P9_TA(2021)0080

Geneticky modifikovaná bavlna GHB614 × T304-40 × GHB 119

Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2021 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 × T304-40 × GHB 119, sú z nej zložené alebo vyrobené (D070621/02 – 2021/2553(RSP))

(2021/C 474/06)

Európsky parlament,

— so zreteľom na návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 × T304-40 × GHB119, sú z nej zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (D070621/02,

— so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 z 22. septembra 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách (1), a najmä na jeho článok 7 ods. 3 a článok 19 ods. 3,

— so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 503/2013, ktoré sa týka žiadostí o povolenie geneticky modifikovaných potravín a krmív v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 a ktorým sa menia a dopĺňajú nariadenia Komisie (ES) č. 641/2004 a (ES) č. 1981/2006 (2),

— so zreteľom na hlasovanie Stáleho výboru pre potravinový reťazec a zdravie zvierat podľa článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003 z 11. januára 2021, ktorým výbor rozhodol, že nevydá žiadne stanovisko,

— so zreteľom na článok 11 a 13 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie (3),

— so zreteľom na stanovisko prijaté Európskym úradom pre bezpečnosť potravín (ďalej len „EFSA“) 21. júna 2018 a uverejnené 25. júla 2018 (4),

— so zreteľom na svoje predchádzajúce uznesenia, v ktorých namieta proti povoľovaniu geneticky modifikovaných organizmov (ďalej len „GMO“) (5),

— so zreteľom na článok 112 ods. 2 a ods. 3 rokovacieho poriadku,

— so zreteľom na návrh uznesenia Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín,

A. keďže spoločnosť Bayer CropScience AG (ďalej len „žiadateľ“) predložila 30. septembra 2014 v súlade s článkami 5 a 17 nariadenia (ES) č. 1829/2003 žiadosť o umiestnenie potravín, zložiek potravín a krmív, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu GHB614 × T304-40 × GHB119 (ďalej len „geneticky modifikovaná bavlna“), sú z nej zložené alebo vyrobené, na trh; keďže táto žiadosť sa týkala aj uvedenia takých produktov na trh, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu alebo sú z nej zložené, a to na iné účely ako potraviny a krmivá, s výnimkou pestovania;

B. keďže EFSA prijal 21. júna 2018 kladné stanovisko, ktoré bolo uverejnené 25. júla 2018;

C. keďže geneticky modifikovaná bavlna vzniká tromi genetickými modifikáciami bavlny a umožňuje toleranciu voči herbicídom s obsahom glufosinátu a glyfozátu (ďalej len „doplnkové herbicídy“), pričom zároveň vznikajú dva insekticídne proteíny (Bt alebo Cry toxíny): Cry1Ab a Cry2Ae, ktoré sú toxické pre určité larvy radu Lepidoptera, ktoré sa živia bavlnou (6);

D. keďže ľudská spotreba bavlníkového oleja je v Európe relatívne obmedzená, možno ho napriek tomu nájsť v širokej škále potravinových výrobkov vrátane omáčok, majonéz, jemného pečiva, čokoládových nátierok a čipsov; keďže zvieratá skrmujú bavlnu väčšinou vo forme bavlníkového koláča/šrotu alebo plnotučných bavlníkových semien (7); keďže bavlnu vo forme bavlníkovej múky konzumujú aj ľudia;

E. keďže v nariadení (ES) č. 1829/2003 sa uvádza, že geneticky modifikované potraviny či krmivá nesmú mať nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, zdravie zvierat alebo životné prostredie a že Komisia pri príprave svojho rozhodnutia zohľadní všetky relevantné ustanovenia práva Únie a ostatné legitímne faktory týkajúce sa posudzovanej záležitosti; keďže medzi tieto legitímne faktory by mali patriť záväzky Únie v rámci cieľov OSN v oblasti udržateľného rozvoja, Parížskej dohody o zmene klímy a Dohovoru OSN o biologickej diverzite;

F. keďže vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 503/2013 si vyžaduje posúdenie, či očakávané poľnohospodárske postupy ovplyvňujú výsledok skúmaných parametrov; keďže podľa uvedeného vykonávacieho nariadenia je to obzvlášť dôležité v prípade rastlín odolných voči herbicídom; keďže okrem toho musia jednotlivé lokality vybrané na poľné pokusy zodpovedať rôznym meteorologickým a agronomickým podmienkam, v ktorých sa má plodina pestovať;

