Návrh VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky /* COM/2013/0759 final - 2013/0369 (NLE) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä jeho článku 9 a článku 14 ods. 1 o dovozoch fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky. Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte vykonávania základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami stanovenými v základnom nariadení. Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Európska komisia (ďalej len „Komisia“) 6. septembra 2012 začala antidumpingové konanie týkajúce sa dovozu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike. Komisia prijala 1. marca 2013 nariadenie č. 182/2013, ktorým sa zavádza registrácia dovozov fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) pochádzajúcich alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky. Komisia prijala 4. júna 2013 nariadenie č. 513/2013, ktorým sa ukladá dočasné antidumpingové clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a ktorým sa mení nariadenie (EÚ) č. 182/2013, ktorým sa zavádza registrácia tohto dovozu pochádzajúceho alebo odosielaného z Čínskej ľudovej republiky. Toto nariadenie sa následne zmenilo nariadením Komisie č. 748/2013 z 2. augusta 2013. Komisia rozhodnutím 2013/423/EÚ z 2. augusta 2013 prijala záväzok predložený v súvislosti s antidumpingovým konaním týkajúcim sa dovozu fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky. Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Konzultácie so zainteresovanými stranami Zainteresované strany, ktorých sa toto konanie týka, už mali možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania v súlade s ustanoveniami základného nariadenia. Získavanie a využívanie expertízy Externá expertíza nebola potrebná. Posúdenie vplyvu Tento návrh je výsledkom vykonávania základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné posúdenie vplyvu, toto nariadenie však obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Zhrnutie navrhovaného opatrenia Komisia uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a následne prijala záväzok predložený v súvislosti s týmto dovozom. Pripojený návrh nariadenia Rady vychádza z konečných zistení, ktorými sa potvrdila existencia dumpingu spôsobujúceho ujmu, a zo skutočnosti, že uloženie opatrení nie je v rozpore so všeobecným záujmom Únie. Aj keď sa rozsah výrobku v konečnej fáze zmenil (vylúčením doštičiek z rozsahu výrobku) a konečné colné sadzby sa mierne prehodnotili, predbežné zistenia sa celkove potvrdili. Od podniku sa očakáva, že počas obdobia platnosti bude uplatňovať dočasné a konečné opatrenia. Preto sa navrhuje, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktorý by sa mal uverejniť najneskôr 5. decembra 2013. Právny základ Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane proti dumpingovému dovozu z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva. Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Európskej únie. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z týchto dôvodov: Forma opatrenia je opísaná v uvedenom základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. Uvedenie spôsobu, akým sa finančná a administratívna záťaž Únie, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov udržiava na čo najnižšej úrovni primeranej cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. Výber nástrojov Navrhované nástroje: nariadenie. Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: V základnom nariadení sa nestanovujú alternatívne možnosti. 4. VPLYV NA ROZPOČET Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Únie. 2013/0369 (NLE) Návrh VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo a s konečnou platnosťou sa vyberá dočasné clo uložené na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, So zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 , o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[1] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho článok 9 ods. 4 a článok 14 ods. 1, So zreteľom na návrh, ktorý po porade s Poradným výborom predložila Európska komisia, keďže: A. POSTUP 1. Dočasné opatrenia (1) Európska komisia (ďalej len „Komisia“) nariadením (EÚ) č. 513/2013[2] (ďalej len „dočasné nariadenie“) uložila dočasné antidumpingové clo na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky (ďalej len „ČĽR“ alebo „príslušná krajina“). (2) Prešetrovanie sa začalo na základe sťažnosti, ktorú 25. júla 2012 podalo združenie EU ProSun (ďalej len „navrhovateľ“) v mene výrobcov predstavujúcich viac než 25 % celkovej výroby fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov v Únii. Podnet obsahoval prima facie dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o značnej ujme, ktorá z neho vyplýva, čo sa považovalo za dostatočný dôvod na začatie prešetrovania. 2. Registrácia (3) Ako sa uvádza v odôvodnení 3 dočasného nariadenia, na základe žiadosti navrhovateľa podloženej požadovanými dôkazmi Komisia prijala 1. marca 2013 nariadenie (EÚ) č. 182/2013[3], ktorým sa zavádza registrácia dovozov fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov a doštičiek) pochádzajúcich alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky, a to od 6. marca 2013. Dočasným nariadením sa zastavila registrácia dovozu na účely antidumpingového prešetrovania v súlade s článkom 14 ods. 5 základného nariadenia, pretože dočasné antidumpingové clo poskytovalo ochranu proti dumpingovému dovozu. (4) Niektoré zainteresované strany tvrdili, že rozhodnutie na registráciu dovozu nebolo podložené, pretože neboli splnené podmienky podľa článku 14 ods. 5 základného nariadenia. Tieto tvrdenia však neboli zdôvodnené ani sa nezakladali na skutkových dôkazoch. Komisia mala v čase prijatia rozhodnutia na registráciu dovozu dostatočné množstvo prima facie dôkazov, ktoré zdôvodňovali potrebu registrácie dovozu, najmä prudké zvýšenie absolútneho objemu dovozu, ako aj podielu na trhu. Tvrdenia v tejto súvislosti sa preto museli zamietnuť. 3. Prijatie záväzku vzhľadom na dočasné clá (5) Rozhodnutím Komisie 2013/423/EÚ z 2. augusta 2013[4] Komisia prijala záväzok, ktorí predložili vyvážajúci výrobcovia spolu s čínskou obchodnou komorou pre dovoz a vývoz strojárskych a elektronických výrobkov (CCCME). 