EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli20. 7. 2021 SWD(2021) 714 final PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE Správa o právnom štáte 2021















Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Maďarsku Sprievodný dokument K OZNÁMENIU KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU, RADE, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV Správa o právnom štáte 2021







Situácia v oblasti právneho štátu v Európskej únii {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Zhrnutie Pokiaľ ide o efektívnosť a kvalitu, maďarský justičný systém dosahuje dobré výsledky z hľadiska dĺžky konaní a vyznačuje sa vysokou úrovňou digitalizácie. Platy sudcov a prokurátorov sa naďalej postupne zvyšujú. Pokiaľ však ide o nezávislosť súdnictva, justičný systém prešiel novými zmenami, ktoré zvýšili už existujúce obavy vyjadrené aj v kontexte postupu podľa článku 7 ods. 1 Zmluvy o EÚ, ktorý inicioval Európsky parlament. Do praxe boli uvedené nové pravidlá povoľujúce vymenovanie členov ústavného súdu do najvyššieho súdu (Kúria) mimo bežného postupu, ktoré umožnili zvolenie nového predsedu Kúrie, ktorému boli udelené aj dodatočné právomoci. Tento predseda Kúrie bol zvolený aj napriek nesúhlasnému stanovisku Krajinskej súdnej rady. Odporúčanie na posilnenie nezávislosti súdnictva, ktoré bolo Maďarsku adresované v rámci európskeho semestra, zostáva bez odozvy. Zahŕňa potrebu formálne posilniť právomoci nezávislej Krajinskej súdnej rady, aby mohla pôsobiť ako protiváha k právomociam predsedu Krajinského súdneho úradu. Vykonávanie protikorupčnej stratégie síce prebieha, ale jej rozsah je stále obmedzený. Naďalej pretrvávajú nedostatky, pokiaľ ide o financovanie politických strán, lobizmus a „jav otáčavých dverí“. Riziká klientelizmu, zvýhodňovania a nepotizmu na vysokých úrovniach verejnej správy, ako aj riziká vyplývajúce z prepojenia medzi podnikmi a politickými aktérmi sa stále neriešia. Nezávislý kontrolný mechanizmus stále nie je pri odhaľovaní korupcie dostatočne účinný. Naďalej pretrvávajú obavy v súvislosti s nedostatkom systematických kontrol a nedostatočným dohľadom nad majetkovými priznaniami a vyhláseniami o konflikte záujmov. Nové ustanovenia trestného práva majú za cieľ zaoberať sa podplácaním zahraničných verejných činiteľov a neformálnymi platbami v zdravotníctve. Hoci je v prípadoch korupcie vysoká miera podania žalôb a od roku 2020 sa otvorili niektoré nové prípady korupcie na vysokých miestach, záznamy o výsledkoch vyšetrovania tvrdení týkajúcich sa vysokopostavených úradníkov a im blízkych osôb sú naďalej obmedzené. Pluralita médií naďalej čelí riziku. Pretrvávajú obavy v súvislosti s nezávislosťou a účinnosťou Úradu pre médiá aj s ohľadom na rozhodnutie Rady pre médiá, ktoré malo za následok zrušenie vysielania nezávislej rozhlasovej stanice Klubrádió. Hoci sa nezaviedli žiadne schémy na podporu médií, ktorou by sa zmiernil vplyv, ktorý mala pandémia COVID-19 na spravodajské médiá, vďaka značnému objemu štátnej reklamy mohla vláda naďalej médiá nepriamo politicky ovplyvňovať. Prístup k verejným informáciám bol obmedzený z dôvodu núdzových opatrení zavedených počas pandémie, a preto bolo pre nezávislé médiá ťažšie dostať sa včas k týmto informáciám. Nezávislé médiá a novinári stále čelia prekážkam a zastrašovaniu. V súvislosti so systémom bŕzd a protiváh zostáva zdrojom obáv aj transparentnosť a kvalita legislatívneho procesu. Zmena ústavy obmedzí právomoci vlády, pokiaľ ide o režim „stavu ohrozenia“ po júli 2023. Komisár pre základné práva nadobudol viac právomocí, ale zainteresované strany jeho nezávislosť spochybňujú. Komisia začala konanie o nesplnení povinnosti s cieľom zaistiť vykonávanie rozsudku Súdneho dvora o zákone o transparentnosti organizácií občianskej spoločnosti financovaných zo zahraničia. Parlament následne zákon zrušil a zaviedol nové pravidlá kontroly zákonnosti pre občiansku spoločnosť. Naďalej sa vyvíja tlak na organizácie občianskej spoločnosti kritické voči vláde, zatiaľ čo boli vyjadrené obavy týkajúce sa novozaložených súkromných trustov významne financovaných z verejných zdrojov, ktoré sú riadené členmi správnej rady blízkymi k súčasnej vláde. I.Justičný systém Maďarsko má štvorstupňový systém všeobecných súdov. 113 okresných súdov sa zaoberá konaniami v prvom stupni a 20 regionálnych súdov rozhoduje o odvolaniach proti rozhodnutiam okresných súdov a o niektorých konaniach prvého stupňa. Päť regionálnych odvolacích súdov rozhoduje o odvolaniach proti rozhodnutiam regionálnych súdov. Hlavnou úlohou najvyššieho súdu (Kúria) je zaručovať jednotné uplatňovanie práva. Základný zákon poveruje predsedu Krajinského súdneho úradu (KSÚ), ktorý je volený parlamentom, ústrednou správou súdov. Krajinská súdna rada je nezávislý orgán, ktorý v zmysle Základného zákona vykonáva dohľad nad predsedom KSÚ a zúčastňuje sa na správe súdov. Sudcov vymenúva prezident republiky v nadväznosti na odporúčanie predsedu KSÚ na základe poradia kandidátov, ktoré vypracujú miestne súdne rady (tvorené sudcami, ktorých volia ich kolegovia). Predseda KSÚ sa od tohto poradia nesmie odchýliť bez predchádzajúceho súhlasu Krajinskej súdnej rady. Ústavný súd nie je súčasťou všeobecného súdneho systému a skúma ústavnosť právnych predpisov a rozhodnutí súdov. Prokuratúra je nezávislá inštitúcia, ktorá má právomoci na vyšetrovanie a stíhanie trestných činov. Maďarská advokátska komora a regionálne advokátske komory sú autonómne samosprávne verejné orgány. Nezávislosť Vnímaná nezávislosť súdnictva je medzi širokou verejnosťou naďalej priemerná a medzi podnikmi nízka. Vnímaná miera nezávislosti súdov a sudcov širokou verejnosťou je stále priemerná, pričom klesla zo 48 % v roku 2020 na 40 % v roku 2021. Nezávislosť súdnictva vníma ako „pomerne dobrú alebo veľmi dobrú“ 32 % podnikov, čo predstavuje nárast oproti 26 % v roku 2020. Pokiaľ ide o širokú verejnosť, za posledných päť rokov malo toto vnímanie negatívny trend (prerušil sa v roku 2020); pokiaľ ide o podniky, po značnom poklese v roku 2019 sa vnímanie postupne zlepšovalo. Pre Krajinskú súdnu radu je naďalej náročné pôsobiť ako protiváha k právomociam predsedu Krajinského súdneho úradu, pokiaľ ide o riadenie súdov. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, Krajinská súdna rada čelí viacerým štrukturálnym obmedzeniam, ktoré jej nedovoľujú účinne vykonávať dohľad nad činnosťou predsedu KSÚ. Krajinská súdna rada nemá žiadnu právnu subjektivitu a nemá právo navrhovať legislatívu ani byť konzultovaná o legislatívnych návrhoch ovplyvňujúcich justičný systém. Do Krajinskej súdnej rady boli zvolení noví členovia a náhradníci, má schválený rozpočet a predseda KSÚ do nej vymenoval jedného ďalšieho člena. Súčasný predseda KSÚ spolupracuje s Radou lepšie ako jeho predchodca, ale táto spolupráca je obmedzená na rozsah, aký vyžaduje zákon, a nevykonali sa žiadne legislatívne opatrenia na riešenie štrukturálnych problémov. Odporúčania Rady v súvislosti s európskym semestrom na „posilnenie nezávislosti súdnictva“ sú stále aktuálne. Predseda KSÚ opakovane obsadzuje voľné miesta na vyšších súdoch bez výzvy na predkladanie žiadostí sudcami vykonávajúcimi administratívne úlohy v KSÚ. Predseda Kúrie, najvyššieho súdu, dostal dodatočné právomoci v oblasti organizovania fungovania daného súdu. Od 1. januára 2021 nadobudli účinnosť nové pravidlá, ktoré umožňujú predsedovi Kúrie zriaďovať pre určité skupiny vecí súdne komisie pozostávajúce z predsedajúceho sudcu a štyroch sudcov na základe nezáväzného stanoviska príslušného oddelenia a súdnej rady Kúrie. Táto skutočnosť ešte viac posilnila administratívne právomoci predsedu Kúrie, ktoré zahŕňajú vymenúvanie predsedajúcich sudcov, prideľovanie sudcov a predsedajúcich sudcov do senátov, vymenúvanie vedúcich oddelení a vytváranie systému prideľovania prípadov jednotlivým senátom. Predseda Kúrie má tiež dôležité právomoci týkajúce sa úlohy Kúrie pri zabezpečovaní jednotného uplatňovania práva súdmi. Na tento účel Kúria vydáva rozhodnutia v záujme jednotného výkladu ustanovení práva, ktoré sú pre súdy záväzné. Keď sa chce senát odchýliť od zverejnenej judikatúry Kúrie, musí prerušiť konanie a požiadať o rozhodnutie v záujme jednotného výkladu ustanovení práva. Komisii pre jednotný výklad môže predsedať predseda alebo podpredseda Kúrie; jej šesť členov volí predseda na báze ad hoc spomedzi sudcov daného oddelenia. Okrem toho môžu strany podať voči konečnému rozhodnutiu Kúrie sťažnosť týkajúcu sa jednotného výkladu, ak sa odchyľuje od zverejnenej judikatúry Kúrie. Komisii pre sťažnosti týkajúce sa jednotného výkladu predsedá predseda alebo podpredseda Kúrie a jej osem členov vyberá predseda na základe algoritmu. Komisia pre sťažnosti týkajúce sa jednotného výkladu môže zrušiť konečné rozhodnutia, ktoré vydajú senáty v jednotlivých prípadoch. Súdne orgány Kúrie (napr. súdna rada alebo oddelenia), ktoré majú len poradnú funkciu, nemôžu pôsobiť ako protiváha k rozsiahlym právomociam predsedu Kúrie. K 1. januáru 2021 bol zvolený nový predseda Kúrie podľa nových osobitných pravidiel vymenúvania sudcov. Je potrebné pripomenúť, že v júni 2020 prezident republiky k 1. júlu 2020 vymenoval za sudcov Kúrie osem členov ústavného súdu na základe ich žiadosti, pričom šesť z nich nemá skúsenosti v pozícii sudcu všeobecného súdu. Ako je vysvetlené v Správe o právnom štáte 2020, na základe pozmeňujúceho návrhu prijatého v roku 2020 môžu členovia ústavného súdu, ktorí získali postavenie sudcu, po ukončení svojho pôsobenia na ústavnom súde požiadať o vymenovanie do Kúrie. Prezident republiky 5. októbra 2020 odporučil, aby parlament zvolil jedného z nich na miesto predsedu Kúrie. Po vypočutí dotknutej osoby v súlade s príslušnými právnymi ustanoveniami Krajinská súdna rada jeho vymenovanie takmer jednohlasne zamietla. Po ukončení svojho pôsobenia na ústavnom súde 19. októbra 2020 bol tento kandidát zvolený Národným zhromaždením na miesto predsedu Kúrie od 1. januára 2021 na obdobie deväť rokov. Okrem toho ho 19. októbra vtedajší predseda Kúrie vymenoval do Kúrie, kde pôsobil ako predsedajúci sudca v jednom zo senátov, až kým nenastúpil do funkcie predsedu Kúrie. Tento priebeh potvrdzuje obavy, ktoré už boli naznačené v Správe o právnom štáte 2020, týkajúce sa rozhodovania o vymenovaní na najvyššie sudcovské miesto bez zapojenia súdneho orgánu a bez dodržiavania európskych noriem. Osobitný spravodajca OSN pre nezávislosť sudcov a právnikov charakterizoval tieto voľby ako „útok na nezávislosť súdnictva a pokus o podriadenie súdnictva vôli zákonodarnej zložky, čo porušuje zásadu deľby moci“. S ohľadom na administratívne právomoci predsedu Kúrie a kľúčovú úlohu Kúrie v justičnom systéme vyvolávajú tieto skutočnosti vážne obavy, pokiaľ ide o nezávislosť súdnictva. Prax predsedu Krajinského súdneho úradu týkajúca sa zrušenia postupov na výber predsedov súdov a vymenovania dočasných predsedov súdov bez schválenia Krajinskej súdnej rady naďalej pokračovala. Predseda KSÚ pokračoval vo svojej praktike rušenia – v čoraz väčšom počte prípadov a často bez dostatočného zdôvodnenia – výberových konaní na miesto predsedu súdu a ostatných správcov súdov, dokonca aj vtedy, keď boli k dispozícii vhodní uchádzači s podporou svojich kolegov. Tento postup kritizovala Krajinská súdna rada ešte počas mandátu predchádzajúceho predsedu KSÚ. V priebehu posledného roka bol výber predsedov súdov opakovane oneskorený z dôvodu pandémie COVID-19, čo spôsobilo, že voľné miesta buď zostali neobsadené, alebo ich dočasne obsadil predseda KSÚ, prípadne bol mandát správcov súdov legislatívne predĺžený. Predsedovia súdov vykonávajú právomoci, ktoré sú relevantné vzhľadom ku kariérnym vyhliadkam sudcov. Keďže prvé vymenovanie sudcov je obmedzené na tri roky, pokračovanie ich kariéry v súdnictve závisí od posúdenia ich vhodnosti na výkon povolania v súdnictve. Na tento účel predseda súdu vyhodnocuje ich súdnu činnosť. Ak sú sudcovia uznaní za vhodných, predseda súdu požiada predsedu KSÚ, aby prezidentovi republiky odporučil ich vymenovanie na neurčitý čas. Ak sú uznaní za nevhodných, musia na konci svojho prvého mandátu opustiť sudcovskú lavicu. Výsledky vyhodnotenia môžu byť napadnuté pred služobným súdom. Služobný súd nemôže počas skúmania vyhodnotenia vydať predbežné opatrenie, ktorým by sa zabránilo prerušeniu kariéry v súdnictve. Okrem toho predseda súdu a predseda KSÚ môžu každé tri roky preradiť sudcov – bez ich súhlasu – na iný súd až na obdobie jedného roka, hoci v praxi túto možnosť od roku 2012 nevyužili. Boli vyjadrené obavy v súvislosti s dosahom tejto právomoci na neodvolateľnosť sudcov. Platy sudcov a prokurátorov sa naďalej postupne zvyšujú. Zvyšovanie platov sudcov, o ktorom sa zmieňuje Správa o právnom štáte 2020, pokračovalo tak, ako je uvedené v súhrnnom právnom predpise z roku 2019, a očakáva sa, že prispeje k nezávislosti súdnictva. V prvej fáze od januára 2020 sa platy zvýšili priemerne o 32 % a v druhej fáze od januára 2021 o 12 %. Ďalšie zvýšenie o 13 % je naplánované na rok 2022. Pretrvávajú však obavy súvisiace so systémom príplatkov a s právomocou orgánov správy súdov udeľovať sudcom príplatky podľa vlastného uváženia bez objektívnych a transparentných kritérií. Naďalej pretrvávajú obavy týkajúce sa niektorých prvkov organizácie prokuratúry. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, prokuratúra má prísnu hierarchickú organizačnú štruktúru. Hoci je nezávislosť prokuratúry zakotvená v zákone, niektoré prvky právneho rámca viedli skupinu GRECO k tomu, že vydala odporúčania na prehodnotenie pravidiel vymenovania generálneho prokurátora s cieľom ochrániť túto funkciu pred politickým vplyvom. Hoci väčšina odporúčaní skupiny GRECO týkajúcich sa prokuratúry bola splnená, niektoré zostali neriešené. Jedným z nich je odporúčanie zrušiť možnosť udržať generálneho prokurátora vo funkcii aj po ukončení jeho mandátu. Týka sa to aj odporúčania skupiny GRECO na to, aby sa situácie, v ktorých nadriadený prokurátor preberá prípad od podriadeného prokurátora, riadili prísnymi kritériami a aby sa takéto rozhodnutia písomne odôvodňovali. Skupina GRECO takisto odporúča zvýšiť zodpovednosť a transparentnosť disciplinárnych konaní proti prokurátorom. Skupina GRECO sa naďalej obáva, že o skutkovej podstate veci stále rozhoduje priamy nadriadený prokurátor, a nie nestranný orgán. Splnenie týchto odporúčaní v plnej miere by malo pozitívny vplyv na protikorupčný rámec. Kvalita Digitalizácia justičného systému je celkovo na vysokej úrovni. Maďarsko si udržiava vysokú pozíciu v poradí, pokiaľ ide o digitálne riešenia na začatie a sledovanie občianskoprávnych/obchodných a správnych konaní, digitálne riešenia na uskutočňovanie a sledovanie súdnych konaní v trestných veciach a online prístup širokej verejnosti k zverejneným rozsudkom. Okrem toho má Maďarsko veľmi dobré výsledky, pokiaľ ide o propagovanie používania metód mimosúdneho urovnania sporov a nabádanie na ich používanie. Existujú však obavy týkajúce sa miery inkluzívnosti systému právnej pomoci a súdne poplatky v obchodných konaniach sú naďalej vysoké. Sudcom by sa mohlo umožniť viac odbornej prípravy v oblasti komunikácie. Fungovanie súdov bolo počas pandémie COVID-19 upravené. Digitálne riešenia (napr. systém pojednávaní na diaľku) boli zavedené ešte na začiatku pandémie. Využívanie nástrojov pojednávania na diaľku (videokonferencia) sa počas pandémie značne rozšírilo, čo prispelo k vyššej efektívnosti určitých súdnych konaní. Niektoré súdne postupy sa zjednodušili. Vláda 8. marca 2021 zaviedla zmeny procesných právnych predpisov zamerané na uľahčenie fungovania justičného systému počas „stavu ohrozenia“. Efektívnosť

Efektívnosť v občianskoprávnych a správnych konaniach zostáva vysoká. Podľa porovnávacieho prehľadu EÚ v oblasti justície za rok 2021 má Maďarsko veľmi dobré výsledky, pokiaľ ide o odhadovaný čas potrebný na uzavretie správnych konaní na prvom stupni a na súdoch všetkých stupňov, o počet nevybavených prípadov na súdoch prvého stupňa a o počet nevybavených občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných prípadov. Maďarsko má dobré výsledky, aj pokiaľ ide o odhadovaný čas potrebný na uzavretie civilných a obchodných sporových konaní na prvom stupni a o mieru vyriešenia občianskoprávnych, obchodných, správnych a iných prípadov. Nové procesné pravidlá umožňujú od 9. júla 2020 zrýchlené konania vo veciach týkajúcich sa občianskoprávnych žalôb obetí zločinu. Vyvíjajú sa účinné opravné prostriedky v prípade neprimerane dlhých konaní. Vykonanie rozsudku Európskeho súdu pre ľudské práva vo veci Gazsó/Maďarsko stále prebieha a Maďarsko zostáva v tejto záležitosti pod zvýšeným dohľadom Výboru ministrov Rady Európy. Parlament 15. júna 2021 prijal nový zákon, ktorým sa od roku 2021 zavádza nový kompenzačný opravný prostriedok obmedzený pre neprimerane dlhé občianskoprávne konania. II.Protikorupčný rámec Národná ochranná služba (NVSZ) pod dohľadom ministerstva vnútra koordinuje protikorupčné činnosti v Maďarsku a je zodpovedná aj za predchádzanie trestnej činnosti v rámci polície, orgánov presadzovania práva a iných štátnych orgánov. Vyšetrovanie a trestné stíhanie korupcie vo verejnom sektore patrí do výlučnej právomoci divízie vyšetrovania Hlavného ústredného úradu prokuratúry pre vyšetrovanie a jeho piatich regionálnych úradov. Prokuratúru podporujú vyšetrovacie zložky polície a Národná ochranná služba. Štátny kontrolný úrad má právomoci vykonávať kontrolu finančného riadenia verejných prostriedkov a audit politických strán. Odborníci aj výkonní riaditelia podnikov vnímajú úroveň korupcie vo verejnom sektore aj naďalej ako vysokú. V Indexe vnímania korupcie organizácie Transparency International na rok 2020 dosiahlo Maďarsko 44 bodov zo 100 a umiestnilo sa na 19. mieste v Európskej únii a na 69. mieste vo svete. Miera tohto vnímania sa za posledných päť rokov výrazne znížila. V trestnoprávnych predpisoch boli vykonané určité úpravy zamerané na riešenie podplácania zahraničných verejných činiteľov a neformálnych platieb v zdravotníctve. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, relevantné trestné činy súvisiace s korupciou sú kriminalizované. Reakciou na odporúčanie OECD bola zmena Trestného zákona, ktorá nadobudla účinnosť 1. januára 2021. Touto zmenou sa upravuje definícia zahraničného verejného činiteľa s cieľom objasniť, že tento pojem zahŕňa aj úradníkov zahraničných verejných podnikov. Zavádzajú sa ňou aj prísnejšie tresty za úplatky za rýchle vybavenie. Boli zmenené aj ustanovenia o úplatkárstve s cieľom zahrnúť nenáležité výhody pre pracovníkov v zdravotníctve, čiže obmedziť neformálne („ďakovné“) platby v zdravotníctve a označiť sľubovanie alebo poskytovanie nenáležitých výhod za poskytnutie zdravotnej starostlivosti za trestný čin. Prebieha vykonávanie národnej protikorupčnej stratégie na rok 2020 – 2022 a špecializovaného akčného plánu. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, rozsah rámca protikorupčnej stratégie je obmedzený na podporu bezúhonnosti vo verejnej správe. V tejto stratégii, ktorá bola prijatá v júni 2020, sa stanovujú kroky, ako sú zavedenie a vývoj elektronických riešení na zvýšenie transparentnosti (napr. systém automatizovaného rozhodovania), sledovanie rizík pre bezúhonnosť, odborná príprava v oblasti bezúhonnosti pre zamestnancov verejnej správy a špecializovaná protikorupčná odborná príprava pre príslušníkov orgánov presadzovania práva, sudcov a prokurátorov. Pre ostatné súvisiace oblasti, ako je financovanie politických strán, majetkové priznania, lobizmus a ustanovenia týkajúce sa javu „otáčavých dverí“, sú k dispozícii osobitné nástroje. Keďže sa na ne táto stratégia nevzťahuje, prípadné nedostatky sa neriešia koordinovane. Neriešia sa ani riziká súvisiace s klientelizmom, so zvýhodňovaním a s nepotizmom na vysokých miestach verejnej správy, ani riziká vyplývajúce zo vzťahov medzi podnikmi a politickými aktérmi. Naďalej pretrvávajú problémy spojené s vyšetrovaním a trestným stíhaním prípadov veľkej korupcie. Právnym rámcom sa zaručujú podmienky na efektívne vyšetrovanie a trestné stíhanie a zabezpečuje sa, aby polícia a prokuratúra mali primerané množstvo zdrojov a úroveň špecializácie na vykonávanie svojej funkcie. Prokurátori však zdôrazňujú problémy, s ktorými sa stretávajú pri odhaľovaní korupcie a získavaní dôkazov v takýchto prípadoch. Trestné stíhania trestných činov korupcie sa začínajú najmä na základe vyšetrovania vyšetrovacích orgánov. Väčšinu vyšetrovaných prípadov odhalí Národná ochranná služba. Oznámenia správnych orgánov a prípadné nezrovnalosti zistené pomocou preventívnych nástrojov (napr. majetkové priznania, kanály nahlasovania pre oznamovateľov, informácie z rôznych registrov) zohrávajú vo vyšetrovaní trestnej činnosti pomerne malú úlohu a nezávislý kontrolný mechanizmus stále nie je pri odhaľovaní korupcie dostatočne účinný. Ako bolo oznámené minulý rok, nedostatky v nezávislých kontrolných mechanizmoch a úzke väzby medzi politikou a niektorými štátnymi podnikmi vytvárajú podmienky priaznivé pre korupciu. Podľa údajov z prokuratúry je miera podania žalôb v prípadoch korupcie, ktoré vyšetruje prokuratúra, celkovo veľmi vysoká (86,5 %). Niektoré prípady na vysokej úrovni zahŕňajú aj politikov sú otvorené už od roku 2020, ale ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, záznamy o výsledkoch vyšetrovania tvrdení týkajúcich sa vysokopostavených úradníkov a im blízkych osôb zostávajú stále obmedzené. Úplné splnenie odporúčaní skupiny GRECO o efektívnom fungovaní prokuratúry by ešte viac posilnilo protikorupčný rámec. Orgány naďalej považujú testy bezúhonnosti za účinný odstrašujúci prostriedok proti korupčnému správaniu. Tieto testy viedli k otvoreniu niekoľkých trestných konaní vo veci drobnej korupcie počas vykazovaného obdobia. Od 1. januára nadobudla účinnosť nová zmena zákona o polícii, ktorá rozširuje skupinu zamestnancov, ktorí môžu byť podrobení testom bezúhonnosti, nad rámec polície. Na základe uvedeného môžu byť teraz testom bezúhonnosti podrobení všetci zamestnanci rozpočtových organizácií pod dohľadom vlády, ako aj členovia vlády. Maďarsko má rozsiahly systém zverejňovania majetkových priznaní, ale naďalej pretrvávajú obavy v súvislosti s nedostatkom systematických kontrol a s nedostatočným dohľadom nad majetkovými priznaniami a vyhláseniami o konflikte záujmov. Zavedený systém vyžaduje od poslancov parlamentu, predstaviteľov vlády a verejných činiteľov, aby priznávali svoj majetok a záujmy. Zostávajú však obavy týkajúce sa nedostatočného systematického sledovania. Overovanie majetkových priznaní sa vykonáva len na základe oznámenia o podozrení a ponecháva sa na zamestnávateľa daného verejného činiteľa alebo v prípade priznaní poslancov parlamentu a vysokopostavených predstaviteľov vlády na Parlamentný výbor pre imunitu. Výbor uviedol, že za posledných päť rokov bolo zo 16 oznámení podaných na overenie 15 zamietnutých ako neopodstatnené. V poslednom prípade dotknutá osoba opravila svoje majetkové priznanie a konanie nebolo začaté. Ako bolo oznámené minulý rok, ak vznikne podozrenie z neodôvodneného nárastu majetku, môže to viesť k overovaniu, ktoré vykonáva Národný daňový a colný úrad. Daňový úrad však môže začať takéto konanie iba vtedy, keď vyšetrovacie orgány takisto otvoria trestné stíhanie, čo obmedzuje možnosť nezávislého overovania. Na základe zmeny príslušných pravidiel musia poslanci parlamentu oznámiť predsedovi akýkoľvek konflikt záujmov alebo nekompatibilitu, na základe čoho budú podliehať určitým obmedzeniam, kým sa situácia nevyrieši. Vyhlásenia o záujmoch a informácie o následných krokoch však nie sú verejne dostupné. Otázka účinného dohľadu, overovania, a presadzovania plnenia pravidiel správania, konfliktov záujmov a majetkových priznaní pre poslancov parlamentu bola predmetom odporúčaní Skupiny štátov Rady Európy proti korupcii (GRECO), ktoré boli splnené len čiastočne. Regulácia lobizmu je aj naďalej neúplná a chýba jej systematické presadzovanie. Registrácia lobistov a zverejnenie zoznamu kontaktov nie sú povinné. Podľa vládneho dekrétu z roku 2013 sa zamestnanci štátnej správy môžu stretávať so zástupcami záujmových skupín iba v súvislosti so svojou prácou a po informovaní svojho nadriadeného, ktorý môže dané stretnutie zakázať. Stretnutia so zástupcami záujmových skupín je potrebné zdokumentovať, ale nie je povinné ich zverejňovať. Skupina GRECO odporučila vypracovať jasný súbor pravidiel pre interakciu s lobistami, pokiaľ ide o poslancov parlamentu. Stále chýbajú jasné pravidlá týkajúce sa javu otáčavých dverí a období, počas ktorých sa osoba musí vyhýbať akýmkoľvek konfliktom záujmov. Je to tak aj napriek tomu, že zákonník práce, ako aj osobitné právne predpisy týkajúce sa verejných činiteľov obsahujú ustanovenia o dôvernosti. V praxi sa tieto pravidlá nepresadzujú, keďže vláda musí ešte určiť konkrétne sektory a pozície, na ktoré sa vzťahuje jasné časové obmedzenie, v akom si môžu verejní činitelia budovať podnikateľskú kariéru v oblasti svojich aktivít. Financovanie strán v Maďarsku naďalej vzbudzuje obavy. Štátny kontrolný úrad je poverený dohľadom nad zdôvodniteľnosťou používania verejných finančných prostriedkov a vykonáva kontrolu zákonnosti finančného riadenia politických strán. Ako tiež uviedla skupina GRECO, hoci boli prijaté určité opatrenia s cieľom zabezpečiť transparentnosť a aktuálnosť finančných registrov politických strán, objasniť zdroje príjmu a dĺžku volebnej kampane politických strán, ako aj zaistiť podrobnejšie sledovanie, naďalej pretrvávajú obavy týkajúce sa transparentnosti financovania politických strán. Je zavedený regulačný rámec na ochranu oznamovateľov a sú potrebné ďalšie kroky na posilnenie tejto ochrany v praxi. Zákon o ochrane oznamovateľov poskytuje oznamovateľom anonymitu a umožňuje podávanie sťažností elektronicky. Informácie zverejnené vo verejnom záujme preskúmajú dotknuté