MFP sa vypláca v splátkach a len v prípade splnenia konkrétnych kritérií súvisiacich so štrukturálnou reformou, ktoré sú dohodnuté s danou krajinou. Tým sa podporuje vykonávanie ráznych opatrení v oblasti úpravy a reforiem, ktoré sú zamerané na posilnenie systémov verejných financií a podporu udržateľného a inkluzívneho rastu a tvorby pracovných miest. Okrem toho podmienkou poskytnutia MFP je uplatňovanie účinných demokratických mechanizmov zo strany prijímajúcej krajiny, čo zahŕňa pluralitný parlamentný systém a dodržiavanie zásad právneho štátu, ako aj záruku krajiny, že budú dodržané ľudské práva. MFP teda dopĺňa pravidelnú pomoc EÚ v rámci spolupráce a prispieva k širšiemu cieľu zachovania stability a podpory prosperity mimo EÚ. MFP je všeobecne uznávaná ako účinný nástroj reakcie na krízu, ktorý EÚ umožňuje zasiahnuť viditeľným a flexibilným spôsobom a s politickým pákovým efektom (). Toto tvrdenie je podložené zisteniami viacerých nezávislých ex post hodnotení dokončených programov MFP ().

Pandémia ochorenia COVID-19 sa rozšírila po celom svete, čo spôsobilo, že sa väčšina partnerov zapojených do procesu rozširovania a partnerov susedstva dostala v roku 2020 do recesie. Trvanie a vážnosť recesie sa však líšia a odrážajú okrem vývoja samotnej pandémie aj hospodárske štruktúry partnerov, ako aj ich schopnosť prijať účinné protiopatrenia. V tomto oddiele sa skúmajú regionálne výzvy, ktorým čelilo susedstvo EÚ a západný Balkán, zatiaľ čo ich hospodárska výkonnosť sa ďalej hodnotí podľa krajiny v sprievodnom pracovnom dokumente útvarov Komisie.

2.1Východné susedstvo

Pandémia ochorenia COVID-19 tvrdo zasiahla hospodárstva krajín východného susedstva. Hospodársky výstup sa vo všetkých z týchto krajín v roku 2020 znížil, a to z dôvodu dvojitého šoku spôsobeného tvrdým zákazom vychádzania (s výnimkou Bieloruska), čo znížilo spotrebu na domácom trhu, a v menšej miere poklesom zahraničného dopytu. Tento šok do istej miery utlmila vnútroštátna reakcia vo forme významných fiškálnych balíkov na podporu spoločností a pracovných miest, ako aj akomodačná menová politika. Medzinárodná podpora bola takisto užitočná, pokiaľ ide o pomoc väčšine krajín riešiť narastajúce potreby financovania. Všetky tieto opatrenia pomohli vo väčšine krajín obmedziť nárast miery nezamestnanosti. Na základe neexistujúcich tlakov zo strany dopytu a v kontexte nižších cien ropy sa inflácia podľa CPI po väčšinu roku 2020 buď zmiernila alebo zostala na relatívne nízkych úrovniach. Výsledkom bolo, že väčšina centrálnych bánk pokračovala v uvoľňovaní svojej menovej politiky, hoci v krajinách s významným znehodnotením meny tak robili miernejším spôsobom. Cyklus uvoľňovania sa však na konci roka zastavil (a v niektorých prípadoch sa dokonca zvrátil), a to z dôvodu opätovných inflačných tlakov dovozných cien (potraviny a palivo) a prechodu zo slabších mien. Fiškálne pozície, ktoré sa za predchádzajúce roky významne zlepšili, sú od začiatku roku 2020 výrazne oslabené. Zisky z dôvodu recesie stagnovali, zatiaľ čo výdavky na podporu podnikov/pracovných miest a zabezpečenie pokrytia nových, naliehavých potrieb v oblasti zdravotnej starostlivosti sa významne zvýšili. Toto spolu so slabšími domácimi menami a nižším rastom nominálneho HDP viedlo k zhoršeniu metriky verejného dlhu. Pokiaľ ide o vonkajšie vzťahy, vývoj bežného účtu bol rôznorodý. Zatiaľ čo pandémia viedla k výraznému obmedzeniu dovozu, čo bolo výsledkom slabnúceho dopytu a nižších cien komodít (najmä v oblasti energetiky), nemohlo to kompenzovať ujmu spôsobenú krajinám so značným odvetvím cestovného ruchu (Gruzínsko) alebo krajinám, ktoré sú do veľkej miery závislé od komodít (Azerbajdžan). Pokiaľ ide o problematiku financovania, počiatočný odliv kapitálu spojený s narastajúcou neistotou bol zmiernený značnou finančnou pomocou zo strany medzinárodných finančných inštitúcií, najmä MMF, ktoré poskytli predfinancovanie. Vypožičiavanie si na trhoch sa po počiatočnom šoku takisto obnovilo.