4. Následný postup (6) Po zverejnení podstatných skutočností a úvah, na základe ktorých sa rozhodlo o uložení dočasných antidumpingových opatrení (ďalej len „predbežné zverejnenie“), čínska vláda a niekoľko zainteresovaných strán písomne vyjadrilo svoje stanovisko k predbežným zisteniam. Strany, ktoré o to požiadali, dostali možnosť byť vypočuté. Združenie pre cenovo prístupnú slnečnú energiu (Association for Affordable Solar Energy, AFASE) zastupujúce dovozcov a hospodárske subjekty z odbytovej a dodávateľskej oblasti a jeden dovozca požiadali o vypočutie v prítomnosti úradníka pre vypočutie z Generálneho riaditeľstva pre obchod. (7) Komisia pokračovala v získavaní a overovaní všetkých informácií, ktoré považovala za potrebné pre svoje konečné zistenia. Posúdili sa ústne a písomné pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, a predbežné zistenia sa podľa potreby zodpovedajúcim spôsobom upravili. (8) Okrem toho sa uskutočnili overovacie návštevy v priestoroch týchto spoločností: i) hospodárskych subjektov z odbytovej oblasti – Jayme de la Costa, Pedroso, Portugalsko – Sunedison Spain Construction, Madrid, Španielsko ii) nezávislých konzultantov – Europressedienst, Bonn, Nemecko (9) Združenie AFASE spochybnilo právny základ návštevy, ktorá sa uskutočnila v priestoroch spoločnosti Europressedienst, keďže nejde o zainteresovanú stranu v tomto prešetrovaní, a preto sa na ňu nevzťahuje článok 16 základného nariadenia. Ako sa uvádza v odôvodneniach 99 a 120 dočasného nariadenia, spoločnosť Europressedienst poskytla informácie o makroekonomických ukazovateľoch. Objasňuje sa, že Komisia vykonala overovanie na mieste v priestoroch spoločnosti Europressedienst v zmysle zásady správneho úradného postupu na overenie spoľahlivosti a správnosti údajov, na ktorých Komisia založila svoje zistenia. (10) Čínska vláda zopakovala tvrdenie, že sprístupnením spisov z prešetrovania zainteresovaným stranám boli porušené jej práva na obhajobu, pretože i) v prípade spisov bez „opodstatneného dôvodu“ chýbali informácie z verzie, ktorá nemá dôverný charakter, ktoré boli predložené alebo poskytnuté v dostatočne podrobných zhrnutiach alebo vo výnimočných prípadoch dôvody neposkytnutia zhrnutia vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, ii) chýbal celý vyplnený dotazník výrobcu z Únie vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, a iii) zdržania pri sprístupňovaní dotazníkov výrobcov z Únie vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, boli pre zainteresované strany nadmerné. (11) i) Vzhľadom na tvrdenie, že chýbali informácie zo spisu z prešetrovania, zainteresovaná strana nešpecifikovala, o ktoré informácie ide. ii) Jej tvrdenie, že nebol sprístupnený celý vyplnený dotazník vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, bolo nesprávne. iii) Pokiaľ ide o zdržania pri sprístupňovaní dotazníkov výrobcov z Únie zaradených do vzorky vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, bolo dotknutej strane vysvetlené, že dotazníky sa do spisu, ktorý nemá dôverný charakter, dávali až po kontrole ich úplnosti a po kontrole racionálnosti zhrnutí. S cieľom zaistiť právo výrobcov z Únie na anonymitu sa takisto zabezpečilo, aby sa vo verziách dotazníkov, ktoré nemajú dôverný charakter, naozaj neodhalila totožnosť príslušného výrobcu z Únie. V niektorých prípadoch preto strana predkladajúca dotazník musela zodpovedajúcim spôsobom opraviť údaje vo verzii, ktorá nemá dôverný charakter, predtým ako mohli byť sprístupnené ostatným zainteresovaným stranám. (12) V každom prípade sa domnievame, že sa tým nijako nenarušilo právo zainteresovaných strán na obhajobu. Komisia poskytla všetkým zainteresovaným stranám príležitosť včas reagovať na informácie uvedené v spise z prešetrovania, tak aby sa mohli zohľadniť ich pripomienky, ak sú opodstatnené a zaručené, a to predtým, než sa v rámci prešetrovania urobili akékoľvek závery. Zainteresovaná strana mala každú príležitosť na pripomienkovanie dotazníkov od výrobcov z Únie zaradených do vzorky aj po predbežnom a konečnom zverejnení. Preto aj ak sú zistenia a prístup do spisu z prešetrovania zainteresovaným stranám založené na rôznych právnych ustanoveniach, malo by sa poznamenať, že zainteresované strany mali veľa príležitostí na pripomienkovanie všetkých informácií sprístupnených každou stranou prešetrovania. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. (13) Všetky zainteresované strany boli informované o podstatných skutočnostiach a okolnostiach, na základe ktorých sa malo odporučiť uloženie konečného antidumpingového cla na dovoz fotovoltických modulov na báze kryštalického kremíka a hlavných komponentov (t. j. článkov) s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielaných z Čínskej ľudovej republiky a konečný výber súm získaných z dočasného cla (ďalej len „konečné zverejnenie“). Všetkým stranám sa poskytla lehota, v rámci ktorej mohli predložiť pripomienky týkajúce sa tohto konečného zverejnenia. (14) Pripomienky, ktoré predložili zainteresované strany, sa posúdili, a v prípade potreby aj zohľadnili. 5. Prijatie záväzku vzhľadom na konečné clá (15) Po konečnom zverejnení Komisia dostala zmenenú ponuku záväzku od vyvážajúcich výrobcov spolu s čínskou obchodnou komorou, ktorá sa vzťahuje aj na súbežne vykonávané antisubvenčné prešetrovanie. Rozhodnutím Komisie 2013/XXX/EÚ z XX. decembra 2013 Komisia potvrdila prijatie tohto záväzku. 6. Strany, ktorých sa konanie týka a) Výrobcovia zaradení do vzorky (16) Po uložení dočasných opatrení niektoré zainteresované strany znova zopakovali tvrdenie, že z dôvodu prílišného dodržiavania dôvernosti nemali možnosť vyjadriť sa k výberu vzorky výrobcov z Únie, a teda ani riadne uplatniť svoje právo na obhajobu. Komisia sa už k tejto veci vyjadrila v odôvodnení 9 dočasného nariadenia. Keďže v tejto súvislosti neboli predložené žiadne nové informácie, závery uvedené v odôvodnení 9 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. (17) Čínska vláda zopakovala svoje tvrdenie, že nie je zaručené dodržiavanie dôvernosti v prípade mien navrhovateľov a výrobcov z Únie zaradených do vzorky. Ako už bolo uvedené v odôvodnení 9 dočasného nariadenia, výrobcovia z Únie požiadali o dôverné zaobchádzanie s ich menami z dôvodu rizika odvetných opatrení. Komisia považuje tieto žiadosti za dostatočne opodstatnené na to, aby sa im vyhovelo. Informácie, ktoré boli poskytnuté Komisii na zdôvodnenie rizika odvetných opatrení, nemožno zverejniť pre tretie strany, pretože takéto zverejnenie by bolo v rozpore s účelom žiadosti o zachovanie dôvernosti. Navyše v prípade, keď výrobca z Únie prehodnotil svoje postavenie a odhalil svoju identitu tým, že vyplnil žiadosť na súd proti dočasnému nariadeniu, už viac neexistuje dôvod na zverejnenie informácií, na základe ktorých bola udelená anonymita, pretože identita bola odhalená. (18) Po predbežnom zverejnení jedna zainteresovaná strana opätovne zdôraznila, že informácie, na ktorých sa zakladal výber vzorky, neboli spoľahlivé, v tejto súvislosti však neposkytla žiadne nové dôkazy. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. (19) Po konečnom zverejnení čínska obchodná komora zopakovala tvrdenia týkajúce sa metódy použitej na výber dočasnej vzorky výrobcov z Únie. Predovšetkým tvrdí, že inštitúcie nevzali do úvahy 120 výrobcov. Komisia sa už k tejto veci vyjadrila v odôvodnení 9 dočasného nariadenia. Okrem toho inštitúcie overili činnosti spoločností uvedených v danom zozname. Ukázalo sa, že daný zoznam zahŕňa hospodárske subjekty vykonávajúce montáž, distribútorov, prepojených dovozcov a vyvážajúcich výrobcov v Číne, Taiwane a Indii. Preto nebolo možné preukázať, že inštitúcie prehliadli značnú časť výrobcov z Únie. Okrem toho čínska obchodná komora nespochybnila celkovú výrobu Únie poskytnutím alternatívnych údajov ani nepredložila dôkazy o tom, že reprezentatívnosť vzorky mohla byť ovplyvnená, pretože žiadny z uvedených dodatočných výrobcov z Únie by nebol zaradený do vzorky, ak by o nich Komisia vedela. (20) Po vylúčení doštičiek z vymedzenia príslušného výrobku, a teda aj z rozsahu jeho prešetrovania, ako sa uvádza v odôvodnení 32, sa konečná vzorka skladala z ôsmich výrobcov z Únie. Keďže neboli predložené žiadne ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu výrobcov z Únie, potvrdzujú sa uvedené odôvodnenia 7 až 10 dočasného nariadenia v zmenenom znení. b) Neprepojení dovozcovia zaradení do vzorky (21) Po uložení dočasných opatrení uvedených v odôvodnení 12 dočasného nariadenia Komisia oslovila ďalších dovozcov, ktorí už spolupracovali pri prešetrovaní v počiatočnej fáze, keďže poskytli základné informácie o svojich činnostiach týkajúcich sa výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, počas obdobia prešetrovania, ako sa uvádza v oznámení o začatí konania. Cieľom bolo určiť, či by sa vzorka neprepojených dovozcov mohla rozšíriť. Prihlásilo sa šesť spoločností klasifikovaných ako neprepojení dovozcovia, ktorí obchodujú s príslušným výrobkom (t. j. nakupujú ho a opätovne predávajú), a tieto spoločnosti boli ochotné ďalej spolupracovať na prešetrovaní. Päť z týchto šiestich spoločností odpovedalo v stanovenej lehote. Z piatich odpovedí sa len tri považovali za dostatočne úplné, aby umožnili zmysluplné posúdenie. Na tomto základe sa vzorka neprepojených dovozcov rozšírila a pozostávala zo štyroch dovozcov modulov, čo predstavovalo približne 2 % – 5 % celkového dovozu z príslušnej krajiny. Vzhľadom na štruktúru neprepojených dovozcov, ktorí predstavovali väčšinou malé a stredné podniky, nebolo možné získať vzorku s väčším podielom vzhľadom na obmedzené prostriedky, ktoré boli inštitúciám k dispozícii. (22) Vzhľadom na to, že neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu vzorky neprepojených dovozcov, potvrdzujú sa uvedené odôvodnenia 11 a 12 dočasného nariadenia v zmenenom znení. a) Vyvážajúci výrobcovia zaradení do vzorky (23) Po predbežnom zverejnení niekoľko spoločností nezaradených do vzorky predložilo pripomienky, v ktorých tvrdilo, že ich situácia je odlišná od situácie spoločností zaradených do vzorky. Tvrdili, že v dôsledku toho by mali využívať výhody individuálnej colnej sadzby podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia. Pre veľký počet spolupracujúcich spoločností (často skupín spoločností) však nebolo možné jednotlivo prešetriť všetky spoločnosti. Pre tieto spoločnosti preto platí vážená priemerná colná sadzba spoločností zaradených do vzorky podľa článku 9 ods. 6. (24) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa výberu vzorky vyvážajúcich výrobcov, odôvodnenia 13 a 14 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. 7. Obdobie prešetrovania a posudzované obdobie (25) Ako sa stanovuje v odôvodnení 19 dočasného nariadenia, do prešetrovania dumpingu a ujmy bolo zahrnuté obdobie od 1. júla 2011 do 30. júna 2012 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Preskúmanie vývoja významného z hľadiska posúdenia ujmy sa vzťahovalo na obdobie od roku 2009 do konca obdobia prešetrovania (ďalej len „posudzované obdobie“). B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 1. Úvod (26) Ako sa uvádza v odôvodneniach 20 až 49 dočasného nariadenia, predbežne vymedzeným výrobkom sú fotovoltické moduly alebo panely na báze kryštalického kremíka a články a doštičky typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka s pôvodom v Čínskej ľudovej republike alebo odosielané z Čínskej ľudovej republiky. Hrúbka článkov a doštičiek nepresahuje 400 mikrometrov. Tento výrobok je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN 3818 00 10, ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90 (ďalej len „príslušný výrobok“). (27) Z vymedzenia príslušného výrobku sú vylúčené tieto druhy výrobkov: – prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a ktoré zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie a akumulátory, – tenkovrstvové fotovoltické výrobky, – fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s inou funkciou, ako je výroba elektrickej energie, a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka. 2. Tvrdenia týkajúce sa vymedzenia výrobku 2.1. Vylúčenie doštičiek (28) Po predbežnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že doštičky by sa mali vylúčiť z vymedzenia výrobku, keďže majú iné fyzikálne, chemické a technické vlastnosti ako články a moduly. Okrem tvrdení predložených počas predbežnej fázy boli v tejto súvislosti predložené ďalšie dve tvrdenia po predbežnom zverejnení. (29) Po prvé, zainteresované strany tvrdili, že doštičky možno okrem výroby článkov použiť aj na iné účely, najmä výrobu integrovaných obvodov a ďalších mikrozariadení. V tejto súvislosti treba poznamenať, že do tohto prešetrovania