inštitúcie a svoju odpoveď obsahujúcu výsledok preskúmania nahrajú do elektronického registra. Oznamovatelia nebudú niesť zodpovednosť za takéto oznámenie, pokiaľ sa nezistí, že bolo zámerne nepravdivé. Komisár pre základné práva pôsobí ako prostredník na oznamovanie a spravuje elektronickú platformu, ale má len obmedzenú formálnu právomoc, pokiaľ ide o sťažnosti oznamovateľov. OECD uznalo pozitívne aspekty regulačného rámca, ale vyjadrilo obavy súvisiace s účinnosťou ochrany oznamovateľov. Obmedzením rozsahu uplatňovania pravidiel verejného obstarávania sa zvýšilo riziko korupcie. Nový zákon prijatý 27. apríla 2021 zrušil konkrétnu požiadavku zákona o verejnom obstarávaní, čím boli odobraté trusty zriadené štátom a právnické osoby nimi riadené z explicitného rozsahu uplatňovania pravidiel verejného obstarávania v súvislosti s obstarávaním financovaným z prostriedkov Európskej únie. Tento zákon takisto ruší pravidlá zamerané na predchádzanie konfliktu záujmov, čím umožňuje verejným činiteľom byť členmi správnej rady takýchto trustov. Dokončilo sa niekoľko vyšetrovaní úradu OLAF s podporou maďarského útvaru AFCOS (koordinačný útvar pre boj proti podvodom). V posledných rokoch bol v Maďarsku počet podaných žalôb na základe súdnych odporúčaní úradu OLAF vyšší ako priemer EÚ. Napriek opakovaným žiadostiam však maďarské orgány ešte neurčili zodpovedný orgán, ktorý poskytne úradu OLAF pomoc pri vykonávaní kontrol na mieste, ak kontrolovaný hospodársky subjekt odmietne spolupracovať. Ďalej treba poznamenať, že v oblasti zdieľaného riadenia maďarské orgány často sťahujú projekty z financovania zo strany EÚ, keď OLAF vydá finančné odporúčanie alebo niekedy keď sa orgány dozvedia, že sa začalo vyšetrovanie úradu OLAF. Okrem toho sa zdá, že splatné sumy sa od hospodárskeho subjektu, ktorý spôsobil nezrovnalosť alebo spáchal podvod, systematicky nevymáhajú. V takýchto prípadoch sa dotácia EÚ jednoducho nahradí vnútroštátnymi fondmi, čo má negatívny vplyv na odstrašujúci efekt vyšetrovania úradu OLAF a prináša vyššie riziko pre štátny rozpočet. V období rokov 2016 – 2020 Maďarsko uzavrelo 32 vyšetrovaní úradu OLAF s finančným odporúčaním v dvoch hlavných oblastiach zdieľaného riadenia. Orgány uznali, že pandémia COVID-19 môže zvýšiť riziká korupcie, ale žiadne konkrétne opatrenia sa nepovažujú za potrebné. Zúčastnené strany poukázali na obavy v oblasti verejného obstarávania, kde výnimky z pravidiel obstarávania a prideľovanie zákaziek priamym zadaním spolu s nedostatkami v prístupe k informáciám zvyšujú riziko korupcie, a položili otázky v súvislosti s nákupom zdravotníckeho zariadenia pomocou sprostredkovateľských spoločností. III.Pluralita a sloboda médií Maďarský Základný zákon a sektorové právne predpisy – najmä zákon o médiách a zákon o slobode tlače – stanovujú právny rámec na ochranu slobody a plurality médií. Zákonom o slobode tlače sa stanovuje, že sloboda tlače znamená nezávislosť od štátu a od všetkých organizácií a záujmových skupín. Právo na prístup k verejným informáciám je priznané v Základnom zákone a vyjadrené v zákone o slobode informácií . Zákonom o médiách sa zriaďuje Národný úrad pre médiá a informačnú komunikáciu (Úrad pre médiá), ktorého rozhodovacím orgánom je Rada pre médiá . V roku 2019 boli prijaté právne predpisy na účely zosúladenia maďarských právnych predpisov so smernicou o audiovizuálnych mediálnych službách .

Naďalej pretrvávajú obavy týkajúce sa nezávislosti a efektívnosti Rady pre médiá a Úradu pre médiá. Zákonom LXIII z roku 2019, ktorým sa transponuje revidovaná smernica o audiovizuálnych mediálnych službách, sa posilnili určité ustanovenia týkajúce sa zdrojov a transparentnosti činností úradu . Úrad má rozpočtovú autonómiu a každoročne predkladá správu parlamentu. Zamestnávateľa 650 osôb. Rozhodovací orgán Úradu pre médiá, Rada pre médiá, sa skladá z predsedu a zo štyroch členov volených parlamentom. Hoci pravidlá týkajúce sa nominácie – ktoré sa od minuloročnej správy nezmenili – uprednostňujú pri vymenúvaní členov Rady pre médiá politický konsenzus , v praxi viedli k tomu, že všetkých členov vymenovala vládnuca strana. Určité rozhodnutia Rady pre médiá prispeli k obavám týkajúcim sa jej účinnej nezávislosti. Monitorovanie plurality médií 2021 potvrdzuje svoje predchádzajúce posúdenie, že hoci zákon o médiách formálne garantuje nezávislosť Úradu pre médiá, postup vymenúvania neposkytuje primerané právne záruky týkajúce sa nezávislosti. Tým sa v rámci monitorovania plurality médií v Maďarsku znova zaznamenalo stredné riziko, pokiaľ ide o nezávislosť a efektívnosť Úradu pre médiá. Pluralita médií sa v Maďarsku ešte zhoršila. Od zriadenia mediálneho konglomerátu „KESMA“ v novembri 2018 sa Úrad pre médiá do dnešného dňa ani raz nepokúsil preskúmať jeho vplyv na pluralitu a rozmanitosť maďarského mediálneho trhu. Zatiaľ čo v Maďarsku naďalej pôsobí široké spektrum médií, podľa zúčastnených strán rozmanitosť mediálneho trhu negatívne ovplyvňuje koncentrácia vlastníctva v rukách niekoľkých provládnych podnikateľov a z toho vyplývajúci nedostatok redakčnej nezávislosti. Maďarské a európske organizácie pre slobodu médií, ako aj občianska spoločnosť vyjadrili obavy v súvislosti s odmietnutím Rady pre médiá obnoviť vysielaciu licenciu nezávislej rozhlasovej stanice Klubrádió z dôvodu údajného nesplnenia určitých administratívnych povinností. Dôsledkom bolo zastavenie vysielania tejto stanice. Kúria 17. júna 2021 rozhodnutie Rady pre médiá potvrdila. Komisia 9. júna 2021 začala v tejto veci proti Maďarsku postup v prípade nesplnenia povinnosti. Monitorovanie plurality médií 2021 potvrdzuje hodnotenie vysokého rizika z minulého roka v súvislosti s koncentráciou spravodajských médií vzhľadom na vytvorenie a pôsobenie konglomerátu KESMA, ako aj z dôvodu hospodárskeho prevzatia nezávislého spravodajského portálu index.hu provládnymi záujmovými skupinami . Transparentnosť vlastníctva médií ešte stále nie je plne zaručená. Súčasný právny rámec obsahuje pravidlá transparentnosti v oblasti vlastníctva médií len v osobitných prípadoch a momentálne sa neplánuje jeho zmena. Zatiaľ čo vo vnútroštátnych registroch sú k dispozícii niektoré údaje o vlastníctve, v obchodnom registri sú voľne prístupné len základné informácie o vlastníctve spoločností. Monitorovanie plurality médií za rok 2021 aj naďalej hodnotí riziko ohrozenia transparentnosti vlastníctva médií ako vysoké. Prideľovanie štátnej reklamy naďalej vláde umožňuje vyvíjať nepriamy