SK    SK 
 
 
 EURÓPSKA  
KOMISIA  VYSOKÁ PREDSTAVITEĽKA  
ÚNIE PRE  
ZAHRANIČNÉ VECI  
A BEZPEČNOSTNÚ POLITIKU  
V Bruseli 13. 9. 2017  
JOIN(2017) 450 final  
  
SPOLOČNÉ OZNÁMENIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A  RADE  
Odolnosť, odrádzanie a obrana: budovanie silnej kybernetickej bezpečnosti pre EÚ   
 
2 
 1. ÚVOD  
Kybernetická bezpečnosť je nevyhnutná pre našu prosperitu aj bezpečnosť. Keďže naše 
každodenné životy a naše hospodárstva čoraz viac závisia od digitálnych technológií, sme čím 
ďalej tým viac vystavení rizikám, ktoré sú s ich využívaním spojené. Kybernetické incidenty 
sa diverzifikujú tak z hľadiska toho, kto je za ne zodpovedný, ako aj z  hľadiska toho, čo je ich 
cieľom. Kybernetické činnosti so zlým úmyslom nielenže ohrozujú naše hospodárstva a naše 
snahy smerom k digitálnemu jednotnému trhu, ale aj samotné fungovanie našich demokracií, 
naše slobody a hodnoty. Naša budúca bezpečnosť závis í od transformácie našej schopnosti 
chrániť EÚ pred kybernetickými hrozbami: civilné infraštruktúry, ako aj vojenské kapacity 
závisia od bezpečných digitálnych systémov. Bolo to uznané na zasadnutí Európskej rady 
v júni 20171, ako aj v Globálnej stratégii pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej 
únie2. 
Riziká narastajú exponenciálne. Štúdie ukazujú, že hospodársky vplyv počítačovej kriminality 
sa od roku 2013 do roku 2017 päťnásobne zvýšil a do roku 2019 by sa mohol ďalej 
štvornásobne zvýšiť3. Zazna menal sa značný nárast softvéru ransomware4, pričom nedávne 
útoky5 odzrkadľujú dramatický nárast počítačových kriminálnych činností. Softvér 
ransomware však ani zďaleka nie je jedinou hrozbou.  
Kybernetické hrozby prichádzajú zo strany neštátnych aj štátny ch subjektov: často krát majú 
kriminálnu povahu, sú motivované ziskom, ale môžu mať aj politický alebo strategický 
charakter. Hrozbu trestnej činnosti zosilňujú nejasné hranice medzi počítačovou kriminalitou 
a „tradičnou“ trestnou činnosťou, keďže zločinci  využívajú internet ako prostriedok 
na rozširovanie svojich činností a zároveň ako zdroj na nájdenie nových metód a nástrojov 
na páchanie trestnej činnosti6. V prevažnej väčšine prípadov sú však šance na vypátranie 
zločincov minimálne a šance na trestné st íhanie ešte slabšie.  
Zároveň štátne subjekty v čoraz väčšej miere realizujú svoje geopolitické ciele nielen 
prostredníctvom tradičných nástrojov, ako je vojenská sila, ale takisto pomocou menej 
transparentných počítačových nástrojov vrátane zasahovania do  vnútorných demokratických 
procesov. Využívanie kybernetického priestoru ako oblasti vedenia vojny, a to buď 
samostatne, alebo ako súčasť hybridnej taktiky, sa v súčasnosti všeobecne uznáva. 
Dezinformačné kampane, falošné správy a kybernetické operácie zam erané na kritickú 
infraštruktúru sú čoraz bežnejšie a vyžadujú si reakciu. Z tohto dôvodu Komisia vo svojom 
Diskusnom dokumente o budúcnosti európskej obrany7 zdôraznila význam spolupráce 
v oblasti kybernetickej obrany.  
Pokiaľ výrazne nezlepšíme našu kyber netickú bezpečnosť, riziko sa bude zvyšovať paralelne 
s digitálnou transformáciou. Očakáva sa, že do roku 2020 sa k „internetu vecí“ pripoja 
                                                            
1 http://www.consilium.europa.eu/sk/press/press -releases/2017/06/23 -euco -conclusions/ .  
2 http://europa.eu/globalstrategy/ .  
3 Pozri napríklad spoločnú štúdiu McAfee & Centrum pre strategické a medzinárodné štúdie: Net losses: 
Estimating the Global Cost of Cybercrime  (Čisté straty: odhad glo bálnych nákladov súvisiacich 
s počítačovou kriminalitou), 2014.  
4 Ransomware je špecifický druh zlomyseľného softvéru, ktorý používateľom systémov znemožňuje alebo 
obmedzuje prístup k ich systému, a to buď blokovaním zobrazovacieho okna systému alebo blok ovaním 
súborov používateľov, pokiaľ títo nezaplatia výkupné.  
5 V máji 2017 útok prostredníctvom ransomvéru pod názvom  WannaCry  zasia hol viac ako 400 000 počítačov 
vo viac ako 150 krajinách. O mesiac neskôr útok ransomvérom Peťa zasiahol Ukrajinu a niekoľko 
spoločností na celom svete.  
6 EUROPOL: Hodnotenie hrozieb závažnej a organizovanej trestnej činnosti, 2017.  
7 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/reflection -paper -defence_sk.pdf .  
 
3 
 desiatky miliárd zariadení, ale pri ich navrhovaní stále nie je prioritou kybernetická 
bezpečnosť8. Nedostatočná oc hrana zariadení, ktoré budú riadiť naše elektrické rozvodné 
siete, vozidlá a dopravné siete, továrne, financie, nemocnice a domovy, by mohla mať ničivé 
následky a mohla by spôsobiť obrovské škody, pokiaľ ide o dôveru spotrebiteľov 
v rozvíjajúce sa technoló gie. Hrozba politicky motivovaných útokov na civilné ciele 
a nedostatky vo vojenskej kybernetickej obrane toto riziko ešte prehlbujú.  
Prístup stanovený v tomto spoločnom oznámení pomôže, aby EÚ bola lepšie pripravená čeliť 
týmto hrozbám. Tento prístup by pomohol dosiahnuť väčšiu odolnosť a strategickú 
autonómiu, posilnili by sa ním kapacity v oblasti technológií a zručností a zároveň by 
pomohol pri budovaní silného jednotného trhu. Vyžaduje si to dostupnosť správnych štruktúr 
na budovanie silnej kybernetic kej bezpečnosti a zabezpečenie reakcie v prípade potreby 
za plnej účasti všetkých kľúčových aktérov. Tento prístup by takisto umožnil lepšie odrádzať 
od kybernetických útokov, a to zintenzívnením činnosti zameranej na odhaľovanie, 
sledovanie a stíhanie osô b, ktoré sú za takéto narušovanie bezpečnosti zodpovedné. Takisto 
by sa na základe neho uznal globálny rozmer, a to rozvíjaním medzinárodnej spolupráce ako 
platformy pre vedúce postavenie EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Tieto kroky 
vychádzajú z prí stupov digitálneho jednotného trhu, globálnej stratégie, Európskeho 
programu v oblasti bezpečnosti9, Spoločného rámca pre boj proti hybridným hrozbám10 
a oznámenia o zriadení Európskeho obranného fondu1112. 
EÚ už rieši mnohé z týchto otázok. Teraz je čas vytvoriť spoločné platformy pre rôzne 
pracovné línie. EÚ v roku 2013 vytýčila stratégiu kybernetickej bezpečnosti, v rámci ktorej sa 
zaviedlo niekoľko kľúčových pracovných línií na zvýšenie kybernetickej odolnosti13. Jej 
hlavné ciele a zásady posilňovať spo ľahlivý, bezpečný a otvorený kybernetický ekosystém 
zostávajú v platnosti. Prostredie s neustále sa vyvíjajúcou a prehlbujúcou štruktúrou hrozieb si 
však vyžaduje ďalšie opatrenia na odolávanie a zabránenie útokom v budúcnosti14.  
EÚ má dobré predpoklady na  riešenie kybernetickej bezpečnosti vzhľadom na rozsah svojich 
politík a nástrojov, štruktúr a kapacít, ktoré má k dispozícii. Zatiaľ čo členské štáty zostávajú 
zodpovedné za národnú bezpečnosť, rozsah a cezhraničná povaha hrozby oprávňujú EÚ 
konať, a to p oskytovaním stimulov a podpory pre členské štáty, aby rozvíjali a udržiavali 
väčšie a lepšie vnútroštátne kapacity v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ako aj budovaním 
kapacít na úrovni EÚ. Tento prístup je zameraný na podnietenie všetkých aktérov – EÚ, 
členských štátov, odvetvia a jednotlivcov – aby kybernetickej bezpečnosti prisudzovali 
náležité prioritné postavenie na budovanie odolnosti a zabezpečenie lepšej reakcie EÚ 
na kybernetické útoky. Prinesie konkrétne kroky s cieľom pomôcť odhaľovať a vyšetrov ať 
všetky formy kybernetických incidentov voči EÚ a jej členským štátom a primerane na ne 
reagovať, a to aj prostredníctvom trestného stíhania zločincov. Umožní, aby sa v rámci 
                                                            
8 IDC a TXT Solutions (2014), SMART 2013/0037 Cloud and IoT combination  (Kombinácia cloudu 
a internetu vecí), štúdia pre Komisiu.  
9 COM(2015) 185 final.  
10 JOIN(2016) 18 final.  
11 COM(2017) 295.  
12 Tento prístup je takisto podložený nezávislým vedeckým poradenstvom, ktoré Komisii poskytuje Skupina 
vedeckých poradcov na vysokej úrovni v rámci mechanizmu vedeckého poradenstva  (pozri ďalej uvedené 
odkazy).  
13 JOIN(2013) 1 final. Hodnotenie tejto stratégie je k dispozícii v pracovnom dokumente útvarov Komisie 
SWD(2017) 295.  
14 Pokiaľ nie je uvedené inak, návrhy v tomto oznámení sú rozpočtovo neutrálne. Všetky iniciatívy, ktoré majú 
vplyv na rozpočet, sa budú náležite riadiť ročnými rozpočtovými postupmi a nemôžu m ať vplyv na budúci 
viacročný finančný rámec po roku 2020.  
 
4 
 vonkajšej činnosti EÚ účinne podporovala kybernetická bezpečnosť na globálnej ú rovni. 
Výsledkom bude posun EÚ od reaktívneho k proaktívnemu prístupu k ochrane európskej 
prosperity, spoločnosti a európskych hodnôt, ako aj základných práv a slobôd reagovaním 
na súčasné i budúce hrozby.  
2. BUDOVANIE ODOLNOSTI EÚ PROTI KYBERNETICKÝM ÚTO KOM  
Vysoká kybernetická odolnosť si vyžaduje kolektívny a prístup so širokým záberom. To si 
vyžaduje pevnejšie a účinnejšie štruktúry na podporu kybernetickej bezpečnosti a reagovanie 
na kybernetické útoky v členských štátoch, ale aj v samotných inštitúciá ch, agentúrach 
a orgánoch EÚ. Takisto si to vyžaduje komplexnejší prístup naprieč politikami pri budovaní 
kybernetickej odolnosti a strategickej autonómie so silným jednotným trhom, významným 
pokrokom v technologických kapacitách EÚ a omnoho väčším počtom kvalifikovaných 
odborníkov. Ústredným prvkom tejto stratégie je všeobecné uznanie toho, že kybernetická 
bezpečnosť je spoločnou spoločenskou výzvou, takže by do jej zaisťovania mali byť zapojené 
viaceré vrstvy verejnej správy, hospodárstva a spoločnosti.  
 
