitorovanie a posudzovanie výkonnosti politiky by sa použil súčasný spoločný rámec pre monitorovanie a hodnotenie a súčasný monitorovací systém priamych platieb a rozvoja vidieka, ale bude potrebné ich zjednodušiť a ďalej rozvíjať (vrátane súdržnosti medzi dvoma piliermi). Budú potrebné ďalšie investície do vývoja vhodných ukazovateľov a zabezpečenia dostatočných údajových tokov. Nový rámec pre monitorovanie a hodnotenie výkonnosti sa bude vzťahovať na všetky nástroje budúcej SPP: strategické plány SPP, ako aj na tie prvky SPP, na ktoré sa nevzťahujú strategické plány SPP (niektoré časti spoločnej trhovej organizácie, osobitné systémy). Výkonnosť by sa merala v súvislosti so špecifickými cieľmi politiky pomocou súboru spoločných ukazovateľov. Nový model bude organizovaný na základe nasledujúcich zásad: ·Kontextové ukazovatele sú aj naďalej dôležité, pretože odrážajú relevantné aspekty všeobecných trendov v hospodárstve, životnom prostredí a spoločnosti a pravdepodobne budú mať vplyv na výkonnosť. ·Výber obmedzeného, ​​ale cielenejšieho súboru ukazovateľov by sa mal uskutočniť predovšetkým tak, aby sa vybrali tie, ktoré čo najdôkladnejšie odrážajú skutočnosť, či podporovaná intervencia prispieva k dosiahnutiu cieľov v porovnaní so stanoveným východiskovým stavom, a s použitím jasných vymedzení. ·Celková výkonnosť politiky bude posudzovaná raz za niekoľko rokov na základe ukazovateľov vplyvu. Ročné sledovanie výkonnosti politiky sa bude opierať o úplný zoznam ukazovateľov výsledku. ·Ukazovatele výstupu budú každoročne spájať výdavky s výsledkami vykonávania politiky. Tento postup sa bude vykonávať každoročne a opiera sa o zoznam ukazovateľov výstupu (predovšetkým ukazovateľov, ktoré už sú dostupné). ·Synergie medzi štatistickými a administratívnymi údajmi môžu uľahčiť spoľahlivosť príslušných ukazovateľov výkonnosti, ale to si vyžaduje existenciu systému kontrol kvality. V podstate sa navrhuje zmena zodpovednosti a príležitostí v spoločnom rámci, jasne vymedzená a presadzovaná, aby sa súčasne dosiahol viac ako jeden kľúčový cieľ, a to zjednodušenie, orientácia na výsledky (skôr ako súlad s predpismi) a efektívnosť a účinnosť politiky. Predpokladá sa, že ročné preskúmanie výkonnosti je kľúčovým prvkom prebiehajúceho monitorovania a riadenia vykonávania politiky. Aby bolo možné vykonať ročné preskúmanie výkonnosti, musia sa spoločne predložiť príslušné ukazovatele výstupu a ukazovatele výsledku vo výročnej správe o vykonávaní strategického plánu SPP, tzv. výročnej správe o výkonnosti. Členské štáty každoročne podávajú správu o uskutočnených výstupoch a výdavkoch, ako aj o vzdialenosti od dosiahnutia cieľových hodnôt stanovených na celé obdobie, ktoré sú vyjadrené ako hodnoty ukazovateľov výsledku. Hodnotenia sa uskutočnia v súlade s odsekmi 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody o lepšej tvorbe práva z 13. apríla 2016, v ktorej tri inštitúcie potvrdili, že hodnotenia existujúcich právnych predpisov a politiky by mali poskytovať základ pre posúdenia vplyvu možností ďalšieho konania. V hodnoteniach sa posúdia účinky programu v praxi na základe jeho ukazovateľov/cieľových hodnôt a podrobná analýza miery, do akej možno program považovať za relevantný, účinný a efektívny, poskytuje dostatočnú pridanú hodnotu EÚ a je v súlade s ostatnými politikami EÚ. Zahŕňajú získané poznatky na identifikáciu akýchkoľvek nedostatkov/problémov alebo akéhokoľvek potenciálu na zlepšenie opatrení a ich výsledkov a na maximalizáciu ich využitia/vplyvu. •Vysvetľujúce dokumenty (v prípade smerníc) Neuplatňuje sa.

•Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Návrh sa týka troch nariadení: ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa podpory strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 (ďalej len „nariadenie o strategických plánoch SPP“), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorým sa zrušuje nariadenie (EÚ) č. 1306/2013 (ďalej len „horizontálne nariadenie SPP“), ·nariadenie Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 1308/2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, nariadenie (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny, nariadenie (EÚ) č. 251/2014 o vymedzení, opise, obchodnej úprave, označovaní a ochrane zemepisných označení aromatizovaných vínnych výrobkov, nariadenie (EÚ) č. 228/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie a nariadenie (EÚ) č. 229/2013 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v prospech menších ostrovov v Egejskom mori. (ďalej len „pozmeňujúce nariadenie“). Tieto nariadenia spoločne upravujú SPP zosúladením jej cieľov s Junckerovými prioritami a cieľmi udržateľného rozvoja, pričom súčasne zjednodušujú vykonávanie politiky. SPP sa viac prispôsobí miestnej situácii odstránením podmienok oprávnenosti na podporu poskytovanú na úrovni EÚ. Členské štáty budú môcť vymedzovať väčšinu podmienok oprávnenosti na vnútroštátnej úrovni tak, aby boli vhodné pre ich osobitnú situáciu. Zároveň sa obmedzením priamej súvislosti medzi podmienkami oprávnenosti na úrovni EÚ a konečnými príjemcami zníži administratívna záťaž spojená s kontrolami. S cieľom naďalej zlepšovať udržateľný rozvoj poľnohospodárstva, potravinárstva a vidieckych oblastí, všeobecné ciele SPP sa zameriavajú na hospodársku životaschopnosť, odolnosť a príjem poľnohospodárskych podnikov, na zlepšenie výkonnosti v oblasti životného prostredia a klímy a na posilnenie sociálno-ekonomickej štruktúry vidieckych oblastí. Okrem toho podpora poznatkov, inovácií a digitalizácie v poľnohospodárstve a vo vidieckych oblastiach je prierezovým cieľom. Nová SPP bude sledovať tieto špecifické ciele: a)podporovať životaschopné príjmy a odolnosť poľnohospodárskych podnikov na území EÚ (na podporu potravinovej bezpečnosti), b)posilniť orientáciu na trh a zvýšiť konkurencieschopnosť vrátane intenzívnejšieho zamerania sa na výskum, technológie a digitalizáciu, c)zlepšiť postavenie poľnohospodárov v hodnotovom reťazci, d)prispieť k prispôsobeniu sa zmene klímy a jej zmierneniu, ako aj k využívaniu energie z obnoviteľných zdrojov, e)podporovať udržateľný rozvoj a efektívne riadenie prírodných zdrojov, ako sú voda, pôda a vzduch, f)prispieť k ochrane biodiverzity, zlepšiť ekosystémové služby a zachovať biotopy a krajinné oblasti, g)pritiahnuť mladých poľnohospodárov a uľahčiť podnikateľskú činnosť vo vidieckych oblastiach, h)podporovať zamestnanosť, rast, sociálne začlenenie a miestny rozvoj vo vidieckych oblastiach vrátane biohospodárstva a udržateľného lesného hospodárstva, i)zlepšiť reakcie poľnohospodárstva EÚ na požiadavky spoločnosti týkajúce sa potravín a zdravia vrátane bezpečnosti, výživnosti a udržateľnosti potravín, ako aj dobrých životných podmienok zvierat. Členské štáty pri plnení týchto cieľov zabezpečujú zjednodušenie a výkonnosť podpory SPP. Navrhnú intervencie, ktoré sú prispôsobené ich okolnostiam, na základe typu intervencií uvedených v nariadení. Členské štáty budú musieť venovať osobitnú pozornosť špecifickým cieľom v oblasti životného prostredia a klímy, generačnej výmene a modernizácii vo vykonávaní politiky prostredníctvom zamerania sa na lepšie využívanie poznatkov a poradenstva a nových (digitálnych) technológií. Členské štáty predložia svoje navrhované intervencie určené na dosiahnutie špecifických cieľov EÚ v rámci strategického plánu SPP. Právne predpisy stanovujú pravidlá týkajúce sa obsahu tohto strategického plánu SPP a Komisia tieto plány skontroluje a schváli. Strategické plány SPP budú spájať väčšinu nástrojov podpory SPP financovaných z (vrátane sektorových programov, ktoré boli doteraz stanovené v rámci nariadenia o spoločnej organizácii trhov) a z EPFRV. Týmto spôsobom členské štáty vytvoria jednotnú ucelenú intervenčnú stratégiu pre každý členský štát. V strategických plánoch SPP členské štáty stanovia cieľové hodnoty, ktoré chcú dosiahnuť v programovom období s použitím spoločne vymedzených ukazovateľov výsledku. Po vytvorení strategických plánov SPP budú členské štáty každoročne podávať správy o pokroku dosiahnutom pri vykonávaní prostredníctvom systému spoločných ukazovateľov. Členské štáty a Komisia budú monitorovať pokrok a vyhodnocovať účinnosť intervencií.

