Úspech programov EŠIF – a stratégií, z ktorých vychádzajú prostredníctvom ex ante kondicionalít – bude závisieť od ich dobrej správy a okamžitého spustenia, ako aj od ich úplného vykonávania v nasledujúcich rokoch. Potrebná je takisto pripravenosť prispôsobiť sa meniacim sa okolnostiam, ako napríklad utečeneckej kríze. Neustále úsilie je potrebné vyvíjať počas celého vykonávacieho obdobia 2014 – 2020 v tých oblastiach, ktoré súvisia najmä so zabezpečením orientácie na výsledky a stanovenia ctižiadostivých cieľov, aby sa ešte viac zvýšilo využívanie finančných nástrojov a v plnej miere využila synergia medzi EŠIF a EFSI a ďalšími zdrojmi finančných prostriedkov ako Horizont 2020 na projektovej úrovni, na úrovni finančného nástroja a prostredníctvom investičných platforiem. Zo 750 akčných plánov zavedených na účely splnenia ex ante kondicionalít vyplýva, že existuje priestor na rozvoj a že je potrebné, aby Komisia poskytla niektorým členským štátom praktickú pomoc pri zabezpečovaní vhodných investičných podmienok.

Európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF) pripravujú pôdu pre dlhodobý udržateľný rast a lepší život občanov EÚ v lepšej Európe. V súlade s novými prioritami Komisie sa do roku 2023 prostredníctvom programov EŠIF poskytne viac ako 637 miliárd EUR investícií vo všetkých členských štátoch. Vyše 500 inovačných programov plní ciele politiky EÚ vrátane Investičného plánu pre Európu, a to jednak mobilizáciou finančných zdrojov a jednak zlepšovaním investičných podmienok. Programy sa zameriavajú aj na zvyšovanie účinnosti financovania, čo bude mať pozitívny vplyv na životy a pracovné príležitosti pre desiatky miliónov Európanov. Zlepšovaním podnikateľského prostredia a posilňovaním administratívnej kapacity takisto významne prispievajú k vykonávaniu právnych predpisov EÚ a štrukturálnych reforiem na základe odporúčaní v rámci európskeho semestra.

EFRR dopĺňa činnosti zamerané na administratívnu reformu financované z ESF prostredníctvom investícií do IKT a iných investícií do infraštruktúry.

Členské štáty budú využívať finančné prostriedky alokované na YEI na investície do kvalitnej učňovskej prípravy, stáží a pracovných miest, ktoré by mohli viesť k trvalej integrácii do trhu práce a zvýšiť zamestnateľnosť mladých ľudí. Tým sa podporí plnenie kľúčového cieľa politiky EÚ v tejto oblasti, ktorý je stanovený v odporúčaní Rady o zavedení záruky pre mladých ľudí (2013). Očakáva sa, že vykonávanie YEI vyvrcholí z hľadiska finančného pokroku aj z hľadiska výsledkov vo vzťahu k účastníkom v rokoch 2016 – 2018.

Na túto iniciatívu, ktorá bola začlenená do 34 programov ESF, je oprávnených 20 členských štátov. YEI bola spustená v roku 2013 a jej rozpočet bol naplánovaný v rokoch 2014 a 2015 s cieľom dosiahnuť konkrétne výsledky pri riešení vysokej nezamestnanosti mladých ľudí. Bude trvať do konca roka 2018.

Prostredníctvom EŠIF sa bude investovať do vzdelávania a odbornej prípravy. Väčšina členských štátov bude investovať do odborného vzdelávania a prípravy s cieľom zlepšiť relevantnosť systémov vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj uľahčiť prechod zo vzdelávania do pracovného života a podporiť celoživotné vzdelávanie. Väčšina prostriedkov v tejto oblasti sa však sústredí na prevenciu predčasného ukončenia školskej dochádzky a podporu rovnakého prístupu ku kvalitnému predškolskému, primárnemu a sekundárnemu vzdelávaniu. Podporovať sa budú aj vysokoškolské vzdelávanie, učňovská príprava a stáže, ako aj vzdelávacia infraštruktúra.

Investície do adaptácie na zmenu klímy a predchádzanie rizikám sa týkajú širokej škály opatrení vrátane protipovodňových opatrení a opatrení založených na ekosystémoch, napríklad zelenej infraštruktúry zameranej na ochranu 13,3 milióna ľudí pred povodňami a 11,8 milióna ľudí pred lesnými požiarmi, pričom tieto opatrenia by mali pozitívne ovplyvniť zamestnanosť a rast.

Prostredníctvom EŠIF sa bude investovať do cieľov jednotného digitálneho trhu. Kvalitnejšia širokopásmová infraštruktúra zlepší prístup spotrebiteľov a podnikov k digitálnemu tovaru a službám, a to najmä vo vidieckych oblastiach. Kvalitnejšia elektronická verejná správa a interoperabilita zvýši nákladovú efektívnosť a kvalitu poskytovaných služieb. Digitalizované spoločnosti budú používať nové technológie a riadiť prechod na inteligentný priemyselný systém.

Základným kameňom investícií do výskumu a inovácií sú stratégie pre inteligentnú špecializáciu (RIS3). Sú podmienkou financovania z EFRR a zohľadňujú sa takisto pri financovaní z EPFRV. Poskytujú politický rámec pre robustnú podporu výskumu a inovácií, ktorá je založená na dôkazoch a zapojení zainteresovaných strán, opiera sa o silné stránky regiónov a dodržiava spoločnú metodiku. Táto podmienka vyvolala zmenu paradigmy, pokiaľ ide o spôsob vykonávania inovačnej politiky, a obnovila kultúru regionálneho plánovania založeného na aktívnej účasti zainteresovaných strán. Očakáva sa, že prispeje aj k budovaniu kapacít vo verejnej správe, čo zasa podnieti synergiu s programom Horizont 2020 a zlepší kvalitu a vplyv investícií do výskumu a inovácií.

23 členských štátov je zapojených do jednej alebo viacerých makroregionálnych stratégií a/alebo stratégií morských oblastí, čo im umožňuje účinnejšie a koordinovanejšie navrhovať a plniť ich celoštátne a regionálne priority v záujme maximalizácie spoločného potenciálu. Na obdobie 2014 – 2020 boli všetky makroregionálne stratégie (pre región Baltského mora, podunajskú oblasť, región Jadranského a Iónskeho mora, alpský región), ako aj stratégia morskej oblasti Atlantiku zahrnuté do programov EŠIF.

Podpora pre stratégie udržateľného rozvoja miest, do ktorých vykonávania sú zapojené mestské orgány, prekročí 16 miliárd EUR (9,9 % celkového rozpočtu EFRR, čo je viac než stanovený cieľ 5 %), pričom v niekoľkých členských štátoch sú k dispozícii značné dodatočné finančné prostriedky z ESF. Väčšina finančných prostriedkov bude slúžiť ako podpora pre mestské časti pri riadení prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo prostredníctvom investícií do energetickej efektívnosti a obnoviteľných zdrojov energie, udržateľnej mestskej mobility a zlepšenia mestského prostredia. Financovaním sa budú riešiť aj výzvy týkajúce sa fyzickej a sociálnej deprivácie v mestských oblastiach.

Zásada partnerstva – čiže úzka spolupráca medzi orgánmi verejnej správy, hospodárskymi a sociálnymi partnermi a subjektmi zastupujúcimi občiansku spoločnosť počas celej prípravy programu, jeho vykonávania, monitorovania a hodnotenia s cieľom podporiť široký kolektívny záväzok voči programu, spoločnú zodpovednosť zaň a kvalitu programov – nadobúda v období 2014 – 2020 ešte väčšiu dôležitosť. V kódexe správania Komisia načrtla minimálne pravidlá, ako by malo byť zorganizované fungujúce partnerstvo: malo by zabezpečovať, aby príslušné zainteresované strany boli zapojené do procesu a aby boli oslovované so žiadosťou o stanovisko v rámci otvorených konzultácií.

Do všetkých EŠIF bol integrovaný udržateľný rozvoj a zmena klímy (napr. prostredníctvom alokácií finančných prostriedkov, strategických environmentálnych hodnotení a zahrnutím environmentálnych požiadaviek do výberu projektov). Členské štáty tiež preukázali pevné odhodlanie riešiť otázku zmeny klímy tým, že alokovali 25 % prostriedkov EŠIF – alebo viac ako 114 miliárd EUR – na opatrenia určené na zmierňovanie zmeny klímy a adaptáciu na ňu. Týmto spôsobom EŠIF výrazne prispejú k splneniu cieľa EÚ, ktorým je vynaložiť aspoň 20 % rozpočtu EÚ na opatrenia v oblasti klímy.

Vzhľadom na význam a naliehavosť rozvoja ľudského kapitálu členské štáty alokovali v porovnaní s predchádzajúcim programovým obdobím väčší podiel rozpočtu politiky súdržnosti na ESF. Prekročený bol minimálny podiel ESF, ako aj minimálna alokácia na sociálne začlenenie, čo preukazuje význam investícií do týchto oblastí. ESF sústreďuje finančné prostriedky na týchto päť priorít: aktívne začleňovanie, prístup k zamestnaniu, udržateľná integrácia mladých ľudí do trhu práce, predčasné ukončenie školskej dochádzky a celoživotné vzdelávanie.

Hoci okolo 75 % všetkých ex ante kondicionalít bolo splnených v čase, keď boli schválené programy, v prípade približne 750 z nich to neplatilo (napríklad generely dopravy na podporu investícií do dopravy). S Komisiou boli dohodnuté akčné plány na ich splnenie najneskôr do konca roku 2016. Tieto plány zvýšia účinnosť a efektívnosť investícií podporovaných z EŠIF, ovplyvnia aj ďalšie verejné a súkromné investície a pomôžu pri presadzovaní právnych predpisov a politík EÚ v členských štátoch.

V nasledujúcich rokoch budú z budúcich odporúčaní pre jednotlivé krajiny vyplývať v príslušných prípadoch úpravy v programoch EŠIF, a to aj na podnet Komisie, vďaka čomu sa zabezpečí podpora Komisie pre štrukturálne reformy v členských štátoch. To ukazuje, že v mnohých členských štátoch s takýmito odporúčaniami týkajúcimi sa EŠIF existuje silná väzba medzi EŠIF, procesom európskeho semestra a hospodárskymi prioritami EÚ. To prispieva k realizácii tretieho piliera Investičného plánu pre Európu (zlepšovanie investičných podmienok).

EŠIF prispievajú k Investičnému plánu pre Európu a dopĺňajú Európsky fond pre strategické investície (EFSI), a to niekoľkými spôsobmi: mobilizáciou verejných a súkromných investícií, podporou štrukturálnych reforiem a zlepšením prístupu k financovaniu. EŠIF významne prispejú k politickým prioritám novej Komisie: politike jednotného digitálneho trhu, politike energetickej únie, politike v oblasti zmeny klímy, jednotnému trhu a správe hospodárskych záležitostí, a to v súlade s odporúčaniami pre jednotlivé krajiny v rámci európskeho semestra. Cieľom všetkých investícií z EŠIF je v konečnom dôsledku podpora zamestnanosti, rastu a investícií v celej Európe, a to so zameraním na najmenej rozvinuté oblasti. Prispievajú takisto k riešeniu spoločných výziev a využívaniu spoločného potenciálu prostredníctvom územnej spolupráce a makroregionálnych stratégií.

Rozhodujúci význam má aj to, že prostredníctvom fondov sa bude investovať do získavania zručností a zvyšovania prispôsobivosti pracovnej sily v Európe, takže desiatky miliónov ľudí vrátane mladých dostanú príležitosť na (re)kvalifikáciu alebo začatie podnikania. Tieto príležitosti budú dostupné aj pre utečencov a legálnych migrantov.

Investície do infraštruktúry pomôžu členským štátom zvýšiť kvalitu života občanov a konkurencieschopnosť ich podnikateľského prostredia. To platí najmä pre menej rozvinuté členské štáty, ktoré tak budú môcť dobehnúť rozvinutejšie. Medzi príklady toho, čo by sa prostredníctvom EŠIF malo dosiahnuť, patrí lepší prístup ku kvalitnému širokopásmovému pripojeniu a informačným a komunikačným technológiám (IKT) a lepšie zásobovanie vodou pre desiatky miliónov Európanov.

S cieľom reagovať na potreby reálnej ekonomiky sa poskytne prostredníctvom EŠIF do roku 2023 kritické množstvo investícií v kľúčových prioritných oblastiach EÚ, a to formou podpory vytvárania pracovných miest a pomoci európskemu hospodárstvu, aby opäť rástlo udržateľným spôsobom. Členské štáty sa napríklad zaviazali k týmto krokom:

Hoci sa nariadeniami umožňuje spolufinancovanie z EFRR až do výšky 85 %, treba poznamenať, že programy Interreg, do ktorých sú zapojení (zväčša verejní) partneri spolupracujúci navzájom už dlhé roky prostredníctvom iniciatívy Interreg, často využívajú nižšie miery spolufinancovania. To poukazuje na zvyšujúcu sa vyspelosť existujúcich mechanizmov spolupráce v príslušných regiónoch.

Opatrenia na koordináciu medzi administratívnymi štruktúrami programov iniciatívy Interreg a programov cieľa Investovanie do rastu a zamestnanosti majú väčšinou organizačný charakter: zástupcovia programov iniciatívy Interreg sa zapájajú do práce národných koordinačných orgánov EŠIF a sú teda súčasťou rozhodovacieho procesu.

Nasledujú investície do dopravy s 33 všeobecnými programami zameranými na zlepšenie všeobecného prepojenia, najmä prostredníctvom investícií do ciest a prístavov a prostredníctvom podpory multimodálnych, ekologických a inteligentných dopravných systémov naprieč hranicami. Investície do železničnej dopravy sú veľmi obmedzené z dôvodu pomerne menšieho objemu finančných prostriedkov dostupných v rámci programov iniciatívy Interreg.