 
2.1 Posilnenie Agentúry Európskej únie pre sieťovú a  informačnú bezpečnosť  
Agentúra Európskej únie pre sieťovú a informačnú bezpečnosť (ENISA)  má zohrávať 
kľúčovú úlohu pri posilňovaní kybernetickej odolnosti a reakcie EÚ, je však obmedzená 
svojím súčasn ým mandátom. Komisia preto predkladá ambiciózny návrh reformy vrátane 
trvalého mandátu pre agentúru15. Tým sa zabezpečí, že agentúra ENISA bude môcť 
poskytovať podporu členským štátom, inštitúciám EÚ a podnikom v EÚ v kľúčových 
oblastiach vrátane vykonávani a smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov (ďalej 
len „smernica NIS“)16 a navrhovaného rámca certifikácie kybernetickej bezpečnosti.  
Zreformovaná agentúra ENISA bude mať silnú poradnú úlohu, pokiaľ ide o vypracúvanie 
a vykonávanie politiky, a t o vrátane podpory súdržnosti medzi sektorovými iniciatívami 
a smernicou NIS a pomoci pri zriaďovaní stredísk na výmenu a  analýzu informácií 
v kritických odvetviach. Vďaka agentúre ENISA sa „zdvihne latka“ a posilní sa európska 
pripravenosť, a  to organizova ním každoročných celoeurópskych cvičení v oblasti 
kybernetickej bezpečnosti, v rámci ktorých sa spojí reakcia na rôznych úrovniach. Bude tiež 
podporovať vypracovanie politiky EÚ v oblasti certifikácie kybernetickej bezpečnosti 
v informačných a  komunikačnýc h technológiách (IKT) a zohrávať dôležitú úlohu pri 
zintenzívňovaní operatívnej spolupráce a krízového riadenia v celej EÚ. Agentúra bude 
zároveň slúžiť ako kontaktné miesto pre informácie a vedomosti v komunite kybernetickej 
bezpečnosti.  
Rýchle a spoločné  pochopenie hrozieb a prebiehajúcich incidentov je nevyhnutným 
predpokladom pre rozhodovanie o tom, či sú potrebné spoločné opatrenia na ich zmiernenie 
alebo riešenie podporované EÚ. Takáto výmena informácií si vyžaduje zapojenie všetkých 
príslušných aktér ov – orgánov a agentúr EÚ, ako aj členských štátov – na technickej, 
operačnej a strategickej úrovni. Agentúra ENISA v spolupráci s príslušnými orgánmi 
na úrovni členských štátov a na úrovni EÚ, najmä so sieťou jednotiek pre riešenie 
                                                            
15 COM(2017) 477.  
16 Smernica Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6.  júla 2016 o  opatreniach na zabezpečenie 
vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a  informačných systémov v  Únii.  
 
5 
 počítačových bezpečnost ných incidentov17, tímom CERT -EU, Europolom a Centrom EÚ 
pre analýzu spravodajských informácií (INTCEN), bude takisto prispievať k situačnému 
povedomiu na úrovni EÚ. Toto možno využiť pri získavaní spravodajských informácií 
o hrozbách a pri tvorbe politiky v kontexte pravidelného monitorovania štruktúry hrozieb 
a efektívnej operačnej spolupráce, ako aj pri reakcii na veľké cezhraničné incidenty.  
2.2 Smerom k jednotnému trhu kybernetickej bezpečnosti  
Rast trhu kybernetickej bezpečnosti v EÚ – z hľadiska produ ktov, služieb a procesov – je 
spomalený v mnohých ohľadoch. Kľúčovým aspektom je nedostatok systémov kyberneticko -
bezpečnostnej certifikácie uznávaných v celej EÚ na vytvorenie vyšších štandardov odolnosti 
produktov a na posilnenie celoeurópskej dôvery v t rh. Komisia preto predkladá návrh na 
vytvorenie európskeho rámca kyberneticko -bezpečnostnej certifikácie18. Týmto rámcom 
by sa stanovil postup na vytvorenie celoúnijných systémov kyberneticko -bezpečnostnej 
certifikácie zahŕňajúci produkty, služby a/alebo sy stémy, ktoré prispôsobujú úroveň 
spoľahlivosti príslušnému používaniu (či už ide o kritickú infraštruktúru alebo spotrebiteľské 
zariadenia)19. Prinieslo by to jasné výhody pre podniky tým, že nemuseli prejsť pri 
cezhraničnom obchodovaní cez niekoľko certifi kačných postupov, a tým by sa obmedzili 
administratívne a finančné náklady. Používanie systémov vytvorených podľa tohto rámca by 
tiež pomohlo vybudovať dôveru spotrebiteľov, keďže osvedčenie o zhode bude kupujúcich 
a používateľov informovať a ubezpečovať o  bezpečnostných vlastnostiach produktov 
a služieb, ktoré si kupujú a používajú. Prísne kyberneticko -bezpečnostné normy by tak sa stali 
zdrojom konkurenčnej výhody. Výsledkom by bola zvýšená odolnosť, pretože produkty 
a služby IKT by sa formálne vyhodnocova li podľa vymedzeného súboru kyberneticko -
bezpečnostných noriem, ktoré by sa mohli vypracovať v úzkom spojení so širšou 
prebiehajúcou prácou na tvorbe noriem IKT20.  
Systémy tohto rámca by boli dobrovoľné  a nevytvárali by žiadne okamžité regulačné 
povinnosti  pre predajcov alebo poskytovateľov služieb. Systémy by neboli v rozpore 
so žiadnymi uplatniteľnými právnymi požiadavkami, ako sú napr. právne predpisy EÚ 
o ochrane údajov.  
Po vytvorení tohto rámca Komisia vyzve príslušné zainteresované strany, aby sa zamerali 
na tri prioritné  oblasti:  
 Bezpečnosť v kritických alebo vysokorizikových aplikáciách21: systémy, na ktorých sme 
závislí pri našich každodenných činnostiach – od našich áut po strojné zariadenia 
v továrňach, od najväčších systémov, ako sú napríklad lietadlá alebo elektrárne, 
po najmenšie, ako sú napríklad zdravotnícke pomôcky – sa stávajú čoraz viac 
digitalizovanými a navzájom prepojenými. Preto by si základné zložky IKT v takýchto 
produktoch a systémoch vyžadovali prísne posúdenie bezpečnosti.  
 Kyber netická bezpečnosť v najrozšírenejších digitálnych produktoch, sieťach, systémoch 
a službách, ktoré používa súkromný, ako aj verejný sektor na obranu pred útokmi 
                                                            
17 Ako sa stanovuje v  článku 9 smernice NIS.  
18 COM(2017) 477.   
19 Úroveň spoľahlivosti označuje stupeň prísnosti posúdenia bezpečnosti a zvyčajne zodpovedá úrovni rizika 
spojeného s týmito oblasťami použitia alebo funkciami (t. j. vyššia úroveň spoľahlivosti pož adovaná 
pre produkty alebo služby IKT používané vo vysoko rizikových oblastiach použitia alebo funkciách).  
20 COM(2016) 176.  
21 Výnimkou by boli prípady, keď by sa povinná alebo dobrovoľná certifikácia upravovala inými aktmi Únie.  
 
6 
 a na uplatňovanie regulačných povinností22 – ako napríklad kódovanie e -mailov, firewally 
a virtuálne súkromné siete; je nevyhnutné, aby rozšírené používanie týchto nástrojov 
neviedlo k vzniku nových zdrojov rizík alebo nových zraniteľných miest.  
 Používanie metód „bezpečnosti už v štádiu návrhu“ v nízko nákladových, digitálnych 
a navzájom prepojenýc h zariadeniach hromadnej spotreby, ktoré tvoria internet vecí: 
systémy vytvorené podľa tohto rámca by sa mohli používať na signalizáciu toho, že 
pri konštrukcii produktov sa používajú najmodernejšie bezpečné vývojárske metódy, že 
prešli príslušnými bezpečn ostnými testami a že predajcovia sa zaviazali aktualizovať 
softvér produktov v prípade novozistených zraniteľných miest alebo hrozieb.  
Tieto priority by mali osobitne zohľadňovať neustále sa vyvíjajúcu štruktúru kyberneticko -
bezpečnostných hrozieb, ako aj  význam základných služieb, ako sú ako doprava, energetika, 
zdravotná starostlivosť, bankovníctvo, infraštruktúry finančných trhov, pitná voda alebo 
digitálna infraštruktúra23.  
Keďže žiadny produkt, systém ani žiadna služba IKT nemôžu byť zaručene „100 % -ne“ 
bezpečné, existuje niekoľko známych a dobre zdokumentovaných nedostatkov pri navrhovaní 
produktov IKT, ktoré možno využiť na útoky. Pomocou prístupu založeného na  „bezpečnosti 
už v štádiu návrhu“, ktorý by zaviedli výrobcovia prepojených zariadení, soft véru a vybavenia 
IT, by sa zabezpečilo, že kybernetická bezpečnosť sa bude riešiť ešte pred uvedením nových 
produktov na trh. Toto by mohlo byť súčasťou zásady „povinnosti náležitej starostlivosti“, 
ktorá by sa mala ďalej rozvíjať spolu s príslušným odvetv ím, čím by sa mohol znížiť počet 
zraniteľných miest produktov/softvéru, a to použitím celého radu metód od návrhu po 
testovanie a overovanie vrátane prípadného formálneho overovania, dlhodobej údržby 
a používania bezpečných procesov životného cyklu vývoja,  ako aj vývoja aktualizácií 
a softvérových záplat zameraných na riešenie dovtedy nezistených zraniteľných miest 
a rýchlej aktualizácie a opravy24. Zároveň by sa tak zvýšila dôvera spotrebiteľov v digitálne 
produkty.  
Okrem toho treba uznať dôležitú úlohu výs kumných pracovníkov tretích strán v oblasti 
bezpečnosti pri zisťovaní zraniteľnosti existujúcich produktov a služieb a vytvoriť podmienky 
umožňujúce koordinované  zverejňovanie informácií o zraniteľnosti25 vo všetkých členských 
štátoch na základe osvedčených  postupov26 a príslušných noriem27. 
                                                            
22 Napríklad smernica (EÚ) 2016/1148, nariadenie (EÚ) 2016/679, smernica (EÚ) 2015/2366  a iné navrhované 
právne predpisy, ako napríklad Európsky kódex elektronickej komunikácie; v každom z týchto predpisov sa 
vyžaduje, aby organizácie zaviedli primerané bezpečnostné opatrenia na rie šenie príslušných kyberneticko -
bezpečnostných rizík.   
23 Oblasti patriace do rozsahu pôsobnosti smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1148 
zo 6. júla 2016 o opatreniach na zabezpečenie vysokej spoločnej úrovne bezpečnosti sietí a informačných 
systémov v  Únii.  
24 Cybersecurity in the European Digital Single Market  (Kybernetická bezpečnosť na európskom digitálnom 
jednotnom trhu), skupina vedeckých poradcov na vysoke j úrovni, marec 2017.  
25 Koordinované zverejňovanie informácií o zraniteľnosti je formou spolupráce, ktorá výskumným 
pracovníkom v oblasti bezpečnosti umožňuje a uľahčuje oznamovanie miest zraniteľnosti vlastníkovi alebo 
predajcovi informačného systému, a d áva tak organizácii príležitosť diagnostikovať zraniteľné miesto 
a zabezpečiť nápravu správne a včas pred zverejnením podrobných informácií o zraniteľnosti tretím stranám 
alebo verejnosti.  
26 Napríklad Good Practice Guide on Vulnerability Disclosure. From challenges to recommendations  (Príručka 
osvedčených postupov pri zverejňovaní informácií o zraniteľných miestach. Od výziev k odporúčaniam), 
ENISA, 2016.  
27 ISO/IEC 29147:2014 Informačné technológie – Bezpečnostné techniky – Zverejňovanie informácií 
o zrani teľnosti.  
 
