C 346/7

Uverejnenie žiadosti o zápis názvu do registra podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2022/C 346/05)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1) do troch mesiacov od dátumu tohto uverejnenia.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„Châtaigne des Cévennes“

EÚ č.: PDO-FR-02639 – 7. 10. 2020

CHOP (X) CHZO ( )

1. Názov (Názvy)

„Châtaigne des Cévennes“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Francúzsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.6. ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované.

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

„Châtaigne des Cévennes“ označuje čerstvé plody, sušené plody alebo plody spracované na múku pochádzajúce z druhu Castanea sativa a z celého radu tradičných odrôd zo štepených gaštanových hájov, ktoré sa vyznačujú spoločnými vlastnosťami. Čerstvé plody majú eliptický, trojuholníkový alebo okrúhly tvar so svetlohnedou až tmavohnedou farbou, pričom niektoré môžu mať zvislé pruhy. Jadro po olúpaní je krémové až svetložlté, so žilkami na povrchu. Vnútorná šupka (trieslová šupka) môže preniknúť jadrom natoľko, až ho rozdeľuje. Z analýzy 100 g čerstvých olúpaných gaštanov vyplynul podiel sušiny najmenej 37 % a celkový obsah cukrov najmenej 34 %. V tejto čerstvej forme sa „Châtaigne des Cévennes“ rozdeľuje podľa odrody, delí podľa veľkosti (priemer väčší alebo rovný 20 mm) a triedi. Pokiaľ ide o zdravotnú neškodnosť, gaštany sa triedia tak, aby podiel nevyhovujúcich plodov nebol vyšší alebo sa rovnal 10 %, z čoho maximálne 2 % produktov sú napadnuté hnilobou. Chuť v ústach je sladká a silná s intenzívnymi a trvácnymi arómami medu, horúceho mlieka, sušeného ovocia, fialiek a sladkých zemiakov. Konzistencia je poddajná a rozpadáva sa.

V sušenej forme si toto menšie jadro zachováva pôvodný tvar a farbu a má vôňu sušeného ovocia, karamelu a horúceho chleba. Potom ich mletím a preosievaním vzniká múka s jemnou a rozplývajúcou sa konzistenciou. Najmenej 80 % zomletej múky musí mať po preosiatí veľkosť častíc 250 μm. Vlhkosť nesmie prekročiť 10 %. Má sivobielu alebo slonovinovú farbu s rozptýlenými hnedými až čiernymi časticami. Vyznačuje sa orieškovou/lieskovcovou arómou, ktorá sa môže miešať s vôňou opekaného chleba.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

–

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy produkcie a spracovania „Châtaigne des Cévennes“ sa uskutočňujú v zemepisnej oblasti.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

–

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Okruh tejto oblasti zahŕňa územie týchto 206 obcí na základe oficiálneho zemepisného kódexu z roku 2019:

departement Gard: Alès, Alzon, Anduze, Arphy, Arre, Arrigas, Aulas, Aumessas, Avèze, Bessèges, Bez-et-Esparon, Blandas, Boisset-et-Gaujac, Bonnevaux, Branoux-les-Taillades, Bréau-Mars, Campestre-et-Luc, Cendras, Chambon, Chamborigaud, Colognac, Concoules, Corbès, Cros, Générargues, Génolhac, L'Estréchure, La Cadière-et-Cambo, La Grand-Combe, La Vernarède, Lamelouze, Lasalle, Laval-Pradel, Le Martinet, Le Vigan, Les Mages, Les Plantiers, Les Salles-du-Gardon, Malons-et-Elze, Mandagout, Mialet, Molières-Cavaillac, Molières-sur-Cèze, Monoblet, Montdardier, Peyrolles, Pommiers, Ponteils-et-Bresis, Portes, Robiac-Rochessadoule, Rogues, Roquedur, Rousson, Saint-Ambroix, Saint- André-de-Majencoules, Saint-André-de-Valborgne, Saint-Bonnet-de-Salendrinque, Saint-Bresson, Saint-Félix-de-Pallières, Saint-Florent-sur-Auzonnet, Saint-Hippolyte-du-Fort, Saint-Jean-de-Valériscle, Saint-Jean-du-Gard, Saint-Jean-du-Pin, Saint-Julien-de-La-Nef, Saint-Julien-Les-Rosiers, Saint-Laurent-Le-Minier, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Valgalgues, Saint-Paul-La-Coste, Saint-Roman-de-Codières, Saint-Sébastien-d'Aigrefeuille, Sainte-Cécile-d'Andorge, Sainte-Croix-de-Caderle, Saumane, Sénéchas, Soudorgues, Soustelle, Sumène, Thoiras, Vabres, Val-d’Aigoual,Vissec,