nie sú zahrnuté všetky doštičky v rozsahu výrobku, ktorý je obmedzený na „doštičky typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka“, a že „hrúbka“ týchto doštičiek „nepresahuje 400 mikrometrov". Aj keď sa doštičky bezpochyby nachádzajú v iných zariadeniach, prešetrovanie sa nevzťahovalo na doštičky, ktoré sa používajú na výrobu iných výrobkov, napríklad integrovaných obvodov. Okrem toho sa žiadni výrobcovia, dovozcovia alebo používatelia na trhu s týmito inými typmi doštičiek neprihlásili s tvrdením, že na ich doštičky by sa malo vzťahovať dočasné antidumpingové clo. Preto možno potvrdiť, že tieto iné typy doštičiek nie sú predmetom rozsahu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania. To zároveň ukazuje, že doštičky nemajú nevyhnutne rovnaké konečné použitie ako články a moduly. (30) Po druhé, zainteresované strany tvrdili, že nespracované doštičky nemajú žiadne podstatné elektrické vlastnosti, ktorými sa solárne články a moduly odlišujú od iných výrobkov. Doštičkám predovšetkým chýba schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia, čo je hlavnou funkciou fotovoltických článkov a modulov na báze kryštalického kremíka. (31) Toto tvrdenie možno akceptovať. Naozaj po ďalšom overovaní a napriek tomu, čo je uvedené v odôvodnení 36 dočasného nariadenia, že „moduly, články a doštičky majú rovnaké konečné použitie, premieňajú slnečné žiarenie na elektrickú energiu“, až keď sa doštička transformuje do článku, získa schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. (32) V dôsledku rôznych základných fyzikálnych a technických charakteristík vymedzených počas prešetrovania, ako je okrem iného schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia, dospelo sa k záveru, že doštičky by mali byť vylúčené z vymedzenia príslušného výrobku, a teda aj z tohto prešetrovania. 2.2. Samostatné prešetrovania pre články a moduly (33) Zainteresované strany opakovane zdôraznili, že články a moduly nie sú jedným výrobkom, a preto by sa mali posudzovať samostatne, a najmä zopakovali tvrdenia, ktorými sa už zaoberali odôvodnenia 27 až 39 dočasného nariadenia. Články a moduly majú na rozdiel od doštičiek spoločné rovnaké základné vlastnosti, t. j. schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. Tieto tvrdenia sa preto zamietli. (34) Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že samotné články nedokážu vyrábať elektrickú energiu. Uviedol, že na to, aby ju vyrábali, sa musia integrovať do modulov. Každý článok však má sám osebe kapacitu vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia s výkonom 4W. Aj keď tento výkon nie je postačujúci pre väčšinu zariadení, ktoré si vyžadujú zostavu viacerých článkov do modulov, neznamená to, že článok nemá sám osebe kapacitu vyrábať elektrickú energiu. (35) Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že zo skutočnosti, že nie je možné stanoviť normálnu hodnotu pre moduly na základe normálnej hodnoty pre články, ako je opísané v uvedenom odôvodnení 100, vyplýva, že moduly a články by sa nemali považovať za jeden výrobok. (36) V tejto súvislosti sa poznamenáva, že vo väčšine antidumpingových prešetrovaní vrátane súčasného prešetrovania sa normálne hodnoty a vývozné ceny porovnávajú na základe druhov výrobku. To sa robí preto, lebo veľmi široká škála druhov výrobku má často rovnaké fyzikálne, technické a/alebo chemické vlastnosti, čo často vedie k situácii, v ktorej druhy výrobku so značne odlišnými nákladmi a cenami spadajú do vymedzenia „príslušný výrobok“. Samotná skutočnosť, že nie je možné stanoviť normálnu hodnotu pre istý druh výrobku na základe normálnej hodnoty iného druhu výrobku sama osebe neznamená, že tieto druhy výrobku nemožno považovať sa jeden výrobok. Ako sa opisuje v odôvodnení 32, články aj moduly majú rovnaké základné fyzikálne a technické charakteristiky vymedzené počas prešetrovania, ako je okrem iného schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. (37) Ďalej sa tvrdí, že ak články a moduly sú jedným výrobkom s malými rozdielmi, prispôsobenie cien článkov na stanovenie ceny modulov by nemalo byť náročné. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že neexistuje taká podmienka, aby medzi rôznymi druhmi príslušného výrobku boli len malé rozdiely. Naopak, je postačujúce, že rôzne druhy príslušného výrobku majú rovnaké fyzikálne, technické a/alebo chemické vlastnosti. V tomto prípade ide o moduly a články a okrem iného o schopnosť vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. (38) Rovnaká strana ďalej tvrdila, že články nie sú len iným druhom modulu, ale úplne iným výrobkom. Článok je v skutočnosti hlavným komponentom modulu. Článok ako hlavný komponent jednoznačne nie je „úplne iným výrobkom“, pretože, ako sa uvádza v odôvodnení 32, moduly a články majú rovnaké základné vlastnosti, ktoré im umožňujú vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. (39) Rovnaká strana navyše tvrdila, že pri výbere vzoriek výrobcov z Únie a čínskych vývozcov sa bral do úvahy rozdiel medzi článkami a modulmi. Preto by sa mali stanoviť rôzne colné sadzby pre moduly a články. V tejto súvislosti sa potvrdzuje, že rozdiel medzi modulmi a článkami sa naozaj vzal do úvahy pri výbere vzorky výrobcov z Únie a čínskych vývozcov, ako je uvedené v odôvodneniach 10 a 14 dočasného nariadenia. To sa však uskutočnilo len z toho dôvodu, aby vzorka bola reprezentatívna, a ako také to neznamená, že články a moduly by sa nemali považovať za jeden príslušný výrobok alebo že by sa pre články a moduly mali stanoviť odlišné colné sadzby. Na zabezpečenie, aby vzorka bola reprezentatívna pre všetky druhy výrobku, je naozaj dôležité rozlišovať pri výbere vzorky medzi článkami a modulmi. Okrem toho, keďže sa vyskytla istá úroveň neistoty, pokiaľ ide o otázku či sa články a moduly majú považovať za jeden výrobok alebo dva odlišné výrobky, bolo potrebné zabezpečiť reprezentatívnosť oboch možných výsledkov. (40) Ďalej sa tvrdilo, že uvedené odôvodnenie 100, v ktorom sa uvádza, že spracovateľské náklady modulov sú vysoké, je v rozpore s odôvodnením 32 dočasného nariadenia, v ktorom sa uvádza, že pridaná hodnota nie je koncentrovaná v konkrétnej fáze výrobného procesu. V tejto súvislosti sa pripomína, že v odôvodnení100 sa takisto objasňuje, že cenový rozdiel medzi článkami a modulmi je 34 %, čo znamená, že 