7 
 Zároveň konkrétne odvetvia  čelia osobitným problémom a mali by sa podporovať, aby 
vyvíjali svoj vlastný prístup. Týmto spôsobom by sa všeobecné kyberneticko -bezpečnostné 
stratégie doplnili o odvetvové kyberneticko -bezpečno stné stratégie v oblastiach, ako sú 
finančné služby28, energetika, doprava a zdravotníctvo29. 
Komisia už zdôraznila osobitné otázky týkajúce sa zodpovednosti , ktoré so sebou prinášajú 
nové digitálne technológie30 a práve prebieha analýza dôsledkov, pričom ďalšie kroky sa 
uzavrú do júna 2018. Kybernetická bezpečnosť nastoľuje otázky v súvislosti s pripísaním 
zodpovednosti za škody, ktoré vznikli podnikateľským subjektom a dodávateľským 
reťazcom, a neschopnosť rieši ť tieto otázky bude brzdiť rozvoj silného jednotného trhu 
s kyberneticko -bezpečnostnými produktmi a službami.  
Napokon, rozvoj jednotného trhu EÚ závisí aj od zohľadnenia kybernetickej bezpečnosti 
v obchodnej a investičnej politike. Vplyv zahraničných akvi zícií na kritické technológie – 
ktorých významným príkladom je kybernetická bezpečnosť – je kľúčovým aspektom v rámci 
preverovania priamych zahraničných investícií v Európskej únii31, ktorého cieľom je 
umožniť preverenie investícií z tretích krajín z dôvodu  bezpečnosti a verejného poriadku. 
Rovnako, kyberneticko -bezpečnostné požiadavky už vytvorili obchodné bariéry pre tovar 
a služby EÚ v dôležitých odvetviach vo viacerých hospodárstvach tretích krajín. Rámcom EÚ 
pre kyberneticko -bezpečnostnú certifikáciu sa  ďalej posilní medzinárodná pozícia Európy 
a malo by ho dopĺňať pokračujúce úsilie o prijatie globálnych noriem pre vysokú bezpečnosť 
a dohôd o vzájomnom uznávaní.  
2.3 Úplné vykonávanie smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov  
Keďže hlavné nást roje boja za kybernetickú bezpečnosť sa v súčasnosti využívajú 
na vnútroštátnej úrovni, EÚ uznala potrebu presadzovať prísnejšie normy. V dôsledku čoraz 
globalizovanejšej, digitálnejšej a prepojenejšej povahy kľúčových odvetví, ako sú 
bankovníctvo, energet ika alebo doprava, sa rozsiahle kybernetické incidenty zriedka týkajú 
len jedného členského štátu.  
Smernica o bezpečnosti sietí a informačných systémov („smernica NIS“) je prvým 
celoeurópskym právnym predpisom o kybernetickej bezpečnosti32. Jej cieľom je budovať 
odolnosť zlepšením vnútroštátnych spôsobilostí v oblasti kybernetickej bezpečnosti, 
podporuje sa ňou lepšia spolupráca medzi členskými štátmi a vyžaduje sa v nej, aby podniky 
vo významných hospodárskych odvetviach prijímali účinné po stupy riadenia rizík a aby 
vnútroštátnym orgánom oznamovali vážne incidenty. Tieto povinnosti sa vzťahujú aj na tri 
druhy poskytovateľov kľúčových internetových služieb: cloud computingu, internetových 
vyhľadávačov a elektronických trhov. Jej cieľom je dôs lednejší a systematickejší prístup 
a lepší tok informácií.  
Úplné vykonanie smernice vo všetkých členských štátoch do mája 2018 je pre kybernetickú 
odolnosť EÚ nevyhnutné. Tento proces sa podporuje kolektívnou prácou členských štátov, 
                                                            
28 Komisia sa vo svojej nadchádzajúcej činnosti v odvetví finančných technológií bude zaoberať kybernetickou 
bezpečnosťou pre finančný sektor.  
29 Napríklad v energetickom odvetví je možné kombinovať veľmi staré informačné technológie 
s najmodernejš ími informačnými technológiami, predovšetkým s ohľadom na požiadavky elektrickej siete 
v reálnom čase.  
30 COM(2017) 228.  
31 COM(2017) 478.  
32 Smernica Európskeho parlamentu a  Rady (EÚ) 2016/1148 zo 6.  júla 2016 o  opatreniach na zabezpečenie 
vysokej spoločnej  úrovne bezpečnosti sietí a  informačných systémov v  Únii.  
 
8 
 ktorej výsledkom (do jesene 2017) budú usmernenia na podporu harmonizovanejšieho 
vykonávania, najmä pokiaľ ide o prevádzkovateľov základných služieb. Komisia okrem toho 
vydáva oznámenie33 ako súčasť tohto balíka kybernetickej bezpečnosti s cieľom podporiť ich 
úsilie poskytovaní m osvedčených postupov členských štátov, ktoré sa týkajú vykonávania 
smernice, a usmernení o tom, ako by mala smernica fungovať v praxi.  
Oblasť, v ktorej bude potrebné doplniť smernicu, je tok informácií. Smernica napríklad 
pokrýva iba kľúčové strategické  odvetvia – logicky by však bol potrebný podobný prístup 
všetkých zainteresovaných strán postihnutých počítačovými útokmi, aby bolo možné 
systematicky posudzovať zraniteľné miesta a vstupné body pre počítačových útočníkov. 
Okrem toho spolupráca a výmena in formácií medzi verejným a súkromným sektorom čelí 
mnohým prekážkam. Vlády a verejné orgány nie sú ochotné deliť sa o informácie dôležité 
z hľadiska kybernetickej bezpečnosti, pretože sa obávajú ohrozenia národnej bezpečnosti 
alebo konkurencieschopnosti. Sú kromné podniky sa zdráhajú poskytovať informácie 
o svojich kybernetických zraniteľných miestach a následných stratách, pretože majú strach 
z ohrozenia citlivých obchodných informácií, ohrozenia svojho dobrého mena alebo rizika 
porušenia pravidiel ochrany ú dajov34. Treba posilniť dôveru v partnerstvá medzi verejným 
a súkromným sektorom s cieľom podporiť širšiu spoluprácu a výmenu informácií vo väčšom 
počte odvetví. Úloha stredísk pre výmenu a analýzu informácií je osobitne dôležitá pri 
budovaní dôvery potrebn ej na výmenu informácií medzi súkromným a verejným sektorom. 
Prijali sa prvé kroky v súvislosti s konkrétnymi kritickými odvetviami, ako je napr. letectvo, 
vytvorením Európskeho centra pre kybernetickú bezpečnosť v letectve35, a energetika, 
prostredníctvom rozvoja stredísk pre výmenu a analýzu informácií36. Komisia bude v plnej 
miere prispievať k tomuto prístupu s podporou agentúry ENISA, so zrýchlenými opatreniami, 
ktoré sú potrebné najmä so zreteľom na odvetvia, ktoré poskytujú základné služby tak, ako sú 
vymedzené v smernici NIS.  
2.4 Odolnosť prostredníctvom rýchlej reakcie na núdzové situácie  
Keď dôjde ku kybernetickému útoku, rýchla a účinná reakcia môže zmierniť jeho dôsledky. 
To tiež dokazuje, že verejné orgány nie sú bezmocné voči kybernetickým útokom,  a prispieva 
to k budovaniu dôvery. Pokiaľ ide o vlastnú reakciu inštitúcií EÚ, v prvom rade by sa 
kybernetické aspekty mali začleniť do existujúcich mechanizmov EÚ na krízové riadenie: 
integrovanej politickej reakcie EÚ na krízu koordinovanej predsedníctv om Rady37 
a všeobecných systémov včasného varovania38. Potreba reagovať na obzvlášť závažný 
                                                            
33 COM(2017) 476.  
34 Cybersecurity in the European Digital Single Market  (Kybernetická bezpečnosť na európskom digitálnom 
jednotnom trhu), skupina vedeckých poradcov na vysokej úrovni, marec 2017 . Osobitný problém sa týka 
obchodného tajomstva, pričom už v júli 2016 Komisia vo svojom oznámení Posilnenie európskeho systému 
kyber netickej odolnosti spomenula zdržanlivosť pri ohlasovaní kybernetických krádeží obchodných 
tajomstiev a význam dôveryhodných oznamovacích kanálov zaručujúcich dôvernosť.  
35 https://www.easa.europa.eu/newsroom -and-events/news/implementation -european -centre -cyber -security -
aviationeccsa . 
36 Ide o neziskové  členské organizácie založené súkromnými a verejnými subjektmi s cieľom vymieňať si 
informácie o kybernetických hrozbách, rizikách, prevencii, zmierňovaní a reakciách. Pozri napr. Európske 
strediská pre výmenu a analýzu informácií v oblasti energetiky ( http://www.ee -isac.eu ). 
37 Umožňuje koordináciu reakcií na najvyššej politickej úrovni na najdôležitejšie krízy zasahujúce viaceré 
odvetvia.  
38 Umožňujú spoločné využívanie interných informácií a koordináciu reakcie v príp ade vznikajúcich 
viacodvetvových krízových situácií alebo predvídateľných, či bezprostredných hrozieb, ktoré si vyžadujú 
opatrenia na úrovni EÚ.  
 
9 
 kybernetický incident alebo útok by pre členský štát mohla predstavovať dostatočný dôvod 
na uplatnenie doložky EÚ o solidarite39.  
Možnosť rýchlej a účinnej reakcie zá visí aj od mechanizmu rýchlej výmeny informácií medzi 
všetkými kľúčovými aktérmi na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ, čo si na druhej strane 
vyžaduje prehľadnosť, pokiaľ ide o ich príslušné úlohy a právomoci. Komisia uskutočnila 
konzultácie s inštitúcia mi a členskými štátmi o „koncepcii“ s cieľom zabezpečiť účinný 
postup operačnej reakcie na úrovni Únie a členských štátov na rozsiahly kybernetický 
incident. V koncepcii  prezentovanej v odporúčaní40, ktoré je súčasťou tohto balíka, sa 
vysvetľuje, ako sa kyb ernetická bezpečnosť začleňuje do existujúcich mechanizmov 
krízového riadenia na úrovni EÚ, a stanovujú sa v nej ciele a spôsoby spolupráce medzi 
členskými štátmi, ako aj medzi členskými štátmi a príslušnými inštitúciami, útvarmi, 
agentúrami a orgánmi EÚ41 pri reakcii na rozsiahle kybernetické incidenty a krízy. 
V odporúčaní sa takisto od členských štátov a inštitúcií EÚ požaduje vytvorenie rámca EÚ 
pre reakciu na kybernetické krízy, aby sa koncepcia mohla uviesť do praxe. Koncepcia sa 
bude pravidelne testov ať formou cvičení zameraných na riadenie kybernetických a iných 
kríz42 a bude sa podľa potreby aktualizovať.  
Vzhľadom na to, že kybernetické incidenty by mohli významne ovplyvniť fungovanie 
hospodárstiev a každodenný život ľudí, jednou z možností by bolo zr iadenie núdzového 
fondu kybernetickej bezpečnostnej reakcie  podľa vzoru takýchto krízových mechanizmov 
v iných oblastiach politiky EÚ. V Počas mimoriadneho incidentu alebo po ňom by to 
členským štátom umožnilo vyhľadať pomoc na úrovni EÚ pod podmienkou, že  členský štát 
pred incidentom zaviedol obozretný systém kybernetickej bezpečnosti vrátane úplného 
vykonania smernice NIS, vyspelého riadenia rizík a rámcov dohľadu na vnútroštátnej úrovni. 
V rámci takéhoto fondu, ktorý by dopĺňal existujúce mechanizmy kríz ového riadenia 
na úrovni EÚ, by sa v záujme solidarity mohla rozvinúť spôsobilosť rýchlej reakcie a mohli 
by sa financovať osobitné opatrenia na riešenie núdzových situácií, akými sú napr. nahradenie 
napadnutých zariadení alebo nasadenie nástrojov na zmier nenie škôd alebo na reakciu 
na hrozby a útoky, pričom by sa vychádzalo z odborných znalostí na vnútroštátnej úrovni 
získaných vďaka mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany.  
2.5 Kompetenčná sieť kybernetickej bezpečnosti s Európskym strediskom výskumu 
a kompetencií pre kybernetickú bezpečnosť  
Technologické nástroje kybernetickej bezpečnosti sú strategickým majetkom a zároveň sú 
kľúčovými technológiami rastu v budúcnosti. Je strategickým záujmom EÚ zabezpečiť, aby si 
zachovala a rozvíjala základné kapaci ty na zabezpečenie svojho digitálneho hospodárstva, 
spoločnosti a demokracie, na ochranu kritického hardvéru a softvéru a na poskytovanie 
kľúčových služieb v oblasti kybernetickej bezpečnosti.  
Verejno -súkromné partnerstvo v oblasti kybernetickej bezpečnos ti43 vytvorené v roku 2016 
predstavovalo významný prvý krok, ktorý vyvolal investície vo výške 1,8 miliardy EUR 
                                                            
39 V súlade s článkom 222 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.  
40 C(2017) 6100.  
41 Vrátane Europolu, agentúry ENISA,  tímu reakcie na núdzové počítačové situácie v inštitúciách, orgánoch 
a agentúrach EÚ (CERT -EU) a Centra EÚ pre analýzu spravodajských informácií (INTCEN).  
42 Napríklad tých, ktoré uskutočňuje agentúra ENISA: https://www.enisa.europa.eu/topics/cyber -
exercises/cyber -europe -programme .  
43 C(2016) 4400 final.  
 