2.2Južné susedstvo

Pandémia ochorenia COVID-19 vážne narušila hospodársku činnosť v južnom susedstve, čím sa región dostal do recesie. Prudký pokles v roku 2020 spôsobil nepriaznivý vplyv vnútroštátnych opatrení proti šíreniu na spotrebu a investície, ako aj značný pokles zahraničného dopytu hlavných obchodných partnerov regiónu. Spomalenie globálnej hospodárskej činnosti negatívne ovplyvnilo zahraničné investičné toky, remitencie a cestovný ruch. Včasné balíčky fiškálnych stimulov a čoraz pružnejšie menové politiky čiastočne zmiernili hospodársky šok, hoci to viedlo k značnému zvýšeniu rozpočtových deficitov a pomeru dlhu k HDP. Zhoršovanie fiškálnych pozícií vychádza z nižších príjmov kvôli zníženej činnosti, ako aj zo zvýšenia výdavkov na riešenie zdravotnej krízy a na podporu podnikov a zamestnanosti. V kontexte nižších cien energie a obmedzeného dopytu sa zmiernila aj inflácia. Pokiaľ ide o vonkajšie vzťahy, bežné účty ukazujú výrazné zníženie dovozu z dôvodu slabnúceho dopytu a – pokiaľ ide o dovozcov komodít – nižšie ceny komodít (najmä energie), ako aj zásadný vplyv oslabeného globálneho dopytu a cestovných obmedzení v súvislosti so zdravím na vývoz a cestovný ruch. Vonkajší partneri a medzinárodné finančné inštitúcie poskytli za náročných podmienok na finančnom trhu veľmi potrebnú finančnú pomoc s cieľom riešiť rastúce finančné potreby, posilniť likviditu a zabezpečiť stabilitu v regióne. Región bude v budúcnosti naďalej čeliť náročnému obdobiu so stále sa zmenšujúcim politickým priestorom na riešenie hospodárskeho poklesu. V kontexte nestabilných politických podmienok v mnohých krajinách zostáva hospodársky výhľad aj naďalej neistý a úzko prepojený s vývojom pandémie a tempom obnovy globálnej hospodárskej činnosti.

2.3Západný Balkán

Pandémia COVID-19 začiatkom marca 2020 náhle prerušila dynamiku rastu na západnom Balkáne. Vlády v celom regióne zaviedli opatrenia proti šíreniu, aby zabránili šíreniu vírusu, vrátane uzatvorenia hraníc, obmedzenia fyzického kontaktu a zatvorenia častí hospodárstva. Rušivé vplyvy krízy viedli k výrazným stratám v rámci výstupov, keďže všetky hospodárstva trpeli v dôsledku poklesu spotreby domácností a prepadu vývozu a investícií. Klesajúci dovoz a zvýšená spotreba verejnej správy boli kľúčovými poľahčujúcimi faktormi, neboli však dostatočné na kompenzáciu negatívnej dynamiky iných výdavkových zložiek. V súlade s klesajúcou hospodárskou činnosťou bol rast pracovných miest negatívny, ale zatiaľ čo sa účasť na trhu práce takisto znížila, nárast miery nezamestnanosti bol dosiaľ udržaný na istej úrovni. Na dynamike inflácie sa odrazili podmienky slabého súhrnného dopytu a nízkych cien energie, pričom všetky krajiny západného Balkánu mali v roku 2020 veľmi nízku a niekedy až negatívnu infláciu. Dezinflačné tlaky kombinované s dostatočnou globálnou likviditou spôsobili uvoľnenejšiu menovú politiku v krajinách západného Balkánu s nezávislou menovou politikou. Rozsiahla fiškálna podpora domácnostiam a spoločnostiam na boj proti nepriaznivému vplyvu krízy spolu s výrazným poklesom príjmov vyústili do prudkého nárastu rozpočtových deficitov vo všetkých krajinách regiónu. Spolu s poklesom HDP to viedlo k zásadnému nárastu verejného dlhu k HDP v porovnaní s koncom roka 2019. Pokiaľ ide o vonkajšie vzťahy, deficity bežných účtov sa v porovnaní s predchádzajúcim rokom zvýšili, čo bolo dôsledkom pokračujúcich významných strát v oblasti vývozu služieb, ako je cestovný ruch, a vo väčšine prípadov aj klesajúceho prílevu remitencií. Pokiaľ ide o budúcnosť, hospodársky výhľad aj naďalej sprevádza vysoká miera neistoty, keďže obnova hospodárskej činnosti závisí od vývoja pandémie, ktorý je úzko prepojený s tempom očkovania.