Nedostatok údajov o génovej expresii a o zložení rastlín

G. keďže poľné pokusy súvisiace s posudzovaním zloženia a agronomickým posudzovaním geneticky modifikovanej bavlny boli vykonané v Spojených štátoch len na ôsmich miestach, ale nie v iných relevantných oblastiach, v ktorých sa pestuje bavlna; keďže informácie o príslušných meteorologických podmienkach, v ktorých sa môžu rastliny pestovať, boli vypracované len na základe údajov z roku 2012;

H. keďže glufosinát a glyfozát neboli použité vo vysokých dávkach, ktoré sa dajú očakávať v súvislosti so zvyšujúcou sa odolnosťou buriny;

I. keďže úrad EFSA nepožiadal o ďalšie štúdie, napr. poľné pokusy trvajúce viac ako jednu sezónu a z lokalít v iných regiónoch, v ktorých sa pestuje bavlna; keďže navyše neboli vygenerované žiadne údaje z extrémnejších environmentálnych podmienok, napríklad podmienok spôsobených zmenou klímy, hoci sa preukázalo, že environmentálne faktory môžu mať vplyv na expresiu Bt toxínov (8);

Nedostatočné posúdenie doplnkových herbicídov

J. keďže viaceré štúdie preukázali, že geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom si vyžadujú väčšie používanie doplnkových herbicídov, čo je z veľkej časti spôsobené vývojom buriny odolnej voči herbicídom (9); keďže sa preto musí predpokladať, že geneticky modifikovaná bavlna bude vystavená vyšším, ako aj opakovaným dávkam glufosinátu a glyfozátu, a preto môže byť pri jej zbere prítomné väčšie množstvo rezíduí;

K. keďže naďalej pretrvávajú otázky v súvislosti s karcinogenitou glyfozátu; keďže v novembri 2015 dospel úrad EFSA k záveru, že glyfozát pravdepodobne nie je karcinogénny, a v marci 2017 Európska chemická agentúra došla k záveru, že klasifikácia nie je odôvodnená; keďže Medzinárodná agentúra pre výskum rakoviny – špecializovaná agentúra Svetovej zdravotníckej organizácie pre výskum rakoviny – naopak v roku 2015 zaradila glyfozát medzi látky s pravdepodobným rakovinotvorným účinkom na ľudí;

L. keďže podľa úradu EFSA chýbajú toxikologické údaje, ktoré by umožnili posúdiť riziko pre spotrebiteľov, pokiaľ ide o viaceré produkty rozkladu glyfozátu relevantné pre geneticky modifikované plodiny odolné voči glyfozátu (10);

M. keďže glufosinát je zaradený do kategórie 1B ako toxický pre reprodukciu, a preto sa naň vzťahujú hraničné kritériá stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (11); keďže platnosť povolenia glufosinátu na používanie v Únii sa skončila 31. júla 2018 (12); keďže geneticky modifikovaná bavlna je vyrobená tak, aby bola dvojnásobne tolerantná voči glufosinátu, čo umožňuje v súvislosti s rastlinami používať ešte vyššie dávky;

N. keďže podľa štúdií môžu glyfozát a glufosinát vážne ovplyvniť mikrobióm (13), mala by sa pred prijatím akékoľvek záveru o vplyve na zdravie a bezpečnosť potravín najprv posúdiť dlhodobá toxicita (zmiešaná toxicita) všetkých potravín a krmív obsahujúcich Bt toxíny, spôsobená postrekmi glyfozátom a glufosinátom, na črevá;

O. keďže posudzovanie rezíduí herbicídov a produktov ich rozkladu nájdených v geneticky modifikovaných rastlinách nepatrí do pôsobnosti vedeckej skupiny úradu EFSA pre geneticky modifikované organizmy (ďalej len „vedecká skupina úradu EFSA“), a preto sa v rámci postupu povoľovania GMO nevykonáva; keďže tu vzniká problém, pretože v prípade geneticky modifikovaných rastlín môže mať samotná genetická modifikácia vplyv na to, ako geneticky modifikovaná rastlina metabolizuje doplnkové herbicídy, rovnako ako na zloženie, a tým aj toxicitu produktov rozkladu (metabolitov) (14);