politický tlak na médiá. Podľa správy z minulého roka neexistujú žiadne právne predpisy, ktoré by upravovali rozdeľovanie štátnej reklamy. Monitorovanie plurality médií za rok 2021 zdôrazňuje, že štát je najväčším zadávateľom reklamy v Maďarsku a jeho reklama tvorí približne tretinu celkových príjmov z reklamy na trhu. Z údajov vyplýva, že v roku 2020 vynaložilo Maďarsko o 13,8 % vyššie výdavky na reklamu oproti roku 2019, pričom 85 % týchto príjmov získajú provládne mediálne spoločnosti. Tento stav umožňuje kontrolu nad provládnymi, ako aj nad nezávislými médiami, čo vedie Monitorovanie plurality médií 2021 k tomu, aby riziko ohrozenia redakčnej nezávislosti v krajine považovalo za najvyššie (92 %). Keďže sa nezaviedli žiadne schémy na podporu médií, ktorou by sa zmiernil vplyv, ktorý mala pandémia COVID-19 na spravodajské médiá, Úrad pre médiá oslobodil komerčných lineárnych poskytovateľov mediálnych služieb od platenia štvrťročného poplatku za poskytovanie mediálnych služieb za prvú polovicu roka 2021. Prístup k verejným informáciám bol obmedzený z dôvodu núdzových opatrení zavedených počas pandémie COVID-19. Pravidlá zákona o slobode informácií sa nezmenili. Stanovuje sa v nich, že akýkoľvek „orgán vykonávajúci verejné funkcie“ musí poskytnúť prístup k údajom vo verejnom záujme, ktoré sú pod jeho kontrolou, ak bude o to požiadaný, s výnimkou prípadov stanovených v danom zákone . Zákonný stanovený termín na vybavenie takýchto žiadostí je 15 dní a môže sa predĺžiť o ďalších 15 dní. Počas pandémie však vláda vydala dekrét, ktorý verejným orgánom poskytuje lehotu až 90 dní na to, aby sprístupnili verejné dokumenty v prípade, že sa takéto poskytnutie informácií javí ako „hrozba pre verejnú inštitúciu pri plnení jej povinností súvisiacich s núdzovým stavom“. Ústavný súd 13. apríla 2021 rozhodol, že hoci sú nové ustanovenia v súlade so Základným zákonom, výnimky z dodržiavania bežných termínov je potrebné obmedziť na prípady, keď by vybavenie danej žiadosti bránilo držiteľovi verejnej informácie vykonávať úlohy súvisiace s bojom proti pandémii, a tieto výnimky musia byť náležite písomne odôvodnené. Zainteresované strany poukázali na to, že orgány túto výnimku v praxi často zneužívali, čo malo významný vplyv najmä na nezávislých novinárov, ktorí nemohli včas získať prístup k údajom o verejných výdavkoch alebo očkovaní. Táto skutočnosť ešte zhoršila situáciu nezávislých médií, ktoré majú problém získať včasný prístup k informáciám. Nedostatky v prístupe k verejným informáciám oznámené minulý rok, a to aj pokiaľ ide o výber poplatkov, aj naďalej stoja v ceste úsiliu o predchádzanie korupcii. Keďže deviata novela Základného zákona poskytla presnú definíciu „verejných finančných prostriedkov“, zainteresované strany položili otázky o možných dôsledkoch obmedzenia prístupu k verejným informáciám týkajúcim sa verejných spoločností a trustov verejného záujmu. Novinári a médiá v Maďarsku naďalej čelia rôznym hrozbám. Podľa zúčastnených strán sú novinári pracujúci pre nezávislé médiá vystavení negatívnym vyjadreniam zo strany provládnych médií a predstaviteľov vlády. Zúčastnené strany takisto konštatujú, že novinárky čelia ešte horšej situácii, pričom niektoré z nich uvádzajú aj rodovo podmienené obťažovanie online. Súdy naďalej nariaďujú predbežné opatrenia, ktoré zakazujú šírenie časopisov. Platforma Rady Európy na podporu ochrany žurnalistiky a bezpečnosti novinárov od októbra 2020 uverejnila päť ďalších upozornení týkajúcich sa Maďarska. Išlo o tieto prípady: prepustenie bývalého redaktora internetového spravodajského portálu Index.hu pred jeho prevzatím; pokyny vydané ministerstvom zahraničných vecí a obchodu veľvyslanectvám členských štátov EÚ, aby poskytovali informácie týkajúce sa pracovných ciest maďarských novinárov; súdny príkaz vydaný občianskym súdom na zabránenie týždenníku, aby vydal článok o istej spoločnosti a jej vlastníkoch z dôvodu ochrany osobných údajov; policajný výsluch dvoch novinárov, ktorí uverejnili článok o verejnom činiteľovi a uvedenom odmietnutí maďarskej Rady pre médiá obnoviť rozhlasovú licenciu stanice Klubrádió. V roku 2021 Platforma uverejnila jedno upozornenie týkajúce sa, podľa slov Platformy, „tirády urážok“ namierených proti rakúskemu novinárovi zo strany maďarského verejnoprávneho vysielateľa. IV.Iné inštitucionálne otázky súvisiace so systémom bŕzd a protiváh Maďarsko je parlamentná republika s jednokomorovým parlamentom (Národné zhromaždenie). Parlament okrem iného prijíma a mení Základný zákon Maďarska, prijíma právne predpisy, volí predsedu vlády a dvojtretinovou väčšinou volí najvyšších verejných činiteľov v krajine. Prezidenta republiky volí parlament. Existuje viacero inštitúcií, ktoré majú právomoci tvoriace protiváhu k legislatívnej a výkonnej zložke a ktoré sú poverené zabezpečovaním dodržiavania ústavného poriadku, vrátane Ústavného súdu, Štátneho kontrolného úradu a ombudsmana (komisára pre základné práva). Návrhy zákonov môže okrem vlády predkladať prezident republiky a každý parlamentný výbor, ako aj akýkoľvek poslanec parlamentu. Časté a náhle zmeny právnych predpisov naďalej narúšajú predvídateľnosť regulačného prostredia. Zainteresované strany uvádzajú, že tempo legislatívneho procesu sa oproti predchádzajúcim rokom ešte zrýchlilo. Podľa zainteresovaných strán sú konzultácie, ak sa vôbec vykonávajú, výlučne formálne. Vyvoláva to pochybnosti týkajúce sa právnej istoty a kvality právnych predpisov. Krátke časové obdobia medzi prijatím a nadobudnutím účinnosti často sa meniacich pravidiel nie vždy umožňujú náležitú prípravu ich uplatnenia. Počas vykazovaného obdobia vláda v reakcii na pandémiu COVID-19 vyhlásila nový „stav ohrozenia“ Prvý „stav ohrozenia“ vláda ukončila 18. júna 2020. V súlade s aktuálnymi ústavnými pravidlami nie je trvanie nového „stavu ohrozenia“ vyhláseného 4. novembra 2020 vopred stanovené a vláda má diskrečnú právomoc rozhodnúť o jeho zachovaní alebo ukončení. Núdzové opatrenia (vládne dekréty) prijaté v tomto režime môžu zrušiť akýkoľvek zákon a zostávajú v účinnosti 15 dní, pokiaľ parlament neschváli ich predĺženie. Parlament 10. novembra 2020 oprávnil vládu, aby mohla predĺžiť uplatniteľnosť núdzových opatrení o 90 dní. Vláda ukončila „stav ohrozenia“ 8. februára 2021 a ešte v ten istý deň ho znova opäť vyhlásila. Takýmto spôsobom mohli núdzové opatrenia zostať v účinnosti bez schválenia parlamentom počas 15 dní. Parlament 22. februára 2021 oprávnil vládu, aby predĺžila uplatniteľnosť