66 % hodnoty modulov vyplýva z článku. Preto sa dospelo k záveru, že pridaná hodnota nie je koncentrovaná v konkrétnej fáze výrobného procesu. (41) Vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že skutočnosť, že podnik ukladá rôzne minimálne dovozné ceny a objemy pre články a moduly, potvrdzuje, že moduly a články sú odlišné výrobky, ktoré si vyžadujú dve odlišné prešetrovania. Rôzne minimálne dovozné ceny však len naznačujú, že články a moduly sú rôznymi skupinami druhov výrobku, ktoré sa predávajú za odlišné ceny. Preto je potrebné stanoviť odlišné ceny, aby minimálne dovozné ceny mali význam. (42) Okrem toho skutočnosť, že články a moduly sú odlišné druhy výrobku, nie je až taká významná pre vymedzenie príslušného výrobku. Na vymedzenie príslušného výrobku je postačujúce, že výrobky majú rovnaké základné vlastnosti a konečné použitie, čo platí pre moduly a články, ako je opísané v odôvodneniach 32 a 48 v tomto poradí. (43) Čínska vláda tvrdila, že posúdenie, či sú články a moduly jediným príslušným výrobkom, sa nezaoberá niekoľkými kritériami, ktoré stanovil odvolací orgán v správe ES – Azbest[5]. Tieto kritériá sa však používajú pre vymedzenie pojmu „podobný výrobok“, a nie príslušný výrobok. Inými slovami, tieto kritériá sa majú používať na vymedzenie podobného výrobku, napríklad podobného výrobku vyrábaného výrobným odvetvím Únie, ktorý sa potom porovná s príslušným výrobkom, ktorý vyvážajú čínski vyvážajúci výrobcovia. Tieto kritériá nie sú relevantné pre vymedzenie príslušného výrobku. V každom prípade inštitúcie konštatujú, že uplatňovanie kritérií použitých v správe ES – Azbest pri vymedzení príslušného výrobku by v tomto prípade neviedlo k odlišnému výsledku. Prvé a druhé kritérium (vlastnosti, povaha a kvalita alebo konečné použitie) sú identické s kritériami týkajúcimi sa fyzikálnych, chemických a technických vlastností a konečného použitia, ktoré boli použité v predchádzajúcich odôvodneniach. Tretie kritérium (záujmy a zvyky spotrebiteľov) nie je v tomto prípade veľmi užitočné, pretože články sú kľúčovým komponentom modulov, a pokiaľ ide o štvrté kritérium, zatriedenie do colnej triedy, poznamenáva sa, že články aj moduly možno deklarovať pod colným označením 8541 40 90, pričom colné označenia pod položkou 8501 sa týkajú elektrických generátorov vo všeobecnosti, a nie konkrétne solárnych výrobkov. (44) Iné zainteresované strany tvrdili, že objektívne uplatňovanie kritérií vypracovaných Súdnym dvorom v predchádzajúcich prípadoch[6] údajne vedie k záveru, že moduly a články sú odlišné výrobky. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že súd len naznačil počet kritérií, ktoré možno vziať do úvahy, nie je povinnosťou použiť vo všetkých prípadoch všetky kritériá, keďže nie všetky sú relevantné. Tieto kritériá sa posúdili v odsekoch 27 až 39 dočasného nariadenia, kde sa zistilo, že počet kritérií nie je v tomto prípade podstatný. Vo veci Brosmann sa posúdenie, či rôzne druhy topánok patria do „príslušného výrobku“ takisto robilo len na základe troch kritérií, ktoré sa považovali za relevantné. Keďže zainteresované strany nepredložili žiadne zdôvodnenie, prečo objektívne uplatňovanie kritérií vedie k záveru, že moduly a články sú odlišné výrobky, tvrdenie nemožno akceptovať. (45) Okrem toho treba pripomenúť, že články a moduly majú rovnaké základné konečné použitie, t. j. predávajú sa na účely zabudovania do fotovoltických solárnych systémov. Ako sa uvádza v odôvodnení 28 dočasného nariadenia, výkonnosť modulov je priamo spojená s výkonnosťou článkov. (46) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že s vylúčením doštičiek z rozsahu výrobku a z dôvodu, že na výrobu modulov z článkov je potrebné významné spracovanie, tvrdenie, že články a moduly majú rovnaké konečné použitie, nie je podložené. Takisto sa tvrdilo, že posúdenie, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, vychádza z predpokladu, že doštičky, moduly a články majú rovnaký výrobný proces. (47) Po prvé, záver, že posúdenie, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, je založené na výrobnom procese, je nesprávny. Aj keď obe vyjadrenia sú naozaj uvedené v rovnakom odôvodnení 36 dočasného nariadenia, neznamená to, že jeden záver je založený na druhom predpoklade. Výraz „okrem toho“, ktorý oddeľuje tieto dve vyjadrenia, zreteľne objasňuje, že druhé vyjadrenie nie je založené na prvom vyjadrení. Okrem toho sa tieto dve vyjadrenia vzťahujú na odlišné záležitosti pod nadpisom „Konečné použitie a zameniteľnosť“. Prvé vyjadrenie týkajúce sa výrobného procesu sa zaoberá zameniteľnosťou, pričom druhé vyjadrenie sa zaoberá konečným použitím. Základný predpoklad, a to posúdenie, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, vychádza z predpokladu, že doštičky, moduly a články majú rovnaký výrobný proces, je preto nesprávny. (48) Pokiaľ ide o skutočné konečné použitie článkov a modulov, zainteresované strany nepopreli, že moduly a články sa predávajú na integrovanie do fotovoltických solárnych systémov. Záver, že moduly a články majú rovnaké konečné použitie, sa preto potvrdzuje. 2.3. Monokryštalické a multikryštalické články (49) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že v Európskej únii sa nevyrábajú monokryštalické články a že jej dovoz monokryštalických článkov nekonkuruje výrobnému odvetviu Únie. Po prešetrení sa však ukázalo, že monokryštalické články sa v Únii vyrábajú . Toto tvrdenie sa preto zamietlo. Všeobecný súd v každom prípade vo veci Brosmann tvrdil, že neexistencia výroby určitého druhu výrobku v Spoločenstve nie je rozhodujúca. 