10 
 do roku 2020. Rozsah investícií v iných častiach sveta44 však naznačuje, že EÚ musí urobiť 
viac z hľadiska investícií a že musí prekonať fragmentá ciu kapacít v celej EÚ.  
Zložitosť technológie kybernetickej bezpečnosti, nevyhnutnosť rozsiahlych investícií 
a potreba riešení, ktoré by fungovali na celom území EÚ, si vyžadujú osobitné opatrenia na 
úrovni EÚ. V nadväznosti na prácu členských štátov a ver ejno-súkromného partnerstva by 
ďalším krokom bolo posilnenie spôsobilosti EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti 
prostredníctvom siete kompetenčných centier kybernetickej bezpečnosti45 s Európskym 
strediskom výskumu a kompetencií pre kybernetickú bezpečnosť  ako ústredným aktérom. 
Táto sieť a jej centrum by stimulovali vývoj a zavádzanie technológií v oblasti kybernetickej 
bezpečnosti a dopĺňali by úsilie pri budovaní kapacít v tejto oblasti na európskej 
a vnútroštátnej úrovni. Komisia uskutoční posúdenie vpl yvu, aby preskúmala dostupné 
možnosti – vrátane zriadenia spoločného podniku – s cieľom vytvoriť túto štruktúru v roku 
2018.  
Ako prvý krok a s cieľom poskytnúť informácie pre budúce uvažovanie Komisia navrhne, aby 
sa pilotná fáza začala v rámci programu Ho rizont 2020 s cieľom spoločne zapojiť národné 
strediská do siete, a vytvoriť tak nový impulz pre rozvoj kompetencií a technológií v oblasti 
kybernetickej bezpečnosti. Plánuje navrhnúť na tento účel krátkodobý finančný príspevok 
vo výške 50 miliónov EUR. Tá to činnosť bude dopĺňať prebiehajúce vykonávanie verejno -
súkromného partnerstva v oblasti kybernetickej bezpečnosti.  
Spájanie a formovanie výskumného úsilia by bolo ústrednou úlohou siete a počiatočným 
zameraním strediska. Na podporu rozvoja priemyselných kapacít by stredisko mohlo pôsobiť 
ako projektový manažér pre spôsobilosti schopný zvládnuť nadnárodné projekty. Rovnako by 
to prinieslo ďalší impulz pre inovácie a konkurencieschopnosť priemyslu EÚ na globálnej 
scéne pri vývoji digitálnych technológií nov ej generácie vrátane umelej inteligencie, 
kvantovej výpočtovej techniky, technológií blockchain a bezpečných digitálnych identít, ako 
aj pri zabezpečovaní prístupu k hromadným údajom pre spoločnosti so sídlom v EÚ – všetky 
tieto prvky sú kľúčové pre kybern etickú bezpečnosť v budúcnosti. Stredisko by tiež čerpalo 
z práce EÚ na rozšírení infraštruktúry vysokovýkonnej výpočtovej techniky: je to základným 
predpokladom pre analýzu veľkého množstva údajov, rýchle šifrovanie a dešifrovanie údajov, 
overovanie totož nosti, simuláciu kybernetických útokov a analýzu videomateriálov46.  
Sieť kompetenčných centier by mohla mať aj kapacity na podporu priemyslu prostredníctvom 
testovania a simulácie v záujme podpory kyberneticko -bezpečnostnej certifikácie opísanej 
v oddiele 2.2. Jej zapojenie do celej škály aktivít EÚ v oblasti kybernetickej bezpečnosti by 
zabezpečilo neustálu aktualizáciu jej zamerania v súlade s potrebami. Cieľom strediska by 
bolo presadzovať prísne normy kybernetickej bezpečnosti nielen v technologických 
systémoch a systémoch kybernetickej bezpečnosti, ale aj pri rozvoji vysokošpecializovaných 
zručností odborníkov, a to poskytovaním riešení a modelov, pokiaľ ide o úsilie členských 
štátov zavádzať digitálne zručnosti. V tejto súvislosti by takisto prispieval o k zlepšeniu 
kyberneticko -bezpečnostných spôsobilostí na úrovni EÚ a ťažilo by zo synergií, najmä 
s agentúrou ENISA, tímom CERT -EU, Europolom, možným budúcim núdzovým fondom 
kybernetickej bezpečnostnej reakcie a vnútroštátnymi jednotkami CSIRT.  
                                                            
44 USA budú v roku 2017 investovať do kybernetickej bezpečnosti 19 miliárd dolárov, čo v porovnaní s rokom 
2016 preds tavuje nárast o 35  %. Biely dom, kancelária tlačového hovorcu: Fact Sheet: Cybersecurity 
National Action Plan  (Informačný list: N árodný akčný plán v oblasti kybernetickej bezpečnosti) , 
9. február  2016.  
45 Táto sieť by zahrnula existujúce a budúce strediská kybernetickej bezpečnosti zriadené v členských štátoch, 
ktorých členovia by boli štandardne verejné výskumné organizácie a labora tóriá.  
46 COM(2012) 45 final a COM(2016) 178 final.  
 
11 
 Kompetenčn á sieť sa musí v rámci svojich aktivít osobitne zamerať na nedostatok európskych 
kapacít na hodnotenie šifrovania  produktov a služieb, ktoré využívajú občania, podniky 
a vlády v rámci digitálneho jednotného trhu. Silné šifrovanie je základom bezpečných 
elektronických identifikačných systémov, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri účinnom 
zaisťovaní kybernetickej bezpečnosti47. Takisto chráni duševné vlastníctvo osôb a umožňuje 
ochraňovať základné práva, ako sú sloboda prejavu a ochrana osobných údajov, a zabezpe čuje 
bezpečné online obchodovanie48.  
Keďže trhy EÚ v oblasti civilnej a obrannej kybernetickej bezpečnosti musia riešiť spoločné 
výzvy49 a používajú rovnaké technológie dvojakého použitia, ktoré si vyžadujú úzku 
spoluprácu v kritických oblastiach, mohla by sa ďalej rozvíjať druhá fáza siete a jej strediska 
s kybernetickým obranným rozmerom pri plnom rešpektovaní ustanovení zmluvy týkajúcich 
sa spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky. Okrem technologického zamerania by 
obranný rozmer mohol prispievať k sp olupráci členských štátov v oblasti kybernetickej 
obrany vrátane spoločného využívania informácií, situačného povedomia, budovania 
odborných znalostí a koordinovaných reakcií a podpory rozvoja spoločných kapacít 
členskými štátmi. Sieť by mohla tiež slúžiť ako platforma, ktorá členským štátom umožňuje 
určovať priority kybernetickej obrany EÚ, skúmať spoločné riešenia, prispievať k rozvoju 
spoločných stratégií, uľahčovať spoločnú odbornú prípravu v oblasti kybernetickej obrany, 
cvičenia a testovanie na európs kej úrovni a ktorá bude podporovať prácu na taxonómii 
a normách pre kybernetickú obranu, pričom stredisko bude mať podpornú a poradenskú 
úlohu. Aby stredisko mohlo pokračovať v týchto aktivitách, bude musieť úzko a ako 
plnohodnotný partner spolupracovať s Európskou obrannou agentúrou v oblasti kybernetickej 
obrany, ako aj s agentúrou ENISA v oblasti kybernetickej odolnosti. V rámci tohto obranného 
rozmeru by sa zohľadňoval proces, ktorý sa spustil na základe diskusného dokumentu 
o budúcnosti európskej obran y. 
Vysoká miera odolnosti, ktorá je potrebná na kybernetickú obranu, si vyžaduje osobitné 
zameranie úsilia v oblasti výskumu a technológií. Projekty alebo technológie v oblasti 
kybernetickej obrany, ktoré vyvinuli podniky, by mohli využívať financovanie z Európskeho 
obranného fondu, pokiaľ ide o fázu výskumu aj fázu vývoja50. Špecifické oblasti, ako sú 
napríklad šifrovacie systémy založené na kvantových technológiách, kybernetické situačné 
povedomie, biometrické systémy kontroly prístupu, detekcia pokročilýc h pretrvávajúcich 
hrozieb alebo hĺbková analýza údajov, by mohli byť v tejto súvislosti mimoriadne dôležité. 
Vysoká predstaviteľka/vysoký predstaviteľ, Európska obranná agentúra a Komisia budú 
členské štáty podporovať pri určovaní oblastí, v ktorých by sa mohlo zvážiť financovanie 
spoločných projektov v oblasti kybernetickej bezpečnosti prostredníctvom Európskeho 
obranného fondu.  
2.6 Vybudovanie silnej základne EÚ pre kybernetické zručnosti  
Silným rozmerom kybernetickej bezpečnosti je vzdelávanie. Účinná kybernetická bezpečnosť 
závisí vo veľkej miere od zručností dotknutých osôb. Predpokladá sa však, že v súkromnom 
                                                            
47 Komisia už v rámci programu Horizont 2020 otvorí novú súťaž Cena Horizon, ktorej víťaz dostane 
4 milióny  EUR za najlepšie inovatívne riešenie pre bezproblémové metódy elektronickej autentifikácie . 
48 Cybersecurity in the European Digital Single Market  (Kybernetická bezpečnosť na európskom digitálnom 
jednotnom trhu), skupina vedeckých poradcov na vysokej úrovni, marec 2017 . 
49 Study on synergies between the civilian and the defence cybersecurity markets  (Štúdia o súčinnosti medzi 
civilným a obranným segmentom trhu s kybernetickou bezpečnosťou) (Optimity; SMART 2014 -0059).  
50 V rámci programu rozvoja európskeho obranného priemys lu sa už teraz budú uprednostňovať projekty 
v oblasti kybernetickej obrany a kybernetická obrana bude jednou z tém výzvy na predkladanie návrhov, 
ktorá sa uverejní v roku 2018.  
 
12 
 sektore v Európe bude do roku 2022 chýbať 350 000 odborníkov so zručnosťami v oblasti 
kybernetickej bezpečnosti51. Vzdelávanie v oblasti kyberne tickej bezpečnosti by sa malo 
rozvíjať na všetkých úrovniach, počnúc pravidelnou odbornou prípravou pracovnej sily 
pracujúcej v oblasti kybernetickej bezpečnosti cez dodatočnú odbornú prípravu všetkých 
odborníkov v oblasti IKT zameranú na kybernetickú bezp ečnosť až po nové osobitné učebné 
plány v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Mali by sa zriadiť výkonné akademické 
kompetenčné centrá s cieľom splniť požiadavky na urýchlené vzdelávanie a odbornú 
prípravu, ktoré by mohli vychádzať z usmernení Európskeho st rediska výskumu 
a kompetencií pre kybernetickú bezpečnosť a agentúry ENISA. Cieľom by malo byť, aby sa 
pri navrhovaní IKT produktov a systémov od samého začiatku prirodzene zohľadňovali 
zásady bezpečnosti. Vzdelávanie v oblasti kybernetickej bezpečnosti by  sa nemalo 
obmedzovať len na odborníkov v oblasti IT, ale malo by sa začleniť do učebných osnov aj 
v iných oblastiach, ako je napr. inžinierstvo, riadenie podnikov alebo právo, ako aj 
do odvetvovo špecifických vzdelávacích programov. Napokon, učitelia a ži aci v primárnom 
a sekundárnom vzdelávaní by sa mali oboznamovať s problematikou počítačovej kriminality 
a kybernetickej bezpečnosti v rámci nadobúdania digitálnych kompetencií na školách.  
EÚ spolu s členskými štátmi by mala tiež prispieť k tejto práci tým , že bude vychádzať 
z činnosti koalície pre digitálne zručnosti a pracovné miesta52 a napríklad pre malé a stredné 
podniky zavedie systémy učňovského vzdelávania v oblasti kybernetickej bezpečnosti.  
2.7 Presadzovanie počítačovej hygieny a informovanosti  
Keďže približne 95  % incidentov bolo spôsobených „určitým druhom ľudskej chyby – 
úmyselnej alebo nie“53, určitú úlohu v tomto smere zohráva silný ľudský faktor. Kybernetická 
bezpečnosť je preto zodpovednosťou každého jednotlivca. Znamená to, že sa musí zmeniť  
správanie jednotlivcov, podnikov a verejnej správy, aby sa zabezpečilo, že každý chápe 
hrozbu, a aby bol každý vybavený nástrojmi a zručnosťami potrebnými na rýchle odhalenie 
útokov a aktívnu ochranu pred nimi. Jednotlivci si musia osvojovať návyky v obla sti 
počítačovej hygieny a podniky a organizácie musia prijímať primerané programy v oblasti 
kybernetickej bezpečnosti založené na rizikách a musia ich pravidelne aktualizovať, aby 
odrážali vyvíjajúcu sa štruktúru rizík.  
V smernici NIS sa stanovujú nielen povinnosti členských štátov, pokiaľ ide o výmenu 
informácií o kybernetických útokoch na úrovni EÚ, ale aj ich povinnosti, pokiaľ ide 
o zavedenie vyspelých národných stratégií v oblasti kybernetickej bezpečnosti a rámcov 
v oblasti bezpečnosti sietí a inform ačných systémov. Orgány verejnej správy na úrovni EÚ 
a na vnútroštátnej úrovni by mali zohrávať vedúcu úlohu pri podpore tohto úsilia.  
Po prvé, členské štáty by mali maximalizovať dostupnosť nástrojov v oblasti kybernetickej 
bezpečnosti pre podniky a jedn otlivcov. Predovšetkým by sa malo zaviesť viac opatrení 
s cieľom predchádzať a zmierňovať vplyv počítačovej kriminality na koncových 
používateľov. Príklad už existuje – v rámci práce Europolu s kampaňou NoMoreRansom54, 
ktorá bola vytvorená prostredníctvom ú zkej spolupráce medzi orgánmi presadzovania práva 
a spoločnosťami pôsobiacimi v oblasti kybernetickej bezpečnosti s cieľom pomôcť 
používateľom predchádzať infekciám spôsobeným softvérom ransomware a dešifrovať údaje, 
                                                            