Nevyriešené otázky týkajúce sa Bt toxínov

P. keďže pri vypracovaní štúdií bezpečnosti boli použité proteíny Cry1Ab a Cry2Ae produkované baktériami Escherichia coli (E-coli), resp. B. thuringiensis, a nie proteíny produkované samotnou geneticky modifikovanou rastlinou (15), čo znamená, že posúdenie toxických účinkov je založené na predpokladanej rovnocennosti Bt toxínov produkovaných baktériami s Bt toxínmi vyprodukovanými rastlinami; keďže v záujme primeraného zohľadnenia synergických účinkov by však posúdenia nemali vychádzať výlučne z testov s transgénnymi Bt toxínmi vyprodukovanými v mikrobiálnych systémoch;

Q. keďže navyše toxikologické testy vykonané s proteínmi v izolácii majú nízku výpovednú hodnotu, keďže Bt toxíny v geneticky modifikovaných plodinách, ako je kukurica, bavlna a sójové bôby, sú vo svojej podstate toxickejšie ako izolované Bt toxíny; keďže je to spôsobené tým, že inhibítory proteázy (PI) prítomné v rastlinnom tkanive môžu zvýšiť toxicitu Bt toxínov odďaľovaním ich degradácie; keďže tento jav bol preukázaný vo viacerých vedeckých štúdiách vrátane štúdie uskutočnenej pred 30 rokmi spoločnosťou Monsanto, z ktorých vyplýva, že dokonca aj prítomnosť mimoriadne nízkych hodnôt PI zvýšila toxicitu Bt toxínov až 20-násobne (16);

R. keďže tieto účinky neboli nikdy zohľadnené v posúdeniach rizík úradu EFSA, aj keď sú relevantné pre všetky Bt rastliny, ktorých dovoz alebo pestovanie v Únii je schválené; keďže nemožno vylúčiť riziká pre ľudí a zvieratá konzumujúce potraviny a krmivá obsahujúce Bt toxíny, ktoré vyplývajú z tejto zvýšenej toxicity ako dôsledok interakcie medzi PI a Bt toxínmi;

S. keďže z viacerých štúdií vyplýva, že boli pozorované vedľajšie účinky, ktoré môžu mať po expozícii Bt proteínom vplyv na imunitný systém, a že niektoré Bt toxíny môžu mať adjuvantné vlastnosti (17), čo znamená, že môžu zvyšovať alergénnosť iných proteínov, s ktorými prichádzajú do kontaktu;

T. keďže posudzovanie možnej interakcie rezíduí herbicídov a ich metabolitov s Bt toxínmi je mimo pôsobnosti vedeckej skupiny úradu EFSA pre geneticky modifikované organizmy a v rámci posudzovania rizika sa nevykonáva; keďže tým vzniká problém, pretože je známe, že rezíduá z postrekov glyfozátom a glufosinátom narúšajú mikrobióm, čo môže napríklad posilniť imunitné reakcie v kombinácii s Bt toxínmi (18);

Bt plodiny: účinky na necieľové organizmy a zvýšená rezistencia

U. keďže na rozdiel od používania insekticídov, pri ktorých dochádza k expozícii počas postreku a krátky čas po ňom, vedie používanie geneticky modifikovaných Bt plodín k trvalej expozícii cieľových aj necieľových organizmov Bt toxínmi;

V. keďže predpoklad, že Bt toxíny vykazujú jediný špecifický spôsob cieľového pôsobenia, už viac nemožno považovať za správny a nemožno vylúčiť účinky na necieľové organizmy (19); keďže je zdokumentované mnohoraké postihnutie čoraz väčšieho počtu necieľových organizmov; keďže v nedávnom prehľade sa nachádza 39 recenzovaných publikácií, v ktorých sa uvádzajú závažné nepriaznivé účinky Bt toxínov na veľa necieľových druhov (20);

W. keďže celý rad necieľových organizmov v Únii by mohol byť vystavený Bt toxínom ako dôsledok vyliatia a tiež kontaktom s odpadom a hnojom v súvislosti s dovozom Bt plodín; keďže v posúdení rizika sa nehodnotili účinky na necieľové organizmy;