2.4. Doložka „odosielané z“ (50) Zainteresované strany tvrdili, že rozšírenie rozsahu prešetrovania bolo na výrobky „odosielané z“ ČĽR, zatiaľ čo prešetrovanie sa začalo len proti výrobkom s pôvodom v ČĽR, čo nie je odôvodnené. (51) Tovar odosielaný z ČĽR sa však zahrnul už v počiatočnej fáze. V bode 5 oznámenia o začatí konania[7] sa uvádza, že „spoločnosti odosielajúce príslušný výrobok z Čínskej ľudovej republiky, ktoré sa domnievajú, že celý vývoz alebo časť tohto vývozu nemá na colné účely pôvod v Čínskej ľudovej republike, sa vyzývajú, aby sa v rámci prešetrovania prihlásili a poskytli všetky podstatné informácie“. Preto je zrejmé, že všetky spoločnosti odosielajúce výrobky z ČĽR mali príležitosť spolupracovať pri tomto prešetrovaní. Okrem toho, keďže výrobok, ktorý je predmetom prešetrovania, často obsahuje zložky a časti z rôznych krajín, v bode 5 oznámenia o začatí konania sa takisto uviedlo, že na vyriešenie tejto záležitosti „sa môžu prijať osobitné ustanovenia“. (52) Preto sa usudzuje, že všetky dotknuté hospodárske subjekty boli náležite informované o tom, že v prípade potreby možno prijať osobitné ustanovenia v súvislosti s tovarom odosielaným z ČĽR, a boli vyzvané, aby spolupracovali na prešetrovaní. Rozsah prešetrovania sa teda nerozšíril na výrobky „odosielané z ČĽR“, pretože tieto výrobky boli zahrnuté od začiatku prešetrovania. (53) Po zverejnení zainteresované strany tvrdili, že bez ohľadu na ustanovenia v oznámení o začatí konania uvedené v odôvodnení 51 bolo prešetrovanie obmedzené na tovar s pôvodom v ČĽR a neposudzoval sa v ňom vplyv tovaru odosielaného z ČĽR. (54) V tejto súvislosti sa poznamenáva, že na zabezpečenie posúdenia všetkého tovaru odosielaného z ČĽR a nielen tovaru s pôvodom v ČĽR sa prijali nasledujúce kroky: · Všetky spoločnosti, ktoré dovážajú príslušný výrobok z ČĽR, boli vyzvané, aby sa v rámci prešetrovania prihlásili, a to bez ohľadu na pôvod tovaru. · V prílohe A k oznámeniu o začatí konania boli vývozcovia požiadaní, aby oznámili informácie o všetkých výrobkoch, ktoré spoločnosť vyrába. Tieto informácie neboli obmedzené na tovar s pôvodom v ČĽR. · Na základe týchto informácií, ktoré zahŕňali celý vývoz do EÚ bez ohľadu na pôvod tovaru, sa vybrala reprezentatívna vzorka. · Výrobcovia zaradení do vzorky dostali dotazník pre „výrobcov vyvážajúcich do Európskej únie“ a ČĽR sa označila ako „príslušná krajina“, nie ako krajina pôvodu. Preto je zrejmé, že sa preskúmal všetok tovar bez ohľadu na jeho pôvod. (55) Na tomto základe sa dospelo k záveru, že prešetrovanie zahŕňalo všetok tovar s pôvodom v ČĽR alebo odosielaný z ČĽR a že zistenia prešetrovania vrátane dumpingu a ujmy sa týkajú všetkého tovaru s pôvodom v ČĽR alebo odosielaného z ČĽR. (56) Po konečnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že sťažnosť obsahuje iba evidentné dôkazy týkajúce sa dovozu solárnych panelov s pôvodom v Čínskej ľudovej republike, a nie tovaru odosielaného z Čínskej ľudovej republiky. V tejto súvislosti treba objasniť, že sťažnosť sa naozaj vzťahuje na tovar „z ČĽR“, čo možno vidieť na titulnej strane s odtlačkom pečiatky, ktorú predložil navrhovateľ. Pred touto stranou je ďalšia strana spisu, ktorá používa formuláciu „s pôvodom v Čínskej ľudovej republike“. Táto však nebola súčasťou dokumentu, ktorý predložil navrhovateľ, ale pridali ju útvary Komisie, pričom použili názov prešetrovania namiesto zopakovania názvu sťažnosti. Preto sa usudzuje, že sťažnosť sa vzťahovala na všetok tovar z ČĽR, či už s pôvodom v ČĽR alebo nie. (57) Čínski vyvážajúci výrobcovia ďalej tvrdili, že od vyvážajúcich výrobcov v tretích krajinách nemožno odôvodnene očakávať, že vedia, že aj ich výrobky môžu byť predmetom prešetrovania. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že opatrenia sa netýkajú tovaru v režime tranzit v zmysle článku V GATT. Preto vyvážajúci výrobcovia, ktorí nevykonávajú v ČĽR žiadne činnosti, nie sú opatreniami ovplyvnení. Okrem toho sa neprihlásili žiadni vyvážajúci výrobcovia v tretích krajinách a nepredložili tvrdenie, že na výrobky, ktoré vyvážajú, sa vzťahuje antidumpingové clo. (58) Rovnakí vyvážajúci výrobcovia tvrdili, že vyvážajúci výrobcovia v tretích krajinách neboli vyzvaní, aby sa prihlásili, a nedostali príležitosť dokázať, že ich výrobky nie sú dumpingové. Inštitúcie sa domnievajú, že tí vyvážajúci výrobcovia, ktorí nevykonávajú žiadne činnosti v ČĽR, nie sú ovplyvnení opatreniami, pretože ich tovar, ak by bol odosielaný z ČĽR, by sa nachádzal v tranzite. Všetci ostatní vyvážajúci výrobcovia boli o tom, že ich činnosti sú súčasťou prešetrovania, informovaní v oznámení o začatí konania,. (59) Čínska vláda tvrdila, že aj keď článok 1 ods. 3 základného nariadenia umožňuje odchýlku od zásady, že vyvážajúca krajina je krajinou pôvodu, tento článok nemožno v tomto prípade použiť. Na podporu tohto argumentu tvrdia, že nebola predložená žiadna úplná analýza, z ktorej by vyplývalo, že vyvážajúca krajina môže byť prechodnou krajinou. Inštitúcie nesúhlasia s týmto výkladom článku 1 ods. 3 základného nariadenia. Žiadna strana nespochybňuje, že v ČĽR je sústredená značná výroba. To, či ČĽR je alebo nie je krajinou pôvodu konečného tovaru závisí od niekoľkých faktorov. Analýza dumpingu, ujmy, príčinných súvislostí a záujmu Únie, ktorú vykonali inštitúcie, sa týka výroby bez ohľadu na to, či dokončený vyvezený tovar má na colné účely pôvod v ČĽR. Keďže existovali silné náznaky, že nie všetky výrobky, ktoré boli aspoň čiastočne vyrobené v ČĽR, by sa považovali za výrobky, ktoré majú na colné účely pôvod v ČĽR, inštitúcie sa rozhodli. že je potrebné zahrnúť aj výrobky, pre ktoré je ČĽR len prechodnou krajinou. (60) Čínska vláda ďalej tvrdila, že keďže žiadnemu čínskemu výrobcovi nebolo udelené THZ, neexistuje žiadna porovnateľná cena pre solárne panely z ČĽR, a preto ČĽR nemožno použiť ako prechodnú krajinu. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že ako príklady sa poskytli len tri podmienky článku 1 ods. 3 základného nariadenia a nie všetky podmienky môžu byť relevantné vo všetkých prípadoch. V súčasnom prípade, keďže žiadny čínsky vývozca nedostal THP, porovnateľná cena sa musela stanoviť v analogickej krajine – a táto porovnateľná cena je rovnaká bez ohľadu na to, či sa ČĽR považuje za krajinu pôvodu alebo za prechodnú krajinu. Preto je otázka, či existuje porovnateľná cena v „danej krajine“ nepodstatná, pretože v tomto prípade sa porovnateľná cena nestanovila v „danej krajine“, ale v analogickej krajine. 