Nasledujúca časť obsahuje informácie týkajúce sa osobitného obsahu týchto troch nariadení. Nariadenie o strategických plánoch SPP Hlava I stanovuje rozsah pôsobnosti nariadenia, ako aj vymedzenia pojmov. V hlave II sú uvedené všeobecné a špecifické ciele SPP, ktoré treba plniť prostredníctvom intervencií, ktoré členské štáty navrhli vo svojich strategických plánoch SPP. Hlava III zavádza niekoľko spoločných požiadaviek v súvislosti so strategickými plánmi SPP, ako aj prvky, ktoré sa vzťahujú na viacero intervencií. Spoločné požiadavky sa týkajú dodržiavania všeobecných zásad a základných práv, ako je napríklad zabránenie narúšaniu hospodárskej súťaže, rešpektovanie vnútorného trhu a nediskriminácia, ako aj dodržiavanie pravidiel WTO týkajúcich sa podpory na vnútroštátnej úrovni. Zahŕňajú aj požiadavky týkajúce sa špecifických prvkov, ktoré sa majú vymedziť v plánoch SPP, ako napríklad čo je poľnohospodárska plocha, poľnohospodárska činnosť, skutočný poľnohospodár a mladý poľnohospodár. Tento oddiel opisuje povinnosti vyplývajúce z „kondicionality“ (požiadavky, ktoré musí každý prijímateľ platieb na plochu dodržiavať v súvislosti s dobrými poľnohospodárskymi postupmi, ale aj povinnosti vyplývajúce z právnych predpisov EÚ), ako aj potrebu disponovať dobre fungujúcimi poľnohospodárskymi poradenskými službami. Táto hlava predkladá typy intervencií, ktoré môžu členské štáty použiť na vykonávanie svojich strategických plánov SPP. Typy intervencií predstavujú rozsiahle kategórie intervencií, ktoré môžu členské štáty používať v rámci svojich strategických plánov SPP. Hlava IV poskytuje finančné ustanovenia. Obsahuje najmä finančné alokácie za členský štát a za fond a vymedzuje flexibilitu umožňujúcu prevod medzi fondmi. Stanovuje miery príspevku z EPFRV na verejné výdavky v členských štátoch, ako aj určité minimálne alebo maximálne finančné alokácie na osobitné účely. V hlave V sú uvedené pravidlá týkajúce sa strategických plánov SPP. Uvádza sa v nej, aké prvky musia členské štáty zohľadniť pri príprave strategického plánu SPP a aký bude jeho minimálny obsah vrátane cieľových hodnôt a finančného plánovania. Táto hlava tiež vysvetľuje, aké pravidlá sa uplatňujú pri schvaľovaní strategických plánov SPP Komisiou a ako sa môžu takéto plány zmeniť. Hlava VI obsahuje potrebné prvky týkajúce sa koordinácie a riadenia. Pripisuje zodpovednosť orgánom členských štátov za osobitné úlohy týkajúce sa strategických plánov SPP. Zriaďuje monitorovací výbor s cieľom zapojiť všetky zainteresované strany. Zriaďuje tiež siete, ktoré majú uľahčiť úspešné vykonávanie strategických plánov SPP. Tieto siete sa zriadia tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ. V tejto hlave sa zriaďuje Európske partnerstvo v oblasti inovácií s cieľom stimulovať výmenu poznatkov a inovácií. V hlave VII sa zavádza rámec pre monitorovanie a hodnotenie výkonnosti, v ktorom sa stanovujú pravidlá týkajúce sa toho, o čom a kedy majú členské štáty oznámiť pokrok vo vykonávaní svojich strategických plánov SPP a pravidlá týkajúce sa spôsobu, akým bude tento pokrok monitorovaný a vyhodnocovaný. Táto hlava obsahuje najmä pravidlá týkajúce sa výkonnostného bonusu za dobrú výkonnosť v oblasti životného prostredia a klímy. Hlavy VIII a IX sa týkajú pravidiel hospodárskej súťaže, ktoré vysvetľujú, akým spôsobom sa majú uplatňovať najmä pravidlá štátnej pomoci, ako aj konečné ustanovenia, ktoré vysvetľujú, aké nariadenia sa rušia a kedy sa nariadenie začne uplatňovať. Horizontálne nariadenie SPP Navrhuje sa zachovať súčasnú štruktúru SPP v dvoch pilieroch s každoročnými opatreniami so všeobecným uplatňovaním v prvom pilieri doplnenými opatreniami odrážajúcimi vnútroštátne a regionálne osobitosti v rámci viacročného programovacieho prístupu obsiahnutého v druhom pilieri. Nový návrh SPP po roku 2020 však poukáže na zvýšenú mieru subsidiarity tak, aby členské štáty mohli lepšie prispôsobiť vykonávacie opatrenia v rámci oboch pilierov svojej realite a konkrétnej situácii poľnohospodárov. Vyššia miera subsidiarity znamená obnovenie rovnováhy, pokiaľ ide o zodpovednosti pri riadení SPP a hľadanie nového vzťahu medzi Európskou úniou, členskými štátmi a poľnohospodármi. Na tomto základe je súčasné horizontálne nariadenie SPP prispôsobené novému modelu vykonávania a odráža väčšiu flexibilitu pre členské štáty pri vykonávaní politiky (v súlade s ich miestnymi potrebami), menej byrokracie pre prijímateľov a prechod na politiku založenú na výkonnosti. Presun na úrovni EÚ z dôrazu na súlad s predpismi k dôrazu na výkonnosť si vyžaduje jasné určenie cieľov, ktoré musí politika dosiahnuť: tieto ciele sa opäť stanovia na úrovni EÚ. S cieľom dosiahnuť pokrok smerom k mechanizmu politiky viac založenému na výsledkoch, dôjde k posunu od istoty z hľadiska zákonnosti a riadnosti príslušných transakcií k istote z hľadiska výkonnosti a dodržiavania základných požiadaviek EÚ, akými sú integrovaný administratívny a kontrolný systém (IACS) alebo riadiace orgány (platobné agentúry, koordinačné orgány, príslušné orgány a certifikačné orgány). Budú zachované solídne a spoľahlivé riadiace štruktúry, ktoré charakterizujú SPP. Okrem finančných ustanovení horizontálne nariadenie SPP naďalej disponuje aj ustanoveniami o všeobecných zásadách kontrol a sankcií, kontrol kondicionality a IACS. V dôsledku toho sa v nariadení stanovujú pravidlá týkajúce sa systémov financovania, riadenia a kontroly, procesov schvaľovania (ročné finančné schvaľovanie a ročné schvaľovanie výkonnosti) a postupu preukazovania zhody. Toto nariadenie obsahuje rôzne prvky zjednodušenia. Po prvé, nové ročné zúčtovanie výkonnosti odráža posun od dodržiavania pravidiel jednotlivými prijímateľmi k výkonnosti politiky v rámci členských štátov. Ďalej predpokladá zníženie počtu platobných agentúr a posilnenie úlohy koordinačného orgánu a certifikačného orgánu v súlade s novým modelom vykonávania. Tým sa systém stane transparentnejším a menej náročným pre vnútroštátne správy aj Komisiu. Zavádza sa koncepcia jednotného auditu v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách a počet auditov Komisie sa môže znížiť. Pozmeňujúce nariadenie V oznámení o budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva sa potvrdzuje orientácia na trh ako kľúčový prvok SPP, ale zároveň sa poukazuje na výzvy súvisiace s udržateľnosťou životného prostredia a zmenou klímy. Okrem toho sa v rámci neho poľnohospodársky sektor zaraďuje priamo do diskusie o potravinách a o obavách občanov v súvislosti s nimi pripomínajúc, že je ​​„najvýznamnejšou úlohou tejto politiky pomáhať poľnohospodárom predvídať vývoj stravovacích návykov a prispôsobiť produkciu v závislosti od trhových signálov a nárokov spotrebiteľov“. Keďže podrobné pravidlá, ktoré môžu zabrániť potrebným úpravám, sú stanovené na úrovni EÚ, predstavuje táto reforma príležitosť na uskutočnenie potrebných zmien. SPP by sa mala okrem toho zaoberať obavami občanov, pokiaľ ide o udržateľnú poľnohospodársku výrobu. Preto sa predpokladá zachovanie štruktúry a hlavných vlastností nariadenia (EÚ) č. 1308/2013, pričom sa zmení obmedzený počet ustanovení vzhľadom na hospodárske, environmentálne a spoločenské zmeny, ku ktorým došlo od nadobudnutia jeho účinnosti v roku 2014.