51 Global Information Security Workforce Study  (Štúdia o celosvetovej pracovnej  sile v odvetví bezpečnosti 
informácií), 2017. Deficit na celom svete predstavuje 1,8 milióna pracovníkov.  
52 https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/digital -skills-jobs-coalition . 
53 IBM, The Cybersecurity Intelligence Index 2014, na ktorý sa odkazuje v Securitymagazine.com, 
19. jún 2014.  
54 https://www.nomoreransom.org/ .  
 
13 
 ak sa stanú obeťami útoku. Takéto systé my by sa mali spustiť aj pre iné druhy zlomyseľného 
softvéru, v iných oblastiach a EÚ by mala vytvoriť jeden portál s cieľom spojiť všetky 
takéto nástroje do jednotného kontaktného miesta , ktoré bude používateľom poskytovať 
poradenstvo týkajúce sa prevenci e a odhaľovania zlomyseľného softvéru, ako aj odkazy 
na mechanizmy podávania správ.  
Po druhé, členské štáty by mali urýchliť využívanie väčšieho počtu nástrojov 
na zabezpečenie kybernetickej bezpečnosti pri rozvoji svojej elektronickej verejnej 
správy  a zároveň by mali v plnej miere využívať kompetenčnú sieť. Malo by sa podporovať 
prijímanie bezpečných prostriedkov identifikácie, pričom by sa malo vychádzať z rámca EÚ 
pre elektronickú identifikáciu a dôveryhodné služby pre elektronické transakcie na vnútor nom 
trhu, ktorý je v platnosti od roku 2016 a ktorým sa zabezpečuje predvídateľné regulačné 
prostredie v záujme umožňovania bezpečnej a bezproblémovej elektronickej interakcie medzi 
podnikmi, jednotlivcami a orgánmi verejnej moci55. Okrem toho verejné inšti túcie, 
predovšetkým tie, ktoré poskytujú základné služby, by mali zabezpečiť, aby bol ich personál 
vyškolený v oblastiach týkajúcich sa kybernetickej bezpečnosti.  
Po tretie, členské štáty by mali kybernetickú informovanosť umiestniť na popredné miesto 
v rámci svojich kampaní na zvyšovanie informovanosti  vrátane tých, ktoré sa zameriavajú 
na školy, univerzity, podnikateľské kruhy a výskumné inštitúcie. Mesiac kybernetickej 
bezpečnosti, ktorý sa koná každý rok v októbri a ktorý koordinuje agentúra ENISA, sa v äčšmi 
zviditeľní, aby sa tak docielil jeho väčší dosah v rámci spoločného komunikačného úsilia 
na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni. Zvyšovanie informovanosti vo vzťahu k online 
dezinformačným kampaniam a falošným správam  v sociálnych médiách, ktoré sú 
konkrétne zamerané na oslabenie demokratických procesov a európskych hodnôt, je rovnako 
dôležité. Kým hlavná zodpovednosť zostáva na vnútroštátnej úrovni – a to aj v prípade volieb 
do Európskeho parlamentu – zhromažďovanie odborných znalostí a výmena skúsen ostí 
na európskej úrovni sa ukázali byť pridanou hodnotou pri cielenom zavádzaní opatrení56.  
Významnú úlohu v tomto smere zohráva aj priemysel  vo všeobecnosti, ale osobitný význam 
majú poskytovatelia digitálnych služieb a výrobcovia. Priemysel musí podporo vať 
používateľov (jednotlivcov, podniky a verejné správy) pomocou nástrojov, ktoré im umožnia 
prevziať zodpovednosť za ich vlastné činnosti online, pričom treba jasne zdôrazniť, že 
zachovanie počítačovej hygieny je neodmysliteľnou súčasťou ponuky pre spotr ebiteľov57. 
Priemysel by sa mal v záujme zisťovania a odstraňovania zraniteľných miest usilovať 
o fungujúce vnútorné procesy, ktoré sa zaoberajú vyšetrovaním, klasifikáciou a riešením 
prípadov zraniteľnosti, bez ohľadu na to, či je zdroj potenciálnej zranit eľnosti v príslušnej 
spoločnosti vonkajší alebo vnútorný.  
Kľúčové opatrenia  
 
                                                            
55 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 910/2014 o elektronickej identifikácii a dôveryhodných 
službách pre elektronické transakcie na vnútornom trhu (nariadenie eIDAS), prijaté 23. júla 2014. Okrem 
toho Európska komisia poskytuje stavebné kamene a nástroje pre interoperabilitu elektroni ckej identifikácie 
a elektronického podpisu (napr. prehliadače dôveryhodných zoznamov – Trusted Lists Browsers) 
prostredníctvom programu Nástroja na prepájanie Európy.  
56 Príkladom je pracovná skupina East StratCom  zriadená v roku 2015 členskými štátmi a vysokou 
predstaviteľkou, ktorá sa zaoberá pokračujúcimi dezinformačnými kampaňami Ruska. Tím sa podi eľa 
na tvorbe komunikačných produktov a kampaní zameraných na objasňovanie politík EÚ v regióne 
Východného partnerstva.  
57 Niektorí výrobcovia sú už na tento koncept zvyknutí, keďže v niektorých európskych právnych predpisoch 
týkajúcich sa výrobkov (napríkl ad v smernici 2006/42/ES o strojových zariadeniach ) sa stanovujú zásady 
pre „bezpečnosť už v štádiu návrhu“.  
 
14 
  Úplné vykonávanie smernice o bezpečnosti sietí a informačných systémov,  
 rýchle prijatie nariadenia, ktorým sa stanovuje nový mandát pre agentúru ENISA 
a európsky rámec pre certifikáciu58, Európskym parlamentom a Radou,  
 spoločná iniciatíva Komisie a priemyslu zameraná na vymedzenie zásady „povinnosti 
náležitej starostlivosti“ na zníženie zraniteľnosti produktov/softvéru a podporu 
„bezpečnosti už v štádiu návrhu“,  
 urýchlené vyk onávanie plánu pre cezhraničné reakcie na závažné incidenty,  
 začať posúdenie vplyvu s cieľom preštudovať možnosť návrhu Komisie v roku 2018 
na vytvorenie siete kompetenčných centier pre kybernetickú bezpečnosť a európskeho 
výskumného a kompetenčného centr a pre kybernetickú bezpečnosť v nadväznosti 
na okamžitú pilotnú fázu,  
 podporovať členské štáty pri určovaní oblastí, v ktorých by sa mohlo uvažovať 
o spoločných projektoch v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré by sa mohli 
podporovať z Európskeho obran ného fondu,  
 celoeurópske jednotné kontaktné miesto, ktoré by obetiam kybernetických útokov 
poskytovalo pomoc, informácie o najnovších hrozbách a ktoré by zhromažďovalo 
praktické rady a nástroje v oblasti kybernetickej bezpečnosti,  
 opatrenia členských štátov na začlenenie kybernetickej bezpečnosti do programov rozvoja 
zručností, elektronickej verejnej správy a informačných kampaní,  
 opatrenia priemyslu na zintenzívnenie odbornej prípravy jeho zamestnancov v oblastiach 
súvisiacich s kybernetickou bezpečno sťou a na prijatie prístupu „bezpečnosť už v štádiu 
návrhu“ pre jeho výrobky, služby a procesy.  
 
3. VYTVORENIE ÚČINNÉHO ODRÁDZANIA OD POČÍTAČOVEJ 
KRIMINALITY NA ÚROVNI EÚ  
Účinným odradením sa myslí zavedenie rámca opatrení, ktoré sú dôveryhodné a zároveň 
odrádzajúce potenciálnych páchateľov počítačovej kriminality a kybernetických útokov. 
Pokiaľ sa páchatelia kybernetických útokov – neštátni, ako aj štátni – nemusia ničoho báť 
okrem ich prípadného zlyhania, nebudú mať veľkú motiváciu prestať sa o ne pokúša ť. 
Pri budovaní účinných mechanizmov odrádzania je zásadná účinnejšia reakcia orgánov 
presadzovania práva zameraná na odhaľovanie, sledovanie a stíhanie páchateľov počítačovej 
kriminality. K tomu sa pripája potreba EÚ podporovať členské štáty pri rozvoji s pôsobilostí 
s dvojakým použitím v oblasti kybernetickej bezpečnosti. Existujúcu situáciu, pokiaľ ide 
o kybernetické útoky, začneme meniť až vtedy, keď zvýšime šance na odhalenie takýchto 
zločincov a ich potrestanie.  Kybernetické útoky by sa mali urýchlene vyšetriť a páchatelia sa 
musia predviesť pred súd, alebo sa musia prijať opatrenia s cieľom umožniť primeranú 
politickú alebo diplomatickú reakciu. V prípade vážnej krízy s významným medzinárodným 
a obranným rozmerom by vysoký predstaviteľ/vysoká predstavi teľka mohol/mohla predstaviť 
Rade možnosti na vhodnú reakciu.  
Jeden krok smerom k zlepšeniu trestnoprávnej reakcie na kybernetické útoky sa už vykonal, 
a to v roku 2013 prijatím smernice o útokoch na informačné systémy59. Stanovili sa v nej 
minimálne pravi dlá týkajúce sa vymedzenia trestných činov a sankcií v oblasti útokov 
na informačné systémy a aj operačné opatrenia na zlepšenie spolupráce medzi orgánmi. 
Smernica viedla k podstatnému pokroku v oblasti zosúladenia stupňa kriminalizácie 
kybernetických útok ov medzi členskými štátmi, čo uľahčuje cezhraničnú spoluprácu orgánov 
                                                            
58 COM(2017) 477.  
59 Smernica Európskeho parlamentu a  Rady 2013/40/EÚ z  12. augusta 2013 o  útokoch na informačné systémy.   
 
