Teroristická hrozba nie je obmedzená na jeden členský štát a nie je len výsledkom pôsobenia vonkajších faktorov. Fenomén zahraničných teroristických bojovníkov zostáva hlavným zdrojom obáv. Počet občanov EÚ, ktorí cestujú do Sýrie a Iraku s cieľom podporiť teroristické skupiny, sa neustále zvyšuje. Odhaduje sa, že približne 5 000 občanov EÚ odišlo do oblastí konfliktov a pravdepodobne sa pripojilo k silám ISIS. Mnohí z páchateľov nedávnych teroristických útokov, počnúc útokom na redakciu Charlie Hebdo v januári 2015, sa zdržiavali alebo boli vycvičení v zahraničí v oblastiach ovládaných teroristickými organizáciami. Zisťovanie cestovania a zabránenie cestovaniu do a z oblastí konfliktov (s úmyslom podporovať teroristické organizácie) boli označené za prioritu už v roku 2014. Európska komisia dôsledne podporuje posilnenie schengenského rámca vydávaním odporúčaní na zlepšenie hraničných kontrol v rámci súčasného právneho rámca. V tejto súvislosti a v nadväznosti na vyhlásenie o terorizme z neformálneho zasadnutia Európskej rady z 12. februára 2015 a na závery predsedníctva Rady z marca 2015 Komisia opätovne zdôraznila možnosť a potrebu posilniť kontroly osôb, ktoré požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, a vykonávať takéto kontroly na systematickom základe v prípade osôb, na ktoré sa vzťahuje osobitné posúdenie rizík. Praktická príručka pre príslušníkov pohraničnej stráže bola následne upravená v júni 2015.

Cieľom návrhu je uložiť členským štátom povinnosť vykonávať systematické kontroly osôb, ktoré požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie (t. j. občania EÚ a ich rodinní príslušníci, ktorí nie sú občanmi EÚ), pri prekračovaní vonkajšej hranice s použitím databáz stratených a odcudzených dokladov, ako aj s cieľom overiť, či tieto osoby nepredstavujú hrozbu pre verejný poriadok a vnútornú bezpečnosť. Táto povinnosť sa uplatňuje na všetkých vonkajších hraniciach, t. j. na vzdušných, námorných a pozemných hraniciach, a to pri vstupe aj pri výstupe. Ak by však systematické overovanie všetkých osôb, ktoré požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, v databázach mohlo viesť k neprimeranému vplyvu na tok dopravy na hraniciach, členské štáty môžu vykonávať len cielené kontroly s použitím databáz, ale len ak posúdenie rizika preukáže, že to nepovedie k riziku vo vzťahu k vnútornej bezpečnosti, verejnému poriadku, medzinárodným vzťahom členských štátov alebo ohrozeniu verejného zdravia.

V návrhu sa rozlišuje medzi vonkajšími vzdušnými hranicami a inými vonkajšími hranicami s cieľom vziať do úvahy tok cestujúcich a infraštruktúru na rozličných druhoch vonkajších hraníc. Napríklad v prípade, keď systematická kontrola môže s ohľadom na infraštruktúru a tok cestujúcich viesť k neprimeranému vplyvu na tok dopravy na hraniciach, možno systematické kontroly s použitím databáz zrušiť na pozemných a námorných hraniciach, ak z posúdenia rizika vyplynie, že to nepovedie k rizikám vo vzťahu k vnútornej bezpečnosti, verejnému poriadku, medzinárodným vzťahom členských štátov alebo ohrozeniu verejného zdravia. Analýza rizika by mala byť oznámená Európskej agentúre pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie (ďalej len „Frontex“) a mala by byť predmetom pravidelného podávania správ Komisii a agentúre Frontex. Uplatňovanie týchto ustanovení členskými štátmi môže byť potom predmetom analýzy rizika a zraniteľnosti vykonávanej agentúrou Frontex. Komisia bude vo svojej polročnej správe o fungovaní schengenského priestoru venovať osobitnú pozornosť možnosti zmiernenia systematických hraničných kontrol na niektorých pozemných a námorných hraničných priechodoch.

Kontroly na vonkajších hraniciach sú vykonávané v záujme všetkých členských štátov, ktoré zrušili kontroly na vnútorných hraniciach (odôvodnenie 6 Kódexu schengenských hraníc); mali by pomôcť zabrániť akémukoľvek ohrozeniu vnútornej bezpečnosti členských štátov. Preto sa musia tieto kontroly vykonávať v súlade so spoločnými pravidlami.

Analýzy rizík by mali byť oznamované agentúre Frontex a mali by byť predmetom pravidelného podávania správ Komisii a agentúre Frontex. Komisia bude vo svojej polročnej správe o fungovaní schengenského priestoru venovať osobitnú pozornosť možnosti zmiernenia systematických hraničných kontrol.