Po prvé sa predpokladá vypustenie ustanovení súvisiacich so sektorovými intervenciami, ktoré boli predtým stanovené v nariadení (EÚ) č. 1308/2013, pretože tieto intervencie v rámci budúcej SPP budú upravené podľa [nariadenia o strategických plánoch SPP] a budú súčasťou strategických plánov členských štátov s cieľom zabezpečiť lepšiu súdržnosť intervencií v rámci SPP. Po druhé, zatiaľ čo následné reformy politiky v oblasti vína uskutočnené v rokoch 2008 a 2013 celkovo dosiahli svoje ciele, čo viedlo k hospodársky živému vinárskemu odvetviu, objavili sa nové hospodárske, environmentálne a klimatické výzvy. Preto nariadenie predpokladá niekoľko osobitných zmien existujúcich pravidiel s cieľom zvládnutia týchto výziev. Po tretie, v oznámení o budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva sa požaduje, aby sa zemepisné označenia stali príťažlivejšie pre poľnohospodárov a spotrebiteľov a aby sa tento systém zjednodušil. Preto sa navrhuje súčasné pravidlá týkajúce sa zemepisných označení, rozdelené do štyroch základných aktov, zmeniť v záujme jednoduchšieho systému zemepisných označení, ich rýchlejšej registrácie a efektívnejšieho schvaľovania zmien špecifikácií výrobkov. Cieľom týchto zmien je zjednodušiť systém zemepisných označení, ktorý by bol zrozumiteľnejší pre spotrebiteľov, jednoduchšie propagovateľný a znížil by administratívne náklady na riadenie systému. Čo sa týka pravidiel zemepisných označení vín, obmedzenie preverovania žiadostí vykonávaného Európskou úniou na ich kontrolu, či neobsahujú zjavné chyby, oddelenie pravidiel duševného vlastníctva od iných požiadaviek stanovených v špecifikácii výrobku, ako aj udeľovanie oprávnení členským štátom rozhodovať o zmenách, ktoré nemajú vplyv na úrovni EÚ, by v súlade s navzájom úzko prepojenými zásadami subsidiarity a proporcionality zjednodušilo schvaľovanie, skrátilo lehoty a zracionalizovalo zdroje. V tom istom zmysle sa predpokladá zjednodušenie niektorých osobitných postupov, napríklad námietkového konania, aby sa schvaľovací proces zefektívnil. Objasnenie vymedzenia „chráneného označenia pôvodu“ pre vína umožní skupinám výrobcov využívať nové odrody, ktoré sú tiež potrebné v reakcii na zmenu klímy a umožní riadne odôvodňovanie aplikácií v súlade s vinárskou a enologickou realitou. Navrhuje sa tiež posilnenie ochrany zemepisných označení pred ich falšovaním na internete a v prípade tovarov v tranzite. Zjednodušenie, ktoré je navrhované pre zemepisné označenia vín, sa musí uplatňovať aj na poľnohospodárske výrobky a potraviny, a to v záujme zabezpečenia primeranej úrovne súdržnosti medzi systémami a poskytnutia vyššie uvedených výhod výrobcom produktov so zemepisným označením v tomto sektore. Systém zemepisných označení aromatizovaných vín, ktorý má iba 5 z 3350 zemepisných označení, nemôže fungovať a mal by sa zlúčiť s iným systémom – systém poľnohospodárskych výrobkov a potravín je na tento účel vhodný, pretože už zahŕňa iné alkoholické nápoje. V nariadení sa navyše predpokladajú ustanovenia, ktoré len prevedú do vnútroštátnych právnych predpisov záväzky prijaté Európskou úniou a jej členskými štátmi v súvislosti s nedávnymi ministerskými rozhodnutiami Svetovej obchodnej organizácie, ktoré sa týkali najmä vývozných dotácií. Napokon sa navrhuje vypustiť niekoľko zastaraných ustanovení, okrem iného systém regulácie výroby a požiadavky vzťahujúce sa na odvetvie cukru, ktorých platnosť uplynula na konci hospodárskeho roka 2016/2017. 2018/0216 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY ktorým sa stanovujú pravidlá týkajúce sa strategických plánov, ktoré majú zostaviť členské štáty v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky (strategické plány SPP) a ktoré sú financované z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV), a ktorým sa zrušuje nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 a nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013 EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä jej článok 42 a článok 43 ods. 2, so zreteľom na Akt o pristúpení z roku 1979, a najmä na odsek 6 protokolu č. 4 o bavlne, ktorý je pripojený k uvedenému aktu, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov, so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Komisia v oznámení Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov s názvom Budúcnosť potravinárstva a poľnohospodárstva z 29. Novembra 2017 sformulovala úlohy, ciele a zameranie spoločnej poľnohospodárskej politiky (ďalej len SPP) po roku 2020. K daným cieľom patrí okrem iného potreba, aby SPP bola viac zameraná na výsledky, potreba zintenzívniť modernizáciu a udržateľnosť (vrátane udržateľnosti v oblasti hospodárstva, sociálnej sféry, životného prostredia a klímy) poľnohospodárskych, lesohospodárskych a vidieckych oblastí, a pomôcť zmierniť administratívnu záťaž prijímateľov súvisiacu s právnymi predpismi Únie. (2)SPP musí dôraznejšie reagovať na výzvy a príležitosti, ktoré sa ukazujú na úrovni Únie, medzinárodnej, vnútroštátnej, regionálnej, miestnej úrovni i na úrovni poľnohospodárskych podnikov, a preto je potrebné zefektívniť riadenie SPP a zlepšiť jej výsledky pri dosahovaní cieľov Únie, ako aj výrazne znížiť administratívnu záťaž. Únia by v SPP založenej na výkonnosti (model vykonávania) mala stanoviť základné politické parametre, akými sú ciele SPP a základné požiadavky, zatiaľ čo členské štáty by mali znášať väčšiu zodpovednosť v súvislosti so spôsobom plnenia a dosahovania daných cieľov a cieľových hodnôt. Zintenzívnená subsidiarita umožňuje lepšie zohľadňovať miestne podmienky a potreby, a teda prispôsobovať podporu tak, aby sa maximalizoval prínos k cieľom Únie. (3)Používanie spoločných vymedzení pojmov stanovených úplne na úrovni Únie spôsobilo členským štátom určité ťažkosti pri zaisťovaní svojich osobitných okolností na vnútroštátnej, regionálnej i miestnej úrovni. Členské štáty by preto mali mať zaručenú flexibilitu, aby vo svojich strategických plánoch SPP mohli vymedziť určité pojmy. S cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky však treba stanoviť určitý rámec na úrovni Únie, v ktorom sa ukotvia potrebné základné prvky, ktoré sa majú zahrnúť do predmetného vymedzenia pojmov („rámcové vymedzenie pojmov“). (4)S cieľom zabezpečiť, aby Únia mohla dodržiavať svoje medzinárodné záväzky týkajúce sa vnútornej podpory, ako sa stanovujú v Dohode WTO o poľnohospodárstve, a konkrétne, aby sa základná podpora príjmu v záujme udržateľnosti a súvisiacich typov intervencií naďalej notifikovala ako podpora typu „zelený kôš“, ktorá nemá žiadne alebo len úplne minimálne účinky narúšajúce trh alebo vplyv na výrobu, by rámcové vymedzenie pojmu „poľnohospodárska činnosť“ malo zahŕňať ako výrobu poľnohospodárskych výrobkov, tak aj údržbu poľnohospodárskej plochy. V súvislosti s prispôsobením miestnym podmienkam by členské štáty mali stanoviť samotné vymedzenie pojmu „poľnohospodárska činnosť“ vo svojich strategických plánoch SPP: (5)Malo by sa stanoviť rámcové vymedzenie pojmu „poľnohospodárska plocha“, s cieľom zachovať podstatné prvky platné na celom území Únie v záujme zabezpečenia porovnateľnosti medzi rozhodnutiami členských štátov, avšak bez toho, aby sa členské štáty pri dosahovaní cieľov Únie obmedzovali. Súvisiace rámcové vymedzenie pojmov „orná pôda“, „trvalé plodiny“ a „trvalý trávny porast“ by sa mali sformulovať všeobecne, aby členské štáty mohli vymedzenia konkretizovať podľa svojich miestnych podmienok. Rámcové vymedzenie pojmu „orná pôda“ by sa malo stanoviť tak, aby ho členské štáty mohli vztiahnuť na rôzne spôsoby výroby vrátane systémov ako agrolesnícky systém a orná pôda s krovím a stromami, a aby bolo potrebné začleniť oblasti pôdy ležiacej úhorom, aby sa zabezpečil oddelený charakter intervencií. Rámcové vymedzenie pojmu „trvalé plodiny“ by malo zahŕňať oblasti využívané na výrobu aj iné oblasti, ako aj škôlky a výmladkové plantáže rýchlo rastúcich drevín, ktoré majú vymedziť členské štáty. Rámcové vymedzenie pojmu „trvalý trávny porast“ by sa malo stanoviť tak, aby členské štáty mohli podrobnejšie špecifikovať kritériá a začleniť druhy iné než trávy alebo iné rastlinné krmivá, ktoré môžu slúžiť ako pasienky alebo z ktorých sa môže získavať krmivo, bez ohľadu na to, či sa využívajú na samotnú výrobu alebo nie. (6)Synergie medzi EPFRV a programom Európsky horizont by mali pôsobiť ako stimul, aby EPFRV čo najlepšie využíval výsledky výskumu a inovácií, predovšetkým tie, ktoré vyplývajú z projektov financovaných z programu Európsky horizont a európskeho partnerstva v oblasti inovácií (EIP) zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, aby sa dosiahli inovácie v sektore poľnohospodárstva a vo vidieckych oblastiach. (7)Malo by sa stanoviť rámcové vymedzenie pojmu „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“ zahŕňajúce podstatné prvky, s cieľom zabezpečiť právnu istotu, že podpora sa vypláca na poľnohospodársku plochu, ktorú má poľnohospodár k dispozícii a na ktorej sa vykonáva poľnohospodárska činnosť. Predovšetkým by členské štáty mali stanoviť podmienky určovania toho, či má poľnohospodár danú pôdu k dispozícii, aby sa zabránilo dvojitému uplatňovaniu nárokov. Vzhľadom na pravdepodobnosť príležitostného a dočasného využívania poľnohospodárskej pôdy na činnosť, ktorá nie je poľnohospodárskou činnosťou v prísnom zmysle, a vzhľadom na potenciál určitých nepoľnohospodárskych činností prispieť k diverzifikácii príjmov poľnohospodárskych podnikov, členské štáty by mali stanoviť primerané podmienky, aby sa ako hektáre, na ktoré možno poskytnúť podporu, začlenili aj oblasti využívané na činnosť, ktorá nie je poľnohospodárskou činnosťou. (8)Pokiaľ ide o oblasti využívané na pestovanie konopy siatej, s cieľom zachovať verejné zdravie a zabezpečiť súlad s inými právnymi predpismi, by používanie semien odrôd konopy siatej s obsahom tetrahydrokanabinolu nižším než 0,2 % malo byť zahrnuté do vymedzenia pojmu „hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu“. (9)S perspektívou ďalej zlepšovať výkonnosť SPP by podpora príjmu mala byť smerovaná skutočným poľnohospodárom. V záujme zabezpečenia spoločnej koncepcie na úrovni Únie týkajúcej sa takéhoto smerovania podpory by sa malo stanoviť rámcové vymedzenie pojmu „skutočný poľnohospodár“ zahŕňajúce jeho podstatné prvky. Členské štáty by na základe tohto rámca mali vo svojich strategických plánoch SPP vymedziť, akí poľnohospodári sa nepovažujú za skutočných poľnohospodárov, a to na základe podmienok ako testy príjmov, vstupov práce v poľnohospodárskom podniku, účel podniku a zápis v registroch. Takisto by nemalo mať za následok vylúčenie podpory pre poľnohospodárov vyvíjajúcich viaceré činnosti, teda ktorí sa aktívne venujú poľnohospodárstvu, ale takisto vyvíjajú nepoľnohospodárske činnosti mimo svojho poľnohospodárskeho podniku, pretože ich viaceré činnosti často posilňujú sociálno-ekonomickú štruktúru vo vidieckych oblastiach. (10)Malo by sa stanoviť rámcové vymedzenie pojmu „mladý poľnohospodár“ na úrovni Únie zahŕňajúce jeho podstatné prvky, s cieľom zabezpečiť súlad medzi typmi intervencií vo forme priamych platieb a typmi intervencií v oblasti rozvoja vidieka pri plnení cieľa generačnej obnovy. (11)S cieľom skonkretizovať ciele SPP, ako sa stanovuje v článku 39 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), ako aj zabezpečiť, aby Únia zodpovedajúcim spôsobom riešila súvisiace aktuálne výzvy, je vhodné stanoviť súbor všeobecných cieľov odrážajúcich smerovanie vytýčené v oznámení Komisie o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“. Súbor špecifických cieľov by sa mal podrobnejšie vymedziť na úrovni Únie a členské štáty by ich mali uplatňovať vo svojich strategických plánoch SPP. Všeobecné ciele by jednak v súlade s posúdením vplyvu mali zabezpečiť rovnováhu medzi jednotlivými rozmermi udržateľného rozvoja a jednak by sa mali premietnuť do týchto špecifických cieľov SPP v podobe konkrétnejších priorít a mali by v nich byť zohľadnené relevantné právne predpisy Únie, predovšetkým vzhľadom na oblasť klímy a životného prostredia. (12)Inteligentnejšia, zmodernizovaná a udržateľnejšia SPP musí obsiahnuť výskum a inovácie, aby mohla slúžiť multifunkčnosti systémov poľnohospodárstva, lesného hospodárstva a potravinových systémov Únie, investovať do technologického rozvoja a digitalizácie, ako aj zlepšiť prístup k nestranným, spoľahlivým, relevantným a novým poznatkom a vedomostiam. (13)Únia by podľa modelu vykonávania SPP mala stanoviť ciele Únie a vymedziť typy intervencií, ako aj základné požiadavky Únie platné pre všetky členské štáty, zatiaľ čo členské štáty by mali zodpovedné za premietnutie rámca Únie do úprav podpory vzťahujúcich sa na prijímateľov. V tomto kontexte by členské štáty mali konať v súlade s Chartou základných práv, všeobecnými zásadami práva Únie, a zabezpečiť, aby právny rámec poskytovania podpory Únie prijímateľom bol založený na strategických plánoch SPP a bol v súlade so zásadami a požiadavkami stanovenými v tomto nariadení a [Horizontal Regulation]. (14)V záujme podpory inteligentného a odolného sektora poľnohospodárstva sú priame platby aj naďalej zásadným faktorom záruky spravodlivej podpory príjmu poľnohospodárov. Podobne sú na zlepšenie trhového oceňovania poľnohospodárov potrebné investície do reštrukturalizácie, modernizácie, inovácie a diverzifikácie poľnohospodárskych podnikov a do zavádzania nových technológií. (15)V súvislosti s intenzívnejšou orientáciou SPP na trh, ako sa načrtlo v oznámení o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“ môže trhová expozícia, zmena klímy a súvisiaca pravidelnosť a závažnosť extrémnych poveternostných udalostí, ako aj sanitárne a rastlinolekárske krízy mať za následok riziko v podobe cenovej volatility a zvýšeného tlaku na príjmy. A preto, hoci sú poľnohospodári v konečnom dôsledku zodpovední za zostavenie vlastných stratégií svojich podnikov, by sa mal stanoviť dôsledný rámec na zabezpečenie primeraného riadenia rizík. Členské štáty a poľnohospodári by preto mali mať možnosť na budovanie kapacít využívať platformu riadenia rizík zriadenú na úrovni Únie, ktorej účelom je poskytovať poľnohospodárom primerané finančné nástroje na investovanie a prístup k prevádzkovému kapitálu, odbornej príprave, prenosu poznatkov a poradenstvu. (16)Podpora starostlivosti o životné prostredie, opatrenia v oblasti klímy a prispievanie k dosahovaniu cieľov Únie v oblasti životného prostredia a klímy sú vysokými prioritami v budúcnosti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva Únie. Štruktúra SPP by preto mala odrážať väčšie ambície vzhľadom na tieto ciele. Na základe modelu vykonávania by opatrenia vykonávané s cieľom riešiť zhoršovanie životného prostredia a zmenu klímy mali byť zamerané na výsledky a článok 11 ZFEÚ by sa na tieto účely mal považovať za povinnosť dosiahnuť presne vymedzený výsledok. Mnohé vidiecke oblasti v Únii trpia štrukturálnymi problémami, akými sú napríklad nedostatok atraktívnych pracovných príležitostí, chýbajúce zručnosti, nedostatočné investície do pripojiteľnosti, infraštruktúry a základných služieb, ako aj odlev mladých ľudí, a preto je mimoriadne dôležité v súlade s deklaráciou Cork 2.0 posilniť sociálno-ekonomickú štruktúru v týchto oblastiach, predovšetkým prostredníctvom tvorby pracovných miest a generačnej obnovy, pričom na tento účel treba do vidieckych oblastí na celom území Európy priniesť iniciatívu Komisie v záujme rastu a zamestnanosti, podporovať v nich sociálne začlenenie, generačnú obnovu a rozvoj „inteligentných dedín“. Ako sa uvádza v oznámení o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“ nové hodnotové reťazce na vidieku, ako napríklad energia z obnoviteľných zdrojov, vzmáhajúce sa biohospodárstvo, obehové hospodárstvo a ekologický cestovný ruch môžu predstavovať sľubný potenciál rastu a vytvárania pracovných miest vo vidieckych oblastiach. V tejto súvislosti môžu kľúčovú úlohu pri zabezpečení prístupu k financovaniu a podpore kapacity rastu poľnohospodárskych podnikov a podnikania zohrávať finančné nástroje a využívanie záruky InvestEU. Pre štátnych príslušníkov tretej krajiny s legálnym pobytom existuje potenciál zamestnať sa vo vidieckych oblastiach, čo podporí ich spoločenskú a hospodársku integráciu, predovšetkým v rámci stratégií miestneho rozvoja vedeného komunitou. (17)SPP by aj naďalej mala zabezpečovať potravinovú bezpečnosť, čo by sa malo chápať ako prístup k dostatočným, bezpečným a výživným potravinám za každých okolností. Navyše by mala pomôcť zlepšiť reakcie poľnohospodárstva Únie na nové požiadavky spoločnosti týkajúce sa potravín a zdravia vrátane udržateľnej poľnohospodárskej výroby, zdravšieho stravovania, plytvania potravinami a dobrých životných podmienok zvierat. SPP by mala naďalej propagovať poľnohospodársku výrobu vyznačujúcu sa osobitnými a cennými vlastnosťami a zároveň pomáhať poľnohospodárom prispôsobovať svoju výrobu podľa trhových signálov a dopytu spotrebiteľov.

(18)Z hľadiska rozsahu reformy potrebnej na dosiahnutie cieľov a reagovanie na obavy je vhodné stanoviť nový právny rámec v jedinom nariadení, ktoré sa vzťahuje na podporu Únie financovanej z Európskeho poľnohospodárskeho záručného fondu (EPZF) a Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) a ktoré nahrádza právne úpravy v súčasnosti stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1305/2013 a nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1307/2013. (19)V tomto nariadení by sa mali stanoviť pravidlá vzťahujúce sa na podporu Únie financovanú z EPZF a EPFRV a udeľovanú v podobe typov intervencií špecifikovaných v strategických plánoch SPP, ktoré zostavili členské štáty a schválila Komisia. (20)S cieľom zabezpečiť, aby Únia mohla dodržiavať svoje medzinárodné záväzky týkajúce sa vnútornej podpory, ako sa stanovujú v Dohode WTO o poľnohospodárstve, by sa určité typy intervencií stanovené v tomto nariadení mali naďalej notifikovať ako podpora typu „zelený kôš“, ktorá nemá žiadne alebo len úplne minimálne účinky narúšajúce trh alebo vplyv na výrobu, alebo ktorá sa má notifikovať ako „modrý kôš“ v rámci programov na obmedzenie výroby a takisto sa na ňu nevzťahujú záväzky zníženia. Ustanovenia tohto nariadenia týkajúce sa takýchto typov intervencií už síce sú v súlade s požiadavkami na podporu typu „zelený kôš“ stanovenými v prílohe 2 k Dohode WTO o poľnohospodárstve alebo požiadavkami na podporu typu „modrý kôš“ stanovenými v jej článku 6.5, malo by sa však zabezpečiť, aby intervencie, ako ich vo svojich strategických plánoch SPP plánujú členské štáty, naďalej spĺňali tieto požiadavky vzťahujúce sa na tieto typy intervencií. (21)Podľa nového systému kondicionality, ktorý vychádza z predchádzajúceho systému krížového plnenia vykonávaného do roku 2020, musia prijímatelia na to, aby mohli úplne čerpať podporu SPP, dodržiavať základné normy týkajúce sa životného prostredia, zmeny klímy, verejného zdravia, zdravia zvierat, zdravia rastlín a dobrých životných podmienok zvierat. Základné normy v zjednodušenej podobe zahŕňajú zoznam povinných požiadaviek na riadenie („SMR“) a normy dobrého poľnohospodárskeho a environmentálneho stavu („GAEC“) pôdy. V týchto základných normách by mali byť dôkladnejšie zohľadnené výzvy v oblasti životného prostredia a zmeny klímy, ako aj nová environmentálna štruktúra SPP, vďaka čomu sa dospeje k vyššej úrovni ambícií v oblasti životného prostredia a klímy, ako to Komisia ohlásila vo svojom oznámení o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“ a vo viacročnom finančnom rámci („VFR“). Kondicionalita má takisto prispieť k rozvoju udržateľného poľnohospodárstva vďaka lepšej informovanosti prijímateľov o potrebe dodržiavať tieto základné normy. Jej cieľom je ďalej prispieť k tomu, aby bola SPP vo väčšom súlade s očakávaniami spoločnosti, a to prostredníctvom zlepšenia súladu tejto politiky s cieľmi v oblasti