15 
 presadzovania práva, ktoré vyšetrujú tieto druhy trestných činov. Stále však existuje priestor 
na využitie plného potenciálu smernice, ak by členské štáty v plnej miere vykonávali všetky  
jej ustanovenia60. Komisia bude aj naďalej poskytovať podporu členským štátom pri 
vykonávaní smernice a v súčasnosti zastáva názor, že nie je potrebné navrhovať zmeny tejto 
smernice.  
3.1 Identifikácia škodlivých aktérov  
Aby sme zvýšili naše šance na predv edenie páchateľov pred súd, musíme urýchlene zlepšiť 
našu schopnosť identifikovať osoby, ktoré sú zodpovedné za kybernetické útoky. Hľadanie 
užitočných informácií na účely vyšetrovania počítačovej kriminality, najmä vo forme 
digitálnych stôp, predstavuje v eľkú výzvu pre orgány presadzovania práva. Je preto potrebné, 
aby sme zvýšili svoju technologickú spôsobilosť na vedenie účinných vyšetrovaní, okrem 
iného aj posilnením jednotky Europolu na boj proti počítačovej kriminalite o odborníkov 
na kybernetiku.  Europol sa stal kľúčovým aktérom pri podpore vyšetrovaní vo viacerých 
členských štátoch. Mal by sa stať centrom expertízy pre orgány presadzovania práva 
v členských štátoch, pokiaľ ide o online vyšetrovania a počítačovú forenznú analýzu.  
Bežné postupy prirad enia viacerých používateľov – niekedy sú ich tisícky – k jednej IP adrese 
z technického hľadiska významne obmedzuje úspešné vyšetrovanie škodlivého online 
správania. Niekedy je z tohto dôvodu takisto potrebné, napr. v prípade závažných zločinov, 
ako je sex uálne zneužívanie detí, prešetriť veľký počet používateľov s cieľom identifikovať 
jedného škodlivého aktéra. EÚ bude preto podporovať rozšírenie nového protokolu (IPv6), 
keďže umožňuje pridelenie jediného používateľa k jednej IP adrese, čím má jasné výhody  
v oblasti presadzovania práva a vyšetrovania týkajúceho sa kybernetickej bezpečnosti. Ako 
prvý krok na podporu takéhoto prechodu bude Komisia začleňovať požiadavku na prechod na 
IPv6 v rámci svojich politík vrátane požiadaviek v oblasti obstarávania, fina ncovania 
projektov a výskumu, ako aj podpory nevyhnutných vzdelávacích materiálov. Členské štáty 
by okrem toho mali zvážiť dobrovoľné dohody s poskytovateľmi internetových služieb 
s cieľom stimulovať zavádzanie IPv6.  
 
 
Belgicko má vedúce postavenie vo svet e61, pokiaľ ide o mieru zavádzania IPv6, a to aj vďaka 
spolupráci medzi verejným a súkromným sektorom: príslušné zainteresované strany zvážili 
obmedzenie používania jednej IP adresy na maximálne 16 používateľov ako súčasť 
dobrovoľného samoregulačného opatre nia, ktorým sa stimuloval prechod na IPv662. 
 
Všeobecnejšie by sa mala ďalej podporovať online zodpovednosť. Znamená to podporovať 
opatrenia na predchádzanie zneužívania názvov domén na distribúciu nevyžiadaných správ 
alebo na phishingové útoky. Na tento účel bude Komisia vyvíjať činnosti s cieľom zlepšiť 
                                                            
60 COM(2017) 474.  
61 https://www.google.com/intl/en/ipv6/statistics.html#tab=per -country -ipv6-adoption&tab=per -country -ipv6-
adoption .  
62 http://bipt.be/public/files/nl/22027/Raadpleging_ipv6.pdf .  
 
16 
 fungovanie systémov názvov domén a IP WHOIS63, ako aj dostupnosť a presnosť informácií 
v týchto systémoch v súlade s úsilím Internetovej korporácie pre prideľovanie mien a čísel64.  
3.2 Zintenzívnenie reakc ie na strane presadzovania práva  
Kľúčovým odstrašujúcim prostriedkom pre kybernetické útoky je účinné vyšetrovanie  
a trestné stíhanie  trestnej činnosti páchanej za pomoci kybernetického priestoru. Existujúci 
procesný rámec však treba lepšie prispôsobiť int ernetovému veku65. Naše postupy nemusia 
byť schopné držať krok s rýchlosťou kybernetických útokov, ktorá môže vyvolať konkrétnu 
potrebu rýchlej cezhraničnej spolupráce. Komisia na tento účel, ako bolo oznámené 
v Európskom programe v oblasti bezpečnosti, zač iatkom roku 2018 predloží návrhy 
na uľahčenie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom . Súčasne Komisia 
vykonáva praktické opatrenia na zlepšenie cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom 
pri vyšetrovaní trestných činov vrátane financovania odbo rnej prípravy v oblasti cezhraničnej 
spolupráce, rozvoja elektronickej platformy na výmenu informácií v rámci EÚ 
a štandardizácie formulárov používaných na justičnú spoluprácu medzi členskými štátmi.  
Ďalšou prekážkou účinného trestného stíhania sú rozličn é forenzné postupy na získavanie 
elektronických dôkazov v súvislosti s vyšetrovaniami počítačovej kriminality v členských 
štátoch. Túto prekážku by bolo možné zmierniť postupným zavedením spoločných noriem 
vo forenznej oblasti. Okrem toho na podporu vysled ovateľnosti a prisudzovania 
zodpovednosti treba posilniť forenzné kapacity. Jedným krokom by bolo ďalej rozvíjať 
forenzné kapacity v Europole prispôsobením existujúcich rozpočtových a ľudských zdrojov 
Európskeho centra boja proti počítačovej kriminalite, k toré pôsobí v rámci Europolu, s cieľom 
uspokojiť rastúce potreby týkajúce sa operačnej podpory pri cezhraničných vyšetrovaniach 
počítačovej kriminality. V ďalšom kroku by sa vyššie uvedená požiadavka technologického 
zamerania v prípade šifrovania mohla odr aziť v skúmaní toho, ako jeho zneužívanie 
zločincami vytvára veľké výzvy v boji proti závažnej trestnej činnosti vrátane terorizmu 
a počítačovej kriminality. Komisia predloží výsledky súčasných úvah o úlohe šifrovania pri 
vyšetrovaní trestných činov66 do ok tóbra 201767.  
Vzhľadom na bezhraničnú povahu internetu rámec medzinárodnej spolupráce 
Budapeštianskeho dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite68 poskytuje 
rozmanitej skupine krajín príležitosť využívať optimálnu právnu normu v prípade rôznych 
vnútroš tátnych právnych predpisov týkajúcich sa počítačovej kriminality. V súčasnosti sa 
skúma možnosť pridania protokolu k dohovoru69, čo by takisto poskytlo užitočnú príležitosť 
                                                            
63 Protokol dopytu a odozvy, ktorý sa často používa na prehľadávanie databáz, ktoré obsahujú údaje 
o registrovaných používateľoch alebo p ridelených prostriedkoch internetových zdrojov.  
64 Internetová korporácia pre prideľovanie mien a čísel (ICANN) je nezisková organizácia, ktorá je zodpovedná 
za koordináciu údržby a postupov v rámci niekoľkých databáz týkajúcich sa internetových priestorov názvov 
(namespaces).  
65 Ako jeden z príkladov uvádzame (virtuálny) server ústredného velenia a riadenia botnetu Avalanche, ktorý 
presúval fyzické servery a domény každých päť minút.  
66 Predsedníctvo Rady, Výsledky zasadnutia Rady pre spravodlivosť a vnútorné  veci z 8. – 9. decembra 2016, 
č. 15391/16.  
67 Ôsma správa o  pokroku smerom k  dosiahnutiu účinnej a  skutočnej bezpečnostnej Únie, 29. júna 2017, 
COM(2017) 354 final.  
68 Tento dohovor je prvou medzinárodnou dohodou v oblasti trestnej činnosti páchanej prostre dníctvom 
internetu a iných počítačových sietí, ktorá sa osobitne zaoberá porušovaním autorských práv, počítačovými 
podvodmi, detskou pornografiou a porušovaním bezpečnosti sietí. 
https://www.coe.int/en/web/conventions/full -list/-/conventions/treaty/185  V roku 2017 ratifikovalo Dohovor 
Rady Európy o počítačovej kriminalite alebo k nemu pristúpilo 55 vlád.  
69 Mandát na prípravu návrhu 2. dodatkového protokolu k Budapešti anskemu dohovoru o počítačovej 
kriminalite, T -CY (2017)3.  
 
17 
 na riešenie otázky cezhraničného prístupu k elektronickým dôkazom v medzinárodnom 
kontexte. Namiesto vytvárania nových medzinárodných právnych nástrojov pre otázky 
počítačovej kriminality EÚ vyzýva všetky krajiny, aby vypracovali vhodné vnútroštátne 
právne predpisy a ďalej rozvíjali spoluprácu v rámci existujúceho medzinárodného rámca.  
Rozšírená dostupnosť anonymizačných nástrojov umožňuje páchateľom schovávať sa. 
„Darknet“70 otvoril pre páchateľov nové možnosti prístupu k detskej pornografii, drogám 
alebo strelným zbraniam, často s nízkym rizikom odhalenia71. Takisto je teraz kľúčovým 
zdroj om nástrojov používaných pri počítačovej trestnej činnosti, ako sú napríklad škodlivé 
softvéry a hackovacie nástroje. Komisia bude spolu s príslušnými zainteresovanými stranami 
analyzovať vnútroštátne prístupy s cieľom nájsť nové riešenia. Europol by mal u ľahčovať 
a podporovať vyšetrovania súvisiace s darknetom, mal by posudzovať hrozby a pomáhať pri 
určovaní právomoci a stanovovaní priority pre vysoko rizikové prípady a EÚ môže zohrávať 
vedúcu úlohu pri koordinácii medzinárodnej akcie72. 
Jednou z čoraz čast ejších oblastí počítačovej trestnej činnosti je podvodné používanie údajov 
z kreditných kariet alebo iných elektronických platobných prostriedkov. Platobné údaje 
získané prostredníctvom kybernetických útokov proti online maloobchodným predajcom 
alebo iným legitímnym podnikom sa potom predávajú online a páchatelia ich môžu používať 
na páchanie podvodov73. Komisia predkladá návrh na posilnenie odrádzajúceho účinku 
prostredníctvom o boji proti podvodom s bezhotovostnými platobnými prostriedkami 
a proti ich falš ovaniu74. Cieľom návrhu je aktualizovať existujúce pravidlá v tejto oblasti 
a posilniť schopnosť orgánov presadzovania práva bojovať proti tejto forme trestnej činnosti.  
Okrem toho treba posilniť kapacity na vyšetrovanie počítačovej kriminality, ktoré majú  
k dispozícii orgány presadzovania práva v členských štátoch, ako aj zlepšiť chápanie trestnej 
činnosti páchanej za pomoci kybernetického priestoru a možnosti dokazovania zo strany 
prokurátorov a sudcov. Eurojust a Europol prispievajú k tomuto cieľu a k po silnenej 
koordinácii v úzkej spolupráci so špecializovanými poradnými skupinami pôsobiacimi 
v rámci centra boja proti počítačovej kriminalite Europolu a so sieťami veliteľov jednotiek 
boja proti počítačovej kriminalite a prokurátorov, ktorí sa špecializujú  na počítačovú 
kriminalitu. Komisia vyčlení 10,5 milióna EUR na boj proti počítačovej kriminalite, a to 
najmä v rámci policajného programu Fondu pre vnútornú bezpečnosť . Odborná príprava 
je dôležitým prvkom a Európska skupina pre vzdelávanie a odbornú príp ravu v oblasti boja 
proti počítačovej kriminalite vypracovala niekoľko užitočných materiálov. Tie by sa teraz 
s podporou Agentúry Európskej únie pre odbornú prípravu v oblasti presadzovania práva 
(CEPOL) mali všeobecne prezentovať profesionálom v oblasti p resadzovania práva.  
3.3 Spolupráca verejného a súkromného sektora v boji proti počítačovej kriminalite  
                                                            
70 Darknet pozostáva z obsahu v prekrývajúcich sa sieťach, ktoré využívajú internet, ale na prístup si vyžadujú 
špecifický softvér, konfigurácie alebo povolenie. Darknet tvorí malú časť deep webu, ča sť webu, ktorá sa 
neindexuje prostredníctvom vyhľadávačov.  
71 Pozoruhodnou výnimkou je nedávne odstránenie dvoch z najväčších zločineckých dark web trhov AlphaBay 
a Hansa: https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/massive -blow -to-criminal -dark-web-activities -
after-globally -coordinated -operation . 
72 Europol už v tejto oblasti zohráva významnú úlohu. Pozri nedávny príkl ad: 
https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/massive -blow -to-criminal -dark-web-activities -after-
globally -coordi nated -operation .  
73 Výnosy z podvodov sú dôležitým zdrojom príjmov pre organizovaný zločin, a preto predstavujú faktor, ktorý 
umožňuje ďalšiu trestnú činnosť, ako napríklad terorizmus, obchodovanie s drogami a obchodovanie 
s ľuďmi.   
74 COM(2017) 489.  
 