Druhý najvyšší podiel finančných prostriedkov – 27 % rozpočtu – dosahujú investície do inteligentného rastu. Prostredníctvom 46 programov sa bude investovať najmä do oblasti posilňovania výskumu a inovácií. Očakávajú sa napríklad tieto výsledky:

Zďaleka najväčší podiel investícií z iniciatívy Interreg smeruje do udržateľného rastu. Prostredníctvom 73 programov spolupráce sa bude investovať 41 % z celkového rozpočtu iniciatívy Interreg financovaného prostredníctvom EFRR do opatrení na zlepšenie životného prostredia a podporu spoločných opatrení v oblasti vodohospodárstva, úpravy odpadových vôd, ochrany a obnovy biotopov a druhov, prevencie prírodných rizík a rizík spôsobených človekom, ako sú záplavy alebo požiare, udržateľného cestovného ruchu a energetickej efektívnosti. To je v súlade so všeobecným názorom, že ochrana životného prostredia svojou povahou neprihliada na administratívne hranice a je preto našou spoločnou zodpovednosťou, ktorá si vyžaduje úzku koordináciu a spoluprácu.

EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli14. 12. 2015 COM(2015) 639 final PRÍLOHA

PRÍLOHA II: Prehľady jednotlivých krajín k oznámeniu Komisie Investovanie do zamestnanosti a rastu – maximalizácia príspevku európskych štrukturálnych a investičných fondov



PRÍLOHA II: PREHĽADY JEDNOTLIVÝCH KRAJÍN Obsah RakúskO BelgickO BulharskO ChorvátskO CyprUS ČeskÁ republika DánskO EstónskO FrancúzskO NemeckO GréckO MaďarskO ÍrskO TalianskO LotyšskO LitvA

LuxemburskO MaltA HolandskO PoľskO PortugalskO RumunskO SlovenskO SlovinskO ŠpanielskO ŠvédskO SpojenÉ kráľovstvO 1. Fondy EŠIF v Rakúsku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Po fáze primeraného hospodárskeho rozvoja, po ktorej nastalo v dôsledku krízy mierne spomalenie, sa zdá, že Rakúsko pozvoľna prechádza do fázy mierneho rastu. V dôsledku toho je preň ťažšie dosiahnuť ciele v oblasti inovácií, trhu práce a vzdelávania, ako aj znižovania emisií CO2 a efektívneho využívania zdrojov. Špecifické nedostatky Rakúska spočívajú v oblasti transferu inovácií a technológií z výskumných inštitúcií do MSP a v oblasti súkromných investícií do výskumu a vývoja. Krajina musí zlepšiť zabezpečenie vzdelávania v oblasti vedy a technológií a pracovných príležitostí v tejto oblasti. Všeobecnejšie musí zabezpečiť starším ľuďom, ženám, mladým ľuďom a ľuďom z prisťahovaleckého prostredia viac možností na to, aby sa mohli zamestnať. Rakúsko musí zlepšiť aj efektívne využívanie zdrojov, aby mohlo riešiť rastúce emisie CO2, vysokú mieru dusičnanov využívaných v poľnohospodárstve a nedostatočnú biodiverzitu v lesnom hospodárstve. Niektoré z týchto problémov, ktoré sú súčasťou širších problémov Rakúska týkajúcich sa najmä dôchodkového veku, udržateľnosti dôchodkového systému, trhu práce, vzdelávania a kvalifikácie, sa riešia v politických odporúčaniach EÚ pre Rakúsko vypracovaných v kontexte európskeho semestra. Hlavné priority a výsledky Fondy EŠIF, ktorých úlohou je podporovať inovácie, výskum a technologický rozvoj, pomôžu Rakúsku dosiahnuť vedúce postavenie v oblasti inovácií a jeho ambiciózny cieľ v rámci stratégie Európa 2020 vynaložiť 3,76 % HDP na výskum a vývoj. Z prostriedkov fondov EŠIF sa podporia výskumné infraštruktúry a kapacity v silných rakúskych regiónoch, ako aj úloha krajiny v dôležitých európskych projektoch, akými sú Konzorcium pre európsku výskumnú infraštruktúru a Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach. Suma 248 miliónov EUR sa vynaloží na výskum a vývoj v MSP, čím sa zvýši počet technologických lídrov, a na zabezpečenie lepšej inovačnosti podnikov vo všeobecnosti. Na zlepšenie konkurencieschopnosti MSP sa vynaloží 792 miliónov EUR so zameraním na poľnohospodárstvo, priemysel, služby a akvakultúru. Prostriedky z fondov EŠIF prispejú k tomu, že počet začínajúcich podnikov najmä v inovačných sektoroch s intenzívnym využívaním znalostí sa pravdepodobne ročne zvýši o 3 % a počet MSP o 5 %. Časť finančných prostriedkov sa použije na pomoc Rakúsku dosiahnuť ciele v zabezpečení zlepšenej alebo novej širokopásmovej infraštruktúry pre 2,3 mil. obyvateľov vidieckych oblastí do roku 2030 a investovať do reštrukturalizácie a modernizácie približne 20 000 poľnohospodárskych podnikov do roku 2023, ako aj takmer 650 projektov spolupráce. Okrem toho sa 231 miliónov EUR vynaloží na znižovanie emisií CO2 vo všetkých sektoroch hospodárstva. Bude to znamenať zvýšenie používania obnoviteľnej energie v podnikoch z 10 % na 12 až 13 %, čím sa podnikom pomôže dosiahnuť ročný rast 5 % v oblasti efektívneho využívania zdrojov a financovania miestnych a regionálnych stratégií na znižovanie CO2. Na adaptáciu na zmenu klímy, prevenciu a riadenie rizík vo vidieckych oblastiach sa vynaloží 1,27 mld. EUR a ďalších 1,28 mld. EUR sa investuje do zachovania a ochrany životného prostredia a podpory efektívneho využívania zdrojov vo vidieckych oblastiach. Prostriedky z EPFRV pomôžu Rakúsku obnoviť, zachovať a posilniť biodiverzitu, ako aj poľnohospodárske a lesnícke systémy s vysokou ochrannou hodnotou. Rakúsko chce dosiahnuť, aby sa na vyše 83 % jeho poľnohospodárskej plochy vzťahovali zmluvy o riadení na podporu biodiverzity a krajiny, a na 78 % zmluvy o riadení na zlepšenie obhospodarovania pôdy. Z podpory EPFRV na rozvoj udržateľného vodohospodárstva bude mať úžitok 75 % poľnohospodárskej pôdy krajiny. Prostriedky ENRF sa vynaložia na zlepšenie udržateľnosti rybolovu a akvakultúry, ako aj vodných ekosystémov a vodnej biodiverzity, a zvýšenie ročnej produkcie akvakultúry do roku 2023 o 5 000 ton. Z fondov EŠIF sa vynaloží 123 miliónov EUR na podporu udržateľnej a kvalitnej zamestnanosti a podporu mobility pracovnej sily, a to najmä podporovaním integrovaného udržateľného rozvoja vo vybratých mestských a vidieckych oblastiach, zvýšením zamestnanosti starších pracovníkov, žien, mladých ľudí (najmä s prisťahovaleckým pôvodom) a ďalších sociálnych skupín, ktorým hrozí sociálne vylúčenie. Na podporu sociálneho začlenenia, boj proti chudobe a diskriminácii je k dispozícii 553 miliónov EUR; tieto prostriedky sú určené najmä na podporu mladých ľudí a sociálnych skupín s prisťahovaleckým pôvodom (vrátane Rómov). Inkluzívny rast sa teda podporuje približne 19 % alokácie EŠIF. Suma 243 miliónov EUR sa investuje do vzdelávania, odbornej prípravy a odborného vzdelávania na získanie zručností a do celoživotného vzdelávania, a to najmä s cieľom zlepšiť študijné výsledky znevýhodnených mladých ľudí a podporiť celoživotné vzdelávanie a odbornú prípravu v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve. Očakáva sa, že do roku 2023 absolvuje odbornú prípravu takmer 610 000 osôb. Využívanie finančných a územných nástrojov

Rakúsko plánuje alokovať 3 milióny EUR na finančné nástroje pre kapitálové investície prostredníctvom fondu HighTechFund Linz v Hornom Rakúsku, ktorý poskytuje rizikový kapitál mladým začínajúcim podnikom orientovaným na technológie, ako aj rozširujúcim sa podnikom. Napriek tomu, že objem investícií do finančných nástrojov je podstatne nižší než v období rokov 2007 – 2013, Rakúsku sa darí financovať svoje potreby z existujúcich vnútroštátnych nástrojov, preto nie je potrebné dofinancovať ich z finančných nástrojov financovaných z EŠIF. Na integrovaný udržateľný rozvoj miest vo Viedni a Hornom Rakúsku sa vynaloží 27,2 mil. EUR (5 % EFRR). Vo Viedni sa bude spolufinancovať aj prevádzka centra pre zodpovedné modelovanie riek (Responsible River Modelling Centre), čím sa prispeje k stratégii EÚ pre podunajskú oblasť. Spolková krajina Tirolsko dostane 5,5 mil. EUR na realizáciu testu miestneho rozvoja vedeného komunitou v siedmich subregiónoch. Očakáva sa, že vďaka miestnym partnerstvám vo vidieckych oblastiach vznikne 800 pracovných miest. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR) EPFRV ENRF ETC Počet programov 2 (národné) 1 1 10 Dostupné prostriedky (EUR) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Rakúsko splnilo všetky použiteľné ex ante kondicionality účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF. Pred prijatím programov sa Komisia ubezpečila, že Rakúsko do nich začlenilo potrebné regulačné podmienky na podporu výskumu a inovácií, najmä stratégiu pre inteligentnú špecializáciu na národnej aj regionálnej úrovni. 3. Riadenie fondov EŠIF Financovanie z fondov EŠIF bude v Rakúsku koordinovať Úrad spolkového kancelára a Rakúska konferencia o priestorovom plánovaní. Krajina znížila počet programov financovaných z fondov EŠIF z trinástich v období rokov 2007 – 2013 na štyri, čím sa zjednoduší ich implementácia. Momentálne existuje jeden celoštátny program v rámci EFRR namiesto deviatich regionálnych programov a jeden program v rámci ESF namiesto dvoch. Znížil sa aj počet riadiacich orgánov, a to z jedenástich na dva. Počet sprostredkovateľských orgánov v rámci EFRR sa znížil z 36 na 16 a zvyšuje sa administratívna kapacita orgánov auditu a certifikačných orgánov EFRR. Keďže významný sprostredkovateľský orgán ukončí vytváranie výdavkov relevantných pre financovanie z ESF, Komisia bude monitorovať absorpčnú kapacitu Rakúska týkajúcu sa ESF a ubezpečí sa o spoľahlivosti nových monitorovacích a kontrolných systémov. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov S cieľom ďalšieho zníženia administratívneho zaťaženia prijímateľov Rakúsko zreviduje svoje vnútroštátne pravidlá oprávnenosti týkajúce sa EFRR a ESF a ustanovenia zákona o rozpočte tak, aby boli súdržnejšie a jednotnejšie. Zavedie aj systémy elektronického riadenia na podávanie žiadostí a správ a zváži zavedenie zjednodušených možností vykazovania nákladov a paušálnych sadzieb a štandardnej stupnice jednotkových nákladov vo vnútroštátnych a v regionálnych pravidlách oprávnenosti, kde to je vhodné.

1. Fondy EŠIF v Belgicku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Po niekoľkých rokoch stagnácie Belgicko opäť zaznamenalo rast, stalo sa konkurencieschopnejším a zlepšilo svoj fiškálny rámec a očakáva sa, že v roku 2016 sa stabilizuje jeho rastúca verejná zadlženosť na zhruba 107 % HDP. Napriek tomu však ešte musí zabezpečiť fiškálnu udržateľnosť a presadiť štrukturálne reformy, zvýšiť zamestnanosť a naďalej zlepšovať svoju konkurencieschopnosť. Výkonnosť Belgicka v porovnaní s jeho cieľmi v rámci stratégie Európa 2020 a s politickými odporúčaniami v rámci európskeho semestra naznačuje, že je potrebné zlepšiť fungovanie trhu práce, a to najmä znížením demotivačných finančných faktorov, ktoré odrádzajú od práce, uľahčením prístupu určitých cieľových skupín na trh práce a riešením nedostatku zručností a nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami. Belgicko potrebuje takisto zabezpečiť vývoj miezd v súlade s produktivitou. Silnejšie zameranie na modernizáciu, inovácie, výskum a vývoj by okrem toho mohlo Belgicku pomôcť ďalej zlepšiť výkonnosť v tých aspektoch konkurencieschopnosti, ktoré nesúvisia s nákladmi. Ak má Belgicko dosiahnuť svoje ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov do roku 2020, musí zintenzívniť používanie udržateľných a multimodálnych dopravných prostriedkov. Podporovaním výroby energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti sa ďalej zlepší celková hospodárska efektívnosť krajiny, zníži jej závislosť od dovozu, posilní stav platobnej bilancie, zmierni hospodárska zraniteľnosť voči vonkajším cenovým šokom a znížia sa emisie skleníkových plynov. Belgicko má vážny a čoraz naliehavejší problém s dopravnou preťaženosťou a federálna vláda ani regionálne vlády ešte neprijali na jeho riešenie žiadne účinné opatrenia. Hlavné priority a výsledky V období rokov 2014 – 2020 bude Belgicko orientovať prostriedky z fondov EŠIF na kľúčové tematické ciele v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020. Približne 28 % celkových prostriedkov z fondov EŠIF vynaložených v Belgicku pôjde na podporu podnikového prostredia priaznivého pre inovácie. Tým sa na druhej strane zvýši konkurencieschopnosť MSP, zlepší výkonnosť v oblasti inovácií a výskumu a podporí rast digitálneho hospodárstva. V tomto kontexte sa Belgicko sústredí na rozvoj synergií medzi podnikateľskými, výskumnými a rozvojovými centrami a vysokými školami. Približne 8 000 belgických podnikov získa podporu na produktívne investície a približne 1 000 podnikov bude spolupracovať s výskumnými inštitúciami. Zároveň bude modernizovaných a reštrukturalizovaných asi 45 % poľnohospodárskych podnikov, aby sa zvýšila ich konkurencieschopnosť. Fondy EŠIF pomôžu Belgicku dosiahnuť do roku 2020 mieru zamestnanosti 73,2 % (v porovnaní so 67,3 % v roku 2014). Investície vo výške 1,1 mld. EUR budú zamerané na rozvíjanie rastu ľudského kapitálu a zlepšenie účasti na trhu práce prostredníctvom zlepšenia vzdelávania na všetkých stupňoch, podpory sociálneho začlenenia a pomoci najzraniteľnejším skupinám spoločnosti (najmä mladým a dlhodobo nezamestnaným ľuďom) pri hľadaní zamestnania. Cieľom je pomôcť približne 460 000 ľuďom získať prácu, založiť vlastný podnik, vrátiť sa do vzdelávacieho procesu alebo absolvovať odbornú prípravu. Pokiaľ ide o energetiku a zmenu klímy, 657 miliónov EUR sa vynaloží na podporu udržateľného a účinného využívania prírodných zdrojov a zabezpečenie investícií potrebných na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo, najmä prostredníctvom investícií do energetickej efektívnosti. V období rokov 2014 – 2020 sa z fondov EŠIF vynaloží 114 miliónov EUR na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov (podnikových priestorov, verejných a obytných budov) a na zlepšenie diaľkového vykurovania a vysoko účinnej kogenerácie. Projekty podporené z fondov EŠIF pomôžu Belgicku znížiť emisie skleníkových plynov približne o 11 000 ton ekvivalentu CO2 a vytvoriť 11 MW dodatočnej kapacity výroby energie z obnoviteľných zdrojov. Suma 64 miliónov EUR sa alokuje na prechod na energeticky efektívny sektor dopravy bez emisií uhlíka. Fondy EŠIF vyčlenené na rybárstvo sa budú ďalej zameriavať na zabezpečenie lepšej udržateľnosti rybolovu a akvakultúry, zlepšenie morských ekosystémov, vodnej biodiverzity a znižovanie nechcených úlovkov. Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo, modernizáciu poľnohospodárstva v Belgicku by mali sprevádzať udržateľné poľnohospodárske postupy, ekologické územné plánovanie a investície do nových technológií. Rozvoj ekologického poľnohospodárstva sa má podporovať na viac než 85 000 ha pôdy a na ochranu viac než 160 000 ha pôdy sa prijmú agroenvironmentálne a klimatické opatrenia.