životného prostredia, verejného zdravia, zdravia zvierat, zdravia rastlín a dobrých životných podmienok zvierat. Kondicionalita by mala byť neoddeliteľnou súčasťou environmentálnej štruktúry SPP, a to ako súčasť východiska pre ambicióznejšie záväzky v oblasti životného prostredia a klímy, a mala by sa uplatňovať všeobecne na celom území Únie. V prípade poľnohospodárov, ktorí tieto požiadavky nespĺňajú, by členské štáty mali zabezpečiť uplatňovanie primeraných, účinných a odrádzajúcich sankcií v súlade s [ horizontálne nariadenie]. (22)Rámec noriem GAEC má prispieť k prispôsobeniu sa zmene klímy a jej zmierneniu, riešeniu problémov v oblasti vody, ochrane kvality pôdy a k ochrane a ku kvalite biodiverzity. Rámec treba zlepšiť tak, aby sa zohľadnili predovšetkým postupy stanovené do roku 2020 v rámci ekologizačných platieb, zmierňovaní zmeny klímy a potreby zlepšiť udržateľnosť poľnohospodárskych podnikov, a predovšetkým vzhľadom na riadenie živín. Treba skonštatovať, že každá norma GAEC prispieva k viacerým cieľom. Členské štáty by na vykonávanie rámca mali vymedziť vnútroštátnu normu za každú normu stanovenú na úrovni Únie, pričom treba zohľadniť osobité črty predmetnej oblasti vrátane pôdnych a podnebných podmienok, existujúcich poľnohospodárskych podmienok, využívania pôdy, striedania plodín, poľnohospodárskej praxe a štruktúry poľnohospodárskych podnikov. Takisto môžu vymedziť iné dodatočné vnútroštátne normy týkajúce sa hlavných cieľov stanovených v prílohe III s cieľom zlepšiť výsledky rámca GAEC v oblasti životného prostredia a klímy. S cieľom podporiť agronomickú výkonnosť i environmentálne správanie poľnohospodárskych podnikov sa ako súčasť rámca GAEC zostavia plány riadenia živín, a to pomocou špeciálnych elektronických nástrojov pre udržateľnosť poľnohospodárskeho podniku, ktorý jednotlivým poľnohospodárom poskytnú členské štáty. Účelom nástroja je poskytovať podporu pri podnikových rozhodnutiach, počnúc minimálnymi funkcionalitami na riadenie živín. Širokosiahla interoperabilita a modulárnosť by mali zabezpečiť aj možnosť pridať iné elektronické podnikové aplikácie i aplikácie elektronickej správy vecí verejných. Komisia by v záujme zabezpečenia rovnakých podmienok pre všetkých poľnohospodárov a na celom území Únie mala členským štátom poskytnúť podporu pri zostavovaní nástroja, ako aj pri uchovávaní údajov a potrebných službách ich spracúvania. (23)Členské štáty musia SMR úplne vykonávať na to, aby sa mohli uplatňovať na úrovni poľnohospodárskych podnikov, a na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania s poľnohospodármi. Aby sa pri posilňovaní udržateľnosti politiky zabezpečila konzistentnosť pravidiel týkajúcich sa kondicionality by SMR mali zahŕňať hlavné právne predpisy Únie o životnom prostredí, verejnom zdraví, zdraví zvierat, zdraví rastlín a dobrých životných podmienkach zvierat, ktorých vykonávanie na vnútroštátnej úrovni znamená presné povinnosti pre jednotlivých poľnohospodárov vrátane povinností podľa smernice Rady 92/43/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/147/ES alebo smernice Rady 91/676/EHS. V nadväznosti na spoločné vyhlásenie Európskeho parlamentu a Rady v prílohe k nariadeniu Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1306/2013 sa relevantné ustanovenia smernice Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/ES a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/128/ES zahrnuli ako SMR do rozsahu pôsobnosti kondicionality a zoznam noriem GAEC sa upravil zodpovedajúcim spôsobom. (24)Členské štáty by mali na tento účel zaviesť poradenské služby pre poľnohospodárske podniky s cieľom zlepšiť udržateľné riadenie a celkovú výkonnosť poľnohospodárskych a vidieckych podnikov, pričom by mali zahŕňať hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer, a s cieľom určiť potrebné zlepšenia všetkých opatrení na úrovni poľnohospodárskeho podniku stanovených v strategických plánoch SPP. Tieto poradenské služby pre poľnohospodárske podniky by poľnohospodárom a iným prijímateľom podpory SPP mali pomôcť lepšie si uvedomiť súvislosti medzi riadením poľnohospodárskeho podniku a obhospodarovaním pôdy na jednej strane a určitými normami, požiadavkami a informáciami vrátane v oblasti životného prostredia a klímy na druhej strane. Patria sem normy stanovené v strategických plánoch SPP vzťahujúce sa na poľnohospodárov a iných prijímateľov podpory SPP alebo normy pre nich dôležité, ako aj normy vyplývajúce z právnych predpisov o vode, udržateľnom používaní pesticídov i iniciatív na boj proti antimikrobiálnej rezistencii a riadenia rizika. S cieľom zvýšiť kvalitu a účinok poradenstva by členské štáty integrovať poradcov v rámci poľnohospodárskych vedomostných a inovačných systémov („AKIS“), aby mohli poskytovať aktuálne technologické a vedecké informácie získané z výskumu a inovovania. (25)Na zabezpečenie spravodlivejšieho rozdelenia podpory príjmu by sa sumy priamych platieb presahujúce určitý strop mali znížiť a výsledok tohto zníženia by sa mal buď využiť na oddelené priame platby a prioritne na komplementárnu redistributívnu podporu príjmu v záujme udržateľnosti alebo previesť na EPFRV. S cieľom zabrániť negatívnym účinkom na zamestnanosť by sa pri uplatnení tohto mechanizmu mal zohľadniť aspekt práce. (26)V právnych predpisoch Únie by sa mala stanoviť povinnosť členských štátov určiť vo svojom strategickom pláne SPP súbor požiadaviek vzťahujúcich sa na minimálnu plochu ako podmienka získania oddelených platieb. Takéto požiadavky by sa mali týkať potreby zabrániť nadmernej administratívnej záťaži spôsobenej riadením veľkého počtu platieb malých súm i potreby zabezpečiť skutočný prínos podpory k dosahovaniu cieľov SPP, ku ktorým prispievajú oddelené priame platby. Na zaručenie minimálnej úrovne podpory príjmu v poľnohospodárstve pre všetkých skutočných poľnohospodárov, ako aj na splnenie cieľa zmluvy zabezpečiť primeranú životnú úroveň poľnohospodárov by sa mala ako typ intervencie „základná podpora príjmu v záujme udržateľnosti“ zaviesť ročná oddelená platba na plochu. S cieľom spresniť smerovanie tejto podpory možno sumy platby diferencovať podľa skupín území na základe sociálno-ekonomických a/alebo agronomických podmienok. Členské štáty sa v snahe zabrániť účinkom narúšajúcim príjem poľnohospodárov môžu rozhodnúť vykonávať základnú podporu príjmu v záujme udržateľnosti na základe platobných nárokov. V tomto prípade by hodnota platobných nárokov pred akoukoľvek ďalšou konvergenciou mala byť úmerná ich hodnote, ako sa stanovuje v režimoch základnej platby podľa nariadenia (EÚ) č. 1307/2013, pričom treba zohľadniť aj platby na poľnohospodárske postupy prospešné pre klímu a životné prostredie. Členské štáty by mali dosiahnuť aj ďalšiu konvergenciu, aby sa postupne odpútali od hodnôt z minulosti. (27)Členské štáty by pri poskytovaní oddelenej priamej pomoci na základe systému platobných nárokov mali naďalej riadiť národnú rezervu alebo rezervy podľa skupín území. Takéto rezervy by sa mali využívať prioritne pre mladých poľnohospodárov a poľnohospodárov začínajúcich s poľnohospodárskou činnosťou. Pravidlá využívania a prevodu platobných nárokov sú potrebné aj na zaručenie bezproblémového fungovania systému. (28)Malé poľnohospodárskej podniky zostávajú základným pilierom poľnohospodárstva v Únii, pretože zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore zamestnanosti na vidieku a prispievajú k územnému rozvoju. Členské štáty by s cieľom podporovať vyváženejšie rozdelenie podpory a znížiť pre prijímateľov administratívnu záťaž mali mať opciu ponúkať malým poľnohospodárom možnosť nahradiť iné priame platby jednorazovou platbou pre malých poľnohospodárov. (29)Vzhľadom na uznanú potrebu propagovať vyváženejšie rozdelenie podpory medzi malé a/alebo stredne veľké poľnohospodárske podniky viditeľným a merateľným spôsobom by sa na úrovni Únie mala stanoviť špecifická oddelená platba za hektár, teda komplementárna redistributívna podpora príjmu v záujme udržateľnosti. Členské štáty by s cieľom spresniť smerovanie tejto komplementárnej podpory a zohľadniť rozdiely v štruktúre poľnohospodárskych podnikov na celom území Únie mali mať možnosť poskytovať rôzne sumy komplementárnej podpory na rôzne hektárové rozsahy. (30)Zavádzanie a rozvoj nových hospodárskych činností v sektore poľnohospodárstva je pre mladých poľnohospodárov finančne náročné, čo je potrebné pri prideľovaní a smerovaní priamych platieb zvážiť. Tento vývoj je mimoriadne dôležitý pre konkurencieschopnosť sektoru poľnohospodárstva v Únii, a preto členské štáty môžu stanoviť komplementárnu podporu príjmu pre mladých poľnohospodárov. Účelom zavedenia tohto typu intervencií by malo byť poskytnutie dodatočnej podpory príjmu mladým poľnohospodárom po vytvorení podniku. (31)SPP by mala zaručiť, že členské štáty dokážu vyhovieť miestnym potrebám a rešpektovať skutočné okolnosti poľnohospodárov, a tak zintenzívniť dosahovanie výsledkov v oblasti životného prostredia. Členské štáty by v rámci priamych platieb v strategických plánoch SPP mali zriadiť dobrovoľné ekologické režimy pre poľnohospodárov, ktoré by sa mali úplne koordinovať s inými relevantnými intervenciami. Vymedziť by ich mali ako platbu poskytovanú buď ako odmena za podnecovanie a poskytovanie verejných statkov prostredníctvom poľnohospodárskych postupov prospešných pre klímu a životné prostredie alebo ako kompenzácia za zavedenie takýchto postupov. V oboch prípadoch by mali byť prejavom úsilia zlepšiť výkonnosť SPP v oblasti životného prostredia a klímy, a teda by sa mali skoncipovať tak, aby presahovali rámec povinných požiadaviek ukotvených v systéme kondicionality. Členské štáty sa môžu rozhodnúť zriadiť ekologické režimy pre poľnohospodárske postupy, ako napríklad zlepšené obhospodarovanie trvalých pasienkov a krajinných prvkov a ekologické poľnohospodárstvo. Tieto režimy takisto môžu zahŕňať „režimy vstupnej úrovne“, ktoré môžu byť podmienkou prijatia