3 Programy makrofinančnej pomoci v roku 2020 ()

Rok 2020 bol tridsaťročnej histórii nástroja MFP mimoriadnym rokom. Pre tento rok bolo príznačné najmä dokončenie troch operácií MFP: MFP-IV pre Ukrajinu, MFP-III pre Gruzínsko a Moldavsko, ako aj prijatie novej, nadväzujúcej operácie v Jordánsku (MFP-III).

Komisia následne 22. apríla 2020 v kontexte pandémie spôsobenej ochorením COVID-19 navrhla poskytnutie balíka operácií MFP vo výške 3 miliárd EUR desiatim partnerom zapojeným do procesu rozširovania a partnerom susedstva s cieľom pomôcť im obmedziť hospodárske dôsledky pandémie ochorenia COVID-19. Návrh dopĺňal balík „Tím Európa“, cielenú stratégiu reakcie EÚ na podporu úsilia partnerských krajín v boji proti pandémii ochorenia COVID-19. Aj napriek jeho bezprecedentnému rozsahu, pokiaľ ide o počet zahrnutých krajín a finančnú sumu, rozhodnutie (ďalej len „balík MFP na boj proti ochoreniu COVID-19“) bolo Európskym parlamentom a Radou prijaté 25. mája 2020 v rekordne krátkom čase.

V rámci tohto balíka EÚ súhlasila s týmto rozdelením úverov MFP: Albánska republika (180 miliónov EUR), Bosna a Hercegovina (250 miliónov EUR), Čierna Hora (60 miliónov EUR), Gruzínsko (150 miliónov EUR), Jordánske hášimovské kráľovstvo (200 miliónov EUR), Kosovo (100 miliónov EUR), Moldavská republika (100 miliónov EUR), Severomacedónska republika (160 miliónov EUR), Tuniská republika (600 miliónov EUR) a Ukrajina (1,2 miliardy EUR).

Finančné prostriedky MFP pochádzajú z úverov poskytnutých za vysoko zvýhodnených podmienok na pomoc týmto partnerom pokryť ich naliehavé finančné potreby. Sú dostupné od dátumu nadobudnutia účinnosti memoranda o porozumení (ďalej len „MoP“), a to v dvoch splátkach na obdobie 12 mesiacov. Toto je v porovnaní s bežnou praxou (t. j. zvyčajne 2,5 roka) kratšie obdobie a odráža naliehavosť situácie spôsobenú pandémiou, ako aj želanie poskytnúť podporu rýchlo a flexibilnejšie. Prvá splátka je dostupná od dátumu nadobudnutia účinnosti MoP a dohody o mechanizme pôžičiek a podlieha všeobecným politickým podmienkam pre MFP (dodržiavanie účinných demokratických mechanizmov vrátane pluralitného parlamentného systému, právneho štátu a ľudských práv), ako aj predpokladu, že program MMF pokračuje (ak je to uplatniteľné). Druhá splátka je okrem toho podmienená splnením dohodnutých politických opatrení v rámci MoP.

Finančné prostriedky MFP môžu spolu s podporou MMF pomôcť zlepšiť makroekonomickú stabilitu a vytvoriť priestor na to, aby sa zdroje mohli rozdeliť na ochranu občanov a zmiernenie sociálno-ekonomických dôsledkov pandémie.

Tento balík MFP a jeho rýchle prijatie Európskym parlamentom a Radou je dôležitým prejavom solidarity EÚ s partnerskými krajinami v čase nebývalej krízy.

V roku 2020 bolo spolu vyplatených 1 690 miliónov EUR (1 675 miliónov EUR vo forme úverov a 15 miliónov EUR vo forme grantov). V tabuľke 1 sa uvádzajú podrobnejšie informácie o vyplatených prostriedkoch podľa krajín ku koncu roka 2020.

Stav vykonávania programov MFP v roku 2020 (podľa regiónu):

3

3.1Východné susedstvo

·Gruzínsko: MFP-III a MFP v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19

Operácia MFP-III pre Gruzínsko spustená v roku 2018 bola úspešne dokončená úhradou druhej a poslednej tranže v novembri 2020. Výška tejto tranže bola 25 miliónov EUR vrátane 5 miliónov EUR vo forme grantov a 20 miliónov EUR vo forme úverov.