X. keďže v posúdení rizika sa nezohľadnil vývoj rezistencie cieľových škodcov voči Bt toxínom, čo by mohlo viesť k používaniu pesticídov, ktoré sú menej bezpečné pre životné prostredie, alebo k zvýšeným dávkam a počtu aplikácií na geneticky modifikované plodiny v krajine pestovania; keďže Agentúra USA na ochranu životného prostredia plánuje v najbližších troch až piatich rokoch postupne ukončiť používanie viacerých hybridných Bt odrôd kukurice, ako aj niektorých Bt odrôd bavlny vzhľadom na zvyšovanie odolnosti hmyzu voči týmto plodinám (21);

Y. keďže napriek tvrdeniam, že používanie Bt plodín vedie k poklesu používania insekticídov, z nedávno uverejnenej štúdie v USA (22) vyplýva, že „vo viacerých analýzach vplyvu Bt plodín na používanie pesticídov sa zrejme nezohľadnilo ošetrenie semien, a tak sa zníženie používania insekticídov v súvislosti s Bt plodinami (najmä plošného ošetrovania) mohlo nadhodnotiť“;

Z. keďže Únia je zmluvnou stranou Dohovoru OSN o biologickej diverzite, v ktorom sa jasne uvádza, že vyvážajúce aj dovážajúce krajiny nesú medzinárodnú zodpovednosť v oblasti biologickej diverzity;

Pripomienky príslušného orgánu členského štátu

AA. keďže členské štáty počas trojmesačného obdobia konzultácií predložili úradu EFSA mnohé kritické pripomienky (23); keďže kritizovali napríklad to, že údaje a analýzy údajov o fenotypovom hodnotení, zložení a toxicite sú nedostatočné, že sa pri vykonávaní analýzy zloženia nezohľadnili rezíduá ani metabolity doplnkových herbicídov a že žiadateľov návrh plánu monitorovania životného prostredia nespĺňa ciele vymedzené v prílohe VII k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES (24) a monitorovacie činnosti nie sú uvedené do súvislosti s príslušnými cieľmi ochrany; keďže príslušný orgán jedného členského štátu zamietol návrh na uvedenie geneticky modifikovanej bavlny na trh, pretože predchádzajúce hodnotenia troch genetických modifikácií nepostačovali na zabezpečenie vysokej úrovne ochrany ľudského zdravia;

Dodržiavanie medzinárodných záväzkov Únie

AB. keďže v správe osobitného spravodajcu OSN pre právo na výživu z roku 2017 sa konštatuje, že najmä v rozvojových krajinách majú nebezpečné pesticídy katastrofálny vplyv na zdravie (25); keďže podľa cieľa udržateľného rozvoja č. 3.9 sa má do roku 2030 podstatne znížiť počet úmrtí a ochorení spôsobených nebezpečnými chemikáliami a znečistením a kontamináciou ovzdušia, vody a pôdy (26); keďže povolením dovozu geneticky modifikovanej bavlny by sa zvýšil dopyt po tejto plodine ošetrenej herbicídom, ktorý je toxický pre reprodukciu a ktorého použitie v Únii už nie je povolené, čím by sa zvýšila expozícia pracovníkov v tretích krajinách; keďže riziko zvýšenej expozície pracovníkov hrozí z dôvodu vyšších množstiev používaných herbicídov najmä v prípade geneticky modifikovaných plodín odolných voči herbicídom;

Nedemokratické rozhodovanie

AC. keďže Stály výbor pre potravinový reťazec a zdravie zvierat uvedený v článku 35 nariadenia (ES) č. 1829/2003 hlasovaním z 11. januára 2021 rozhodol, že nevydá žiadne stanovisko, čo znamená, že povolenie nepodporila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže 13 členských štátov (35,52 % obyvateľstva Únie) hlasovalo proti povoleniu a len 10 členských štátov (27,49 % obyvateľstva) hlasovalo za; keďže 4 členské štáty (37 % obyvateľstva) sa zdržali hlasovania;

AD. keďže Komisia uznáva, že je problematické, že rozhodnutia o povolení GMO aj naďalej prijíma bez kvalifikovanej väčšiny členských štátov v prospech takého rozhodnutia, čo je pri povoľovaní výrobkov celkovo dosť výnimočné, no pri rozhodovaní o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách sa to stalo normou;