Využívanie finančných a územných nástrojov Belgicko vyčleňuje približne 98 miliónov EUR na finančné nástroje, ktorých hlavným cieľom je podporiť najmä MSP a energetickú efektívnosť. Tieto nástroje sa plánujú využiť iba vo Valónsku a v Bruseli, nie vo Flámsku. Belgicko by malo podrobnejšie preskúmať využívanie finančných nástrojov financovaných z fondov EŠIF spolu s existujúcimi vnútroštátnymi a regionálnymi nástrojmi. Cieľom stratégií miestneho rozvoja vedeného komunitou je pomôcť približne 70 % vidieckeho obyvateľstva vo Flámsku a tretine vidieckeho obyvateľstva vo Valónsku. Pre Flámsko (Limburg, Kempen a Západné Flámsko) sa plánujú tri integrované územné investície. Programy pre región hlavného mesta Brusel sú výlučne mestskej povahy. Integrované územné investície pre Limburg a Kempen sa budú zameriavať na riešenie problémov týkajúcich sa konverzie priemyslu. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRV ENRF ETC Počet programov 7 (regionálnych) 2 1 7 Dostupné prostriedky (EUR) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Ex ante kondicionalita týkajúca sa stratégie pre inteligentnú špecializáciu nebola ešte v prípade Valónska a regiónu hlavného mesta Brusel úplne splnená, preto sa zaviedli akčné plány. Program EFRR regiónu hlavného mesta Brusel obsahuje takisto akčný plán týkajúci sa energetiky. 3. Riadenie fondov EŠIF Na obdobie rokov 2014 – 2020 sa Valónsko rozhodlo ponechať spoločné monitorovacie výbory pre EFRR a ESF. Monitorovacie výbory pre EPFRV sa budú schádzať samostatne. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Riadiace orgány pre fondy EŠIF v súčasnosti plánujú rozšírené využívanie zjednodušených možností vykazovania nákladov. Intenzívnejšie využívanie IKT prinieslo prijímateľom prostriedkov a verejným orgánom významné zníženie administratívneho zaťaženia.

1. Fondy EŠIF v Bulharsku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF V pokrízovom období bola hospodárska výkonnosť Bulharska naďalej nevýrazná. Po poklese hospodárskej činnosti v roku 2009 sa rast pohyboval okolo 1 % ročne. Dlhodobý udržateľný rast brzdia štrukturálne nedostatky, ako sú nepomer medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami na trhu práce, neprestajný pokles populácie v produktívnom veku, najnižšia produktivita práce a najvyššia energetická náročnosť výroby v EÚ a neúčinné riadenie prírodných zdrojov ako vody. Keďže reforma verejnej správy a justície len pomaly napreduje, verejné služby sú neúčinné a nedostatočne kvalitné. Preto sa politické odporúčania v kontexte európskeho semestra zamerali na trh práce, sociálne začlenenie, kvalitu vzdelávania, podnikateľské prostredie priaznivé pre inovácie, energetickú efektívnosť a budovanie administratívnych kapacít. Tieto priority sú súčasťou programov EŠIF v Bulharsku na obdobie rokov 2014 – 2020, pričom prostriedky sa investujú do 11 tematických cieľov. Hlavné priority a výsledky Z prostriedkov fondov EŠIF sa podporí zvyšovanie zamestnanosti a zabezpečenie vysokokvalitného ľudského kapitálu prostredníctvom lepšieho vzdelávania, zvyšovanie kvalifikácií a zručností, zlepšovanie zdravia a zdravotnej starostlivosti s osobitným dôrazom na mladých a starších ľudí a znevýhodnené skupiny obyvateľstva ako Rómov. Cieľom Bulharska je zvýšiť mieru zamestnanosti ľudí vo veku 20 až 64 rokov zo 63,5 % v roku 2013 na 76 % v roku 2020. V prípade starších ľudí (55 až 64 rokov) je cieľom zvýšiť do roku 2020 zamestnanosť na 53 %, zatiaľ čo v prípade mladých ľudí je cieľom znížiť do roku 2020 nezamestnanosť na 7 %. S cieľom zlepšiť sociálne začlenenie neprivilegovaných a zraniteľnejších skupín obyvateľstva plánuje Bulharsko znížiť do roku 2020 počet ľudí žijúcich v chudobe o 260 000. Niekoľkým tisíckam detí vrátane detí s postihnutím sa poskytne lepší prístup k zdravotnej starostlivosti. Očakáva sa, že prostriedky z fondov EŠIF umožnia približne 100 000 osobám zvýšiť si kvalifikáciu, pomôžu 28 000 uchádzačom o zamestnanie nájsť si prácu, budú financovať opatrenia v oblasti zamestnanosti a odbornej prípravy s cieľom pomôcť 17 000 mladým ľuďom a poskytnú celoživotné vzdelávanie 160 000 osobám. V oblasti vzdelávania dostane podporu z fondov EŠIF približne 1 500 škôl a tým sa 160 000 žiakom poskytne príležitosť rozvíjať znalosti a zručnosti. Približne 30 000 vysokoškolských študentov dostane štipendium a tisícky stredoškolských študentov získajú kariérne poradenstvo a odbornú prípravu v reálnom pracovnom prostredí. Prostriedky z fondov EŠIF pomôžu zabezpečiť zlepšenie podnikateľského prostredia v Bulharsku, a to prostredníctvom zlepšenia konkurencieschopnosti MSP založenej na znalostiach. Do roku 2020 by sa malo v Bulharsku vynaložiť 1,5 % HDP na výskum a vývoj. Sumou 528 miliónov EUR z fondov EŠIF sa podporí inovácia v podnikoch, zakladanie začínajúcich inovačných podnikov a zlepšenie inovačnej a výskumnej infraštruktúry.

Prostriedky z fondov EŠIF sa vynaložia na posilnenie konkurencieschopnosti 3 500 poľnohospodárskych podnikov a 120 spoločností v sektore lesného hospodárstva a ich šetrnosť k životnému prostrediu, pričom sa vytvoria pracovné miesta v poľnohospodárskom sektore a iných sektoroch vo vidieckych oblastiach. Viac než 4 000 malých poľnohospodárov dostane podporu na rozvoj svojich podnikov a 1 630 mladých poľnohospodárov dostane pomoc na začatie podnikateľskej činnosti. Pokiaľ ide o rybárstvo, prostriedky z fondov EŠIF sa vynaložia na investície a inovácie s cieľom znížiť negatívny vplyv rybolovných činností na morské prostredie a podporiť MSP v sektore akvakultúry a v spracovateľskom sektore. Investíciami využívajúcimi fondy EŠIF by sa mala v Bulharsku zvýšiť energetická efektívnosť domácností, priemyslu, služieb a dopravy o 25 %. Do roku 2020 by mal podiel energie z obnoviteľných zdrojov na hrubej konečnej spotrebe energie v Bulharsku predstavovať 16 %. Prostriedky z fondov EŠIF sa investujú aj do vodohospodárstva, odpadového hospodárstva, zachovania prírodných zdrojov, biodiverzity a prevencie rizík súvisiacich so zmenou klímy. Suma 1,6 mld. EUR z fondov EŠIF sa vyhradí na modernizáciu dopravnej infraštruktúry Bulharska, čím sa dosiahne lepšie prepojenie medzi regiónmi, ako aj so susednými krajinami, zlepší prístup k službám a uľahčí rozvoj obchodu a cestovného ruchu: vybuduje sa 190 km železničných tratí v rámci siete TEN-T, 62 km diaľnic v rámci siete TEN-T a 8 km trate metra v Sofii, čím ročne stúpne počet cestujúcich prepravených metrom z 80 na 105 miliónov do roku 2023. Dobrá správa vecí verejných patrí k hlavným výzvam Bulharska. Ľudské zdroje vo verejnej správe a v justícii musia byť riadne spravované a rozvíjané. Prostriedky z fondov EŠIF sa preto využijú na rozvoj oblastí ako elektronická správa vecí verejných a elektronická justícia, ako aj na zavedenie kvalitných služieb pre občanov a podniky. Do roku 2020 by sa čas potrebný na poskytnutie služby verejnej správy mal znížiť v porovnaní s rokom 2013 o 50 % a priemerné trvanie trestného a občianskeho konania o 10 %. Využívanie finančných a územných nástrojov Na finančné nástroje bolo vyčlenených 612 miliónov EUR z rozpočtov EFRR, Kohézneho fondu a ESF, o 70 % viac než v období rokov 2007 – 2013. Najviac prostriedkov sa poskytne na energetickú efektívnosť, sektor odpadového a vodného hospodárstva, MSP, rozvoj miest a cestovný ruch. Bulharsko sa okrem toho pripojilo k iniciatíve na podporu MSP príspevkom vo výške 102 miliónov EUR. Prostriedky z fondov EŠIF sa vynaložia aj na miestny rozvoj vedený komunitou vo vidieckych oblastiach a oblastiach závislých od rybolovu, čím sa vytvorí 600 pracovných miest. Tretina vidieckeho obyvateľstva bude mať úžitok z infraštruktúry zlepšenej vďaka prostriedkom EŠIF. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRV ENRF ETC Počet programov 7 (národných) 1 1 8 Dostupné prostriedky (EUR) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Nesplnené zostávajú tri ex ante kondicionality špecifické pre ENRF a sedem z jedenástich tematických ex ante kondicionalít, a to najmä v oblasti inteligentnej špecializácie, vodohospodárstva, dopravy, zdravotníctva a digitálneho rastu, ale aj dôležité všeobecné ex ante kondicionality v oblasti verejného obstarávania. Bulharsko však zaviedlo akčné plány na realizáciu všetkých svojich ex ante kondicionalít najneskôr do konca roka 2016. 3. Riadenie fondov EŠIF Programovanie, riadenie, monitorovanie a kontrolu programov EŠIF v Bulharsku má na starosti podpredseda vlády zodpovedný za riadenie prostriedkov EÚ a centrálna koordinačná jednotka pri Rade ministrov. Podpredseda vlády koordinuje Radu pre koordináciu riadenia prostriedkov EÚ, v ktorej zasadajú všetci ministri zodpovední za finančné prostriedky EÚ, a predsedá jej. Rôzne programy EŠIF obsahujú opatrenia na posilnenie administratívnej kapacity orgánov zodpovedných za koordináciu, riadenie, implementáciu, platby a kontrolu. Prijímatelia projektov, ako napr. obce, justičné orgány a inštitucionálni prijímatelia v dopravnom sektore, majú takisto nárok na pomoc s cieľom posilniť svoju administratívnu kapacitu. Odborné znalosti poskytujú medzinárodné finančné inštitúcie ako Európska investičná banka, Svetová banka a Európska banka pre obnovu a rozvoj. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Bulharské orgány sa snažia znižovať administratívne zaťaženie prijímateľov projektov tým, že digitalizujú komunikáciu medzi prijímateľmi a riadiacimi orgánmi tam, kde je to možné. Patrí sem elektronické predkladanie návrhov projektov a správ o projektoch, ako aj zjednodušenie a zefektívnenie administratívnych postupov. Napríklad: formuláre na podávanie žiadostí a správ budú mať jednotnú podobu, zavedú sa pravidlá pre zjednodušené náklady pri vykazovaní výdavkov a rôzne orgány auditu a inšpekčné orgány budú koordinovať svoje kontroly.