18 
 Účinnosť tradičných mechanizmov presadzovania práva je spochybnená prvkami digitálneho 
sveta, ktorý tvoria prevažne infraštruktúry v súkromnom vlastníctv e a mnoho rôznych aktérov 
v rôznych jurisdikciách. V dôsledku toho má spolupráca so súkromným sektorom vrátane 
priemyslu a občianskej spoločnosti zásadný význam pre orgány verejnej moci, aby mohli 
účinne bojovať proti trestnej činnosti. V tejto súvislosti má kľúčovú úlohu aj finančný sektor 
a spolupráca s ním by sa mala zintenzívniť. Napríklad mala by sa posilniť úloha finančných 
spravodajských jednotiek75 v súvislosti s počítačovou kriminalitou.  
Niektoré členské štáty už prijali kľúčové opatrenia. V Holandsku finančné inštitúcie a orgány 
presadzovania práva spolupracujú na riešení online podvodov a počítačovej kriminality 
formou pracovnej skupiny pre elektronickú kriminalitu. Nemecké kompetenčné centrum boja 
proti počítačovej kriminalite poskytuje ope račnú platformu pre svojich členov na výmenu 
informácií v úzkej spolupráci so Spolkovým vyšetrovacím úradom a rozvoj opatrení 
zameraných na zabezpečenie ochrany proti počítačovej kriminalite. 16 členských štátov76 
vytvorilo centrá excelentnosti v oblasti bo ja proti počítačovej kriminalite s cieľom uľahčiť 
spoluprácu medzi orgánmi presadzovania práva, akademickou obcou a súkromnými 
partnermi pri rozvoji a výmene najlepších postupov, odbornej príprave a budovaní kapacít.  
Komisia podporuje vytváranie verejno -súkromných partnerstiev a mechanizmov spolupráce 
prostredníctvom osobitných projektov, ako napríklad kybernetické centrum a sieť expertov 
na boj proti online podvodom77, zavádzanie modelu a normy na spoločné využívanie 
informácií s cieľom analyzovať a zmierňo vať riziká elektronických trestných činov a online 
podvodov.   
 
V kontexte počítačovej kriminality musia mať súkromné podniky možnosť vymieňať si 
s orgánmi presadzovania práva informácie o konkrétnych incidentoch – vrátane osobných 
údajov – pri plnom dodrž iavaní pravidiel ochrany údajov. V rámci reformy ochrany údajov 
v EÚ, ktorá sa začne uplatňovať v máji 2018, sa stanovuje spoločný súbor pravidiel, v ktorých 
sa určujú podmienky, za akých môžu spolupracovať orgány presadzovania práva a súkromné 
subjekty. E urópska komisia bude spolupracovať s Európskym výborom pre ochranu údajov 
a príslušnými zainteresovanými stranami s cieľom určiť najlepšie postupy v tejto oblasti 
a v prípade potreby bude poskytovať usmernenia.  
3.4 Zintenzívnenie politickej reakcie  
V nedá vno prijatom rámci pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé 
kybernetické činnosti78 („balík nástrojov pre diplomaciu v oblasti kybernetiky“) sa stanovujú 
opatrenia v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky vrátane reštriktívnych 
opatren í, ktoré sa môžu použiť na posilnenie reakcie EÚ na činnosti, ktoré poškodzujú jej 
politické, bezpečnostné a hospodárske záujmy. Rámec predstavuje dôležitý krok v rozvoji 
signalizačných a reaktívnych kapacít na úrovni EÚ a na úrovni členských štátov. Zvýši  našu 
schopnosť pripisovať zodpovednosť za škodlivé kybernetické činnosti s cieľom ovplyvniť 
správanie potenciálnych agresorov, pričom sa bude prihliadať na potrebu zabezpečiť 
                                                            
75 Finančné spravodajské jednotky slúžia ako národné centrá pre prijímanie a analyzovanie správ o podozrivých 
transakciách a iných informácií relevantných z hľadiska prania špinavých peňazí, súvisiacich predikatívnych 
trestných činov a financovania terorizmu, ako  aj pre šírenie výsledkov takýchto analýz.  
76 Belgicko, Bulharsko, Cyprus, Česká republika, Estónsko, Francúzsko, Grécko, Írsko, Litva, Nemecko, 
Poľsko, Rakúsko, Rumunsko, Slovinsko, Spojené kráľovstvo a Španielsko.  
77 Cieľom iniciatívy EÚ -OF2CEN je umožniť systematickú, celoeurópsku výmenu informácií o internetových 
podvodoch medzi bankami a orgánmi presadzovania práva s cieľom zamedziť platby podvodníkom a bielym 
koňom a na účely vyšetrovania a trestného stíhania pácha teľov. Iniciatívu spolufinancuje EÚ (policajný 
program Fondu pre vnútornú bezpečnosť).  
78 http://www.consilium.europa.eu/sk/press/press -releases/2017 /06/19 -cyber -diplomacy -toolbox/ .  
 
19 
 primeranú reakciu. Pripísanie zodpovednosti štátnemu alebo neštátnemu subjektu z ostáva 
suverénnym politickým rozhodnutím založeným na spravodajských informáciách 
vychádzajúcich zo všetkých zdrojov. V súčasnosti v členských štátoch prebiehajú činnosti 
zamerané na vykonávanie rámca, ktoré budú pokračovať v úzkej koordinácii s plánom 
spolupráce s cieľom reagovať na rozsiahle kybernetické incidenty79. Centrum INTCEN80 by 
malo v úzkej spolupráci s členskými štátmi a inštitúciami EÚ zhromažďovať, analyzovať 
a šíriť situačné povedomie potrebné na využívanie opatrení tohto rámca.  
  
3.5 Vytváranie odrádzajúceho účinku na zvýšenie kybernetickej bezpečnosti 
prostredníctvom obrannej spôsobilosti členských štátov  
Členské štáty už rozvíjajú spôsobilosti v oblasti kybernetickej obrany. Okrem toho vzhľadom 
na stieranie hraníc medzi kybernetickou  obranou a kybernetickou bezpečnosťou a dvojaké 
použitie počítačových nástrojov a technológií, ako aj na veľké rozdiely medzi prístupmi 
členských štátov má EÚ dobrú pozíciu na to, aby podporovala synergie medzi vojenskými 
a civilnými úsiliami81.  
Členské št áty s vyspelejšími spôsobilosťami v oblasti kybernetickej bezpečnosti, ktoré by sa 
chceli združiť, by mohli uvažovať s podporou vysokého predstaviteľa/vysokej predstaviteľky, 
Komisie a Európskej obrannej agentúry o zahrnutí kybernetickej obrany do rámca „s tálej 
štruktúrovanej spolupráce“ (PESCO).  Takáto spolupráca by sa mohla podporovať vyššie 
uvedenými činnosťami na podporu priemyselných kapacít a strategickej autonómie EÚ. EÚ 
môže takisto podporovať interoperabilitu, a to aj podporou rozvoja spôsobilostí,  koordinácie 
odbornej prípravy a vzdelávania a úsilia o normalizáciu v oblasti dvojakého použitia.  
Rovnako by sa mal v plnej miere využívať spoločný rámec s cieľom reagovať na hybridné 
hrozby, ktoré často zahŕňajú kybernetické útoky, najmä prostredníctvom strediska EÚ pre 
hybridné hrozby a nedávno zriadeného Európskeho centra pre boj proti hybridným hrozbám 
v Helsinkách, ktorých úlohou je podporovať strategický dialóg, viesť výskum a uskutočňovať 
analýzy.  
EÚ obnoví dôraz na politický rámec EÚ pre kyberneti ckú obranu z roku 201482 ako nástroj 
na ďalšie začleňovanie kybernetickej bezpečnosti a kybernetickej obrany do spoločnej 
bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP). Kybernetická odolnosť misií a operácií v rámci 
SBOP je nevyhnutná: vypracujú sa štandardizova né postupy a technické spôsobilosti, ktoré by 
mohli slúžiť na podporu nasadenia civilných aj vojenských misií a operácií, ako aj na podporu 
ich príslušných štruktúr plánovania a vedenia a poskytovateľov služieb v oblasti 
informačných technológií pre Európs ku službu pre vonkajšiu činnosť (ESVČ). S cieľom 
zintenzívniť spoluprácu členských štátov a lepšie usmerňovať úsilie EÚ v tejto oblasti 
Európska obranná agentúra a ESVČ v spolupráci s útvarmi Komisie uľahčia účasť 
na strategickej úrovni medzi tvorcami poli tík v oblasti kybernetickej obrany v členských 
štátoch. EÚ bude takisto podporovať rozvoj európskych riešení kybernetickej bezpečnosti ako 
súčasť svojho úsilia v prospech európskej obrannej technologickej a priemyselnej základne. 
Patrí sem aj podpora regio nálnych zoskupení excelentnosti pre kybernetickú bezpečnosť 
a obranu.  
                                                            
79 C(2017) 6100.  
80 JOIN(2016) 018 final.  
81 EÚ považuje kybernetický priestor za podobnú oblasť operácií, ako sú pozemný, vzdušný a námorný 
priestor. Úsilie v oblasti kybernetickej obrany zahŕňa aj ochranu a odolnosť kozmick ých zariadení 
a súvisiacej pozemnej infraštruktúry.  
82 www.consilium.europa.eu/sk/workarea/downloadasset.aspx?id=40802190515 . 
 
20 
 Útvary Komisie v úzkej spolupráci s ESVČ, členskými štátmi a ďalšími príslušnými orgánmi 
EÚ zavedú do roku 2018 platformu odbornej prípravy a vzdelávania v oblasti 
kybernetickej obrany , ktorá bude slúžiť na riešenie existujúceho nedostatku zručností 
v oblasti kybernetickej obrany.  Tieto činnosti budú dopĺňať prácu Európskej obrannej 
agentúry v tejto oblasti a pomáhať pri riešení súčasného nedostatku zručností v oblasti 
kybernetickej bezp ečnosti a kybernetickej obrany.  
Kľúčové opatrenia  
 Iniciatíva Komisie pre cezhraničný prístup k elektronickým dôkazom (začiatkom roka 
2018),  
 rýchle prijatie  navrhovanej smernice o boji proti podvodom a falšovaniu bezhotovostných 
platobných prostriedkov Euró pskym parlamentom a Radou,  
 zavedenie požiadaviek na IPv6 pri obstarávaní, výskume a financovaní projektov EÚ, 
dobrovoľné dohody medzi členskými štátmi a poskytovateľmi internetových služieb 
s cieľom stimulovať prechod na IPv6,  
 obnovené/rozšírené zameranie Europolu na počítačovú forenznú analýzu a monitorovanie 
darknetu,  
 vykonávanie rámca pre spoločnú diplomatickú reakciu EÚ na škodlivé kybernetické 
činnosti,  
 zvýšená finančná podpora pre vnútroštátne a nadnárodné projekty zamerané na zlepšenie 
trestného súdn ictva v oblasti kybernetického priestoru,  
 vytvorenie vzdelávacej platformy pre kybernetickú bezpečnosť v roku 2018 s cieľom 
riešiť existujúci nedostatok zručností v oblasti kybernetickej bezpečnosti a kybernetickej 
obrany.  
 
