V súlade s požiadavkami základnej bezpečnostnej normy – smernice Rady 2013/59/Euratom – plánuje Komisia v oblasti zdravotníctva požiadať o vytvorenie harmonizovaných noriem, pokiaľ ide o navrhovanie, výrobu, inštaláciu, používanie a overovanie účinnosti rádionuklidových kalibrátorov. Týmito normami sa zlepší proces optimalizácie dávkovania, a to overovaním aktivity podanej pacientom pomocou rádionuklidových kalibrátorov.

V tejto súvislosti bude jednou z kľúčových iniciatív aktualizácia súčasných harmonizovaných noriem európskymi normalizačnými organizáciami, o ktorú má Komisia v úmysle požiadať, aby sa zohľadnili požiadavky smernice 2013/29/EÚ o pyrotechnických výrobkoch a najnovší technologický vývoj. Touto aktualizáciou sa zvýši bezpečnosť pyrotechnických výrobkov a kvalita posudzovania zhody takýchto výrobkov, a to zosúladením existujúcich noriem v tejto oblasti s aktuálnymi legislatívnymi a bezpečnostnými požiadavkami a najnovšími technológiami.

V súlade s cieľmi nariadenia (EÚ) 2017/1369 o energetickom označovaní a smernice 2009/125/ES o požiadavkách na ekodizajn Komisia navrhne vypracovanie noriem na meranie energetickej hospodárnosti elektromotorov, ohrievačov vody, práčok a práčok so sušičkami pre domácnosť. Týmito normami sa podporia vykonávacie právne akty týkajúce sa konkrétnych kategórií výrobkov.

Normy zohrávajú rozhodujúcu úlohu v tom, že výrobcom ponúkajú stabilný základ pre investície do nových technológií a digitalizáciu výrobných procesov.

Normy majú významný vplyv na hospodárstvo, pričom spoločnosti a spotrebitelia pociťujú ich výhody na jednotnom trhu každý deň. Dobre fungujúci systém normalizácie pomáha Európe zachovať si svoju výhodu priekopníka a držať krok so zmenami a s príležitosťami, ktoré prináša vývoj na trhu. Normy zároveň zaručujú vysokú úroveň bezpečnosti, ochrany zdravia, spotrebiteľov a environmentálnych hľadísk s cieľom chrániť európskych občanov.

Novoprijatým nariadením (EÚ) 2019/1009 o hnojivách sa rozširuje jeho rozsah pôsobnosti z hnojív vyrobených z vyťažených alebo chemicky vyrobených anorganických materiálov na hnojivá vyrobené z recyklovaných alebo organických materiálov. Harmonizáciou metód analytických testov na účely overenia zhody produktov na hnojenie z druhotnej suroviny sa umožnia spoločné postupy kontroly a skúšania v oblasti zhody s právnymi požiadavkami, čím sa uľahčí obchod na jednotnom trhu.

V súvislosti s nariadením (ES) č. 1907/2006 o registrácii, hodnotení, autorizácii a obmedzovaní chemikálií Komisia hodlá požiadať európske normalizačné organizácie o vypracovanie migračných limitov pre obmedzované látky (polycyklické aromatické uhľovodíky) v gumovom a plastovom materiáli používanom v spotrebiteľských výrobkoch.

Na riadne fungovanie systému harmonizácie stavebných výrobkov vytvoreného v nariadení (EÚ) 305/2011 alebo prostredníctvom neho je potrebný spoločný technický jazyk. Komisia v tejto súvislosti hodlá požiadať o vypracovanie série noriem.

Vzhľadom na vplyv orgánov posudzovania zhody na vnútorný trh a najmä na MSP je dôležité zabezpečiť, aby v prípade akreditácie a posudzovania zhody platili vo všetkých členských štátoch rovnako prísne pravidlá. Komisia preto požiada o vypracovanie harmonizovaných noriem na podporu uplatňovania nariadenia (ES) č. 765/2008 o akreditácii a nariadenia (ES) č. 1221/2009 o dohľade nad trhom.