departement Hérault: Avène, Babeau-Bouldoux, Bédarieux, Berlou, Boisset, Brenas, Cabrerolles, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Carlencas-et-Levas, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Caussiniojouls, Ceilhes-et-Rocozels, Colombières-sur-Orb, Combes, Courniou, Dio-et-Valquières, Faugères, Ferrals-Les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Fos, Fozières, Graissessac, Hérépian, Joncels, La Tour-sur-Orb, La Vacquerie-et-Saint-Martin-de-Castries, Lamalou-les-Bains, Lauroux, Lavalette, Le Bosc, Le Bousquet-d'Orb, Le Cros, Le Poujol-sur-Orb, Le Pradal, Le Puech, Le Soulié, Les Aires, Les Plans, Lodève, Lunas, Mérifons, Mons, Octon, Olargues, Olmet-et-Villecun, Pardailhan, Pégairolles-de-l'Escalette, Pézènes-les-Mines, Poujols, Prémian, Rieussec, Riols, Romiguières, Roqueredonde, Rosis, Saint-Etienne-d'Albagnan, Saint- Etienne-de-Gourgas, Saint-Etienne-Estrechoux, Saint-Geniès-de-Varansal, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Guilhem-le-Désert, Saint-Jean-de-La-Blaquière, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Maurice-Navacelles, Saint-Michel, Saint-Pierre-de-la-Fage, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Privat, Saint-Vincent-d'Olargues, Sorbs, Soubès, Soumont, Taussac-la-Billière, Usclas-du-Bosc, Vélieux, Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière,

departement Lozère: Altier, Barre-des-Cévennes, Bassurels, Bédouès-Cocurès, Cans et Cévennes, Cassagnas, Cubières, Cubiérettes, Florac Trois Rivières, Fraissinet-de-Fourques, Gabriac, Gatuzières, Ispagnac, Le Collet-de-Dèze, Le Pompidou, Les Bondons, Meyrueis, Moissac-Vallée-Française, Molezon, Mont Lozère et Goulet, Pied-de-Borne, Pont de Montvert-Sud Mont Lozère, Pourcharesses, Prévenchères, Rousses, Saint-André-Capcèze, Saint-André-de-Lancize, Saint-Etienne-Vallée-Française, Saint-Germain-de-Calberte, Saint-Hilaire-de-Lavit, Saint-Julien-des-Points, Saint-Martin-de-Boubaux, Saint-Martin-de-Lansuscle, Saint-Michel-de-Dèze, Saint-Privat-de-Vallongue, Sainte-Croix-Vallée-Française, Vebron, Ventalon en Cévennes, Vialas, Villefort,

departement Aveyron: Arnac-sur-Dourdou,

departement Tarn: Murat-sur-Vèbre.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Súvislosť medzi „Châtaigne des Cévennes“ a jeho prostredím vyplýva z toho, ako sa tradičné a miestne odrody gaštanov prispôsobili podmienkam stredomorského podnebia a nepravidelnému terénu regiónu Cévennes, čo dodáva produktu jeho charakteristické vlastnosti, ktoré sú zachované vďaka odbornej spôsobilosti v oblasti pestovania a produkcie v gaštanových hájoch.

Špecifickosť oblasti

Zemepisná oblasť, v ktorej sa gaštan vyskytuje, je vymedzená homogénnymi prírodnými faktormi, ktoré vyhovujú potrebám druhu Castanea sativa, aby mohol v tomto prostredí rásť a prospievať. Gaštan sa prispôsobil stredomorskému podnebiu regiónu Cévennes. Pre toto podnebie sú typické teplé a suché letá a mierne zimy. Na západnom okraji tejto oblasti badať mierny oceánsky vplyv. Priemerné ročné zrážky sa pohybujú od 700 do 1 300 mm, čo spĺňa požiadavky gaštanov na vodu (približne 700 mm ročne, pričom od 15. augusta sa požiadavky zvyšujú). Oblasť gaštanových hájov v regióne Cévennes leží v nadmorskej výške od 150 do 900 m. Strmé svahy, ktoré sú typickým krajinným prvkom, sa nachádzajú takmer na celom území regiónu Cévennes. Tvoria rad rovnobežných členitých údolí, ktoré zo všetkých strán obmývajú rôzne vodné toky (usporiadané do vzoru „rybacej kosti“) zo severu na juh: l’Altier-Chassezac, la Cèze, le Tarn, les Gardons, l’Hérault, l’Orb, la Mare, le Jaur, le Thoré. Materské kryštalické horniny tvorí bridlica, rula, žula alebo pieskovec. Viedli k vzniku pôd, ktorých pH nepresahuje 7, s vyváženou veľkosťou častíc s nízkym obsahom ílu bez dusivého efektu. Neobsahujú aktívny vápenec alebo ho obsahujú len veľmi málo (menej ako 4 %).