1. Fondy EŠIF v Chorvátsku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Dlhšie trvajúca recesia spôsobila zníženie reálneho HDP Chorvátska približne o 12,5 %, zatiaľ čo miera nezamestnanosti sa zdvojnásobila z 8,6 % v roku 2008 na 17,3 % v roku 2014. V posledných rokoch sa ukázalo, že je potrebné vykonať štrukturálne zmeny, ktoré budú predovšetkým riešiť fiškálnu nerovnováhu, implementovať reformu trhu práce, rozvíjať udržateľné systémy sociálnej ochrany a ochrany zdravia, zlepšovať podnikateľské prostredie a reformovať štátnu správu a justíciu. V rámci európskeho semestra realizovali vnútroštátne orgány súbor reforiem. Výrazný podiel prostriedkov z fondov EŠIF na obdobie rokov 2014 – 2020 vo výške 10,676 mld. EUR je určený na realizáciu reforiem a plnenie vnútroštátnych cieľov v rámci stratégie Európa 2020. Hlavné priority a výsledky

Prostriedky z fondov EŠIF sa využijú na podporu výskumu, vývoja a inovácií v Chorvátsku, aby sa zlepšila inovačnosť a konkurencieschopnosť jeho hospodárstva a splnil vnútroštátny záväzok vynaložiť 1,4 % HDP na výskum a vývoj do roku 2020 (údaj za rok 2012: 0,75 %). Ďalej chce Chorvátsko zvýšiť pridanú hodnotu na zamestnanca v MSP o 50 % do roku 2023. Chorvátsko patrí ku krajinám s najnižšou účasťou na trhu práce v EÚ, čo postihuje najmä mladých ľudí, osoby s nedostatočnou kvalifikáciou, starších pracovníkov a ženy. Vnútroštátnym cieľom Chorvátska je dosiahnuť do roku 2020 zamestnanosť na úrovni 65,2 % (údaj za rok 2012: 55,4 %), pričom osobitný dôraz sa kladie na zvýšenie zamestnateľnosti mladých ľudí, ktorí nie sú zamestnaní, ani nie sú v procese vzdelávania alebo odbornej prípravy. V tejto súvislosti sa prostriedky z fondov EŠIF použijú na riešenie nepomeru medzi existujúcimi a požadovanými zručnosťami pracovníkov prostredníctvom reformy terciárneho vzdelávania a verejných služieb zamestnanosti, ako aj prostredníctvom podpory odborného vzdelávania a prípravy a celoživotného vzdelávania. Prostriedky z fondov sa vynaložia aj na podporu samostatnej zárobkovej činnosti a znižovanie dlhodobej nezamestnanosti. Chorvátsko vynaloží prostriedky z fondov EŠIF na budovanie infraštruktúry, ktorá urýchli hospodársky rast: dôraz sa bude klásť na vývoj kľúčových sietí (TEN-T), udržateľnú mestskú dopravu a zlepšenie dostupnosti regiónov. Chorvátsko si okrem toho stanovilo za cieľ zabezpečiť do roku 2023 širokopásmové pokrytie 53 % domácností (v porovnaní s úrovňou 33 % v roku 2013). Prostriedky z fondov EŠIF sa vynaložia aj na vykonávanie acquis EÚ v oblasti životného prostredia: cieľom je zlepšiť služby zásobovania vodou a čistenia odpadových vôd do roku 2023 pre jeden milión obyvateľov. Prostriedky sa použijú aj na zníženie podielu skládok komunálneho odpadu z 83 % v roku 2012 na 35 %, zavedenie 40 % riadiaceho rámca pre systém Natura 2000 v Chorvátsku a sprístupnenie informácií o kvalite ovzdušia pre 100 % obyvateľov v mestských oblastiach. Do výroby energie z obnoviteľných zdrojov sa investuje viac než 160 miliónov EUR z fondov EŠIF, pričom priemerný ročný dopyt po vykurovaní a chladení v zrenovovaných verejných budovách by mal do roku 2023 dosiahnuť 50 kWh/m2 (údaj za rok 2013: 250 kWh/m2). Chorvátsko čelí sociálnym výzvam v podobe vysokej úrovne chudoby a sociálneho vylúčenia; vnútroštátnym cieľom je znížiť do roku 2020 počet ľudí ohrozených chudobou alebo sociálnym vylúčením o 150 000. Na tento účel sa prostriedky z fondov EŠIF investujú do podpory sociálneho a pracovného začlenenia zraniteľných skupín, zlepšenia prístupu k zdravotnej starostlivosti, vysokokvalitným sociálnym službám (vrátane podpory prechodu z inštitucionálnych služieb na komunitné), do prevencie a riešenia diskriminácie, rozvoja sociálneho podnikania a realizácie projektov obnovy miest. Ďalej sa z fondov EŠIF podporí vnútroštátna reforma verejnej správy Chorvátska prostredníctvom lepšieho a riadneho hospodárenia s verejnými financiami, odstraňovania nepotrebných postupov, vytvorenia elektronickej verejnej správy a boja proti korupcii. Okrem toho sa prehĺbi dialóg so sociálnymi partnermi a s občianskou spoločnosťou a zabezpečí väčšia účinnosť justičného systému prostredníctvom urýchlenia právnych postupov a zabezpečenia nestrannosti. Z prostriedkov fondov EŠIF sa zabezpečí väčšia konkurencieschopnosť chorvátskych sektorov potravinárstva, akvakultúry a rybolovu a ich šetrnosť k životnému prostrediu. Prostriedky sa využijú na reštrukturalizáciu a modernizáciu viac než 1 800 poľnohospodárskych podnikov, poskytnutie pomoci minimálne 1 000 mladým poľnohospodárom na začatie podnikateľskej činnosti, čím sa zlepší generačná výmena v poľnohospodárskych oblastiach, a na podporu využívania zmlúv o riadení na ochranu biodiverzity, ktoré sa vzťahujú na viac než 101 000 ha poľnohospodárskej pôdy. Cieľom Chorvátska je aj dosiahnuť vyvážený rozvoj regiónov a zmierniť hospodársky pokles vo vidieckych oblastiach, a to aj prostredníctvom rozvoja alternatívnych hospodárskych činností. Prostriedky z fondov EŠIF sa okrem toho využijú aj na zlepšenie a diverzifikáciu miestneho hospodárstva v pobrežných oblastiach, posilnenie potenciálu rastu krajiny v námornom a morskom sektore a zabezpečenie väčšej udržateľnosti rybolovu a akvakultúry, ako aj posilnenie vodných ekosystémov a biodiverzity. Konkrétne sa predpokladá nárast objemu produkcie v akvakultúre o 400 %. Využívanie finančných a územných nástrojov Chorvátsko plánuje alokovať viac než 440 miliónov EUR z EŠIF na finančné nástroje, ktorými sa podporia MSP, výskum, vývoj a inovácie, energetická efektívnosť, mestská doprava, samostatná zárobková činnosť a sociálne podnikanie. Vzhľadom na to, že v predchádzajúcom programovom období Chorvátsko nemalo žiadne finančné nástroje, je to ambiciózny program. Chorvátsko musí podrobnejšie preskúmať využívanie finančných nástrojov v IKT, rozvoji miest a dopravnej infraštruktúre. Chorvátsko investuje minimálne 400 miliónov EUR do integrovaných územných investícií, ktoré sa využijú na udržateľný rozvoj miest, a do projektov miestneho rozvoja vedeného komunitou vo vidieckych oblastiach, do rybolovných a námorných oblastí. Stratégie miestneho rozvoja v rámci programu LEADER sa budú v programovom období rokov 2014 – 2020 týkať 1,5 mil. ľudí vo vidieckych oblastiach. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRV ENRF ETC Počet programov 2 (národné) 1 1 9 Dostupné prostriedky (EUR) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Do konca roka 2016 prijme Chorvátsko súbor stratégií a investičných plánov na splnenie ex ante kondicionalít v rámci účinného a efektívneho využívania fondov EŠIF. Okrem iného plánuje prijať stratégiu pre inteligentnú špecializáciu, širokopásmovú a digitálnu stratégiu, stratégiu riadenia prírodných rizík, stratégiu stanovovania cien vody, plán manažmentu povodia, plány odpadového hospodárstva a programy predchádzania vzniku odpadu, integrovanú dopravnú stratégiu, generel nemocníc, program vytvorenia systému odborného vzdelávania a prípravy a stratégiu rozvoja verejnej správy. Iba čiastočne sú splnené dve z ex ante kondicionalít špecifické pre ENRF, ktoré sa týkajú administratívnej kapacity na realizáciu kontroly a podávanie správ o rybolovnej kapacite; príslušné akčné plány by sa mali realizovať do 31. decembra 2016. 3. Riadenie fondov EŠIF Realizáciu štyroch národných programov a programov Európskej územnej spolupráce bude koordinovať národný (vládny) koordinačný výbor. Vzhľadom na rýchly rast fondov EŠIF v Chorvátsku v období rokov 2014 – 2020 je potrebné podstatne zvýšiť odborné a administratívne kapacity na úrovni riadenia a kontroly, ako aj na úrovni prijímateľov projektov. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Pripravia sa rôzne nástroje, ku ktorým patrí webové sídlo pre prijímateľov, koordinovaný mechanizmus poskytovania informácií o EŠIF a zjednodušenie postupov na podávanie žiadostí a výber projektov. Chorvátsko zvažovalo aj využívanie zjednodušených možností vykazovania nákladov.

1. Fondy EŠIF na Cypre Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF

Predpokladom poskytnutia finančného balíka Cypru vo výške 10 miliárd EUR (9 mld. EUR z európskeho stabilizačného mechanizmu a 1 mld. EUR z MMF) je zavedenie programu makroekonomických úprav na obdobie rokov 2013 – 2016. Vzhľadom na to, že na Cypre ešte stále prevláda náročné hospodárske prostredie, nedokáže krajina plniť niektoré z vnútroštátnych cieľov v rámci stratégie Európa 2020. Napríklad jeho súčasná miera zamestnanosti a miera chudoby sa do veľkej miery odchýlili od vnútroštátnych cieľov. Tieto dva vzdelávacie ukazovatele stratégie Európa 2020 sa síce v roku 2014 zlepšili a sú v súlade s vnútroštátnymi cieľmi, Cyprus má však napriek tomu najnižšiu mieru zamestnanosti čerstvých absolventov v EÚ (64,9 % v porovnaní s priemerom EÚ 80,7 % za rok 2013). Percentuálny podiel HDP, ktorý Cyprus vydáva na výskum a vývoj, mierne zaostáva za vnútroštátnym cieľom. Klimatické ukazovatele stratégie Európa 2020 sa vyvíjajú podľa plánu: ukazovateľ energetickej efektívnosti za rok 2013 prekročil priebežný ročný cieľ. Uspokojivý je aj ukazovateľ energie z obnoviteľných zdrojov. Na nedostatočnej úrovni je však environmentálna výkonnosť Cypru, a to najmä v oblasti nakladania s tuhým odpadom, v ktorej sa vykazujú nízke úrovne recyklácie. Hlavné priority a výsledky Programy fondov EŠIF na obdobie rokov 2014 – 2020 obsahujú tri kľúčové priority: 1. konkurencieschopnosť; 2. zamestnanosť a sociálne začlenenie a 3. udržateľné využívanie a ochrana prírodných zdrojov. Prostriedky z fondov EŠIF sa budú využívať na štrukturálnu diverzifikáciu hospodárstva a zlepšenie jeho konkurencieschopnosti posilnením podnikových inovácií a podnecovaním spolupráce medzi podnikmi a výskumnými inštitúciami v oblastiach vymedzených v stratégii pre inteligentnú špecializáciu. Bude sa podporovať podnikanie a konkurencieschopnosť MSP, a to najmä v sektore cestovného ruchu, potravinárstva a akvakultúry (produkcia sa má zvýšiť o 46 %). Podporu z fondov EŠIF dostane podľa očakávania viac než 600 MSP, čím sa vytvorí 1 200 nových pracovných miest, zatiaľ čo podiel HDP na výdavkoch na výskum a vývoj by sa mal zvýšiť z 0,47 % HDP v roku 2012 na 0,5 % v roku 2020, čo by malo mať aj pákový efekt na súkromné investície. Z prostriedkov fondov EŠIF sa podporia aj investície do rybárstva s cieľom znížiť negatívny vplyv rybolovných činností na morské prostredie a podporiť MSP v sektore akvakultúry a v spracovateľskom sektore. Cyprus očakáva, že investíciami do IKT sa zlepší elektronická správa vecí verejných a digitálne podnikanie a zvýši využívanie IKT v MSP. Okrem toho počíta aj s tým, že 50 % domácností bude mať vysokorýchlostné širokopásmové pokrytie a že využívanie IKT sa u občanov zvýši o 10 % a v prípade MSP o 6 %. Prostriedky z fondov EŠIF sa investujú do zamestnanosti a sociálnej súdržnosti, čo prinesie viac pracovných príležitostí s dôrazom na zraniteľné skupiny, ako sú nezamestnaní, dlhodobo nezamestnaní a najmä mladí ľudia. Na podporu poslednej skupiny sa využije aj iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí (YEI). Podľa očakávaní využije výhody intervencií z fondov EŠIF viac než 14 000 nezamestnaných, z ktorých väčšinu (9 000) tvoria mladí ľudia. Z nich 5 800 osôb získa podporu v rámci YEI a zvyšok z ESF. Vďaka podpore z fondov EŠIF sa očakáva zvýšenie účasti na trhu práce a miery zamestnanosti, čím sa splní cieľ 75 – 77 % v roku 2020 (údaj za rok 2014: 67,3 %). Z prostriedkov fondov EŠIF sa očakáva aj zlepšenie verejnej správy. Okrem toho sa zlepší sociálne začlenenie tým, že sa zraniteľným skupinám obyvateľstva pomôže zúčastniť sa na trhu práce a že sa podporí vytvorenie 180 sociálnych podnikov. Cypru to pomôže splniť cieľ v oblasti zníženia chudoby na 19,3 % v roku 2020 (z 27,8 % v roku 2013). Prostriedky z fondov EŠIF by takisto mali prispieť k zlepšeniu celoživotného vzdelávania, ako aj odborného vzdelávania a prípravy, najmä zosúlaďovaním zručností uchádzačov s potrebami trhu práce. Z prostriedkov fondov sa podporí prechod Cypru na nízkouhlíkové hospodárstvo efektívne využívajúce zdroje, a to prostredníctvom podpory energetickej efektívnosti (cieľ na rok 2020 je 14,3 % v porovnaní s 12,3 % v roku 2011) a spotreby energie z obnoviteľných zdrojov (13 % v roku 2020 oproti 7,7 % v roku 2011). Okrem toho sa pomoc poskytne približne 3 500 domácnostiam na zníženie ich spotreby energie, čím sa zvýši ich klasifikácia energetickej efektívnosti. Prostriedky z fondov EŠIF sa vynaložia na riešenie naliehavej potreby Cypru plniť požiadavky EÚ v oblasti nakladania s tuhým a tekutým odpadom. Od Cypru sa očakáva, že zvýši mieru recykláciu na 50 %, pričom 2 300 domácností (pri rovnakom počte obyvateľov) bude napojených na lepšie čistenie odpadových vôd. Prostriedky z fondov EŠIF sa využijú aj na doplnenie investícií do cyperského prístavu a jeho spojení v rámci siete TEN-T. V dôsledku toho sa očakáva zvýšenie prepravy tovaru z 300 000 TEU na 1 milión TEU. Zlepšením mestskej dopravnej mobility, a to najmä v Nikózii, sa zdvojnásobí využívanie verejnej dopravy. Prostriedky z EPFRV budú zamerané na investície do podpory udržateľného riadenia a využívania prírodných zdrojov, zachovania biodiverzity, adaptácie na zmenu klímy a vytvorenia nových pracovných miest vo vidieckych oblastiach. Podpora z ENRF sa zameria na ochranu a obnovu morských biologických zdrojov. Využívanie finančných a územných nástrojov Cyprus uviedol, že 15 miliónov EUR sa alokuje na finančné nástroje na podporu MSP. Začali sa ex ante posudzovania s cieľom posúdiť rozsah kapitálových, pôžičkových a záručných schém pri podpore MSP, pri IKT, v sektore energetiky a pri investíciách do životného prostredia a dopravy. Cyprus alokoval značnú sumu (20 % prostriedkov z EFRR, približne 60,2 mil. EUR) na udržateľný rozvoj miest. Cieľom je podporiť integrované opatrenia na riešenie hospodárskych, environmentálnych a sociálnych výziev v štyroch najdôležitejších mestách krajiny. Je to oveľa viac než 5 % minimum požadované v právnych predpisoch EÚ. Integrované územné investície sa nebudú realizovať. Na druhej strane sa v rámci programov EPFRV a ENFR bude realizovať miestny rozvoj vedený komunitou. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRV ENRF ETC Počet programov 2 (národné) 1 1 5 Dostupné prostriedky (EUR) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Čiastočne splnená je ex ante kondicionalita ENRF týkajúca sa správ o rybolovnej kapacite a vypracoval sa akčný plán. Päť z jedenástich tematických ex ante kondicionalít nie je splnených. Najdôležitejšie z nich sa týkajú širokopásmovej siete, ceny vody a plánovania povodí vrátane recyklácie a opätovného využívania odpadu. Vypracovali sa akčné plány a stanovili sa termíny ich realizácie. Splnená nie je ani všeobecná ex ante kondicionalita týkajúca sa štatistiky a ukazovateľov, ale na jej splnenie do decembra 2015 bol vypracovaný akčný plán. 3. Riadenie fondov EŠIF Počet programov na Cypre sa v porovnaní s programovým obdobím rokov 2007 – 2013 nezmenil. Na zabezpečenie koordinácie medzi programami z EFRR/KF a ESF zriadila krajina jediný riadiaci orgán (Generálne riaditeľstvo pre európske programy, koordináciu a rozvoj) a spoločný monitorovací výbor; všetky programy používajú jednotný informačný systém. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Cyperské orgány sa snažia dosiahnuť rozsiahlejšie využívanie zjednodušených možností vykazovania nákladov a modernizovať príslušný informačný systém. Plánujú takisto zlepšiť využívanie elektronických formulárov a interoperabilitu medzi vnútroštátnymi administratívnymi službami na zabezpečenie automatického vydávania a znížiť počet potrebných dokumentov a certifikátov.