AE. keďže Európsky parlament vo svojom ôsmom volebnom období prijal celkovo 36 uznesení, v ktorých namietal proti tomu, aby sa GMO uvádzali na trh na potravinárske a krmovinárske účely (33 uznesení) a aby sa GMO v Únii pestovali (tri uznesenia); keďže v deviatom volebnom období Európsky parlament prijal už 16 námietok proti uvedeniu GMO na trh; keďže s povolením žiadneho z týchto GMO nesúhlasila kvalifikovaná väčšina členských štátov; keďže členské štáty nepodporujú povoľovanie GMO z rôznych dôvodov, okrem iného z dôvodu nedodržania zásady predbežnej opatrnosti v povoľovacom procese a tiež preto, lebo majú z vedeckého hľadiska obavy týkajúce sa posudzovania rizika;

AF. keďže Komisia aj naďalej povoľuje GMO, hoci si sama uvedomuje nedostatky z hľadiska demokracie, nízku podporu členských štátov a námietky Európskeho parlamentu;

AG. keďže nie je potrebná žiadna zmena právnych predpisov, aby Komisia nemala možnosť povoľovať GMO, ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia (27);

1. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie prekračuje rámec vykonávacích právomocí stanovených v nariadení (ES) č. 1829/2003;

2. domnieva sa, že návrh vykonávacieho rozhodnutia Komisie nie je v súlade s právom Únie, pretože nie je zlučiteľný s cieľom nariadenia (ES) č. 1829/2003, ktorým je podľa všeobecných zásad uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ( 28 ) poskytovať základ na zabezpečenie vysokej miery ochrany ľudského života a zdravia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat, životného prostredia a záujmov spotrebiteľov v súvislosti s geneticky modifikovanými potravinami a krmivami, a súčasne zabezpečovať efektívne fungovanie vnútorného trhu;

3. žiada Komisiu, aby stiahla svoj návrh vykonávacieho rozhodnutia;

4. víta to, že Komisia v liste z 11. septembra 2020 adresovanom poslancom konečne uznala, že pri rozhodovaní o povoleniach pre GMO treba zohľadňovať otázku udržateľnosti ( 29 ) ; vyjadruje však hlboké sklamanie, že Komisia aj naďalej povoľuje dovoz GMO do Únie napriek neustálym námietkam Európskeho parlamentu a väčšiny členských štátov hlasujúcich proti;

5. vyzýva Komisiu, aby čo najrýchlejšie a v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom vypracovala kritériá udržateľnosti; vyzýva Komisiu, aby poskytla informácie o tom, ako a v akom časovom rámci sa tento proces uskutoční;

6. opätovne vyzýva Komisiu, aby nepovolila žiadne geneticky modifikované plodiny odolné voči herbicídom, kým sa v jednotlivých prípadoch komplexne nepreskúmajú zdravotné riziká spojené s rezíduami, čo si vyžaduje kompletné posúdenie rezíduí z postreku geneticky modifikovaných plodín doplnkovými herbicídmi, ako aj posúdenie produktov rozkladu herbicídov a všetkých kombinovaných účinkov aj v súvislosti so samotnou geneticky modifikovanou rastlinou;

7. opätovne vyzýva Komisiu, aby nepovolila dovoz žiadnych geneticky modifikovaných rastlín na použitie v potravinách alebo krmivách, u ktorých bola vytvorená odolnosť voči herbicídu, ktorého použitie v Únii nie je povolené;

8. vyzýva úrad EFSA, aby konečne uznal, že medzi prirodzene sa vyskytujúcimi Bt toxínmi a toxínmi exprimovanými syntetickými transgénmi v geneticky modifikovaných rastlinách sú zásadné rozdiely, a aby svoje hodnotenie rizík rozšíril s cieľom plne zohľadniť všetky interakcie a kombinačné účinky medzi Bt toxínmi, geneticky modifikovanými rastlinami a ich zložkami, rezíduami z postrekov doplnkovými herbicídmi a životným prostredím, ako aj vplyvy na zdravie a bezpečnosť potravín;

9. vyzýva úrad EFSA, aby prestal akceptovať štúdie toxicity s izolovanými proteínmi, ktorých štruktúra a biologické účinky sú pravdepodobne odlišné od štruktúry a biologických účinkov samotnej rastliny, a aby požadoval vykonanie všetkých testov s tkanivom geneticky modifikovanej rastliny;

10. vyzýva úrad EFSA, aby zabezpečil, aby údaje z poľných pokusov alebo pokusov v skleníkoch pokrývali dostatočne široké spektrum agronomických a environmentálnych podmienok, aby sa dal posúdiť vplyv všetkých stresových faktorov, ktoré treba očakávať počas pestovania, na génovú expresiu a zloženie rastliny;