Štúdia Jeana Galzina z roku 1986 o názvoch pozemkov v departementoch Gard a Lozère, ktorá bola uverejnená v Annales du Parc National des Cévennes, ukazuje, že gaštany sa v tejto oblasti pestujú od roku 1000. Ďalej sa od stredoveku v písomnostiach potvrdzuje pestovanie gaštanov a ich rozmach.

Pestovanie gaštanov sa vyvíjalo v súlade s klimatickými a demografickými javmi vďaka úprave pozemkov. Usporiadanie týchto úrodných poľnohospodárskych oblastí sa premietlo vo výsadbe na odlesnených pozemkoch a v budovaní zavlažovacích kanálov („béals“) a odtokových žľabov („trincats“). Aby sa obmedzila erózia a podporilo vytváranie hlbších pôd, stavali sa v svahových oblastiach suché kamenné múriky: gaštanové háje sa teda vysádzali na terasách, ktoré sa miestne nazývajú „faisses“ alebo „bancels“.

Tieto úpravy, ktoré vznikli ľudským zásahom, predstavujú dedičstvo vybudované v regióne Cévennes, ktoré je stále dobre prispôsobené súčasným pestovateľským postupom.

Od 16. storočia má gaštan zásadný význam ako zdroj obživy. „Chlebovník“ tak prispel k odolnosti obyvateľov regiónu Cévennes v ťažkých obdobiach potravinovej krízy alebo konfliktov, najmä protestantov a kamizardov počas náboženskej vojny. V polovici 20. storočia migrácia z vidieka do mesta a výskyt škodcov (atramentová choroba, rakovina…) spôsobili úpadok pestovania gaštanu. Následne sa vďaka know-how pestovateľov gaštanov z regiónu Cévennes v oblasti odborných znalostí a zvládnutia techník štepenia zachovali odrody, ktoré sa najlepšie prispôsobili danej oblasti, a dokonca sa rozvíjali. Vyvinuli sa odrody s chuťovými vlastnosťami na konzumáciu v čerstvej forme, konzervačné kapacity (najmä zariadenie na lúpanie) a predajné zručnosti. Toto know-how spočíva v tom, že v háji rastie niekoľko odrôd, čo umožňuje rozložiť zber v priebehu času od najskorších odrôd až po neskoršie odrody. Pestovateľ gaštanov tým zabezpečuje zásobovanie podniku a odoláva tak klimatickým nebezpečenstvám a zdravotným rizikám.

Gaštany zozbierané na jeseň sa môžu konzumovať čerstvé. Tradične bola jedna časť určená na sušenie, aby sa mohla spotrebúvať po celý zvyšok roka. Dehydratácia gaštanov sa teda uskutočňuje v budovách nazývaných „clèdes“ v severovýchodnej časti alebo „secadous“ v juhozápadnej časti zemepisnej oblasti.

V regióne Cévennes boli okrem toho v rámci podnikov postavené mlyny, ktoré využívajú prúd vodných tokov na pohon mlynských kolies pri mletí sušených gaštanov. Tento postup ukazuje tradičnú výrobu gaštanovej múky na území. Postup sa spomína v historických písomnostiach. Thomas Platter napríklad v roku 1596 pri Valleraugue opísal, že „obyvatelia regiónu Cévennes z gaštanov starostlivo vyrábajú múku, z ktorej robia veľmi sladký chlieb“.

Špecifickosť výrobku

Označenie „Châtaigne des Cévennes“ tvoria tri formy: čerstvá, sušená a múková, ktoré zohľadňujú tradičné použitie, ale aj vývoj spotreby. Čerstvé plody majú svetlohnedú až tmavohnedú farbu, pričom niektoré môžu mať zvislé pruhy. Jadro po olúpaní je krémové až svetložlté, so žilkami na povrchu. Vnútorná šupka môže preniknúť jadrom natoľko, až ho rozdeľuje. Chuť v ústach je sladká a silná. Vyznačuje sa intenzívnymi a trvácnymi arómami medu, horúceho mlieka, sušeného ovocia, fialiek a sladkých zemiakov. Konzistencia je poddajná.