ambicióznejších záväzkov v oblasti rozvoja vidieka. (32)Členským štátom by sa malo povoliť využívať časť svojho finančného stropu k dispozícii na priame platby na viazanú podporu príjmu s cieľom zlepšiť konkurencieschopnosť, udržateľnosť a/alebo kvalitu v určitých sektoroch a výrobách, ktoré sú mimoriadne dôležité zo sociálnych, ekonomických alebo ekologických dôvodov a čelia ťažkostiam. Ďalej by sa členským štátom malo povoliť využívať dodatočnú časť svojho finančného stropu k dispozícii na priame platby na udeľovanie viazanej podpory príjmu konkrétne na podporu pestovania bielkovinových plodín s cieľom znížiť nedostatok Únie v tejto oblasti. (33)Mal by sa zabezpečiť súlad viazanej podpory príjmu s medzinárodnými záväzkami Únie. To zahŕňa konkrétne požiadavky memoranda o porozumení medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom a Spojenými štátmi americkými v súvislosti s olejnatými semenami v rámci GATT, platného podľa zmien osobitnej základnej plochy EÚ pre olejnaté semená na základe zmien zloženia EÚ. Komisia by mala mať právomoc prijímať na tento účel vykonávacie akty, v ktorých stanoví podrobné pravidlá v tejto oblasti. (34)V súlade s cieľmi stanovenými v protokole č. 4 o bavlne pripojenému k aktu o pristúpení z roku 1979 je potrebné naďalej poskytovať „osobitnú platbu na bavlnu“ za hektár, na ktorý možno poskytnúť podporu, v súvislosti s pestovaním tejto plodiny, ako aj podporu medziodvetvovým organizáciám v oblastiach, kde sa bavlna vyrába. Hoci rozpočtové alokácie na bavlnu sú pevne stanovené a nemožno ich využiť na iné účely a pretože vykonávanie tohto programu má právny základ v zmluvách, platba na bavlnu by nemala byť súčasťou intervencií schválených v strategickom pláne SPP. S cieľom zabezpečiť efektívne uplatňovanie a riadenie osobitnej platby na bavlnu by sa na Komisiu mala delegovať právomoc prijímať určité akty. (35)Sektorové typy intervencií sú potrebné na prispievanie k dosahovaniu cieľov SPP a posilňujú synergie s inými nástrojmi SPP. V súlade s modelom vykonávania by sa na úrovni Únie mali vypracovať minimálne požiadavky týkajúce sa obsahu a cieľov takýchto sektorových typov intervencií s cieľom zabezpečiť rovnaké podmienky na vnútornom trhu a zabrániť nerovnej a nespravodlivej hospodárskej súťaži. Členské štáty by mali odôvodniť ich zahrnutie do svojich strategických plánov SPP a zabezpečiť súlad s inými intervenciami na úrovni sektoru. Všeobecné typy intervencií, ktoré sa majú stanoviť na úrovni Únie by mali pokrývať sektor ovocia a zeleniny, vína, včelárskych výrobkov, olivového oleja a stolových olív, chmeľu a iných výrobkov, ktoré sa majú vymedziť, v prípade ktorých sa vytvorenie sektorových programov považuje za prínosné pre dosiahnutie niektorých alebo všetkých všeobecných a špecifických cieľov SPP sledovaných v tomto nariadení. (36)Na zachovanie špecifickosti intervencie a uľahčenie programovania sektorových intervencií v prípade vína, olivového oleja a stolových olív, chmeľu a iných poľnohospodárskych výrobkov, ktoré sa majú v tomto nariadení vymedziť, je potrebné vnútroštátne finančné krytie alebo iné obmedzenia vo forme stropov. V sektoroch ovocia a zeleniny a včelárskych výrobkov by sa však finančná pomoc Únie mala naďalej povoľovať podľa pravidiel stanovených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013, aby sa neohrozilo dosiahnutie doplnkových cieľov, ktoré platia konkrétne pri týchto typoch intervencií. Ak by členské štáty do svojich strategických plánov SPP zaviedli podporu na „iné sektorové intervencie“, zodpovedajúca finančná alokácia by sa mala odpočítať od alokácie na typ intervencií vo forme priamych platieb dotknutých členských štátov, aby sa zachovala finančná neutralita. Ak by sa členský štát rozhodol nevykonávať sektorové intervencie v prípade chmeľu a olivového oleja, súvisiace alokácie pre daný členský štáty by sa mali sprístupniť ako dodatočné alokácie na typ intervencií vo forme priamych platieb. (37)Pokiaľ ide o intervencie v záujme rozvoja vidieka, zásady sú vymedzené na úrovni Únie, predovšetkým vzhľadom na základné požiadavky, aby členské štáty uplatňovali podmienky účasti. Členské štáty by však mali mať široký priestor na vlastné zváženie vymedzenia konkrétnych podmienok podľa svojich vlastných potrieb. Typy intervencií v záujme rozvoja vidieka zahŕňajú platby na záväzky týkajúce sa aspektu životného prostredia, klímy a iné záväzky riadenia, ktoré by členské štáty mali podporovať na celom svojom území podľa svojich konkrétnych vnútroštátnych, regionálnych alebo miestnych potrieb. Členské štáty by mali poskytovať platby poľnohospodárom a iným pôdohospodárom, ktorí dobrovoľne prijímajú záväzky riadenia, ktoré prispievajú k adaptácii sa na zmenu klímy a jej zmierneniu a k ochrane a zlepšeniu životného prostredia vrátane kvality a množstva vody, kvality ovzdušia, pôdy, biodiverzity a ekosystémových služieb vrátane dobrovoľných záväzkov v súvislosti so systémom Natura 2000 a podpory genetickej diverzity. Podpora v rámci platieb na záväzky riadenia sa môže udeľovať aj v podobe miestne riadených, integrovaných koncepcií a koncepcií spolupráce a intervencií zameraných na výsledky.

(38)Podpora na záväzky riadenia môže zahŕňať prémie na ekologické poľnohospodárstvo za konverziu na ekologické plochy a ich udržiavanie; platby na iné typy intervencií v prospech výrobných systémov šetrných k životnému prostrediu, ako napríklad agro-ekológia, pôdoochranné poľnohospodárstvo a integrovaná výroba; lesnícko-environmentálne a klimatické služby a ochranu lesov; prémie na lesy a vytvorenie agrolesníckych systémov, dobré životné podmienky zvierat; ochranu genetických zdrojov, ich udržateľného využívania a rozvoja. Členské štáty môžu podľa vlastných potrieb vyvinúť iné režimy v rámci tohto typu intervencií. Tento typ platieb by mal pokrývať dodatočné náklady a stratu príjmu len v dôsledku záväzkov presahujúcich východiskový rámec povinných noriem a požiadaviek stanovených na úrovni Únie a vo vnútroštátnych právnych predpisoch, ako aj kondicionality stanovenej v strategickom pláne SPP. Záväzky týkajúce sa tohto druhu intervencií možno prijímať na vopred určené ročné alebo viacročné obdobie, v náležite opodstatnených prípadoch môžu presahovať aj časový rámec siedmich rokov. (39)Opatrenia lesného hospodárstva by mali prispievať k vykonávaniu stratégie lesného hospodárstva Únie a byť založené programoch pre lesy členských štátov na vnútroštátnej alebo nižšej úrovni alebo rovnocenných nástrojoch, ktoré by mali vychádzať z nariadenia o začlenení emisií skleníkových plynov a odstraňovaní z využívania pôdy, zo zmien vo využívaní pôdy a z lesného hospodárstva do rámca politík v oblasti klímy a energetiky na rok 2030 [nariadenie LULUCF ] a zo záväzkov prijatých na Ministerskej konferencii o ochrane lesov v Európe. Intervencie by mali byť založené na plánoch obhospodarovania lesov alebo rovnocenných nástrojoch a môžu zahŕňať rozvoj lesných oblastí a udržateľné obhospodarovanie lesov vrátane zalesňovania pôdy a tvorby a regenerácie agrolesníckych systémov; ochranu, obnovu a zlepšenie lesných zdrojov, pričom sa zohľadňujú potreby spojené s adaptáciou; investovanie do zaručenia a zlepšenia ochrany lesov a ich odolnosti i poskytovanie lesných ekosystémových klimatických služieb a opatrenia a investície na podporu energie z obnoviteľných zdrojov a biohospodárstva. (40)Členské štáty môžu s cieľom zabezpečiť spravodlivé príjmy a odolnosť sektora poľnohospodárstva na celom území Únie poskytovať podporu poľnohospodárom v oblastiach s prírodnými a inými prekážkami súvisiacimi s konkrétnou oblasťou. Pokiaľ ide o platby na oblasti s prírodnými prekážkami, označenie z politiky rozvoja vidieka na obdobie 2014 – 2020 by sa malo uplatňovať naďalej. Na to, aby SPP mohla priniesť pridanú hodnotu EÚ k životnému prostrediu a posilniť svoje synergie s financovaním investícií do prírody a biodiverzity, je potrebné osobitné opatrenie zamerané na kompenzáciu prijímateľov za znevýhodnenia súvisiace s realizáciou systému Natura 2000 a vykonávaním rámcovej smernice o vode. Podpora by sa mala naďalej poskytovať poľnohospodárom a správcom lesov na prekonanie osobitných znevýhodnení, ktoré vyplývajú z vykonávania smernice 2009/147/ES a smernice Rady 92/43/EHS, a aby sa prispelo k účinnému riadeniu lokalít sústavy Natura 2000. Poľnohospodárom by sa pritom mala poskytovať aj podpora určená na prekonávanie znevýhodnení v povodiach riek, ktoré vyplývajú z vykonávania rámcovej smernice o vode. Podpora by mala byť spojená so špecifickými požiadavkami opísanými v strategických plánoch SPP, ktoré presahujú príslušné povinné normy a požiadavky. Členské štáty by takisto mali zabezpečiť, aby platby poľnohospodárom nemali za následok dvojité financovanie, teda súčasné financovanie z prostriedkov na ekologické režimy. Okrem toho by členské štáty mali pri celkovom zostavovaní svojich strategických plánov SPP zohľadniť osobitné potreby území sústavy Natura 2000. (41)Ciele SPP by sa mali sledovať aj prostredníctvom podpory investícií, a to produktívnych i neproduktívnych, v poľnohospodárskom podniku i mimo neho. Takéto investície sa môžu okrem iného vzťahovať na infraštruktúry týkajúce sa rozvoja, modernizácie alebo prispôsobenia poľnohospodárstva a lesného hospodárstva zmene klímy vrátane prístupu k poľnohospodárskej a lesnej pôde, sceľovania a zlepšovania pozemkov, agro-lesníckych postupov a dodávok a úspor energie a vody. Na lepšie zabezpečenie súladu strategických plánov SPP s cieľmi Únie, ako aj rovnakých podmienok pre členské štáty sa do tohto nariadenia zahrnul negatívny zoznam predmetov investovania. (42)V súvislosti s potrebou vyrovnať nedostatok investícií v sektore poľnohospodárstva v Únii a zlepšiť prístup k finančným nástrojom pre prioritné skupiny, predovšetkým mladých poľnohospodárov a nových aktérov s vyšším profilom rizika, by sa malo podporovať využívanie záruky InvestEU a kombinovanie grantov a finančných