V neposlednom rade budú harmonizované normy potrebné na podporu dodržiavania požiadaviek na prístupnosť výrobkov a služieb stanovených v smernici (EÚ) 2019/882. Pomocou týchto noriem sa zosúladia prístupy, ktoré výrobcovia a poskytovatelia služieb v súčasnosti používajú na dosiahnutie súladu s požiadavkami, keď vyrábajú alebo poskytujú výrobky a služby so špecifickými prvkami prístupnosti, a tým sa pre osoby so zdravotným postihnutím zabezpečí lepší prístup k výrobkom a službám na vnútornom trhu.

2.2 Strategické priority v systéme európskej normalizácie

Komisia hodlá pokračovať v spolupráci so svojimi partnermi v rámci európskeho systému normalizácie v strategicky dôležitých oblastiach, a to s cieľom zabezpečiť, aby vypracované normy podporovali jej všeobecné politické priority pre plne fungujúci jednotný trh.

Umelá inteligencia bude mať ďalekosiahly vplyv na hospodárstvo a celú spoločnosť. Komisia v roku 2018 uznala význam umelej inteligencie pre jednotný trh vo svojom oznámení „Umelá inteligencia pre Európu“. V oznámení sa ako súčasť digitálneho jednotného trhu stanovuje európska iniciatíva v oblasti umelej inteligencie a zdôrazňuje sa jej význam pre priemyselné odvetvia Únie na konkurenčnom globálnom trhu. Normalizácia pomáha riešiť výzvy, ktoré táto kľúčová technológia prináša, najmä pokiaľ ide o bezpečnosť, zodpovednosť a etické hľadiská. Vypracovanie noriem, ktoré odrážajú európsku perspektívu pri prevádzkovaní systémov založených na umelej inteligencii, by malo byť pre európske normalizačné organizácie jednou z dôležitých priorít.

Normalizácia je dôležitá pre rozvoj internetu vecí, pretože bezpečnosť, ochrana, spoľahlivosť a interoperabilita majú zásadný význam vo svete, ktorého stredobodom sú inteligentné zariadenia. Európske normalizačné organizácie by sa preto mali zamerať na vypracovanie noriem s cieľom posilniť bezpečnostné protokoly, predvídať a znižovať kybernetické útoky a zabezpečiť interoperabilitu rôznych sietí internetu vecí.

Ochrana technológií pred kybernetickými hrozbami prostredníctvom kybernetickej bezpečnosti je jednou z podmienok, aby sa mohli zavádzať do praxe a používať. Je to dôležité z dôvodu ochrany súkromia, ale aj z dôvodu ochrany kritickej európskej infraštruktúry, ako sú napríklad zariadenia na výrobu energie a prenosové a telekomunikačné siete. V „akte EÚ o kybernetickej bezpečnosti“ sa stanovuje rámec pre európsky certifikát kybernetickej bezpečnosti produktov, služieb a procesov v oblasti IKT. Normalizácia zohráva v novom rámci dôležitú úlohu. Komisia preto v otázkach kybernetickej bezpečnosti očakáva úzku spoluprácu medzi európskymi normalizačnými organizáciami a Agentúrou EÚ pre kybernetickú bezpečnosť (ENISA) s cieľom pomôcť ďalej dobudovať jednotný európsky trh, držať krok v rýchlo sa meniacej a náročnej sfére ochrany súkromia a vo všeobecnosti zvýšiť úroveň kybernetickej bezpečnosti v EÚ.

Komisia prijala odporúčanie o „európskom formáte na výmenu elektronických zdravotných záznamov“. Toto odporúčanie slúži na podporu digitálnej transformácie zdravotnej starostlivosti v EÚ tým, že sa usiluje uvoľniť cezhraničný tok zdravotných údajov a podporovať členské štáty v ich úsilí zabezpečiť, aby občania mali možnosť bezpečného prístupu k svojim zdravotným údajom a mohli ich sprístupňovať bez ohľadu na to, kde sa v EÚ nachádzajú. Vďaka tejto technológii budú mať občania rýchly prístup k svojim zdravotným údajom a budú ich môcť poskytovať zdravotníckym pracovníkom, napríklad pri konzultáciách s odborníkom alebo pri núdzovom ošetrení v inej krajine EÚ.

Európske normalizačné organizácie by mali podporovať zavádzanie odporúčaného formátu na výmenu európskych elektronických zdravotných záznamov, a to vytvorením najmodernejších noriem na ochranu údajov týkajúcich sa zdravia a zaistenie bezpečnosti sietí a informačných systémov, od ktorých takéto systémy elektronických zdravotných záznamov závisia. Vďaka tomu sa predíde porušovaniu ochrany údajov a minimalizujú sa riziká bezpečnostných incidentov.

V oznámení s názvom „Na ceste k automatizovanej mobilite: stratégia EÚ pre mobilitu budúcnosti“, ktoré bolo prijaté v roku 2018, sa zdôrazňuje, že prepojená a automatizovaná mobilita pravdepodobne zmení spôsob pohybu ľudí a spôsob používania, predaja a vlastníctva vozidiel. Zároveň sa ňou otvoria nové oblasti pre rozvoj podnikania a pripravia sa podmienky pre nové služby v oblasti mobility na meniacom sa trhu s energiou. Úspešnosť takejto zmeny v oblasti mobility závisí od výkonnosti, cenovej dostupnosti a udržateľnosti nového systému. Úlohou normalizácie je podporovať interoperabilitu rôznych subsystémov a ich vzájomnú prepojiteľnosť, t. j. medzi vozidlami, cestnými a energetickými systémami. Európske normalizačné organizácie by mali úzko spolupracovať s automobilovým priemyslom, poskytovateľmi energie a odvetvím IKT s cieľom vypracovať normy týkajúce sa interoperability systémov spolupráce zahŕňajúcich všetky triedy vozidiel, bez ohľadu na hranice a značky, pričom obzvlášť dôležité je podporovať štandardizáciu komunikačných protokolov na účely jazdy nákladných vozidiel viacerých značiek v konvoji.

Podobne má zásadný význam pre odvetvie železničnej dopravy vypracovanie noriem v oblasti digitalizácie, automatizácie a kybernetickej bezpečnosti. Takýmito normami sa uľahčí integrácia rôznych železničných subsystémov do multimodálneho dopravného systému a zabezpečia sa jeho potenciálne slabé miesta alebo komponenty pred neoprávneným prístupom.

Oceliarsky priemysel dosiahol v posledných desaťročiach výrazné zníženie emisií skleníkových plynov, a to zvýšením energetickej efektívnosti a zavedením nových technológií. Súčasné procesy však dospeli k svojim hraniciam a na ďalšie znižovanie emisií skleníkových plynov treba vyvíjať nové technológie, aby sa dosiahli ciele rámca politík v oblasti klímy a energetiky na obdobie do roku 2030 a ciele dlhodobej stratégie na obdobie do roku 2050. Náležité zohľadnenie noriem vo fáze výskumu nových inovačných výrobných procesov pomôže zabezpečiť hladký prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo. Okrem toho európske normy môžu podporiť harmonizované zavádzanie inovačných technológií pri výrobe ocele na jednotnom trhu.

Program rozvoja európskeho obranného priemyslu (EDIDP) je zameraný na podporu konkurencieschopnosti a inovačnej kapacity obranného priemyslu Únie Ide o pilotný program Európskeho obranného fondu, ktorý členským štátom poskytne finančné stimuly, aby sa zapojili do spoločného výskumu vojenského vybavenia a technológií v EÚ v budúcom viacročnom finančnom rámci (2021 – 2027). Cieľom tohto programu, ktorý je súčasťou akčného plánu v oblasti európskej obrany, je poskytnúť európskemu obrannému priemyslu finančnú podporu počas fázy vývoja nových produktov a technológií vo vybraných oblastiach. Pracovný program EDIDP na roky 2020 – 2021 bol prijatý 19. marca 2019 a výzvy na predkladanie návrhov na rok 2019 boli uverejnené 4. apríla 2019. Intenzívnejšia spolupráca medzi členskými štátmi v oblasti obrany prináša úspory z rozsahu znížením nákladov na výrobu a nákup vojenského materiálu. Normy by mali túto spoluprácu podporiť tým, že sa v nich stanoví spoločná nomenklatúra pre navrhovanie, vývoj a obstarávanie príslušného materiálu.