2.5. Prenosné solárne nabíjačky (61) Po predbežnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že vymedzenie pojmu „prenosné solárne nabíjačky“, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov, je príliš obmedzené a malo by sa rozšíriť na výrobky s podobnou funkciou, na ktoré sa toto vymedzenie nevzťahuje, napríklad na výrobky podobnej veľkosti, ktoré používajú väčší počet menších článkov. (62) Okrem toho zainteresované strany tvrdili, že vymedzenie pojmu „fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení“, je príliš obmedzené, pretože je vylúčené len úplné elektrické zariadenie, pričom solárne súčiastky na začlenenie do elektrických zariadení nie sú nevyhnutne vylúčené. (63) Analýza uvedených tvrdení skutočne ukázala, že je vhodnejšie pridať k vylúčeniu takýchto výrobkov kritérium založené na technickej norme. Predovšetkým sa zistilo, že vo vymedzeniach nasledujúcej normy sa vhodnejšie vymedzujú výrobky, ktoré by sa mali vylúčiť z rozsahu opatrení: medzinárodná norma IEC 61730-1, triedy zariadení, trieda C: zariadenia s obmedzeným napätím a obmedzeným výkonom (s. 13)[8]. (64) Po konečnom zverejnení sa prijali pripomienky týkajúce sa vylúčenia na základe uvedenej medzinárodnej normy. Tvrdilo sa, že vhodnejšie ako odkazovanie na normu by bolo stanovenie vylúčenia na základe výstupného napätia a výkonu, ako „moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V a výkonom nepresahujúcim 50 W určené len na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakými vlastnosťami napätia a výkonu“. Toto tvrdenie možno akceptovať a vylúčenie sa nakoniec určí na základe tohto vymedzenia. 2.6. Solárne moduly zabudované do striech (65) Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že solárne moduly zabudované do striech by sa mali vylúčiť z rozsahu prešetrovania výrobku, pretože spájajú funkčnosť solárneho modulu so strešnou škridlou alebo bridlicou. Preto nie sú priamo zameniteľné so štandardným solárnym modulom. (66) Z prešetrovania sa však vyplynulo, že štandardné moduly a solárne moduly zabudované do striech musia byť v súlade s rovnakými elektrickými normami. Okrem toho, kým solárny modul zabudovaný do striech nemožno jednoducho nahradiť štandardným modulom, možno ho nahradiť štandardným modulom vrátane strešných škridiel alebo bridlice. Tieto výrobky preto majú rovnakú základnú technickú vlastnosť umožňujúcu vyrábať elektrickú energiu zo slnečného žiarenia. Pridaná funkčnosť (ktorá je za iných okolností zabezpečená strešným materiálom) sa nepovažuje za významnú a nezaručuje vylúčenie solárnych modulov zabudovaných do striech z rozsahu výrobku. (67) Po konečnom zverejnení rovnaká zainteresovaná strana tvrdila, že z dôvodu neexistencie dvojitej zameniteľnosti medzi solárnymi modulmi zabudovanými do striech a štandardnými solárnymi modulmi by sa solárne moduly zabudované do striech mali vylúčiť z rozsahu opatrení, pričom sa odvolala na prípad týkajúci sa obuvi[9] vo všeobecnosti a konkrétne na prípad atletickej obuvi „STAF“ s osobitnou technológiou. Dôvodov na vylúčenie obuvi „STAF“ však bolo niekoľko a Všeobecný súd vo veci Brosmann[10] nepovažoval neexistenciu dvojitej zameniteľnosti samu osebe za dostatočný dôvod vylúčenia, čo potvrdzuje, že veľmi odlišné výrobky, ako napríklad vychádzková obuv a turistická obuv, sa naozaj môžu považovať za príslušný výrobok v jednom antidumpingovom prešetrovaní napriek ich rozdielom. (68) Okrem toho zainteresovaná strana tvrdila, že neexistencia výroby v Únii a skutočnosť, že zainteresovaná strana vlastní práva duševného vlastníctva, sú údajne potvrdením toho, že solárne panely zabudované do striech sú inovatívne a odlišné od iných výrobkov. Ak sa však znovu spomenie prípad obuvi, ktorý uviedla zainteresovaná strana, Všeobecný súd vo veci Brosmann skonštatoval, že vzhľadom „na neexistenciu výroby tohto druhu obuvi v Spoločenstve a na existenciu patentu, treba uviesť, že nejde o rozhodujúce tvrdenia.“[11]. V dôsledku toho sa patentovaná technická obuv v danom prípade považovala za príslušný výrobok. (69) Zainteresovaná strana takisto tvrdila, že solárne moduly zabudované do striech by mali byť vylúčené z vymedzenia príslušného výrobku, pretože sa predávajú za podstatne vyššie ceny ako štandardné moduly. Podobne aj v uvedenom prípade obuvi STAF bola určitá cena vylúčená z príslušného výrobku. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že solárne moduly zabudované do striech spájajú funkčnosť solárneho modulu a strešnej škridly alebo bridlicovej škridly, ako sa uvádza v odôvodnení 66. Priame porovnanie cien preto nie je významné, keďže pridaná funkčnosť prirodzene vedie k vyšším cenám. (70) V odpovedi na toto tvrdenie zainteresovaná strana tvrdila, že na základe tejto argumentácie by nikdy nebolo možné uplatňovať cenové rozdiely ako dodatočný ukazovateľ odôvodňujúci vylúčenie z rozsahu výrobku. Tento výklad je však príliš ďalekosiahly. V predchádzajúcom odôvodnení sa tvrdí len to, že v tomto konkrétnom prípade, v ktorom solárne modely zabudované do striech spájajú funkčnosť príslušného výrobku a iného výrobku (teda strešnej škridly alebo bridlicovej škridly), cena prirodzene nie je dôležitá. To však v žiadnom prípade neznamená, že v iných prípadoch nemôže byť cenový rozdiel užitočným ukazovateľom na stanovenie, či by sa výrobok mal vylúčiť z vymedzenia príslušného výrobku. (71) Na záver, zainteresovaná strana tvrdila, že jej dodávateľovi solárnych modulov zabudovaných do striech by sa mala udeliť možnosť záväzku minimálnej ceny. Zdá sa však, že príslušný čínsky vývozca nespolupracoval pri prešetrovaní a ako nespolupracujúca strana nie je oprávnený zúčastniť sa na záväzku. Toto tvrdenie sa preto nemohlo prijať. 3. Záver (72) Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa rozsah výrobku s konečnou platnosťou vymedzuje ako fotovoltické moduly alebo panely na báze kryštalického kremíka a články typu používaného vo fotovoltických moduloch alebo paneloch na báze kryštalického kremíka s pôvodom v ČĽR alebo odosielané z ČĽR, pokiaľ nejde o tranzit v zmysle článku V GATT. Hrúbka článkov nepresahuje 400 mikrometrov. Tento výrobok je v súčasnosti zatriedený pod číselné znaky KN ex 8501 31 00, ex 8501 32 00, ex 8501 33 00, ex 8501 34 00, ex 8501 61 20, ex 8501 61 80, ex 8501 62 00, ex 8501 63 00, ex 8501 64 00 a ex 8541 40 90. (73) Z vymedzenia príslušného výrobku sú vylúčené tieto druhy výrobkov: – prenosné solárne nabíjačky, ktoré sa skladajú z menej než šiestich článkov a ktoré zásobujú prístroje elektrickou energiou alebo nabíjajú batérie a akumulátory, – tenkovrstvové fotovoltické výrobky, – fotovoltické výrobky na báze kryštalického kremíka, ktoré sú trvalo zabudované do elektrických zariadení s inou funkciou, ako je výroba elektrickej energie, a ktoré spotrebúvajú elektrickú energiu vyrobenú zabudovaným(-i) fotovoltickým(-i) článkom(-ami) na báze kryštalického kremíka. – moduly alebo panely