nástrojov. Členské štáty v dôsledku rozdielov z hľadiska prístupu k finančným nástrojom, rozvoja bankového sektora, prítomnosti rizikového kapitálu, miery oboznámenosti orgánov verejnej správy a potenciálnej škály prijímateľov s finančnými nástrojmi, využívajú finančné nástroje rôznym spôsobom, a preto by mali v strategických plánoch SPP vytýčiť primerané cieľové hodnoty, určiť prijímateľov a preferenčné podmienky a iné možné pravidlá oprávnenosti. (43)Mladí poľnohospodári a noví aktéri naďalej čelia výrazným prekážkam, pokiaľ ide o prístup k pôde, vysoké ceny a prístup k úverom. Ich podniky sú viac ohrozené volatilitou cien (pri vstupoch i výrobkoch) a ich potreby z hľadiska odbornej prípravy v oblasti podnikateľských zručností a zručností riadenia rizík sú výrazné. Preto je mimoriadne dôležité aj naďalej podporovať vytváranie nových podnikov a poľnohospodárskych podnikov. Členské štáty by mali zabezpečiť strategickú koncepciu a určiť jednoznačný súbor navzájom prepojených intervencií v záujme generačnej obnovy v rámci zodpovedajúcich špecifických cieľov. Na tento účel môžu vo svojich strategických plánoch SPP stanoviť preferenčné podmienky pre finančné nástroje pre mladých poľnohospodárov a nových aktérov a do svojich strategických plánov SPP by mali zahrnúť účelovú viazanosť sumy zodpovedajúcej minimálne 2 % ročného finančného krytia priamych platieb. Malo by sa stanoviť zvýšenie maximálnej sumy pomoci mladým poľnohospodárom na usadenie sa a vytváranie startupov na vidieku na sumu až 100 000 EUR, pričom prístup k nej možno zabezpečiť aj prostredníctvom finančných nástrojov alebo kombinácie s nimi. (44)V súvislosti s potrebou zabezpečiť primerané nástroje riadenia rizík by sa malo zachovať poistné a vzájomné fondy financované z EPFRV. Kategória vzájomných fondov zahŕňa nástroje súvisiace s výrobnými stratami, ako aj všeobecné a sektorové nástroje na stabilizáciu príjmov súvisiace so stratami príjmu. (45)Podpora by mala umožňovať nadviazanie a realizáciu spolupráce medzi minimálne dvoma subjektmi s cieľom dosiahnuť ciele SPP. Podpora môže zahŕňať všetky aspekty takejto spolupráce, napríklad vytvorenie systémov kvality; spoločné opatrenia v oblasti životného prostredia a klímy; podporu krátkych dodávateľských reťazcov a miestnych trhov; pilotné projekty; projekty operačných skupín v rámci projektov miestneho rozvoja EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, „inteligentné dediny“, združenia nákupcov a strojné spolky; partnerstvá poľnohospodárskych podnikov; plány obhospodarovania lesov; siete a klastery; sociálne poľnohospodárstvo; poľnohospodárstvo podporované komunitou; akcie v rozsahu iniciatívy LEADER a vytvorenie skupín výrobcov a organizácií výrobcov, ako aj iných foriem spolupráce považovaných za potrebné na dosiahnutie špecifických cieľov SPP. (46)V oznámení o „Budúcnosti potravinárstva a poľnohospodárstva“ sa spomína výmena vedomostí a zameranie na inovácie ako prierezové ciele novej SPP. SPP by mala naďalej podporovať interaktívny inovačný model, ktorý zintenzívňuje spoluprácu aktérov, aby sa čo najlepším spôsobom využívali komplementárne oblasti vedomostí s cieľom šíriť praktické riešenia. Poradenské služby pre poľnohospodárske podniky by sa v rámci systémov AKIS mali posilniť. V strategickom pláne SPP by sa mali uvádzať informácie o tom, ako poradenské služby, výskum a vidiecke siete budú spolupracovať. Každý členský štát alebo prípadne región môže financovať viaceré akcie zamerané na výmenu poznatkov a inovácie, a na tento účel využívať typy intervencií rozvedené v tomto nariadení. (47)Typy intervencií vo forme priamych platieb a sektorových typov intervencií by sa naďalej mali financovať z EPZF, typy intervencií v záujme rozvoja vidieka by sa zas naďalej mali financovať z EPFRV, ako sa opisuje v tomto nariadení. Pravidlá finančného riadenia SPP by sa mali stanoviť osobitne pre každý z týchto dvoch fondov, ako aj pre činnosti z nich podporované, pričom treba zohľadniť skutočnosť, že nový model vykonávania poskytuje členským štátom viac flexibility a subsidiarity pri dosahovaní ich cieľov. Typy intervencií podľa tohto nariadenia by sa mali vzťahovať na obdobie od 1. januára 2021 do 31. decembra 2027. (48)Podpora na priame platby podľa strategických plánov SPP by sa mala poskytovať v rámci národných alokácií, ktoré sa majú stanoviť v tomto nariadení. Tieto národné alokácie by mali odrážať pokračujúce zmeny, pričom alokácie členským štátom s najnižšou úrovňou podpory na hektár sa postupne zvyšujú, aby sa preklenula 50 % medzera oproti 90 % priemeru Únie. Na zohľadnenie mechanizmu zníženia platieb a možnosti použiť jeho výsledok v členskom štáte by sa malo povoliť, aby celková orientačná finančná alokácia za rok v strategickom pláne SPP daného členského štátu mohla presiahnuť národnú alokáciu. (49)S cieľom uľahčiť riadenie fondov EPFRV by sa mala stanoviť jedna miera príspevku na podporu z EPFRV v pomere k verejným výdavkom v členských štátoch. S cieľom zohľadniť osobitný význam alebo charakter určitých druhov operácií by sa vo vzťahu k nim mali stanoviť osobitné miery príspevku. S cieľom zmierniť osobitné obmedzenia vyplývajúce z úrovne rozvoja, odľahlosti a ostrovného charakteru by sa mala stanoviť vhodná miera príspevku z EPFRV pre menej rozvinuté regióny, najvzdialenejšie regióny uvedené v článku 349 ZFEÚ a menšie ostrovy v Egejskom mori. (50)Z EPFRV by sa nemali podporovať investície, v dôsledku ktorých by došlo k ohrozeniu životného prostredia. Preto je potrebné v tomto nariadení stanoviť viaceré pravidlá vylúčenia, ako aj možnosť ďalej tieto záruky rozvinúť v delegovaných aktoch. Predovšetkým by sa z EPFRV nemali financovať investície do zavlažovania, ktoré neprispieva k dosiahnutiu alebo zachovaniu dobrého stavu súvisiaceho vodného útvaru alebo útvarov, ani investície do zalesňovania, ktoré nemožno zlúčiť cieľmi v oblasti životného prostredia a klímy v súlade so zásadami udržateľného obhospodarovania lesov. (51)Na účely zabezpečenia primeraného financovania určitých priorít by sa pri podpore z EPFRV mali stanoviť pravidlá minimálnych finančných alokácií na tieto priority. Na zabezpečenie rovnakých podmienok poľnohospodárov by sa takisto mala stanoviť maximálna alokácia v prípade viazanej podpory v rámci priamych platieb. Ďalej by sa členským štátom malo povoliť využívať dodatočnú časť svojho finančného stropu k dispozícii na priame platby na udeľovanie viazanej podpory príjmu konkrétne na zlepšenie konkurencieschopnosti, udržateľnosti a/alebo kvality pestovania bielkovinových plodín. (52)V záujme zohľadnenia významu boja proti zmene klímy v súlade so záväzkami EÚ k vykonávaniu Parížskej dohody, ako aj cieľmi OSN v oblasti udržateľného rozvoja tento program prispeje k zakomponovaniu hľadiska ochrany klímy do politík Únie a k dosiahnutiu celorozpočtovej cieľovej hodnoty, aby 25 % výdavkov prispievalo k splneniu cieľov v oblasti klímy. Očakáva sa, že vďaka opatreniam v rámci SPP 40 % celkového finančného krytia SPP bude plynúť na ciele v oblasti klímy. Relevantné opatrenia sa určia v priebehu prípravy a vykonávania programu a opätovne sa posúdia pri príslušných postupoch hodnotenia a preskúmania. (53)Presun zodpovednosti za posúdenie potrieb a dosahovanie cieľov na členské štáty je spojený so zvýšenou flexibilitou pri stanovovaní kombinácie oboch typov intervencií vo forme priamych platieb a sektorových typov intervencií i typov intervencií v záujme rozvoja vidieka. Sprievodným javom by mala byť určitá flexibilita vzhľadom na prispôsobenie príslušnej národnej alokácie finančných prostriedkov. Ak sa členský štát domnieva, že vopred alokované finančné krytie nie je dostatočné, aby existoval priestor pre všetky plánované opatrenia, určitý stupeň flexibility je opodstatnený, pričom zároveň treba zabrániť výrazným výkyvom v pomere medzi mierou ročnej priamej podpory príjmu a sumami dostupnými na viacročné intervencie v rámci EPFRV. (54)Členské štáty by s cieľom zvýšiť pridanú hodnotu Únie a zachovať fungovanie vnútorného poľnohospodárskeho trhu, ako aj s cieľom napĺňať uvedené všeobecné a špecifické ciele, nemali prijímať rozhodnutia podľa tohto nariadenia izolovane, ale v rámci štruktúrovaného postupu, ktorý by sa mal ukotviť v strategickom pláne SPP. V pravidlách Únie „zhora nadol“ by sa mali stanoviť špecifické ciele SPP platné pre celú EÚ, hlavné typy intervencií, výkonnostný rámec a štruktúra správy vecí verejných. Účelom tohto rozdelenia úloh je zabezpečiť úplnú zhodu medzi investovanými finančnými zdrojmi a dosiahnutými výsledkami. (55)Na zabezpečenie jednoznačne strategickej povahy týchto strategických plánov SPP a uľahčenie prepojenia s ostatnými politikami Únie, a predovšetkým s vytýčenými dlhodobými vnútroštátnymi cieľovými hodnotami vyplývajúcimi z právnych predpisov Únie alebo medzinárodných dohôd, napríklad dohôd v oblasti zmeny klímy, lesov, biodiverzity a vody, je vhodné stanoviť, že každý členský štát by mal mať jeden jediný strategický plán SPP. (56)Členské štáty by v procese vypracúvania svojich strategických plánov SPP mali analyzovať svoju konkrétnu situáciu a potreby, vytýčiť cieľové hodnoty súvisiace s dosahovaním cieľov SPP a navrhnúť intervencie, ktoré im umožnia tieto vlastné ciele dosiahnuť, pričom by ich mali prispôsobiť podľa vnútroštátneho a konkrétneho regionálneho kontextu vrátane najvzdialenejších regiónov podľa článku 349 ZFEÚ. Takýto proces by mal podporovať väčšiu mieru subsidiarity v spoločnom rámci Únie, pričom by sa malo zaručiť dodržiavanie všeobecných zásad práva Únie a cieľov SPP. Preto je vhodné stanoviť pravidlá štruktúry a obsahu strategických plánov SPP. (57)Na zabezpečenie toho, aby členské štáty určovali primerané cieľové hodnoty a zostavovali primerané intervencie a aby sa maximalizoval prínos k dosahovaniu cieľov SPP, je potrebné založiť stratégiu strategických plánov SPP na predchádzajúcej analýze miestneho kontextu a posúdení potrieb v súvislosti s cieľmi SPP.