V regióne Cévennes sa gaštany tradične lúpali a sušili. Jadro je potom menšie, pričom si zachováva pôvodný tvar a farbu. Má vôňu sušeného ovocia, karamelu a horúceho chleba.

Mletím sušených gaštanov vzniká múka s jemnou a rozplývajúcou sa konzistenciou sivobielej alebo slonovinovej farby s rozptýlenými hnedými až čiernymi časticami a orechovou/lieskovcovou arómou, ktorá sa môže miešať s vôňou opekaného chleba.

Príčinná súvislosť

Za vznikom arómy odrôd uvedených v referenčnom registri na tradičné a miestne odrody stojí množstvo prírodných faktorov a know-how. Dodáva týmto tradičným odrodám ich spoločné chuťové vlastnosti, a najmä sladkú chuť a poddajnú konzistenciu, ktorými sa vyznačujú všetky tieto odrody.

Organoleptické vlastnosti „Châtaigne des Cévennes“ možno rovnako pripísať stredomorskému podnebiu. Suché a horúce letá prispievajú ku koncentrácii sladkých a aromatických zložiek plodov. Zrážky v regióne Cévennes, ktoré sa od polovice augusta zintenzívňujú, majú priaznivý vplyv na rast šupky a jej plodov, a teda určujú ich veľkosť. Súčasne prostredníctvom fyzikálneho pôsobenia získava dužina vďaka tejto hydratácii jadra poddajnú konzistenciu.

Na jeseň vďaka teplotným rozdielom plody dosahujú plnú zrelosť od septembra do decembra v závislosti od odrôd a ich výskytu (nadmorská výška). Vďaka úprave územia v regióne Cévennes a poľnohospodárskym postupom sú gaštanové háje zdravé a produkujú plody dobrej veľkosti s uznávanou výživovou hodnotou a charakteristickou sladkosťou.

Zdroje z gaštanového hája sa využívajú aj prostredníctvom rôznych foriem konzervácie plodov. Je to výsledok „hojnej produkcie, ktorá ďaleko presahuje okamžitú konzumáciu v čerstvej forme“, ako sa vyjadril Daniel Travier v máji 2004 na konferencii na tému „Chlebovník regiónu Cévennes alebo história a úloha gaštanového hája v tradičných oblastiach regiónu Cévennes“. Tieto spôsoby konzervácie videli k vytvoreniu špeciálnej budovy: „clède“, ktorá je typickým prvkom krajiny a know-how obyvateľov regiónu Cévennes na sušenie plodov. Tento postup sušenia s použitím „clède“ je tradičný postup konzervácie, ktorý Antoine Augustin Parmentier označil vo svojom diele „Traité de la Châtaigne“ uverejnenom v roku 1780 za „najlepší“.

Vďaka majstrovstvu stavby „clèdes“, ktoré vytvárajú izolované miesto, kde sa okolitý vzduch vysúša miernym a pravidelným zdrojom tepla, sa miestne využitie upevnilo a zlepšilo, čo umožnilo, aby si sušený gaštan v priebehu času uchoval sladkú chuť a pôvodný poddajný charakter.

Mletie sušených gaštanov je takisto formou konzervácie plodov a umožňuje získať jemnú múku so sladkou chuťou, ktorá odráža arómu odrôd „Châtaigne des Cévennes“. Na tomto území bolo viacero mlynov: aspoň jeden na osadu a do desať mlynov na obec, aby sa mlelo postupne podľa potreby. V roku 2016 sa päť mlynov, ktoré pokrývajú väčšinu územia, prispôsobilo dynamike spracovateľov s cieľom zhodnotiť „Châtaigne des Cévennes“.

Gaštany sa používajú aj pri príprave chutných jedál, ako je „Bajanat“, tradičná polievka regiónu Cévennes so sladkými gaštanmi, ktoré sa rozplývajú. Konzumujú sa na spôsob „afachade“, t. j. opekané na deravej panvici, čím získavajú lahodnú, sladkú chuť bez horkosti. Múka sa používa pri príprave placiek, koláčov alebo chleba.

Všetky tri formy gaštanu „Châtaigne des Cévennes“ sa teda prispôsobili tradičným a súčasným spôsobom používania a spotreby.

Pestovanie gaštanov je výsledkom interakcií medzi prírodným prostredím a súborom ľudských faktorov. Fyzické vlastnosti územia regiónu Cévennes sa podieľali na vytvorení histórie gaštanového hája, typických vlastností produktov a posilnení know-how.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0419fb02-f0ac-49c9-8a5c-3e3350d92e60

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.