núdzových opatrení o 90 dní. Toto oprávnenie parlament predĺžil 18. mája 2021 do „15. dňa od otvorenia jesenného zasadnutia v roku 2021“. Obavy týkajúce sa súčasných pravidiel „stavu ohrozenia“ a núdzových opatrení naďalej pretrvávajú. Napriek odporúčaniu pre Maďarsko v kontexte európskeho semestra 2020 zasahovanie do obchodnej činnosti a stability regulačného prostredia pokračovalo a niektoré núdzové opatrenia vyvolávajú pochybnosti o ich nevyhnutnosti a primeranosti. Ústavný súd naďalej skúmal ústavnosť určitých núdzových opatrení. Novela ústavy obmedzí právomoci vlády, pokiaľ ide o režim „stavu ohrozenia“. Parlament 15. decembra 2020 prijal deviatu novelu Základného zákona. Predtým neprebehli žiadne konzultácie so zainteresovanými stranami. Od 1. júla tým významne menia pravidlá súvisiace s osobitným režimom právneho poriadku (vrátane „stavu ohrozenia“). Znížil sa počet druhov osobitných právnych poriadkov zo šiestich na tri: vojnový stav, núdzový stav a stav ohrozenia. Táto novela nemá vplyv na súčasný poriadok, pokiaľ pri uplatňovaní osobitného právneho poriadku nemožno pozastaviť uplatňovanie Základného zákona a nemožno obmedziť činnosť Ústavného súdu. V prípade stavu ohrozenia bude mať parlament kontrolu predovšetkým nad osobitným právnym poriadkom. Vláda bude môcť vyhlásiť „stav ohrozenia“ na obdobie 30 dní, ktoré bude môcť predĺžiť iba po schválení parlamentom. Tieto nové pravidlá zvýšia dohľad parlamentu. Rozšírili sa právomoci komisára pre základné práva, hoci sa objavili pochybnosti o jeho nezávislosti. Komisárka Rady Európy pre ľudské práva 20. novembra 2020 vyjadrila znepokojenie zo zlúčenia orgánu pre rovnaké zaobchádzanie a Úradu komisára pre základné práva, pričom pripomenula pretrvávajúce pochybnosti o procese vymenúvania kandidátov do tejto funkcie a primeranosti úsilia tejto inštitúcie riešiť všetky otázky týkajúce sa ľudských práv a vyjadrovať sa takým spôsobom, ktorý podporuje a chráni všetky ľudské práva. Národnej inštitúcii pre ľudské práva bol v októbri 2014 udelený akreditačný status A. V októbri 2018 podvýbor OSN pre akreditáciu (SCA) Globálnej aliancie národných inštitúcií pre ľudské práva (GANHRI) rozhodol odložiť svoje rozhodnutie o opätovnej akreditácii. SCA preskúmava komisára pre základné práva. Od 1. januára 2021 sa na základe nových právnych predpisov orgán pre rovnaké zaobchádzanie začlenil do Úradu komisára pre základné práva. Pri vykonávaní svojich povinností stanovených v zákone o rovnakom zaobchádzaní koná Úrad komisára pre základné práva ako správny orgán. Komisár môže začať aj preskúmanie právnych predpisov ústavným súdom. Podľa právnych predpisov EÚ môžu byť subjekty pre rovnaké zaobchádzanie „súčasťou agentúr poverených na vnútroštátnej úrovni ochranou ľudských práv alebo ochranou práv jednotlivcov“. Podľa príslušného právneho rámca je komisár pre základné práva nezávislý, podriadený iba zákonom a nesmú sa mu dávať pokyny k jeho činnosti. V tejto súvislosti vláda trvá na tom, že orgány výkonnej moci nemajú žiadny vplyv na to, ako komisár vykonáva svoju funkciu. Zainteresované strany však vyjadrili obavy týkajúce sa nezávislého a efektívneho fungovania komisára. Boli vyjadrené obavy týkajúce sa úlohy Ústavného súdu pri preskúmaní konečných rozhodnutí súdu. Ako sa uvádza v Správe o právnom štáte 2020, na základe legislatívnej zmeny môžu správne orgány pred Ústavným súdom napadnúť rozhodnutie súdu, ktoré je už konečné, ak porušuje ich práva a obmedzuje ich právomoci podľa Základného zákona. V poslednom roku verejné orgány napadli pred Ústavným súdom niekoľko konečných rozsudkov vydaných všeobecnými súdmi, ktoré sa ich týkali. Možnosť preskúmania vyvoláva otázky, najmä pokiaľ ide o právnu istotu. Okrem toho, hoci nie je súčasťou súdneho systému, Ústavný súd, ktorý rozhoduje o ústavných sťažnostiach, je vo veciach konaní rozhodujúci a bol označený za „súd štvrtého stupňa“ konajúci rovnako ako všeobecné odvolacie súdy. V tejto súvislosti treba pripomenúť, že členov Ústavného súdu volí parlament dvojtretinovou väčšinou na základe širokých kritérií oprávnenosti. Organizácie občianskej spoločnosti, ktoré sú kritické voči vláde, naďalej zostávajú pod tlakom. Na základe rozhodnutia Súdneho dvora v konaní o porušení práv, ktoré začala Komisia voči Maďarsku, parlament 18. mája 2021 prijal nový zákon, ktorým sa ruší zákon o transparentnosti organizácií občianskej spoločnosti financovaných zo zahraničia porušujúci právne predpisy EÚ. Tento nový zákon zaviedol nové pravidlá poverujúce Štátny kontrolný úrad, aby vykonával kontroly zákonnosti účtov organizácií občianskej spoločnosti, ktorých celková ročná súvaha presahuje určitú sumu. V súčasnosti prebieha konanie o nesplnení povinnosti v súvislosti s právnymi predpismi, ktoré kriminalizujú organizovanie pomoci ponúkanej osobami v mene vnútroštátnych, medzinárodných a mimovládnych organizácií ľuďom, ktorí chcú požiadať o azyl. Obavy vyvolal a naďalej sa uplatňuje aj ďalší zákon, ktorým sa zaviedla osobitná 25 % daň z migrácie uplatniteľná na finančnú podporu pre organizácie vykonávajúce „činnosti napomáhajúce prisťahovalectvu“. Vládne a provládne médiá naďalej používajú nepriateľskú rétoriku voči organizáciám občianskej spoločnosti, ktoré zaujímajú kritický postoj voči vláde. Občiansky priestor v Maďarsku bol vyhodnotený ako „obmedzovaný“. Podľa vlády boli na podporu fungovania a činností organizácií občianskej spoločnosti ako nástroje financovania navrhnuté Národný kooperačný fond a systém darovania 1 % z osobnej dane z príjmu. Podľa zainteresovaných strán sú však organizácie občianskej spoločnosti stále podfinancované, najmä ak sú kritické voči vláde. Deviatou novelou Základného zákona (z 15. decembra 2020) sa zaviedla kvalifikovaná väčšina v parlamente potrebná na vykonávanie zmien pravidiel týkajúcich sa trustov verejného záujmu vykonávajúcich verejné funkcie. Nový zákon prijatý 27. apríla 2021 vytvoril právny rámec na fungovanie takýchto trustov. Medzi členov správnych rád patria súčasní ministri a štátni tajomníci. Niektoré zúčastnené strany vyjadrili obavy v súvislosti s darovaním verejného majetku takýmto súkromným subjektom, aj so zreteľom na zloženie správnych rád. Tento vývoj prebieha na pozadí spomínanej právnej neistoty týkajúcej sa uplatniteľnosti pravidiel verejného obstarávania a prístupu k verejným informáciám na takéto trusty. Benátska komisia potvrdila, že nová definícia nezbavuje súkromné subjekty spravujúce verejné finančné prostriedky ich zodpovednosti, ale