4. POSILNENIE MEDZINÁRODNEJ SPOLUPRÁCE V OBLASTI 
KYBERNETICKEJ BEZPEČNOSTI  
Vychádzajúc zo základných hodnôt EÚ a zo základných práv, ako je sloboda prejavu a právo 
na súkromie a ochranu osobných údajov, a v záujme podpory otvoreného, slobodného 
a bezpečného kybernetického priestoru je medzinárodná politika EÚ v oblasti kybernetic kej 
bezpečnosti navrhovaná s cieľom reagovať na neustále sa meniacu výzvu podporovať 
globálnu kybernetickú stabilitu, ako aj prispievať k strategickej autonómii Európy 
v kybernetickom priestore.  
4.1 Kybernetická bezpečnosť a vonkajšie vzťahy  
Dôkazy nasved čujú tomu, že ľudia z celého sveta považujú kybernetické útoky z iných krajín 
za popredné hrozby pre národnú bezpečnosť83. Vzhľadom na globálnu povahu hrozby je 
budovanie a udržiavanie spoľahlivých spojenectiev a partnerstiev s tretími krajinami 
základom pr evencie kybernetických útokov a odrádzania od nich, keďže čoraz viac ohrozujú 
medzinárodnú stabilitu a bezpečnosť. EÚ sa vo svojich záväzkoch – či už dvoj - 
a viacstranných, alebo tých voči regionálnym subjektom a viacerým zainteresovaným stranám 
– bude pri oritne zameriavať na vytvorenie strategického rámca na predchádzanie konfliktom 
a pre stabilitu v kybernetickom priestore.  
EÚ dôrazne podporuje stanovisko, že medzinárodné právo, najmä Charta OSN, sa uplatňuje 
v kybernetickom priestore. Ako doplnok k závä znému medzinárodnému právu EÚ potvrdzuje 
dobrovoľné nezáväzné normy, pravidlá a zásady zodpovedného správania sa štátov, ktoré 
                                                            
83 Spring 2017 Global Attitudes Survey  (Prieskum globálnych postojov z jari 2017), Pew Research Centre.  
 
21 
 sformulovala skupina vládnych expertov OSN84; EÚ takisto podporuje rozvoj a vykonávanie 
opatrení na budovanie dôvery na regionálne j úrovni, tak v rámci Organizácie pre bezpečnosť 
a spoluprácu v Európe, ako aj v iných regiónoch.  
Na bilaterálnej úrovni budú pokračovať dialógy o kybernetickej bezpečnosti85, ktoré bude 
ďalej rozvíjať a dopĺňať úsilie zamerané na uľahčenie spolupráce s tr etími krajinami s cieľom 
posilniť zásady náležitej starostlivosti a zodpovednosti štátu v otázkach týkajúcich sa 
kybernetického priestoru. Európska únia sa prioritne zameria na otázky medzinárodnej 
bezpečnosti v kybernetickom priestore v rámci svojich medz inárodných záväzkov a zároveň 
zabezpečí, aby sa kybernetická bezpečnosť nestala zámienkou na ochranu trhu a obmedzenie 
základných práv a slobôd vrátane slobody prejavu a prístupu k informáciám. Komplexný 
prístup ku kybernetickej bezpečnosti si vyžaduje dod ržiavanie ľudských práv a EÚ bude 
naďalej presadzovať svoje základné hodnoty na celom svete, pričom bude vychádzať 
z usmernení EÚ v oblasti ľudských práv týkajúcich sa slobody prejavu online86. EÚ v tejto 
súvislosti zdôrazňuje význam zapojenia všetkých zain teresovaných strán do riadenia 
internetu.  
Komisia takisto predložila návrh87 na modernizáciu kontrol vývozu EÚ vrátane zavedenia 
kontrol vývozu kritických technológií kybernetického dohľadu, ktoré by mohli spôsobovať 
porušovanie ľudských práv alebo by sa mo hli zneužiť na ohrozenie bezpečnosti samotnej EÚ, 
a zintenzívni dialógy s tretími krajinami s cieľom podporovať celosvetové zbližovanie 
a zodpovedné správanie v tejto oblasti.  
4.2 Budovanie kyberneticko -bezpečnostných kapacít  
Globálna kybernetická stabili ta závisí od schopnosti miestnych a celoštátnych aktérov 
všetkých krajín predchádzať kybernetickým incidentom a reagovať na ne, ako aj vyšetrovať 
a stíhať prípady počítačovej kriminality. Podpora úsilia o budovanie odolnosti tretích krajín 
zvýši úroveň kyb ernetickej bezpečnosti na celom svete, čo bude mať pozitívne dôsledky aj 
pre EÚ. Boj proti rýchlo sa vyvíjajúcim kybernetickým hrozbám si vyžaduje odbornú 
prípravu, úsilie o tvorbu politiky a právnych predpisov, ako aj efektívne fungujúce tímy 
reakcie na n údzové počítačové situácie a jednotky boja proti počítačovej kriminalite 
vo všetkých krajinách na celom svete.  
EÚ je od roku 2013 na čele medzinárodného budovania kapacít kybernetickej bezpečnosti 
a systematicky toto úsilie prepája so svojou rozvojovou sp oluprácou. EÚ bude naďalej 
podporovať model budovania kapacít založený na právach v súlade s prístupom 
Digital4Development88. Prioritami pre EÚ, pokiaľ ide o budovanie kapacít, budú krajiny 
európskeho susedstva a rozvojové krajiny, v ktorých sa rýchlo rozmá ha pripojiteľnosť 
a rýchlo narastajú kybernetické hrozby. Úsilie EÚ bude dopĺňať rozvojovú agendu EÚ 
vzhľadom na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 a celkové úsilie zamerané na 
budovanie inštitucionálnych kapacít.  
S cieľom zlepšiť schopnosť E Ú mobilizovať svoje kolektívne odborné znalosti na podporu 
tohto budovania kapacít by sa mala vytvoriť špecializovaná sieť zameraná na budovanie 
kybernetických kapacít EÚ, ktorá by združovala ESVČ, orgány členských štátov zodpovedné 
                                                            
84 A/68/98 a A/70/174.  
85 V septembri 2017 sa uskutočnili dialógy o kybernetickej bezpečnosti medzi EÚ a USA, Čínou, Japonskom, 
Kórejskou republikou a Indiou.  
86 Usmernenia EÚ v oblasti ľudských práv týkajúce sa slobody prejavu online a offline . 
87  COM(2016) 616.  
88 SWD(2017) 157.  
 
22 
 za otázky kybernetiky, agentúry EÚ, útvary Komisie, akademickú obec a občiansku 
spoločnosť. V záujme kvalitnejšieho politického vedenia a ľahšieho stanovovania priorít 
v úsilí EÚ o pomoc tretím krajinám budú vypracované usmernenia EÚ o budovaní 
kybernetických kapacít.  
EÚ bude na vyše spolupracovať s ostatnými darcami v tejto oblasti, aby zabránila duplicitnej 
práci a umožnila cielenejšie budovanie kapacít v rôznych regiónoch.  
4.3 Spolupráca medzi EÚ a NATO  
EÚ v nadväznosti na doposiaľ dosiahnutý podstatný pokrok posilní spoluprácu  s organizáciou 
NATO v oblasti kybernetickej bezpečnosti, hybridných hrozieb a obrany, ako sa uvádza 
v spoločnom vyhlásení z 8. júla 201689. Medzi priority patrí podpora interoperability 
prostredníctvom zosúladených požiadaviek a noriem kybernetickej obrany , posilnenie 
spolupráce v oblasti odbornej prípravy a cvičení a harmonizácia požiadaviek na odbornú 
prípravu.  
EÚ a NATO budú takisto podporovať spoluprácu v oblasti výskumu a inovácie v rámci 
kybernetickej obrany a budú sa opierať o súčasné technické opatrenia v oblasti výmeny 
informácií týkajúcich sa kybernetickej bezpečnosti medzi svojimi príslušnými kyberneticko -
bezpečnostnými orgánmi90. Nedávne spoločné úsilie v oblasti boja proti hybridným hrozbám, 
najmä spolupráca medzi strediskom EÚ pre hybridné hrozby a zložkou NATO pre hybridné 
analýzy by mala ďalej posilniť odolnosť voči kybernetickým krízam a reakciu na ne. Ďalšia 
spolupráca medzi EÚ a NATO sa bude posilňovať prostredníctvom cvičení v oblasti 
kybernetickej obrany za účasti ESVČ a iných subjekt ov EÚ a príslušných partnerov NATO 
vrátane Centra excelentnosti NATO pre spoluprácu v oblasti kybernetickej obrany v Tallinne. 
NATO a EÚ budú po prvýkrát uskutočňovať paralelné a koordinované cvičenia v reakcii 
na hybridný scenár, pričom NATO bude mať vedú cu pozíciu v roku 2017, ktorú v roku 2018 
podobným spôsobom prevezme EÚ. Ďalšia správa o spolupráci medzi EÚ a NATO, ktorá sa 
má predložiť príslušným radám v decembri 2017, bude príležitosťou, aby sa zvážili možnosti 
na ďalšie rozšírenie spolupráce, najmä zabezpečením spoločných, bezpečných a spoľahlivých 
komunikačných prostriedkov medzi všetkými príslušnými inštitúciami a orgánmi vrátane 
agentúry ENISA.  
Kľúčové opatrenia  
 Pokročiť v strategickom rámci na predchádzanie konfliktom a stabilitu v kybernetickom  
priestore,  
 vytvoriť novú sieť na budovanie kapacít na podporu schopnosti tretích krajín reagovať 
na kybernetické hrozby a vypracovať usmernenia EÚ o budovaní kyberneticko -
bezpečnostných kapacít zamerané na lepšie stanovenie priorít v rámci úsilia EÚ,  
 ďalšia spolupráca medzi EÚ a NATO vrátane účasti na paralelných a koordinovaných 
cvičeniach a posilnenej interoperability kyberneticko -bezpečnostných noriem.  
 
5. ZÁVER  
                                                            
89 http://www.consilium.europa.eu/sk/press/press -releases/2016/07/08 -eu-nato-joint-declaration/ .  
90 CERT -EU a NATO Computer Incident Response Capability (NCIRC, jednotka NATO na riešenie 
počítačových incidentov).   
 
23 
 Kybernetická pripravenosť EÚ je ústredným prvkom digitálneho jednotného trhu aj našej 
bezp ečnostnej a obrannej únie. Posilnenie európskej kybernetickej bezpečnosti a riešenie 
hrozieb pre civilné aj vojenské ciele je nevyhnutnou požiadavkou.  
Nadchádzajúci digitálny samit, ktorý organizuje estónske predsedníctvo 29. septembra 2017, 
poskytuje prí ležitosť preukázať spoločné odhodlanie prisúdiť kybernetickej bezpečnosti 
ústredné postavenie v EÚ ako digitálnej spoločnosti. Ako súčasť tohto spoločného záväzku 
Komisia vyzýva členské štáty, aby sa zaviazali, akým spôsobom chcú konať v oblastiach, 
v ktorých majú primárnu zodpovednosť. Tento záväzok by mal zahŕňať posilnenie 
kybernetickej bezpečnosti na základe týchto opatrení:  
 zabezpečenie úplného a účinného vykonávania smernice NIS do 9. mája 2018, ako aj 
zdrojov potrebných pre verejné orgány zodpovedné  za kybernetickú bezpečnosť, aby 
mohli účinne vykonávať svoje úlohy,  
 uplatňovanie rovnakých pravidiel v rámci verejných správ vzhľadom na úlohu, ktorú 
zohrávajú v spoločnosti a hospodárstve ako celku,  
 poskytovanie odbornej prípravy zameranej na kybernetick ú bezpečnosť pre pracovníkov 
verejných správ,  
 umiestňovanie kybernetického povedomia do popredia v rámci informačných kampaní 
a zahrnutie kybernetickej bezpečnosti do učebných plánov akademického a odborného 
vzdelávania,  
 využívanie iniciatív v rámci „stálej štruktúrovanej spolupráce“ (PESCO) a Európskeho 
obranného fondu na podporu vývoja projektov v oblasti kybernetickej obrany.  
V tomto spoločnom oznámení sa stanovil rozsah problému a škála opatrení, ktoré môže EÚ 
prijať. Potrebujeme Európu, ktorá je odolná, ktorá dokáže účinne chrániť svojich občanov 
tým, že bude predvídať možné kybernetické incidenty, budovaním silnej ochrany vo svojich 
štruktúrach a správaní, rýchlou nápravou škôd spôsobených kybernetickými útokmi 
a odrádzaním osôb zodpovedných za k ybernetické hrozby a útoky. V tomto oznámení sa 
predkladajú cielené opatrenia, ktorými sa budú ďalej posilňovať štruktúry a spôsobilosti EÚ 
v oblasti kybernetickej bezpečnosti koordinovaným spôsobom za plnej spolupráce členských 
štátov a rôznych zapojených  štruktúr EÚ a pri rešpektovaní ich právomocí a zodpovedností. 
Jeho vykonávanie poskytne jasný dôkaz toho, že EÚ a členské štáty budú pracovať spoločne, 
aby zaviedli normy kybernetickej bezpečnosti, ktoré budú zodpovedať neustále rastúcim 
výzvam, ktorým Eu rópa v súčasnosti čelí.