1. Fondy EŠIF v Českej republike Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Súčasné makroekonomické trendy sú pozitívne: české hospodárstvo začalo po dvoch rokoch poklesu v roku 2014 znova rásť. Očakáva sa však, že negatívne demografické trendy spôsobia v dlhodobej perspektíve zvyšovanie výdavkov na dôchodky a zdravotnú starostlivosť. Hospodárstvo v súčasnosti patrí do skupiny „miernych inovátorov“ a v reťazci pridanej hodnoty by sa malo posúvať nahor. Hoci nezamestnanosť klesá, trh práce sa vyznačuje malou účasťou určitých skupín obyvateľstva a nepomerom medzi dopytom po zručnostiach a ich ponukou. Analýza cieľov stratégie Európa 2020 pre Českú republiku poukazuje na veľké nedostatky na vnútroštátnej aj regionálnej úrovni, pokiaľ ide o zvyšovanie výdavkov na výskum a inovácie (najmä súkromných investícií), zlepšovanie energetickej efektívnosti, reformu terciárneho vzdelávania, boj proti korupcii a riadne uplatňovanie pravidiel verejného obstarávania. V politických odporúčaniach EÚ v kontexte európskeho semestra sa navrhuje zriadenie centrálneho registra verejných zákaziek, riadne vykonávanie protikorupčného plánu, prijatie reformy vysokoškolského vzdelávania a zvýšenie účasti znevýhodnených (najmä rómskych) detí na vzdelávaní. Hlavné priority a výsledky V období rokov 2014 – 2020 sa prostriedky z fondov použijú na posilnenie konkurencieschopnosti a inovačnosti českého hospodárstva, a to investovaním 2,5 mld. EUR do výskumu, technologického rozvoja a inovácií. Krajina postupne na základe zvýšených alokácií EŠIF odstraňuje nedostatky v oblasti investovania do výskumu a vývoja a očakáva zvýšenie výdavkov na výskum a vývoj na 2,97 % HDP v roku 2020. Investície sa použijú na zlepšenie výskumnej a inovačnej štruktúry a kapacity, ako aj spolupráce medzi výskumným sektorom, podnikmi a inštitúciami terciárneho vzdelávania. Viac než 2 miliardy EUR (1,4 % HDP) sa použijú ako hlavný zdroj financovania na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. Energetická náročnosť a intenzita využívania zdrojov (najmä uhlia) českého priemyslu patria v súčasnosti medzi najvyššie v EÚ. K hlavným očakávaným výsledkom v tejto oblasti patrí najmä zvýšenie výroby energie z obnoviteľných zdrojov (o 83 MW) a zníženie úrovne skleníkových plynov (o 920 000 ton CO2/rok). Z prostriedkov EŠIF sa 2,8 mld. EUR vynaloží na ochranu životného prostredia a efektívne využívanie zdrojov. Investície sa vynaložia na: zlepšenie kvality vody (napr. ďalších 150 000 obyvateľov bude lepšie zásobovaných vodou), nakladanie s odpadom (napr. ročné zvýšenie kapacity recyklácie odpadu o 700 000 ton), zabezpečenie kvality ovzdušia, zlepšenie biodiverzity, premenu 400 000 ha pôdy na pôdu s ekologickým obhospodarovaním a plnenie agroenvironmentálnych a klimatických záväzkov poľnohospodárov týkajúcich sa 870 000 ha pôdy. Pomocou prostriedkov z ENRF sa zabezpečí lepšia udržateľnosť českého rybolovu a akvakultúry, a to prostredníctvom využívania účinnejších a ekologickejších výrobných postupov. V doprave bude 6,2 mld. EUR alokovaných na podporu udržateľnej dopravy a odstránenie nedostatkov v kľúčových sieťových infraštruktúrach. Tým sa umožní aj vyriešenie nedostatkov v sieťach TEN-T a zlepšenie interoperability železničnej siete. Obnovou alebo modernizáciou 140 km železničných tratí sa zabezpečí významný posun k udržateľnej mobilite. Zlepšením infraštruktúry sa viac sprístupnia regióny a zlepší sa využívanie verejnej dopravy v mestách. Prostriedky z fondov EŠIF vo výške 200 miliónov EUR sa vyhradili na modernizáciu a zabezpečenie vysokonapäťových prenosových sietí. Takmer 1,4 mld. EUR bude určených na podporu udržateľného a kvalitného zamestnania a podporu mobility pracovnej sily, pričom osobitný dôraz sa bude klásť na znevýhodnené skupiny, ako sú nízkokvalifikovaní pracovníci, starší a mladí ľudia (podpora pre 585 000 ľudí, z ktorých 230 000 by malo získať novú kvalifikáciu). Prostriedky z fondov EŠIF sa vynaložia aj na sociálne začlenenie a vzdelávanie (na každú oblasť po dve miliardy) s cieľom pomôcť osobám v ťažkej situácii a znevýhodneným osobám, zlepšiť kvalitu sociálnych a zdravotníckych služieb a investovať do vzdelávania. V oblasti verejných služieb sa zavedie 30 nových mobilných zdravotníckych tímov a 83 zdravotníckych zariadení, pričom sa na všetkých úrovniach podporí vzdelávanie, poskytovanie rovnakého prístupu k vysokokvalitnému predškolskému, základnému a stredoškolskému vzdelávaniu. Prostriedky z fondov EŠIF sa využijú aj na rozvoj univerzít zlepšením riadenia ľudských zdrojov a uľahčením prístupu k terciárnemu vzdelávaniu (869 študentov v nových programoch bakalárskeho štúdia). Približne 180 miliónov EUR sa vynaloží na posilnenie účinnosti a transparentnosti verejnej správy a justičného systému, zníženie administratívneho zaťaženia, zlepšenie zručností administratívnych pracovníkov vo verejnej správe a zefektívnenie riadenia ľudských zdrojov. Využívanie finančných a územných nástrojov Približne 763 miliónov EUR v rámci programov politiky súdržnosti sa plánuje poskytnúť prostredníctvom finančných nástrojov. Tým sa viac než zdvojnásobí objem prostriedkov z predchádzajúceho programového obdobia. K hlavným intervenčným oblastiam patrí podpora MSP, dopravná infraštruktúra, investície do energetickej efektívnosti a v menšej miere aj efektívnosti využívania zdrojov. Regulačná požiadavka, na základe ktorej sa má 5 % z EFRR vynaložiť na udržateľný rozvoj miest, bude splnená investíciami z programu „Praha – pól rastu“ a siedmimi integrovanými územnými investíciami, ktoré sa budú realizovať v najväčších metropolitných oblastiach. Celkovo sa na integrované územné investície alokuje 1 miliarda EUR z EFRR a 223 miliónov EUR z Kohézneho fondu. Pre rozvoj vidieckych oblastí prostredníctvom financovania z viacerých zdrojov bude mimoriadne dôležitý miestny rozvoj vedený komunitou. Vyhradené sú naň finančné prostriedky z EFRR (418 miliónov EUR), EPFRV (115 miliónov EUR) a ESF (64 miliónov EUR), ktoré sa môžu použiť na integrované a viacsektorové miestne stratégie miestneho rozvoja vedené miestnymi komunitami, organizované približne do 160 miestnych akčných skupín zahŕňajúcich 55 % obyvateľstva. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR, KF, YEI) EPFRV ENRF ETC Počet programov 8 (národných) 1 1 7 Dostupné prostriedky (EUR) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Nedokončili sa strategické rámce v určitých oblastiach investícií (napr. výskum a vývoj, IKT). Pre 11 tematických a tri všeobecné ex ante kondicionality sa prijali akčné plány. 3. Riadenie fondov EŠIF

Česká republika zjednodušila správu fondov EŠIF a viac ju centralizovala prostredníctvom zníženia počtu programov (zo 17 v období rokov 2007 – 2013 na 8 programov politiky súdržnosti) a sprostredkovateľských orgánov. Ako národný koordinačný orgán funguje Ministerstvo pre miestny rozvoj ČR. Dodatočnú koordináciu medzi fondmi zabezpečujú monitorovacie výbory, koordinované výzvy na predkladanie návrhov a pracovné skupiny. Pri zlepšovaní administratívnej kapacity má pomôcť zákon o verejnej službe z roku 2014. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Cieľom Českej republiky je znížiť administratívne zaťaženie prijímateľov a verejnej správy znížením počtu programov a sprostredkovateľských orgánov, vytvorením nového monitorovacieho systému pre celú realizačnú štruktúru a zriadením jednotného metodického prostredia pre všetky programy. Viac sa budú využívať finančné nástroje a možnosti, ako sú zálohové platby a zjednodušené možnosti vykazovania nákladov.

1. Fondy EŠIF v Dánsku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Dánske hospodárstvo bolo pomerne tvrdo zasiahnuté finančnou krízou, čo malo za následok výrazný rast nezamestnanosti, a to najmä u mladých ľudí a osôb cudzieho pôvodu. Napriek tomu, že Dánsko má prostredie vhodné na podnikanie, rast zaznamenal len malý počet MSP; je to čiastočne spôsobené slabým úspechom pri premene inovácií na profit, nedostatočným rozvojom podnikateľských zručností a potrebou zvýšenia inovácií v oblasti udržateľnej výroby v primárnom sektore. Dánsko však naďalej čelí niektorým výzvam súvisiacim so zručnosťami pracovnej sily. Patrí k nim klesajúci podiel ľudí, ktorí si vybrali odbornú prípravu, znižujúci sa podiel ľudí z prisťahovaleckého prostredia (najmä mužov) vo vzdelávaní a trvalo vysoká miera predčasného ukončenia štúdia. Týmto otázkam sa venovalo jedno z politických odporúčaní EÚ pre Dánsko z roku 2014 vypracovaných v kontexte európskeho semestra. Environmentálne správanie Dánska je vo všeobecnosti dobré, zdá sa však, že si svoje ciele v oblasti znižovania emisií skleníkových plynov neplní. V dôsledku intenzívneho využívania pôdnych a rybolovných zdrojov, ako aj vyplavovania živín a podobne, existuje intenzívny tlak na biotopy a vodné zdroje. Dánsko je bohatá krajina s pomerne malými vnútornými sociálno-hospodárskymi rozdielmi v porovnaní s ostatnými členskými štátmi a väčšinu problémov rieši prostredníctvom národných programov. Keďže prostriedky z fondov EŠIF pre Dánsko sú skromné, programy sa zameriavajú predovšetkým na riešenie už uvedených problémov. Hlavné priority a výsledky Suma 300 miliónov EUR z fondov EŠIF pomôže MSP v priemysle, sektore služieb, poľnohospodárstve, akvakultúre a rybolove zvýšiť inovatívnosť a zlepšiť ziskovosť investícií. Prostriedky z fondov EŠIF sa investujú aj do zvýšenia konkurencieschopnosti podnikov, pričom cieľom podpory sú klastre a siete spolupráce. Na zlepšenie konkurencieschopnosti a rast podnikov sa ďalej sústreďuje veľká časť investícií krajiny do životného prostredia a klímy. Dánsko bude prostriedky z fondov EŠIF využívať aj na rozvíjanie možných oblastí rastu v rámci jednotlivých podnikov, ako aj regionálnych stratégií pre inteligentnú špecializáciu. Očakáva sa, že do sietí spolupráce, ako aj sietí vzdelávacích centier sa zapojí približne 3 200 podnikov a že viac ako 4 000 podnikov zavedie inovačné riešenia alebo produkty. Dánsko vynaloží 270 miliónov EUR z fondov EŠIF na sociálne začlenenie s cieľom pomôcť osobám na okraji pracovného trhu a zlepšiť zamestnateľnosť tým, že viac ľuďom poskytne podporu na ukončenie odbornej prípravy a vysokoškolského vzdelávania (na pomoc ľuďom, ktorí sú od trhu práce najviac vzdialení, budú k dispozícii vnútroštátne finančné prostriedky). Týmto spôsobom sa budú prostriedky z fondov EŠIF využívať na realizáciu politických odporúčaní vypracovaných v rámci európskeho semestra. Celkovo sa vytvorí približne 5 500 pracovných miest a očakáva sa, že investície do odbornej prípravy pomôžu 52 000 osobám zlepšiť šance na trhu práce. Dánsko investuje viac než 635 miliónov EUR z fondov EŠIF do životného prostredia a klímy. Tieto environmentálne investície budú zamerané na ochranu a zachovanie prírodných zdrojov, zlepšenie kvality vody a biodiverzity, ako aj využívanie obhospodarovanej pôdy a populácií rýb (vrátane akvakultúry) ekologickým a udržateľným spôsobom v súlade s novou spoločnou rybárskou politikou. Pokiaľ ide o rybárstvo, prostriedky z fondov EŠIF pomôžu napríklad znížiť do roku 2023 náhodné úlovky o 5 000 t a zvýšiť ekologickú produkciu v sektore akvakultúry o 3 000 t. Z prostriedkov fondov EŠIF sa v poľnohospodárstve podporí aj zachovanie krajiny a biodiverzity na území s rozlohou minimálne 3 400 km² (alebo viac než 10 % poľnohospodárskej pôdy krajiny). Z celkových investícií Dánska do životného prostredia a klímy sa približne 91 miliónov EUR investuje do prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo, čím sa znížia emisie skleníkových plynov o 51 000 t a spotreba energie o 905 000 GJ. Dánsku to pomôže splniť cieľ zníženia emisií skleníkových plynov v rámci stratégie Európa 2020 o 20 %. Lepšia efektívnosť využívania zdrojov je súčasťou stratégie Dánska v oblasti zvyšovania konkurencieschopnosti podnikov a prostriedky vynaložené na konkurencieschopnosť prispejú aj k jeho prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo. Celkovo plánuje Dánsko vynaložiť približne 577 miliónov EUR (46 % z jeho celkovej alokácie EŠIF) na boj proti zmene klímy. Využívanie finančných a územných nástrojov V období rokov 2007 – 2013 vynaložilo Dánsko 28 miliónov EUR na finančné nástroje. Na obdobie rokov 2014 – 2020 umožnilo Dánsko regiónom využívať finančné prostriedky z finančných nástrojov na investície do rozvoja podnikov a zlepšovania energetickej efektívnosti a efektívneho využívania zdrojov v podnikoch. Minimálne 5 % svojej alokácie EFRR vynaloží Dánsko na udržateľný rozvoj miest so zameraním na rozvoj podnikov prostredníctvom inovácií, energetickej efektívnosti a efektívneho využívania zdrojov. Tieto opatrenia rozvoja miest budú súčasťou širších stratégií na riešenie sociálnych, hospodárskych, demografických, environmentálnych a/alebo klimatických výziev niektorých mestských oblastí. Prostredníctvom programu LEADER sa podporí celkovo 26 miestnych akčných skupín vo vidieckych aj v pobrežných oblastiach. Ich práca bude spočívať v zintenzívnení existujúcich činností cestovného ruchu, rozvíjaní malých podnikov, vo vytváraní služieb a v podpore udržateľného rybolovu. Tým sa vytvoria pracovné miesta a zlepšia životné podmienky miestneho obyvateľstva. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR, KF) EPFRV ENRF ETC Počet programov 2 (národné) 1 1 5 Dostupné prostriedky (EUR) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Dánsko plní všetky ex ante kondicionality súvisiace s podporou z fondov EŠIF.

3. Riadenie fondov EŠIF Programy EFRR a ESF sa realizujú prostredníctvom šiestich regionálnych fór rastu, pričom riadiacim orgánom je Dánsky úrad pre podnikanie. Programy riadia rovnaké riadiace orgány aj na regionálnej úrovni. EPFRV a EFRR riadi Dánsky orgán AgriFish a činnosti v rámci programu Leader sa delegujú na Dánsky úrad pre podnikanie, čím sa zabezpečuje úzka spolupráca medzi fondmi. Oba vnútroštátne riadiace orgány sú okrem toho členmi monitorovacieho výboru toho druhého orgánu (riadiaci orgán EFRR/ESF je členom monitorovacieho výboru riadiaceho orgánu pre EPFRV/ENRF a naopak). Tieto dva riadiace orgány ďalej plánujú koordinačné schôdze medzi týmito dvomi skupinami fondov s cieľom zvýšiť efektívnosť pri ich riadení. Hoci ESF a Fond európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby majú oba za cieľ sociálne začlenenie, ESF je viac orientovaný na trh práce. Prekrývaniu týchto dvoch fondov zabraňuje jasné rozdelenie príslušných cieľov a skutočnosť, že každý z týchto dvoch riadiacich orgánov je členom monitorovacieho výboru toho druhého riadiaceho orgánu. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Potenciálni prijímatelia budú mať elektronický prístup k správe fondu (v súlade s iniciatívou e-súdržnosť). Tí, ktorí nemajú okamžitý prístup k e-súdržnosti, budú stále môcť použiť na prístup k fondu alternatívne prostriedky. Dánsko predpokladá aj rozšírenie využívania zjednodušených možností vykazovania nákladov.

1. Fondy EŠIF v Estónsku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Estónsko preukázalo pri vyrovnávaní sa s hospodárskou krízou pozoruhodnú flexibilitu. Očakáva sa, že v roku 2016 sa reálny HDP vráti na úroveň pred krízou. Hoci hospodárstvo ako celok rastie, závažné štrukturálne výzvy zostávajú. Ak sa má estónske hospodárstvo stať hospodárstvom, ktoré sa viac zakladá na znalostiach, inováciách, inkluzívnosti a udržateľnosti, mali by sa tieto výzvy riešiť. Verejné financovanie výskumu a inovácií nie je dostatočne koordinované a malo by sa zamerať na obmedzený počet oblastí inteligentnej špecializácie. Systém vysokoškolského vzdelávania je naďalej potrebné prispôsobovať potrebám podnikov a výskumných inštitúcií. Inovačná kapacita je nízka a s výskumnými inštitúciami spolupracuje len málo podnikov. Klesajúci počet pracovných síl v kombinácii s nízkou produktivitou práce začína byť problémom v strednodobom až dlhodobom horizonte. Estónsko len nedávno začalo realizovať svoju ambicióznu reformu v oblasti pracovnej spôsobilosti. Nedostatok zariadení starostlivosti o deti sťažuje rodičom návrat na trh práce. Dostupnosť a kvalita verejných služieb na miestnej úrovni je nevyvážená. Estónsko sa musí viac snažiť zvýšiť príťažlivosť odborného vzdelávania, odbornej a učňovskej prípravy. Krajina musí takisto podporovať podnikanie a vytváranie pracovných miest, aby zabránila prehlbovaniu rozdielov v hospodárskom vývoji. Intenzita využívania zdrojov v Estónsku je stále veľmi vysoká. Krajina pravdepodobne nesplní svoj cieľ energetickej efektívnosti na rok 2020. Je potrebné zintenzívniť snahy o zlepšenie energetickej efektívnosti v priemysle a sektore bytových domov. Estónsko by sa malo usilovať o zavedenie udržateľnejších foriem dopravy. Tieto výzvy sú súčasťou politických odporúčaní vypracovaných v kontexte európskeho semestra. Hlavné priority a výsledky Estónsko plánuje využiť prostriedky z EŠIF na zvýšenie výdavkov súkromného sektora na výskum a vývoj do roku 2023 na 2 % HDP (v porovnaní s 1,26 % v roku 2012). Programy financovania výskumu a vývoja budú v súlade s rámcom inteligentnej špecializácie Estónska. Estónsko využije prostriedky z EŠIF aj na zvýšenie konkurencieschopnosti MSP a plánuje zvýšiť počet vyvážajúcich podnikov na 15 700 (z 11 281 v roku 2012). Financovanie rozvoja vidieka bude lepšie cielené, aby sa dosiahli pozitívne zmeny vo vidieckom hospodárstve. Na rozvoj malých poľnohospodárskych podnikov a pomoc mladým poľnohospodárom pri zakladaní podnikov sú určené osobitné schémy. Estónsko podporí vytváranie skrátených dodávateľských reťazcov a investuje do spracovania a marketingu poľnohospodárskych výrobkov; prostriedky z fondov EŠIF využije aj na posilnenie digitálneho hospodárstva s cieľom pokryť 60 % svojho územia (z 3,6 % v roku 2012) širokopásmovým pripojením s rýchlosťou minimálne 100 Mb/s. Estónsko bude investovať do zamestnanosti, aby zvýšilo mieru zamestnanosti na úroveň 76 % (zo 73,3 % v roku 2013). Tento cieľ plánuje dosiahnuť napríklad reformou posudzovania pracovnej spôsobilosti. Ďalším cieľom je udržať podiel HDP vytvorený v oblastiach mimo Tallinnu a Tartu na úrovni 30 %. V oblasti vzdelávania chce zvýšiť mieru úspešného dokončenia učňovského vzdelania na 75 % (z 50 % v roku 2013). Bude sa to týkať asi 8 000 ľudí. Mladým ľuďom a osobám v produktívnom veku bude okrem toho poskytnutých viac než 350 000 konzultácií zameraných na kariérne poradenstvo. Financovanie sociálneho začlenenia sa využije na zníženie počtu detí na čakacích listinách na miesto v materskej škole a detských jasliach zo 4 430 v roku 2012 na 300. Služby práce s mládežou pomôžu približne 200 000 účastníkom. Bude sa optimalizovať existujúca zdravotnícka infraštruktúra a posilňovať primárna zdravotná starostlivosť a prevencia chorôb. Financovanie budovania administratívnych kapacít sa využije na zvýšenie úrovne spokojnosti s kvalitou verejných služieb na približne 85 % (zo 67 % v roku 2012). Podpora dopravy sa využije na rozvoj siete TEN-T, ako aj ekologických a nízkouhlíkových dopravných systémov. Estónsko plánuje napríklad zvýšiť počet cestujúcich prepravených ročne železničnou dopravou zo 4,2 mil. v roku 2013 na 8,4 mil. Od investícií do nízkouhlíkového hospodárstva sa očakáva zvýšenie energetických úspor až do 45 % pre 40 000 obytných domov. Estónsko plánuje využiť prostriedky určené na životné prostredie a adaptáciu na zmenu klímy na splnenie základných požiadaviek aquis EÚ v sektore vodného hospodárstva a na zabezpečenie odolnosti voči katastrofám. Prostriedky sa použijú aj na zachovanie biodiverzity prostredníctvom udržania poloprírodných biotopov (2,6 % poľnohospodárskej pôdy) a ekologického poľnohospodárstva (14 % poľnohospodárskej pôdy). Na viac než 70 % využívanej poľnohospodárskej pôdy sa budú vzťahovať schémy na zlepšovanie biodiverzity a obhospodarovania pôdy. Estónsko sa bude zameriavať na ochranu vody v poľnohospodárstve a opustené rašelinové produkčné oblasti. Zabezpečí sa lepšia udržateľnosť estónskeho rybolovu a akvakultúry, zlepšia sa morské ekosystémy a vodná biodiverzita a očakáva sa, že nechcené úlovky sa znížia o 21 ton. Využívanie finančných a územných nástrojov Estónsko zvýši prostriedky alokované na finančné nástroje v porovnaní s predchádzajúcim obdobím približne o 50 % na hodnotu 215,5 mil. EUR. Pôžičkové, záručné a kapitálové nástroje sa použijú najmä na podporu MSP a výskumu a inovácií. Podľa posudzovania ex ante nie je stanovený žiadny rozsah finančných nástrojov financovaných z fondov EŠIF pre oblasť energetickej efektívnosti ani environmentálnej infraštruktúry. Na integrované opatrenia v rámci udržateľného rozvoja miest je určených 5 % alokácie EFRR. Stratégie miestneho rozvoja vedeného komunitou vo vidieckych oblastiach sa budú realizovať v 34 miestnych akčných skupinách, z ktorých osem bude pôsobiť v sektore rybárstva. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR, KF) EPFRV ENRF ETC Počet programov 1 1 1 4 Dostupné prostriedky (EUR) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256

2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Z 29 použiteľných ex ante kondicionalít nebolo v čase prijatia partnerskej dohody splnených 15. Estónsko odvtedy oznámilo dokončenie akčných plánov na splnenie 11 z nich. Očakáva sa, že zostávajúce štyri ex ante kondicionality splní v roku 2016: prevencia a riadenie rizík, iné druhy dopravy, aktívne začlenenie a štatistické systémy a ukazovatele výsledkov. 3. Riadenie fondov EŠIF Estónsko má iba jeden program na obdobie rokov 2014 – 2020 financovaný z viacerých zdrojov politiky súdržnosti, pričom v minulom období to boli tri. Ministerstvo financií je riadiacim orgánom, certifikačným orgánom (jeho funkcie boli zlúčené s riadiacim orgánom) a orgánom auditu. Ďalších päť ministerstiev vykonáva úlohy prvostupňových sprostredkovateľských orgánov a 13 centrálnych agentúr alebo iných organizácií koná na úrovni druhostupňových sprostredkovateľských orgánov (dve z nich boli zriadené na nové obdobie). Pokiaľ ide o systém vykonávania EPFRV a ENRF, neboli prijaté žiadne výrazné zmeny. Na vládnej úrovni sa na koordináciu všetkých zdrojov financovania využíva stratégia štátneho rozpočtu. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Pozmenených bolo množstvo zákonov a usmernení s cieľom znížiť administratívne zaťaženie prijímateľov. Výmena údajov so žiadateľmi a prijímateľmi bude plne elektronická a výdavky sa podľa možnosti budú uhrádzať na základe zjednodušených možností vykazovania nákladov a takisto sa bude dať kombinovať granty a finančné nástroje.

1. Fondy EŠIF vo Fínsku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Kľúčovou výzvou pre fínske hospodárstvo je obnoviť rast a konkurencieschopnosť a zároveň vytvárať pracovné miesta. Intenzita podnikového výskumu a vývoja klesá a dosiahnutie vnútroštátneho cieľa výdavkov na výskum a vývoj (4 % HDP) sa tak komplikuje. Je potrebné riešiť riziká vyplývajúce z nedostatočného vývozu v kontexte priemyselnej reštrukturalizácie. Fínsku sa stále nedarí premeniť investície do výskumu a inovácií na úspešný vývoz. Malo by zvýšiť financovanie začínajúcich podnikov a ponúknuť im viac pomoci pri podnikaní v zahraničí. Okrem toho vzhľadom na starnutie a zmenšovanie populácie v produktívnom veku je dôležité, aby trh práce mohol využiť úplný potenciál pracovnej sily. Miera nezamestnanosti bola v roku 2014 na úrovni 8,7 % a stúpa, a to najmä u mladých ľudí a starších pracovníkov. Ďalšou výzvou pre Fínsko je oslabovanie rovnováhy medzi verejnými financiami a riziko, ktoré predstavujú demografické trendy pre ich dlhodobú udržateľnosť. Na riešenie týchto nedostatkov sa zameriavajú politické odporúčania v rámci európskeho semestra. Hlavné priority a výsledky Fínsko plánuje zlepšiť konkurencieschopnosť MSP investíciami vo výške 644 miliónov EUR do diverzifikácie podnikových štruktúr a zvýšenia počtu rastúcich, inovačných a medzinárodne sa rozširujúcich spoločností. Opatrenia sa preto zamerajú na začínajúce podniky a rozvoj nových podnikateľských činností. Prostriedky z EPFRV sa zamerajú na investície do poľnohospodárskych podnikov, spracovania potravín a na diverzifikáciu poľnohospodárskych činností. Viac než 1 miliarda EUR sa plánuje vo forme investičnej podpory. Podporí sa približne 15 000 poľnohospodárskych podnikov. Investície do výskumu a inovácií vo výške 398 miliónov EUR sa zamerajú na posilnenie inovačnej činnosti, najmä rastúcich a začínajúcich podnikov vo vybratých oblastiach inteligentnej špecializácie. Fínsko sa snaží zlepšiť svoju schopnosť premieňať výskum a inovácie na komerčné produkty a služby. Ďalej Fínsko plánuje pomocou týchto investícií a finančných prostriedkov z EPFRV určených na spoluprácu a inovácie zvýšiť do roku 2020 výdavky na výskum a inovácie v pomere k HDP na 4,0 % (z 3,31 % v roku 2013). Fínsko alokuje 219 miliónov EUR na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo. Tým sa významne podporí cieľ zvýšenia podielu energie z obnoviteľných zdrojov, a to z 33 % (2011) na 38 % (2020). Z prostriedkov EŠIF sa podporia najmä výskumné a inovačné činnosti v nízkouhlíkovom sektore, zavedenie nových technológií a rozvoj komercializácie nízkouhlíkových produktov, služieb a výrobných metód. S cieľom ochraňovať životné prostredie a podporovať efektívne využívanie zdrojov sa z ENRF podporí udržateľnosť rybolovu a akvakultúry a zlepšia sa morské ekosystémy a vodná biodiverzita. Z EPFRV sa alokovalo 1,6 mld. EUR na agroenvironmentálne a klimatické opatrenia. Cieľom je znížiť škodlivý environmentálny vplyv poľnohospodárskych činností na pôdu, povrchové a podzemné vody a ovzdušie tým, že sa podporí využívanie ekologických postupov a riadenie podmienok pestovania. Očakáva sa, že na viac než 81 % poľnohospodárskej pôdy sa budú vzťahovať zmluvy o riadení na zlepšovanie vodohospodárstva. Suma 1,8 mld. EUR sa alokovala na poľnohospodárske oblasti s prírodnými obmedzeniami na podporu poľnohospodárskej biodiverzity. Suma 347 miliónov EUR sa investuje do zamestnanosti a zníženia nezamestnanosti. Prostriedky z ESF budú zamerané najmä na mladých ľudí a ľudí s menej priaznivým postavením na trhu práce a mali by pomôcť približne 40 000 nezamestnaným. Prostriedky sa využijú na predĺženie pracovného života, vyváženie pracovnej ponuky a dopytu a zvýšenie mobility pracovnej sily. Podpora na uľahčenie diverzifikácie, vznik a rozvoj malých podnikov vo vidieckych oblastiach má potenciál vytvoriť 6 000 pracovných miest. Vzdelávanie a odborná príprava sa podporia sumou 199 miliónov EUR. Opatrenia budú zamerané na zvýšenie počtu kvalifikovaných pracovníkov, posilnenie odborných zručností mladých ľudí a tých, ktorí neukončili odborné vzdelanie, zlepšenie služieb v období prechodu medzi vzdelávaním a zamestnaním a rovnosť vo vzdelávaní. Vo vidieckych oblastiach sa prenos poznatkov uskutoční prostredníctvom odbornej prípravy viac než 20 000 účastníkov (najmä poľnohospodárov). Prostriedky z ESF na sociálne začlenenie (248 miliónov EUR) pomôžu v boji proti chudobe, sociálnemu vylúčeniu a marginalizácii. Podpora bude určená 15 000 ľuďom, najmä mimo trhu práce. Využívanie finančných a územných nástrojov

Fínsko plánuje alokovať približne 1,5 mil. EUR na finančné nástroje pre kapitálové investície v rámci operačného programu týkajúceho sa Alánd. V porovnaní s obdobím rokov 2007 – 2013 je to významné zníženie. Fínsko skúma možnosti rozšírenia využívania finančných nástrojov. Približne 5 % alokácie EFRR je určených na udržateľný rozvoj miest v šiestich veľkých mestách (Helsinki, Espoo, Vantaa, Oulu, Tampere a Turku) prostredníctvom nástroja integrovaných územných investícií. Primárnym účelom stratégie integrovaných územných investícií je posilniť konkurencieschopnosť Fínska tým, že z jeho najväčších miest sa stanú rozvíjajúce sa a pilotné prostredia pre inovácie. Osem fínskych miestnych akčných skupín pre rybolov bude naďalej realizovať úspešný miestny rozvoj vedený komunitou. Skupiny boli zriadené v predchádzajúcom programovom období a budú realizovať nové stratégie miestneho rozvoja na základe miestnych potrieb. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR) EPFRV ENRF ETC Počet programov 2 (regionálne) 2 1 8 Dostupné prostriedky (EUR) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Pokiaľ ide o Alandy, v čase prijatia operačného programu neboli splnené tieto tri ex ante kondicionality: regionálna stratégia inteligentnej špecializácie, stratégia celoživotného vzdelávania a stratégia odborného vzdelávania. Tieto ex ante kondicionality sa splnili podľa schválených akčných plánov do 30. júna 2015. 3. Riadenie fondov EŠIF Fínsko znížilo počet programov v rámci politiky súdržnosti zo siedmich v období rokov 2007 – 2013 na dva v období rokov 2014 – 2020. Prebieha reforma verejnej správy v regiónoch (znižuje sa počet sprostredkovateľských orgánov). Koordinácia sa dosahuje prostredníctvom zastúpenia rôznych fondov vo výboroch na monitorovanie programov a prostredníctvom regionálnych štruktúr spolupráce. Opatrenia v rámci EFRR a ESF sa v súčasnosti realizujú v rámci rovnakého programu financovania z viacerých zdrojov. Na Alandách majú programy z EFRR, ESF a EPFRV spoločný monitorovací výbor. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Riadiace orgány fondov EŠIF pripravujú podmienky na zníženie administratívneho zaťaženia prijímateľov. Patria k nim konsolidácia funkcií (napr. zníženie počtu sprostredkovateľských orgánov) a intenzívnejšie využívanie zjednodušených možností vykazovania nákladov.

1. Fondy EŠIF vo Francúzsku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Francúzsko má množstvo nepopierateľných aktív (dynamická demografia, bohaté prírodné a kultúrne dedičstvo, vysoký potenciál v sektore energie z obnoviteľných zdrojov, najmodernejšie dopravné siete atď.), napriek tomu však stojí pred dvoma hlavnými výzvami. Prvou je postupný pokles konkurencieschopnosti francúzskeho hospodárstva. Tento pokles je čiastočne spôsobený tým, že sa nepodarilo naviesť hospodárstvo na znalostné sektory a premeniť výskum, vývoj a inovácie na obchodovateľné produkty a služby. Druhou je už 30 rokov trvajúca vysoká miera nezamestnanosti. Nezamestnanosť bola v roku 2013 vyše 10 % a u mladých ľudí do 25 rokov dosahovala v kontinentálnom Francúzsku 23,5 %, pričom v zámorských departementoch prekračovala 50 %. Okrem toho sa zatiaľ nedosiahli ciele v oblasti výdavkov na energetiku, výskum a vývoj v rámci stratégie Európa 2020 a je potrebné viac sa snažiť znižovať chudobu a mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky. Hlavné priority a výsledky Na obdobie rokov 2014 – 2020 sa plánuje využitie prostriedkov z fondov EŠIF na plnenie cieľov stratégie Európa 2020. Vzhľadom na obmedzený objem dostupných finančných prostriedkov v porovnaní s veľkosťou francúzskeho hospodárstva sa investície týkali obmedzeného počtu kľúčových tematických cieľov v súlade s politickými odporúčaniami v kontexte európskeho semestra. Patria k nim výskum a inovácie, posilňovanie konkurencieschopnosti MSP a zabezpečenie prístupu znevýhodnených skupín k odbornému vzdelávaniu a na trh práce. Do výskumu a inovácií sa investujú 3 miliardy EUR (11 % celkového rozpočtu EŠIF pre Francúzsko). Z prostriedkov fondov sa podporí zvýšenie prenosu poznatkov z výskumu a vývoja medzi akademickou a podnikateľskou sférou, posilní sa výskum a inovácie v podnikoch a rozvoj podnikateľského prostredia priaznivého pre inovácie. Viac než 660 spoločností získa podporu na vývoj a uvedenie nových produktov na trh . Z fondov EŠIF sa podporí aj znižovanie rozdielov v oblasti výskumu a vývoja medzi regiónmi, keďže v roku 2014 sa 75 % činností v oblasti výskumu a vývoja sústreďovalo iba v štyroch regiónoch a prístup k vysokorýchlostnému širokopásmovému pripojeniu patrí k najmenej rozvinutým v Európe. Približne 5 miliárd EUR (19 % alokácie EŠIF) sa použije na podporu MSP (aj v sektoroch poľnohospodárstva, rybolovu a morskej akvakultúry), čím sa podnikom umožní lepší prístup k financiám, službám a trhom, aby mohli produkovať tovar a služby s vyššou hodnotou. Z fondov EŠIF sa podporí aj vytváranie nových MSP a prispeje k rastu existujúcich podnikov. Podporu z fondov EŠIF získa viac než 160 000 spoločností.

Približne 6 miliárd EUR (23 % rozpočtu EŠIF) sa použije na zlepšenie zamestnateľnosti a pomoc ľuďom, ktorí sú najďalej od trhu práce, pri hľadaní zamestnania, pričom táto pomoc sa bude zameriavať najmä na integráciu mladých ľudí, zlepšenie ponúk odbornej prípravy v novovznikajúcich sektoroch a lepší prístup k prebiehajúcej odbornej príprave. Do roku 2023 plánuje Francúzsko pomôcť 234 000 nezamestnaným mladým ľuďom prostredníctvom iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Krajina takisto plánuje poskytnúť odbornú prípravu s cieľom pomôcť 310 000 ľuďom získať prácu a podporiť 90 000 ľudí (vrátane 36 000 žien) pri zakladaní podniku. Pomoc ľuďom, ktorým hrozí vylúčenie, by mala 180 000 osobám umožniť začlenenie. V tejto súvislosti sa očakáva, že fondy EŠIF pomôžu Francúzsku dosiahnuť do roku 2020 zamestnanosť na úrovni 75 % (69,8 % v roku 2014). Alokáciou vo výške 5,5 mld. EUR (21 % celkového rozpočtu) sa z fondov EŠIF poskytnú investície potrebné na podporu prechodu na nízkouhlíkové hospodárstvo vrátane investícií do energetickej efektívnosti (priemysel, doprava a budovy), rozvoja energie z obnoviteľných zdrojov a čistej mestskej dopravy. Z tohto rozpočtu sa vyčlenia aj prostriedky na investície zamerané na zlepšovanie prevencie a riadenia rizík (a to aj vo vidieckych a v pobrežných oblastiach). Celkovo asi 3 miliardy EUR z EFRR, ESF a ENRF pomôžu Francúzsku predchádzať účinkom zmeny klímy a zmierňovať ich. Odhadovaný ročný pokles emisií skleníkových plynov bude približne 19 miliónov ton ekvivalentu CO2. A napokon sa z rozpočtu EŠIF použijú viac než 4 miliardy EUR (15 %) na zlepšenie výsledkov sústavy Natura 2000, zabezpečenie biodiverzity a obnovu ekologickej kontinuity. Podporí sa aj zlepšenie stavu ochrany viac než 465 000 ha biotopov. S cieľom ochraňovať životné prostredie a podporovať efektívne využívanie zdrojov sa v súlade s novou spoločnou rybárskou politikou podporí z ENRF udržateľnosť rybolovu a akvakultúry a zlepšia sa morské ekosystémy a vodná biodiverzita. Do roku 2023 sa zníži objem nechcených úlovkov o 12 000 ton a zvýši produkcia ekologickej akvakultúry o 282 ton. Využívanie finančných a územných nástrojov Časť financovania (698 miliónov EUR), zameraného najmä na MSP a energetickú efektívnosť, sa poskytne prostredníctvom finančných nástrojov. Očakáva sa, že uvedený objem pôžičiek, rizikového alebo vlastného kapitálu sa v porovnaní s obdobím rokov 2007 – 2013 zvýši viac než trojnásobne. Mal by sa preskúmať potenciál využívania finančných nástrojov na podporu IKT a efektívne využívanie zdrojov. S cieľom uľahčiť rozvoj miest sa približne 10 % alokácie EFRR vynaloží na integrované opatrenie zamerané na udržateľný rozvoj miest. Z celkového rozpočtu na mestá sa použije 70 % na realizáciu mestských opatrení prostredníctvom integrovaných územných investícií. Na základe prístupu miestneho rozvoja vedeného komunitou sa budú z EPFRV naďalej podporovať rozvojové stratégie zdola nahor vo vidieckych oblastiach (pre každý program rozvoja vidieka sa dosiahne podiel 5 % programu LEADER). Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR, YEI) EPFRV ENRF ETC Počet programov 40 (3 národné , 37 regionálnych) 30 (3 národné, 27 regionálnych) 1 (národný) 21 Dostupné prostriedky (EUR) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Pri prijatí francúzskej partnerskej dohody boli splnené všetky ex ante kondicionality na vnútroštátnej úrovni okrem jednej (nakladanie s odpadom). Na úrovni programov existuje množstvo akčných plánov súvisiacich okrem iného s dokončením stratégií inteligentnej špecializácie a s vymedzením a kvantifikáciou príslušných ukazovateľov. 3. Riadenie fondov EŠIF Na vykonávanie fondov EŠIF sa zaviedol nový model správy, v rámci ktorého budú regionálne rady riadiť podstatnú časť plnenia programu (všetky súčasti EFRR a časť EPFRV a ESF). To viedlo k zložitej programovej štruktúre s celkovým počtom 71 programov (s výnimkou ETC) a k rozdeleniu zodpovednosti na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Riadiace orgány fondov EŠIF v súčasnosti pripravujú podmienky na zníženie administratívneho zaťaženia prijímateľov a vlastných zamestnancov. Patrí sem intenzívnejšie využívanie jednorazových platieb, využívanie zjednodušených možností vykazovania nákladov na úhradu výdavkov, zjednodušenie procesov (napr. elektronická správa fondov alebo e-súdržnosť), zabezpečenie konzistentnosti opatrení v rámci programov a medzi nimi a zlepšenie viditeľnosti pridanej hodnoty EÚ (napr. spoločná prezentácia všetkých fondov v jednom regionálnom monitorovacom výbore).

1. Fondy EŠIF v Nemecku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Napriek pozitívnym makroekonomickým trendom stojí Nemecko pred niekoľkými významnými strednodobými a dlhodobými výzvami. Demografické trendy sú negatívne – do roku 2030 sa očakáva zníženie populácie v produktívnom veku o 11,4 %, pričom ročný priemer bude 0,8 %. Napriek stúpajúcemu trendu je účasť žien na trhu práce stále pomerne nízka (55,6 % v ekvivalente plného pracovného času v roku 2014). Začínajúce podniky ťažko získavajú prístup k rizikovému kapitálu a viaceré sektory a regióny trpia nedostatkom požadovaných zručností. Nezamestnanosť zostáva v niektorých regiónoch pomerne vysoká. Aj keď dlhodobá nezamestnanosť v rokoch 2008 – 2014 klesla, stále postihuje takmer milión ľudí. Z analýzy cieľov stratégie Európa 2020 vyplývajú zásadné nedostatky na regionálnej úrovni v oblasti zvyšovania výdavkov na výskum a inovácie, najmä pokiaľ ide o súkromné investície, a v oblasti dosahovania cieľov energetickej efektívnosti. Okrem toho sa dosiahol menší pokrok pri zlepšovaní študijných výsledkov sociálne znevýhodnených ľudí. Nemecko zostáva jednou z krajín, v ktorej je dosiahnuté vzdelanie do veľkej miery podmienené sociálno-hospodárskym prostredím. Hlavné priority a výsledky V období rokov 2014 – 2020 prostriedky EŠIF priamo prispejú k plneniu stratégie Európa 2020. Zároveň sa kladie dôraz na kľúčové tematické ciele v súlade s politickými odporúčaniami v rámci európskeho semestra. Tieto ciele sa týkajú posilnenia výskumu, inovácií a konkurencieschopnosti, energetickej efektívnosti, zabezpečenia kvalifikovanej pracovnej sily a pomoci pre znevýhodnené skupiny. Prostriedky z fondov pomôžu zlepšiť inovačnú kapacitu a konkurencieschopnosť hospodárstva a posilniť prepojenie medzi politikami v oblasti výskumu, inovácií a priemyslu. Aktívnou podporou výdavkov na výskum a vývoj sa prostriedky z fondov využijú na pritiahnutie súkromných investícií vo výške 883 miliónov EUR, aby sa doplnilo financovanie inovácií z verejných zdrojov. V Durínsku sa napríklad očakáva zvýšenie súkromných výdavkov na výskum a vývoj z 1,03 % HDP (2011) na 2 % (2023). Okrem toho sa predpokladá, že približne 4 milióny obyvateľov vidieckych oblastí budú využívať zlepšenú alebo novú širokopásmovú infraštruktúru.

Suma 4 miliardy EUR určená na podporu MSP, poľnohospodárstva, rybolovu a akvakultúry prinesie vyššie investície súkromného sektora, vytvorenie 45 000 pracovných miest a zvýšenú produktivitu. Do roku 2023 sa očakáva zvýšenie produkcie v akvakultúre o 4 700 ton a produkcie v systémoch recirkulácie o 4 300 ton. Viac než 13 000 poľnohospodárskych podnikov by malo dostať podporu na reštrukturalizáciu a modernizáciu. Podporu dostane aj 1 031 družstiev. Prostriedky sa použijú na zlepšenie zamestnateľnosti. Prostriedky z ESF sa využijú na rekvalifikáciu a uľahčenie prístupu na trh práce. Odhaduje sa, že 108 000 dlhodobo nezamestnaných získa odbornú prípravu a 314 000 ľudí, predovšetkým zo znevýhodnených skupín, získa príležitosť zapojiť sa do celoživotného vzdelávania s cieľom vyplniť medzery v dosiahnutom vzdelaní. Z EPFRV sa podporí aj celoživotné vzdelávanie a odborná príprava ľudí pracujúcich v poľnohospodárstve a lesnom hospodárstve, ako aj ďalších užívateľov pôdy a hospodárskych subjektov, pričom celkový počet zapojených účastníkov sa odhaduje na 80 000. Pokiaľ ide o ciele v oblasti energetiky a zmeny klímy, prostriedky z fondov EŠIF vo výške troch miliárd EUR boli alokované na znižovanie emisií skleníkových plynov (očakávané zníženie o 2,2 mil. ton ekvivalentu CO2 ročne) a spotrebu primárnej energie verejných budov (o 233 000 MWh/ročne). Vzhľadom na čoraz extrémnejšie výkyvy počasia v dôsledku zmeny klímy sa v niekoľkých nemeckých regiónoch venuje veľká pozornosť prevencii rizík, pričom sa počíta s tým, že približne 157 000 osôb bude mať úžitok z protipovodňových opatrení. S cieľom ochraňovať životné prostredie a podporovať efektívne využívanie zdrojov prispeje ENRF v súlade s novou spoločnou rybárskou politikou k udržateľnosti rybolovu a akvakultúry a zlepšeniu morských ekosystémov a vodnej biodiverzity. Do roku 2023 sa predpokladá zníženie nechcených úlovkov o 80 ton a zvýšenie produkcie ekologickej akvakultúry o 220 ton. Prostriedkami z EPFRV sa podporí obnova, ochrana a posilnenie biodiverzity, ako aj poľnohospodárske a lesnícke systémy s vysokou ochrannou hodnotou: na 16 % poľnohospodárskej pôdy sa budú vzťahovať zmluvy o riadení na podporu biodiverzity a krajinných prvkov. Podpora z EPFRV na rozvoj udržateľného vodohospodárstva bude mať pozitívny vplyv na 7 % poľnohospodárskej pôdy. Prostriedky z EFRR sa využijú na riešenie environmentálnych problémov v mestských oblastiach, ako aj na investície do kultúrneho dedičstva. Využívanie finančných a územných nástrojov Časť finančných prostriedkov (1,2 mld. EUR), zameraných najmä na inovácie a konkurencieschopnosť, MSP, energetickú efektívnosť, samostatnú zárobkovú činnosť, podnikanie a zakladanie podnikov, sa poskytne prostredníctvom finančných nástrojov. Očakáva sa, že objem pôžičiek, rizikového alebo vlastného kapitálu sa v porovnaní s obdobím rokov 2007 – 2013 zvýši o 18 %. Mal by sa preskúmať potenciál využitia finančných nástrojov na podporu MSP. Programy z fondov EŠIF zabezpečia efektívne využívanie územných nástrojov. S cieľom uľahčiť integrovaný mestský prístup sa približne 10 % alokácie EFRR vynaloží na integrované opatrenia na udržateľný rozvoj miest. Integrované územné investície sa využívajú v Bádensku-Württembersku a Šlezvicku-Holštajnsku. Prostredníctvom rozvoja vedeného komunitou sa zlepšia miestne partnerstvá (financované z viacerých zdrojov). V rámci programu LEADER sa očakáva vytvorenie viac než 1 500 pracovných miest. Kľúčové údaje Politika súdržnosti (ESF, EFRR) EPFRV ENRF ETC Počet programov 32 (1 národný, 31 regionálnych) 15 (2 národné, 13 regionálnych) 1 19 Dostupné prostriedky (EUR) 18 269 459 134 9 445 920 050 219 596 276 2 821 002 898 2. Predpoklady účinného a efektívneho využívania prostriedkov z fondov EŠIF Na vnútroštátnej úrovni boli všetky všeobecné ex ante kondicionality splnené. Vypracovalo sa podrobné posúdenie na programovej úrovni podľa spolkového rozdelenia Nemecka. Na úrovni jednotlivých spolkových krajín nebolo splnených niekoľko kondicionalít. Väčšina z nich sa týka prípravy regionálnych stratégií pre inteligentnú špecializáciu a bude sa musieť splniť podľa schválených akčných plánov. 3. Riadenie fondov EŠIF Na maximalizovanie výhod vyplývajúcich z fondov EŠIF sa využije široký rozsah doplnkových politických nástrojov na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni EÚ (Horizont 2020). V šiestich spolkových krajinách sa zriadia spoločné monitorovacie výbory (pre EFRR/ESF alebo EFRR/ESF/EPFRV). 4. Zjednodušenie pre prijímateľov Riadiace orgány fondov EŠIF pripravujú podmienky na zníženie administratívneho zaťaženia prijímateľov a orgánov. Patria sem konsolidácia niektorých funkcií (napr. zníženie počtu sprostredkovateľských orgánov), intenzívnejšie využívanie jednorazových platieb, zjednodušenie procesov (napr. elektronická správa fondov alebo e-súdržnosť), zabezpečenie konzistentnosti opatrení v rámci programov a medzi nimi a zlepšenie viditeľnosti pridanej hodnoty EÚ (napr. spoločná prezentácia všetkých fondov).

1. Fondy EŠIF v Grécku Hospodárske a sociálne výzvy v kontexte EŠIF Po hospodárskej kríze prechádzalo grécke hospodárstvo šesť rokov recesiou a jeho HDP do roku 2013 klesol približne o 25 %. V druhom štvrťroku 2015 dosiahla nezamestnanosť 25,2 %, pričom nezamestnanosť mladých ľudí patrí k najvyšším v EÚ (viac než 50 %). Počet ľudí, ktorým hrozí chudoba alebo sociálne vylúčenie, sa zvýšil z 27,6 % celkovej populácie v roku 2009 na 36 % v roku 2014. Mierne zvýšenie HDP v Grécku v roku 2014 (0,8 %) bolo pod priemerom EÚ; je to ukazovateľom závažných problémov s konkurencieschopnosťou a nedostatku štrukturálnych zmien. Podniky nie sú konkurencieschopné, pretože majú nízku produktivitu a nedokážu sa špecializovať na činnosti s vysokou pridanou hodnotou a inovácie. K ďalším výzvam patria inštitucionálne prekážky, demotivačné faktory pre rozvoj podnikov a nízka úroveň podnikania vo vidieckych oblastiach a v oblastiach závislých od rybolovu. Hlavné priority a výsledky

Potrebný je nový model rastu. Približne 25 % prostriedkov z EŠIF je pridelených na kľúčovú strategickú prioritu zlepšovania konkurencieschopnosti a navonok orientovaného podnikania v sektoroch ako cestovný ruch, poľnohospodárstvo a akvakultúra (rast produkcie o 26,3 %), výroba, služby pre podniky a logistika. Kľúčom k úspechu sú stratégie pre inteligentnú špecializáciu vybudované na konkurenčnej výhode každého regiónu. Kľúčovou výzvou je zvýšenie investícií súkromného sektora do výskumu a technologického rozvoja; očakáva sa, že výdavky na výskum a vývoj sa do konca programového obdobia zvýšia z 0,67 % HDP v roku 2011 na 1,2 % a podnikové výdavky z 0,18 % HDP v roku 2011 na 0,4 %. Základnou prioritou po kríze je podpora udržateľnej a kvalitnej zamestnanosti, sociálneho začlenenia a boj proti chudobe. Dôraz sa kladie na riešenie štrukturálnych problémov na trhu práce, zlepšovanie účinnosti gréckeho vzdelávacieho systému a systému odbornej prípravy a prechodu na trh práce a podporu aktívneho začlenenia. Investície do zamestnanosti (91 500 prijímateľov) a odbornej prípravy (58 000 prijímateľov) sú zamerané najmä na nezamestnaných a dlhodobo nezamestnaných vo veku 30 až 44 rokov a mladých ľudí. Podporu získa približne 134 000 mladých ľudí vo veku 15 až 29 rokov, a to najmä v rámci iniciatívy na podporu zamestnanosti mladých ľudí. Zlepšením prístupu k službám starostlivosti o deti sa zvýši aktívne začlenenie a zlepšia sa pracovné príležitostí približne pre 70 000 žien ročne. Zlepšené zdravotné služby a služby elektronického zdravotníctva zvýšia úroveň zdravotnej starostlivosti pre 3,2 mil. občanov. Kľúčovým stimulom rastu je ochrana životného prostredia a prechod na ekologické hospodárstvo. Podpora energie z obnoviteľných zdrojov a energetickej efektívnosti je kľúčovou prioritou, prostredníctvom ktorej sa očakáva rast ekologického podnikania. Využívanie energie z obnoviteľných zdrojov v pomere k hrubej konečnej spotrebe má vzrásť z 13,83 % v roku 2013 na 20 % v roku 2020. Spotreba primárnej energie klesne podľa odhadov o 2,85 Mtoe v roku 2020 v porovnaní s rokom 2005, pričom emisie skleníkových plynov v sektoroch mimo ETS sa majú znížiť o 4 % v porovnaní s rokom 2005. Očakáva sa, že investície do životného prostredia a klímy dosiahnu približne 1,5 mld. EUR a budú viesť k vytvoreniu 16 000 pracovných miest. S cieľom zlepšiť kvalitu životného prostredia sa bude klásť dôraz na účinné nakladanie s odpadom a podporu recyklácie, využívanie odpadu ako zdroja, ochranu a racionálny manažment vodných zdrojov, ako aj ochranu a obnovu morských biologických zdrojov. Vďaka EŠIF by sa objem zhodnoteného komunálneho odpadu mal zvýšiť z 18 % (2011) na 68 % (2020), objem recyklovaného recyklovateľného odpadu z 30 % (2011) na 54 % (2020) a percentuálny podiel komunálneho odpadu uskladňovaného na skládkach b