varovala pred rizikom straty demokratickej kontroly nad verejnými finančnými prostriedkami a verejnými úlohami, aj vzhľadom na novú definíciu verejných finančných prostriedkov. Príloha I: Zoznam zdrojov v abecednom poradí* * Zoznam príspevkov prijatých v rámci konzultácií k Správe o právnom štáte 2021 sa nachádza na https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Alapjogokért Központ (2021), príspevok inštitútu Alapjogokért Központ k Správe o právnom štáte 2021. Amnesty International Maďarsko, Inštitút Károlya Eötvösa, Maďarský zväz pre občianske slobody, K-Monitor, Mérték Media Monitor, Political Capital a Transparency International Maďarsko (2021), príspevok Amnesty International Maďarsko, Károly Eötvös Policy Institute, Maďarského zväzu pre občianske slobody, organizácie K-Monitor, organizácie Mérték Media Monitor, inštitútu Political Capital a Transparency International Maďarsko k Správe o právnom štáte 2021. Benátska komisia (2021), Stanovisko k ústavným zmenám prijatým maďarským parlamentom v decembri 2020 [CDL(2021)028]. Centrum pre pluralitu a slobodu médií (2021), Monitorovanie plurality médií 2021 – správa o Maďarsku

Európska federácia novinárov (2021), príspevok Európskej federácie novinárov k Správe o právnom štáte 2021. Európska komisia (2020), Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. Európska komisia (2020), Správa o právnom štáte, Kapitola o situácii v oblasti právneho štátu v Maďarsku. Európska komisia (2021), Porovnávací prehľad EÚ v oblasti justície. Európska komisia (2021), správa úradu OLAF z roku 2021. Európska sieť národných inštitúcií pre ľudské práva (2021), príspevok Európskej siete národných inštitúcií pre ľudské práva k Správe o právnom štáte 2021. Európska sieť súdnych rád (2020), list Európskej siete súdnych rád Európskej komisii z 27. októbra 2020 ( https://pgwrk-websitemedia.s3.eu-west-1.amazonaws.com/production/pwk-web-encj2017-p/News/Letter%20ENCJ%20RoL%20Hungary%20EC%2027%20October%202020.pdf ). Európske centrum pre slobodu tlače a médií (2021), vyhlásenie Európskeho centra pre slobodu tlače a médií z 15. marca 2021 ( https://www.ecpmf.eu/hungaryon-national-day-new-hope-that-klubradio-may-return-to-airwaves/ ). Európske občianske fórum (2021), príspevok Európskeho občianskeho fóra k Správe o právnom štáte 2021. Európske združenie sudcov (2021), príspevok Európskeho združenia sudcov k správe o právnom štáte 2021. GRECO (2019), tretie kolo hodnotenia – druhý dodatok k druhej správe o plnení odporúčaní Maďarskom – transparentnosť financovania strán. GRECO (2020), štvrté kolo hodnotenia – druhá predbežná správa o plnení odporúčaní Maďarskom – v súvislosti s predchádzaním korupcie, pokiaľ ide o poslancov parlamentu, sudcov a prokurátorov. Háttér Society (2021), príspevok spoločnosti Háttér Society k Správe o právnom štáte 2021. https://spcommreports.ohchr.org/TMResultsBase/DownLoadPublicCommunicationFile?gId=26371 K-Monitor a Transparency International Maďarsko (2021), príspevok organizácie K-Monitor a Transparency International Maďarsko k Správe o právnom štáte 2021. Komisárka Rady Európy pre ľudské práva (2020), vyhlásenie komisárky Rady Európy pre ľudské práva Dunje Mijatovićovej z 20. novembra 2020 ( https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-urges-hungary-s-parliament-to-postpone-the-vote-on-draft-bills-that-if-adopted-will-have-far-reaching-adverse-effects-on-human-rights-in- ). Maďarská vláda (2021), príspevok Maďarska k Správe o právnom štáte 2021. Medzinárodný tlačový inštitút (2021), príspevok Medzinárodného tlačového inštitútu k Správe o právnom štáte 2021. OECD (2019), Implementing the OECD Anti Bribery Convention – Phase 4 Report: Hungary (Vykonávanie Dohovoru o boji s podplácaním zahraničných verejných činiteľov v medzinárodných obchodných transakciách, správa zo 4. fázy: Maďarsko). Ökotárs – Maďarská nadácia environmentálneho partnerstva (2021), príspevok od Ökotárs – Maďarskej nadácie environmentálneho partnerstva k Správe o právnom štáte 2021. Osobitný spravodajca OSN pre nezávislosť sudcov a právnikov (2021), list osobitného spravodajcu OSN pre nezávislosť sudcov a právnikov z 15. apríla 2021.

Predseda Kúrie (2021), príspevok predsedu Kúrie k Správe o právnom štáte 2021. Rada advokátskych komôr a združení právnikov Európy (2021), príspevok Rady advokátskych komôr a združení právnikov Európy k Správe o právnom štáte 2021. Századvég (2021), príspevok nadácie Századvég k Správe o právnom štáte 2021. Únia občianskych slobôd pre Európu (2021), príspevok Únie občianskych slobôd pre Európu k Správe o právnom štáte 2021. Výbor na ochranu novinárov (2021), príspevok výboru na ochranu novinárov k Správe o právnom štáte 2021. Príloha II: Návšteva Maďarska Útvary Komisie absolvovali v apríli 2021 virtuálne stretnutia s týmito subjektmi: ·Alapjogokért Központ ·Amnesty International Maďarsko ·Centrum pre výskum v oblasti korupcie v Budapešti ·Fórum šéfredaktorov (Főszerkesztők Fóruma) ·Katedra médií a komunikácie ELTE ·Inštitút pre politiku Károlya Eötvösa ·Maďarská advokátska komora ·Maďarský zväz pre občianske slobody (TASZ) ·Maďarský helsinský výbor ·Maďarské združenie sudcov (MABIE) ·K-Monitor ·Kúria (Najvyšší súd) ·Kolégium Mateja Korvína

·Mérték Media Monitor ·Ministerstvo vnútra ·Ministerstvo spravodlivosti ·Národné združenie maďarských novinárov (MÚOSZ) ·Národný orgán pre ochranu údajov a slobodný prístup k informáciám ·Krajinská súdna rada ·Národný orgán pre médiá a informačné komunikačné prostriedky ·Krajinský súdny úrad ·Nézőpont ·Úrad komisára pre základné práva ·Úrad Ústavného súdu ·Országgyűlés (Národné zhromaždenie) Výbor pre legislatívu ·Országgyűlés (Národné zhromaždenie) Výbor pre imunitu ·Prokuratúra Maďarska ·Úrad pre verejné obstarávanie ·Štátny kontrolný úrad (Számvevőszék) ·Századvég ·Transparency International Maďarsko * Komisia sa na viacerých horizontálnych stretnutiach stretla aj s týmito organizáciami:

·Amnesty International ·Centrum pre reprodukčné práva ·CIVICUS ·Únia občianskych slobôd pre Európu ·Civil Society Europe ·Konferencia európskych cirkví ·EuroCommerce ·Európske centrum pre neziskové právo ·Európske centrum pre slobodu tlače a médií ·Európske občianske fórum ·Európska federácia novinárov ·European Partnership for Democracy ·Európske fórum mládeže ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Medzinárodná komisia právnikov ·Medzinárodná federácia pre ľudské práva ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN)