V tejto správe sa uvádza zhrnutie opatrení Komisie prijatých v nadväznosti na kľúčové požiadavky Európskeho parlamentu a Rady uvedené v absolutóriu za rok 2016 a táto správa je súčasťou integrovaného balíka finančného vykazovania za rozpočtový rok 2017. Zameriava sa najmä na: 1. politické priority; 2. rozpočtové a finančné hospodárenie; 3. výkonnosť; 4. príjmy; 5. začlenenie Európskeho rozvojového fondu do všeobecného rozpočtu a 6. urýchlenie postupu udelenia absolutória.

Výkonnostný rámec pre rozpočet EÚ sa už zlepšil v programoch na obdobie 2014 – 2020, treba však urobiť ešte viac. Z tohto dôvodu Komisia vo svojich návrhoch programov na obdobie 2021 – 2027 navrhuje zintenzívniť zameranie na výkonnosť vo všetkých programoch, a to aj stanovením jasnejších cieľov a zameraním sa na menší počet kvalitnejších ukazovateľov výkonnosti. Tým sa uľahčí monitorovanie a meranie výsledkov, ako aj vykonanie prípadných zmien.

Na základe správ Európskeho dvora audítorov, správ Komisie o hospodárení s rozpočtom EÚ a jeho výkonnosti, ako aj výmen názorov s komisármi Európsky parlament stanovil politické priority, ktoré boli výrazne orientované na výhľad do budúcnosti. Tieto priority sú v pomerne veľkej miere zohľadnené v návrhu Komisie týkajúcom sa viacročného finančného rámca na obdobie 2021 – 2027, ktorý je založený na týchto zásadách:

Ustavičné úsilie Komisie, členských štátov a ostatných partnerov, ktorí sa podieľajú na riadení rozpočtu EÚ, viedlo v posledných rokoch k udržateľnému zlepšeniu finančného hospodárenia. Potvrdzuje to skutočnosť, že Európsky dvor audítorov vo svojej výročnej správe za rok 2016 – prvýkrát, odkedy začal v roku 1994 poskytovať ročné vyhlásenie o vierohodnosti, – vydal výrok s výhradou o zákonnosti a riadnosti platieb, a nie záporný výrok. Približne polovica výdavkov EÚ kontrolovaných v rámci auditov bola pod prahom významnej chybovosti 2 %. Chybovosť klesla vo všetkých oblastiach politiky.

1.Politické priority

Európsky parlament vo všeobecnom uznesení o udelení absolutória za rok 2016 zdôrazňuje jeho politické priority. Zoširoka sa o nich diskutovalo počas postupu udelenia absolutória najmä so spravodajcom a s členmi Výboru pre kontrolu rozpočtu. List komisára Oettingera z 28. februára 2018 svedčí o formálnom záväzku Komisie v plnej miere a včas vykonať súbor krokov a opatrení. Veľká časť z nich je spojená s budúcim viacročným finančným rámcom a legislatívnymi návrhmi, ktoré Komisia predložila v máji a júni 2018.

Tieto návrhy sú založené na výsledkoch komplexného preskúmania výdavkov, ktoré pomohlo Komisii identifikovať, čo fungovalo v minulosti dobre a čo by sa malo zachovať, ale tiež odhaliť, kde je potrebná reforma na využitie celého potenciálu rozpočtu EÚ.

Pokiaľ ide o požiadavky spojené s budúcim viacročným finančným rámcom, Komisia sa vo svojich návrhoch venovala týmto záležitostiam:

Pokiaľ ide o zosúladenie politických cieľov a finančných cyklov s trvaním mandátov Európskeho parlamentu a Komisie, navrhnutý finančný rámec bude trvať sedem rokov, od roku 2021 do roku 2027, s preskúmaním v polovici trvania v roku 2023, ktoré poskytne príležitosť na prípadné potrebné úpravy. Hoci Komisia uznáva význam postupnej synchronizácie trvania viacročného finančného rámca s päťročným politickým cyklom európskych inštitúcií, prechod na päťročný cyklus v roku 2021 by nezabezpečil optimálne zosúladenie. Navrhovaný sedemročný cyklus umožní Komisii, ktorá prevezme mandát po európskych voľbách v roku 2024, aby predstavila nový rámec v trvaní päť rokov, ktorý sa začne v roku 2028.

Európsky parlament vyzdvihol aj to, že rozpočet EÚ by mal byť rozpočtom so skutočnou európskou pridanou hodnotou zameraným na spoločné ciele Európskej únie podporovať udržateľný hospodársky a sociálny rozvoj celej Únie, čo nemôžu dosiahnuť jednotlivé členské štáty samostatne. Vďaka tomu, že členské štáty združujú svoje prostriedky na európskej úrovni, dokážu dosiahnuť viac, ako keby konali samostatne. Rozpočet EÚ dopĺňa vnútroštátne rozpočty a široký súbor legislatívnych a regulačných nástrojov na podporu spoločných cieľov, riešenie spoločných problémov a presadzovanie európskych politík. Opatrenie na európskej úrovni sa prijme vtedy, keď bude efektívnejšie a účinnejšie ako opatrenie na vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni.

Európska pridaná hodnota teda predstavuje dosiahnutie cieľov stanovených v zmluve a pomáha pri presadzovaní základných hodnôt, práv a slobôd. Je tiež jedným zo stavebných blokov rámca Komisie pre lepšiu tvorbu práva. Posúdenie pridanej hodnoty EÚ na základe kritérií stanovených v diskusnom dokumente o budúcnosti financií EÚ bolo súčasťou procesu posúdenia vplyvu budúcich finančných programov, ako aj jednou z hlavných zásad pri navrhovaní budúceho viacročného finančného rámca. V oznámení priloženom k návrhu viacročného finančného rámca sa opisuje každý nový program vrátane jeho európskej pridanej hodnoty.

Pokiaľ ide o dlhodobý rozpočet určený na priority Únie, v nových návrhoch sa plne zosúlaďuje štruktúra a programy rozpočtu EÚ s pozitívnym programom Únie po roku 2020, ako sa dohodli lídri 27 členských štátov v Bratislave a Ríme. V tomto kontexte je výkonnosť jadrom rozpočtu EÚ.

Nová architektúra budúceho viacročného finančného rámca poskytuje väčšiu transparentnosť účelov rozpočtu EÚ a spôsobov, ako na ne rôzne časti rozpočtu prispievajú. Takisto zabezpečuje potrebnú flexibilitu, ktorá umožní reagovať na vyvíjajúce sa potreby. Programy sú usporiadané okolo hlavných tematických výdavkových priorít. V rámci každej priority sú programy zoskupené do klastrových politík, ktoré budú zodpovedať názvom hláv ročného rozpočtu. Tým sa viac sprehľadní to, ako jednotlivé programy prispejú k cieľom politík.

Rozpočet EÚ bude ešte viac investovať do oblastí, v ktorých jednotlivé členské štáty nemôžu konať samostatne alebo v ktorých je efektívnejšie konať spoločne, ako je napríklad výskum, migrácia, kontrola hraníc alebo obrana, pričom sa naďalej budú financovať tradičné, ale modernizované politiky, ako je spoločná poľnohospodárska politika a politika súdržnosti.

S cieľom ďalej zjednodušiť pravidlá Komisia navrhuje zvýšiť súdržnosť pravidiel na základe spoločného súboru pravidiel. Zníži sa tak administratívne zaťaženie príjemcov a riadiacich orgánov, a súčasne sa zachová vysoký stupeň vierohodnosti, pokiaľ ide o zákonnosť a riadnosť. Zároveň sa zjednoduší účasť na programoch EÚ a zrýchli sa ich vykonávanie. Uľahčí sa tým spolupráca v rámci rôznych programov a nástrojov, čím sa zvýši vplyv rozpočtu EÚ. Komisia okrem toho navrhuje zjednodušiť a zracionalizovať pravidlá štátnej pomoci v záujme ľahšieho prepojenia nástrojov rozpočtu EÚ s vnútroštátnym financovaním. Nový viacročný finančný rámec prináša doplnkovosť a flexibilitu programov, ako aj zjednodušenie používania finančných nástrojov.

Európsky parlament vyzval Komisiu, aby urýchlila vykonávanie politiky súdržnosti s cieľom skrátiť obdobie vykonávania na n + 2 (na rozdiel od pravidla n + 3, ktoré sa uplatňovalo v období 2014 – 2020). Návrh Komisie povedie k striktnejšiemu finančnému hospodáreniu a v kombinácii s možnosťou fázovania projektov na obdobie 2014 – 2020 aj k rýchlejšiemu začatiu programového obdobia. Vzhľadom na výšku záväzkov, ktoré je ešte potrebné vyplatiť za obdobie 2014 – 2020, sa zníži miera predbežného financovania.

Nový viacročný finančný rámec navrhnutý Komisiou poskytuje podporu pre prácu vnútroštátnych orgánov pri prijímaní žiadateľov o azyl a migrantov v období bezprostredne po príchode na územie EÚ, ako aj rozvoj spoločnej azylovej a migračnej politiky a zabezpečenie účinných návratov. Fond pre azyl, migráciu a integráciu doplní Európsky sociálny fond plus, ktorý bude podporovať dlhodobú integráciu migrantov. Rámec monitorovania a hodnotenia sa zlepší s cieľom sledovať oneskorenia pri vykonávaní vnútroštátnych programov, prijímať nápravné opatrenia a v prípade potreby prispôsobovať budúce politické zásahy. Možnosti posilnenia monitorovania a hodnotenia zahŕňajú zlepšenie ukazovateľov, spravovanie fondu v úzkej spolupráci s partnermi a vykonanie preskúmania výkonnosti v polovici trvania.

Na obdobie 2021 – 2027 sa navrhuje modernizovaná spoločná poľnohospodárska politika. Návrh Komisie umožňuje plne integrovaný jednotný trh s poľnohospodárskymi výrobkami v EÚ, prístup ku kvalitným, dostupným, výživným a rozmanitým potravinám s väčším dôrazom na životné prostredie a klímu. Bude podporovať prechod na plne udržateľný poľnohospodársky sektor a rozvoj životaschopných vidieckych oblastí.

Zreformovaná politika bude aj naďalej stáť na dvoch pilieroch: priame platby poľnohospodárom a financovanie rozvoja vidieka, ktoré sú navzájom flexibilné.

Komisia však navrhuje zaviesť nový model vykonávania, ktorý sa odkloní od dnešnej politiky založenej na plnení požiadaviek, a to smerom k politike orientovanej na výsledky v oblasti spoločných cieľov, ktoré boli stanovené na úrovni EÚ, ale pružnejšie ich možno plniť na úrovni jednotlivých štátov.

Priame platby poľnohospodárom sa zjednodušia a lepšie zacielia. Bude sa podporovať rovnomernejšie rozdelenie a na úrovni poľnohospodárskych podnikov sa zavedie povinný strop prijatých súm alebo degresívne platby. To bude znamenať že podpora sa prerozdelí smerom k stredným a menším poľnohospodárskym podnikom, prípadne sa pridelí na rozvoj vidieka.

Spoločná poľnohospodárska politika sa na splnenie tejto výzvy zjednoduší s minimálnym administratívnym zaťažením a ešte viac sa zvýši jej súdržnosť s ostatnými politikami EÚ na maximalizáciu jej prínosu.

V širších súvislostiach Komisia navrhuje v súlade s Parížskou dohodou a so záväzkom voči cieľom udržateľného rozvoja Organizácie Spojených národov stanoviť ambicióznejší cieľ pre zohľadňovanie problematiky zmeny klímy vo všetkých programoch EÚ a dosiahnuť, aby 25 % výdavkov EÚ prispievalo k cieľom v oblasti ochrany klímy.

Európsky fond regionálneho rozvoja a Kohézny fond prispejú k zníženiu rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi. Komisia navrhuje zamerať sa na päť hlavných politických cieľov v záujme vytvorenia Európy, ktorá bude inteligentnejšia, ekologickejšia, prepojenejšia, sociálnejšia a bližšia občanom. Návrhy umožňujú väčšiu flexibilitu pri vytváraní jednotlivých programov financovaných EÚ s cieľom lepšie ich prispôsobiť špecifickým regionálnym potrebám, ale aj reagovať na nepredvídané udalosti.