11. vyzýva úrad EFSA, aby sa uistil, že údaje z poľných pokusov alebo pokusov v skleníkoch pokrývajú dostatočne širokú škálu rôznych druhov, aby sa dal posúdiť vplyv rôznych genetických pôvodov na génovú expresiu a zloženie rastliny;

12. vyzýva úrad EFSA, aby si vyžiadal údaje o vplyve konzumácie potravín a krmív z geneticky modifikovaných rastlín na črevný mikrobióm;

13. opätovne vyzýva Komisiu, aby zohľadnila záväzky Únie vyplývajúce z medzinárodných dohôd, ako sú Parížska dohoda o zmene klímy, Dohovor OSN o biologickej diverzite a ciele OSN v oblasti udržateľného rozvoja;

14. zdôrazňuje, že v pozmeňujúcich návrhoch prijatých Európskym parlamentom 17. decembra 2020 k návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2011 ( 30 ) , ktoré Európsky parlament prijal ako základ pre rokovania s Radou, sa uvádza, že Komisia nepovolí GMO, ak kvalifikovaná väčšina členských štátov nebude hlasovať za; žiada, aby Komisia rešpektovala túto pozíciu, a vyzýva Radu, aby pokračovala vo svojej práci a urýchlene prijala všeobecný prístup k tomuto spisu;

15. poveruje svojho predsedu, aby postúpil toto uznesenie Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov.

(1) Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2) Ú. v. EÚ L 157, 8.6.2013, s. 1.

(3) Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4) Vedecké stanovisko vedeckej skupiny úradu EFSA pre geneticky modifikované organizmy k posúdeniu geneticky modifikovanej bavlny GHB614× T304-40 × GHB119 na použitie v potravinách alebo krmivách, dovoz a spracovanie podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 (žiadosť EFSA-GMO-NL-2014-122), Vestník EFSA 2018; 16(7):5349,

https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2018.5349

(5) Počas ôsmeho volebného obdobia prijal Európsky parlament 36 uznesení, v ktorých namietal proti povoľovaniu GMO. Okrem toho počas deviateho volebného obdobia prijal tieto uznesenia:

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0028).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0029)).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 10. októbra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 a DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0030).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú bavlnu LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0054).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 89788 (MON-89788-1), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0055).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh výrobky, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a čiastkové kombinácie MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 a NK603 × DAS-40278-9, sú z nich zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2019)0056).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. novembra 2019 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch, štyroch alebo piatich genetických modifikácií Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 a GA21, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2019)0057).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. mája 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0069).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa v zmysle nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivách povoľuje uvádzať na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR 162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu kombinujúcu dve alebo tri z transformácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, a ktorým sa zrušuje vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) 2018/1111 (Prijaté texty, P9_TA(2020)0291).

— Uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje uviesť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0292).

— uznesenie Európskeho parlamentu z 11. novembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch, troch alebo štyroch genetických modifikácií MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 a NK603, sú z nich zložené alebo vyrobené, podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 (Prijaté texty, P9_TA(2020)0293);

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú sóju MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0365).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 povoľuje umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 a geneticky modifikovanú kukuricu obsahujúcu kombináciu dvoch alebo troch genetických modifikácií MON 87427, MON 89034, MIR162 a MON 87411, sú z nich zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0366).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0367).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 88017 (MON-88Ø17-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0368).

— Uznesenie Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2020 o návrhu vykonávacieho rozhodnutia Komisie, ktorým sa podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1829/2003 obnovuje povolenie umiestniť na trh produkty, ktoré obsahujú geneticky modifikovanú kukuricu MON 89034 (MON-89Ø34-3), sú z nej zložené alebo vyrobené (Prijaté texty, P9_TA(2020)0369).

(6) Stanovisko úradu EFSA, s. 10.

(7) Stanovisko úradu EFSA, s. 22.