(58)Strategické plány SPP by mali byť zamerané na zabezpečenie zvýšenej prepojenosti všetkých nástrojov SPP, pretože by sa mala vzťahovať tak na typy intervencií vo forme priamych platieb, sektorové typy intervencií, ako aj typy intervencií v záujme rozvoja vidieka. Takisto by mali zabezpečiť a vykazovať súlad rozhodnutí členských štátov s prioritami a cieľmi Únie a ich primeranosť. Preto je vhodné, aby obsahovali stratégiu intervencií zameranú na výsledky, štruktúrovanú podľa špecifických cieľov SPP vrátane kvantifikovaných cieľových hodnôt vo vzťahu k týmto cieľom. Je vhodné, aby tieto cieľové hodnoty boli založené na ukazovateľoch výsledku, aby bolo možné monitorovať na ročnej báze. (59)Stratégia by takisto mala zdôrazňovať komplementaritu jednak medzi nástrojmi SPP, a jednak s inými politikami Únie. V každom strategickom pláne SPP by mali byť podľa potreby zohľadnené právne predpisy v oblasti životného prostredia a klímy, pričom národné plány vyplývajúce z týchto právnych predpisov by sa mali opísať ako súčasť analýzy aktuálnej situácie („analýza SWOT“). Je vhodné zostaviť zoznam legislatívnych nástrojov, na ktoré by sa strategický plán SPP mal výslovne odvolávať. (60)Vzhľadom na to, že členským štátom by sa mala umožniť flexibilita, pokiaľ ide o rozhodnutia vo vnútroštátnom rámci čiastočne delegovať vykonávanie strategického plánu SPP na regionálnu úroveň, aby sa uľahčila koordinácia medzi regiónmi pri riešení celoštátnych výziev, je vhodné, aby sa v strategických plánoch SPP stanovil opis súhry intervencií na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. (61)Strategické plány SPP by Komisii mali umožniť prevziať zodpovednosť za riadenie rozpočtu Únie a členským štátom zabezpečiť právnu istotu vzhľadom na určité prvky plánu, a preto je vhodné, aby obsahovali špecifický opis jednotlivých intervencií vrátane podmienok oprávnenosti, rozpočtových alokácií, plánovaných výstupov a jednotkových nákladov. Na získanie prehľadu o všetkých rozpočtových aspektoch a o každej intervencii je potrebný finančný plán spolu s plánom cieľových hodnôt. (62)S cieľom zabezpečiť bezprostredný začiatok a efektívne vykonávanie strategických plánov SPP by podpora z EPZF a EPFRV mala byť založená na existencii dobrých podmienok administratívneho rámca. Každý strategický plán SPP by preto mal zahŕňať identifikáciu všetkých štruktúr riadenia a koordinácie strategického plánu SPP vrátane systémov kontroly a sankcií, ako aj štruktúry monitorovania a podávania správ. (63)Vzhľadom na význam všeobecného cieľa modernizovať sektor poľnohospodárstva a z hľadiska jeho prierezovej povahy je vhodné, aby členské štáty do svojich strategických plánov SPP zahrnuli dôkladný opis prínosu, ktorý takýto plán bude predstavovať pre dosiahnutie tohto cieľa. (64)Vzhľadom na obavy z administratívnej záťaže vyplývajúcej zo zdieľaného riadenia by sa v strategickom pláne SPP mala venovať osobitná pozornosť aj zjednodušeniu. (65)Zohľadňujúc skutočnosť, že nie je vhodné, aby Komisia schvaľovala informácie, ktoré možno považovať za kontextové alebo historické alebo za ktoré zodpovedajú členské štáty, by sa niektoré informácie mali poskytovať ako prílohy k strategickému plánu SPP. (66)Podľa odsekov 22 a 23 Medziinštitucionálnej dohody z 13. apríla 2016 o lepšej tvorbe práva existuje potreba hodnotiť fondy na základe informácií získaných prostredníctvom špecifických požiadaviek monitorovania a zároveň predchádzať nadmernej regulácii a administratívnej záťaži, najmä vo vzťahu k členským štátom. Ak je to vhodné, môžu tieto požiadavky zahŕňať merateľné ukazovatele ako základ hodnotenia účinkov fondov v praxi. (67)Schválenie strategického plánu SPP Komisiou je kľúčovým krokom, aby sa zaručilo vykonávanie politiky v súlade so spoločnými cieľmi. Komisia by v súlade so zásadou subsidiarity mala členským štátom poskytovať primerané usmernenie k predstaveniu súvislej a ambicióznej intervenčnej logiky. (68)Je potrebné stanoviť možnosť koncipovania a revízie strategických plánov SPP v súlade s podmienkami stanovenými v tomto nariadení. (69)Za riadenie a vykonávanie každého strategického plánu by mal byť zodpovedný riadiaci orgán. Jeho povinnosti by sa mali špecifikovať v tomto nariadení. Riadiaci orgán by mal mať možnosť delegovať časť svojich povinností, pričom si ponechá zodpovednosť za efektívnosť a správnosť riadenia. Členské štáty by mali zabezpečiť, aby pri riadení a vykonávaní strategických plánov SPP boli chránené finančné záujmy Únie v súlade s [nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ, Euratom) X] [nové nariadenie o rozpočtových pravidlách] a s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) X [nové horizontálne nariadenie]. (70)V súlade so zásadami zdieľaného riadenia Komisii pri vykonávaní SPP pomáhajú výbory, ktoré pozostávajú z predstaviteľov členských štátov. V záujme zjednodušenia systému a zladenia stanovísk členských štátov sa na účel vykonávania tohto nariadenia zriaďuje len jeden monitorovací výbor, konkrétne sa zlučuje „Výbor pre rozvoj vidieka“ a „Výbor pre priame platby“ ustanovené v programovom období 2014 – 2020. Zodpovednosť pomáhať členským štátom pri vykonávaní strategických plánov SPP spoločne znáša riadiaci orgán a monitorovací výbor. Komisii by mal pomáhať aj „Výbor pre spoločnú poľnohospodársku politiku“ v súlade s ustanoveniami tohto nariadenia. (71)EPFRV by na podnet Komisie mal prostredníctvom poskytovania technickej pomoci podporovať akcie týkajúce sa plnenia úloh uvedených v [článok 7 horizontálneho nariadenia]. Technická podpora sa na podnet členských štátov môže poskytovať na účely plnenia úloh potrebných pre účinnú správu a vykonávanie podpory v súvislosti so strategickým plánom SPP. Intenzívnejšie poskytovanie technickej pomoci na podnet členských štátov je k dispozícii len pre Maltu. (72)V kontexte oveľa výraznejšej subsidiarity a väčšej flexibility pre členské štáty pri koncipovaní intervencií sú siete kľúčovým nástrojom pre napredovanie a určovanie smeru politiky i zabezpečenie dostatočnej pozornosti a kapacity v členských štátoch. Jeden rámec by mal byť zárukou lepšej koordinácie medzi sieťovými činnosťami na úrovni Únie a vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Európska a vnútroštátna sieť SPP nahrádza aktuálnu Európsku sieť pre rozvoj vidieka, siete EIP zameraného na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť a národné vidiecke siete, a to v podobe platformy umožňujúcej intenzívnejšiu výmenu vedomostí s cieľom zachytiť výsledky a pridanú hodnotu politiky na európskej úrovni, predovšetkým politiky Európsky horizont. Na podporu výmeny vedomostí a inovácie sa takisto zriaďuje EIP zamerané na poľnohospodársku produktivitu a udržateľnosť, pričom sa realizuje interaktívny inovačný model v súlade s metodikou rozvedenou v tomto nariadení. (73)Vykonávanie každého strategického plánu SPP, ako aj pokrok pri dosahovaní vytýčených cieľových hodnôt by sa mali pravidelne monitorovať. Takýto rámec výkonnosti, monitorovania a hodnotenia SPP by sa mal stanoviť s cieľom dokumentovať pokrok a posudzovať vplyv a efektívnosť vykonávania politiky. (74)Zameranie na výsledky vyplývajúca z modelu vykonávania si vyžaduje silný výkonnostný rámec, predovšetkým preto, lebo strategické plány SPP by prispievali k dosahovaniu širokých všeobecných cieľov pre iné zdieľane riadené politiky. Politika zameraná na výkonnosť znamená ročné a viacročné hodnotenia na základe vybratých ukazovateľov výstupov, výsledku a vplyvu, ako sa vymedzujú v rámci monitorovania a hodnotenia výsledkov. Na tento účel by sa mal vybrať obmedzený a presne zameraný súbor ukazovateľov, a to spôsobom, ktorý čo najpresnejšie zachytáva, či podporované intervencie prispievajú k dosahovaniu plánovaných cieľov. Výsledky a ukazovatele výstupu týkajúce sa cieľov v oblasti klímy a životného prostredia môžu zahŕňať intervencie stanovené vo vnútroštátnych plánovacích nástrojoch pre oblasť životného prostredia a klímy vyplývajúcich z právnych predpisov Únie. (75)Členské štáty by ako súčasť realizácie rámca výkonnosti, monitorovania a hodnotenia mali monitorovať a ročne Komisii nahlasovať dosiahnutý pokrok. Informácie poskytované členskými štátmi by mali byť základom pre správy Komisie o pokroku pri plnení špecifických cieľov počas celého programového obdobia, pričom sa na tento účel použije základný súbo