Predloženou zmenou sa do súčasného článku 7 ods. 2 zavádza povinnosť vykonávať systematické kontroly osôb, ktoré požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie (t. j. občania EÚ a ich rodinní príslušníci, ktorí nie sú občanmi EÚ), s použitím databáz stratených a odcudzených dokladov, ako aj s cieľom overiť, či osoba nepredstavuje hrozbu pre verejný poriadok a vnútornú bezpečnosť. Táto povinnosť sa uplatňuje na všetkých vonkajších hraniciach, t. j. na vzdušných, námorných a pozemných hraniciach. Ak by však systematické overovanie všetkých osôb, ktoré požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, v databázach mohlo viesť k neprimeranému vplyvu na tok dopravy na hraniciach, členské štáty môžu vykonávať len cielené kontroly s použitím databáz, ale len ak posúdenie rizika preukáže, že to nepovedie k riziku vo vzťahu k vnútornej bezpečnosti, verejnému poriadku, medzinárodným vzťahom členských štátov alebo ohrozeniu verejného zdravia.

ktorým sa mení nariadenie (ES) č. 562/2006, pokiaľ ide o posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím príslušných databáz

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 77 ods. 2 písm. b),

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom,

konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom,

Keďže:

(1)Kontroly na vonkajších hraniciach zostávajú jednou z hlavných záruk priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach. Vykonávané sú v záujme všetkých členských štátov. Jedným z cieľov týchto kontrol je zabrániť akémukoľvek ohrozeniu vnútornej bezpečnosti a verejného poriadku členských štátov bez ohľadu na pôvod tohto ohrozenia.

(2)Fenomén zahraničných teroristických bojovníkov, z ktorých mnohí sú občanmi Európskej únie, poukazuje na nevyhnutnosť posilniť kontroly na vonkajších hraniciach, pokiaľ ide o občanov Únie.

(3)Doklady osôb, ktoré požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, by preto mali byť systematicky kontrolované s použitím príslušných databáz týkajúcich sa odcudzených, zneužitých, stratených a neplatných cestovných dokladov s cieľom zabrániť tomu, aby osoby zatajili svoju skutočnú totožnosť.

(4)Príslušníci pohraničnej stráže by mali z rovnakého dôvodu tiež systematicky overovať osoby, ktoré požívajú právo na voľný pohyb v súlade s právom Únie, s použitím príslušných vnútroštátnych a európskych databáz s cieľom zabezpečiť, aby nepredstavovali hrozbu pre vnútornú bezpečnosť alebo verejný poriadok.

(5)Technologický vývoj v zásade umožňuje overovanie v príslušných databázach bez zdržania procesu prekračovania hranice, keďže kontroly dokladov a osôb možno vykonávať paralelne. Preto je možné bez negatívneho vplyvu na osoby cestujúce v dobrej viere posilniť kontroly na vonkajších hraniciach s cieľom lepšie identifikovať osoby, ktoré majú v úmysle zatajiť svoju skutočnú totožnosť alebo ktoré sú predmetom príslušných zápisov z bezpečnostných dôvodov alebo na účely ich zadržania. Systematické kontroly by sa mali vykonávať na všetkých vonkajších hraniciach. Ak by však systematické kontroly na pozemných a námorných hraniciach mali neprimeraný vplyv na tok dopravy na hraniciach, členské štáty by mali mať možnosť nevykonávať systematické kontroly s použitím databáz, avšak len na základe analýzy rizika, z ktorej vyplynie, že takéto zmiernenie kontrol nepovedie k bezpečnostným rizikám. Toto posúdenie rizík by malo byť zaslané Európskej agentúre pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie zriadenej nariadením Rady (ES) č. 2007/2004 a malo by byť predmetom pravidelného podávania správ Komisii a aj agentúre Frontex.

(6)Európska únia nariadením Rady (ES) č. 2252/2004 zaviedla fotografiu tváre a odtlačky prstov ako bezpečnostné prvky v cestovnom pase občanov Únie. Tieto bezpečnostné prvky boli zavedené s cieľom zvýšiť bezpečnosť cestovných pasov a vytvoriť spoľahlivé prepojenie medzi držiteľom a pasom. Členské štáty by preto v prípade pochybností o pravosti cestovného pasu alebo o totožnosti jeho držiteľa mali overiť tieto biometrické identifikačné znaky.

(7)Týmto nariadením nie je dotknuté uplatňovanie smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES.

(8)Členské štáty sú povinné pri vstupe systematicky kontrolovať štátnych príslušníkov tretích krajín s použitím databáz. Malo by sa zaistiť, aby sa takéto kontroly systematiky vykonávali aj pri výstupe.

(9)Keďže cieľ tohto nariadenia, a to posilnenie kontrol na vonkajších hraniciach s použitím databáz najmä v reakcii na nárast teroristickej hrozby, sa týka jednej zo záruk priestoru bez kontrol na vnútorných hraniciach, a ako taký sa týka riadneho fungovania schengenského priestoru, nemožno ho uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale ho možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

(10)V súlade s článkami 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, ktorý je pripojený k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie, sa Dánsko nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu. Vzhľadom na to, že toto nariadenie je založené na schengenskom acquis, sa Dánsko v súlade s článkom 4 uvedeného protokolu rozhodne do šiestich mesiacov po rozhodnutí Rady o tomto nariadení, či ho bude transponovať do svojho vnútroštátneho práva.

(11)Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Spojené kráľovstvo nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2000/365/ES; Spojené kráľovstvo sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

(12)Toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis, na ktorom sa Írsko nezúčastňuje v súlade s rozhodnutím Rady 2002/192/ES; Írsko sa preto nezúčastňuje na prijatí tohto nariadenia, nie je ním viazané, ani nepodlieha jeho uplatňovaniu.

(13)Pokiaľ ide o Island a Nórsko, toto nariadenie predstavuje vývoj ustanovení schengenského acquis v zmysle Dohody uzavretej medzi Radou Európskej únie a Islandskou republikou a Nórskym kráľovstvom o pridružení Islandskej republiky a Nórskeho kráľovstva pri vykonávaní, uplatňovaní a vývoji schengenského acquis, ktoré patria do oblasti uvedenej v článku 1 bode A rozhodnutia Rady 1999/437/ES.