(8) Pozri napríklad Adamczyk, J. J. Jr., a Meredith, W. R. Jr., „Genetic basis for variability of Cry1Ac expression among commercial transgenic Bacillus thuringiensis (Bt) cotton cultivars in the United States“, Journal of Cotton Science, 2004, 8(1), s. 433 – 440, https://pubag.nal.usda.gov/catalog/10670

a Trtikova, M., Wikmark, O. G., Zemp, N., Widmer, A., a Hilbeck, A., „Transgene expression and Bt protein content in transgenic Bt maize (MON810) under optimal and stressful environmental conditions“, Plos ONE, 2015:10(4), e0123011, https://journals.plos.org/plosone/article?id=10.1371/journal.pone.0123011

(9) Pozri napríklad Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds and Herbicides: Overview and Impact“, Environmental Management, január 2016, 57(1), s. 31 – 48,https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 a Benbrook, C. M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years“Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, zv. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(10) Záver úradu EFSA z partnerského preskúmania účinnej látky glyfozát z hľadiska posúdenia rizika pesticídov, Vestník EFSA 2015, 13(11):4302, s. 3, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(11) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 z 21. októbra 2009 o uvádzaní prípravkov na ochranu rastlín na trh a o zrušení smerníc Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Ú. v. EÚ L 309, 24.11.2009, s. 1).

(12) https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(13) Pozri napríklad: https://www.sciencedirect.com/science/article/abs/pii/S0304389420301400?via%3Dihub

(14) Určite to platí v prípade glyfozátu, ako sa uvádza v odôvodnenom stanovisku k Preskúmaniu úradu EFSA týkajúceho sa existujúcich maximálnych hladín rezíduí pre glyfozát podľa článku 12 nariadenia (ES) č. 396/2005, Vestník EFSA (2018), 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(15) Vedecké stanovisko vedeckej skupiny úradu EFSA pre geneticky modifikované organizmy k žiadosti EFSA-GMO-NL-2011-97 o umiestnenie geneticky modifikovanej bavlny T304-40 rezistentnej proti hmyzu a herbicídom na trh na použitie v potravinách a krmivách, dovoz a spracovanie podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 od spoločnosti Bayer CropScience AG, EFSA Journal 2013; 11(6):3251, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3251 a vedecké stanovisko vedeckej skupiny úradu EFSA pre geneticky modifikované organizmy k žiadosti EFSA-GMO-NL-2011-96 o umiestnenie geneticky modifikovanej bavlny GHB119 rezistentnej proti hmyzu a herbicídom na trh na použitie v potravinách a krmivách, dovoz a spracovanie podľa nariadenia (ES) č. 1829/2003 od spoločnosti Bayer CropScience AG, EFSA Journal 2016; 14(10):4586, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4586, s. 14.

(16) Macintosh, S. C., Kishore, G. M., Perlak, F. J., Marrone, P. G., Stone, T. B., Sims, S. R., a Fuchs, R. L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease in inhibitors“, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145 – 1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(17) Pozri preskúmanie Rubio-Infante, N., a Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“, Journal of Applied Toxicology, máj 2016, 36(5), s. 630 – 648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full

(18) Parenti, M. D., Santoro, A., Del Rio, A., a Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins“, podporné publikácie úradu EFSA, január 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(19) Pozri napríklad Hilbeck, A., a Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in context of GMO environmental risk assessment“, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://www.frontiersin.org/articles/10.3389/fenvs.2015.00071/full

(20) Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., a Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“, RAGES 2020, s. 4 https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(21) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(22) Douglas, M. R., Tooker, J. F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, 5088 – 5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(23) Pripomienky členských štátov dostupné prostredníctvom registra otázok úradu EFSA (odkaz: EFSA-Q-2014-00721): https://www.efsa.europa.eu/en/register-of-questions

(24) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2001/18/ES z 12. marca 2001 o zámernom uvoľnení geneticky modifikovaných organizmov do životného prostredia a o zrušení smernice Rady 90/220/EHS (Ú. v. ES L 106, 17.4.2001, s. 1).

(25) https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(26) https://www.un.org/sustainabledevelopment/health/

(27) ak sa v odvolacom výbore nedosiahne kvalifikovaná väčšina členských štátov v prospech povolenia, Komisia podľa nariadenia (EÚ) č. 182/2011 (článok 6 ods. 3) môže, avšak nemusí dané povolenie udeliť.

(28) Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 z 28. januára 2002, ktorým sa ustanovujú všeobecné zásady a požiadavky potravinového práva, zriaďuje Európsky úrad pre bezpečnosť potravín a stanovujú postupy v záležitostiach bezpečnosti potravín (Ú. v. ES L 31, 1.2.2002, s. 1).

(29) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(30) Prijaté texty, P9_TA(2020)0364.