s výstupným napätím nepresahujúcim 50 V a výkonom nepresahujúcim 50 W určené len na priame použitie ako nabíjačky batérií v systémoch s rovnakými vlastnosťami napätia a výkonu. (74) Ak sa neuvádza inak, po vylúčení doštičiek sa analýza zrevidovala vylúčením údajov a analýz, ktoré sa týkajú doštičiek. Vzhľadom na skutočnosť, že doštičky predstavovali počas obdobia prešetrovania len malý percentuálny podiel dovozu príslušného výrobku do Únie (okolo 2 %), možno sa domnievať, že vylúčenie doštičiek má zanedbateľný alebo žiadny vplyv na zistenia. Riešili sa všetky pripomienky zainteresovaných strán, ale akákoľvek pripomienka týkajúca sa doštičiek sa zamietla, aj ak bola vznesená. Preto sa už viac nebudú uplatňovať žiadne pripomienky a súvisiace údaje týkajúce sa doštičiek, ktoré sa uvádzajú v odôvodneniach dočasného nariadenia, aj ak sa príslušné odôvodnenia potvrdia týmto nariadením. (75) Z toho dôvodu sa predbežné závery upravené v súlade s uvedenými odôvodneniami 26 až 74 s konečnou platnosťou potvrdili. Na účely tohto konania a v súlade so stálou praxou sa preto usúdilo, že všetky druhy príslušného výrobku by sa mali považovať za súčasť jedného výrobku. C. DUMPING 1. ČĽR 1.1. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ) (76) Po predbežnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že určenie THZ sa uskutočnilo mimo lehoty, t. j. po uplynutí trojmesačnej lehoty stanovenej v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia a že prešetrovanie by sa preto malo bezodkladne skončiť. (77) V tejto súvislosti strany tvrdili, že zmenené znenie základného rozhodnutia[12], ktorým sa predĺžila stanovená lehota na určenie THZ na osem mesiacov, nadobudlo účinnosť až po uplynutí predtým platnej trojmesačnej lehoty. Zmena sa preto uplatňuje len na budúce a prebiehajúce prešetrovania, v prípade ktorých lehota stanovená na určenie THZ ešte neuplynula. (78) V článku 2 základného nariadenia v zmenenom znení sa však zreteľne uvádza, že „toto nariadenie sa uplatňuje na všetky nové a prebiehajúce prešetrovania od 15. decembra 2012“. Tento článok alebo v podstate celé nariadenie neobsahuje žiadnu zmienku týkajúcu sa obmedzenia, „keď lehota stanovená na určenie THZ“, ktorú uvádzali zainteresované strany, „ešte neuplynula“. Toto tvrdenie sa preto nemôže prijať. (79) Po konečnom zverejnení niekoľko zainteresovaných strán zopakovalo tvrdenie, že určenie THZ sa uskutočnilo mimo lehoty, ale nespochybnili skutočnosť, že zmena základného nariadenia uvedená v odôvodnení 78 sa vzťahuje na „všetky prebiehajúce prešetrovania“, čo zahŕňa aj súčasné prešetrovanie. Preto sa nakoniec dospelo k záveru, že určenie THZ sa neuskutočnilo mimo lehoty. (80) Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že THZ by sa nemalo zamietnuť, pretože tri spoločnosti, ktoré ukončili svoju činnosť v priebehu roku 2011, nemali jednu jasnú zostavu základných účtovných záznamov. Spochybnilo sa predovšetkým to, na základe ktorej účtovnej normy by spoločnosť, ktorá ukončila činnosť, mala aj napriek tomu vypracovať tieto účtovné záznamy. (81) V tejto súvislosti sa poznamenáva, že v účtovných normách sa nevymedzuje, od ktorých spoločností sa požaduje vypracovanie účtovnej závierky – v účtovných normách sa vymedzuje, ako sa tieto závierky majú vypracovať. V prípade ČĽR ide o „účtovnú normu pre obchodné podniky: základná norma“, ktorá vo svojom článku 4 uvádza, že „podnik by mal vypracovať finančné správy“. Ide o záväznú povinnosť a spoločnosti, ktoré ukončili činnosť, nemajú výnimku. (82) Okrem toho, aj keď tieto spoločnosti ukončili činnosť, stále vlastnili aktíva (vrátane pozemku, budov, strojov a zásob) a záväzky a aspoň do začiatku roka 2013 existovali ako právne subjekty. Preto sa usudzuje, že tieto spoločnosti mali povinnosť zverejniť účtovné záznamy za rok 2011, a neexistencia týchto účtovných záznamov predstavuje porušenie kritéria 2. (83) Po konečnom zverejnení vývozcovia takisto tvrdili, že výhody získané z preferenčných daňových režimov a grantov nepredstavujú významný podiel ich obratu, čo sa údajne potvrdilo pri súbežnom antisubvenčnom prešetrovaní. (84) V tejto súvislosti sa pripomína, že týmto tvrdením sa už zaoberalo odôvodnenie 65 dočasného nariadenia. Predovšetkým sa zdôraznilo, že absolútny zisk dosiahnutý počas obdobia prešetrovania nie je vzhľadom na povahu tejto výhody relevantný na posúdenie otázky, či je deformácia „závažná“. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. (85) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa trhovohospodárskeho zaobchádzania, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 50 až 69 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. 1.2. Individuálne preskúmanie (86) Ako sa uvádza v odôvodnení 70 dočasného nariadenia, žiadosti o individuálne preskúmanie podľa článku 17 ods. 3 základného nariadenia podalo 18 spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov alebo skupín vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky. V tomto prípade vzorka už pozostávala zo siedmich skupín spoločností, ktoré zvyčajne pozostávajú z niekoľkých vyvážajúcich výrobcov, prepojených obchodníkov a prepojených dovozcov v Únii a tretích krajinách. Individuálne preskúmanie ďalších 18 (skupín) vyvážajúcich výrobcov nad rámec siedmich skupín vyvážajúcich výrobcov zahrnutých do vzorky by bolo neprimerane zaťažujúce a zabránilo by včasnému dokončeniu prešetrovania. (87) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa individuálneho preskúmania, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 70 a 71 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. 1.3. Analogická krajina (88) Zainteresované strany uviedli, že India nie je vhodnou analogickou krajinou z dôvodu ustanovení s miestnym obsahom pre projekty štátnej solárnej misie Džaváharlála Néhrúa (Jawaharlal Nehru National Solar Mission, ďalej len „projekty JNNSM“). Jedna strana tvrdila, že sa vyžaduje 75 % miestneho obsahu, kým iná strana tvrdila, že indickí výrobcovia môžu účtovať vyššie ceny za 100 % výrobkov vyrábaných na domácom trhu. Ďalej tvrdili, že takéto požiadavky značne zvyšujú ceny miestnych výrobkov. Na podporu tohto tvrdenia sa predložil článok z indickej tlače[13]. Tento článok však bol zverejnený skoro rok po ukončení obdobia prešetrovania a neposkytol sa žiadny dôkaz jeho vplyvu počas obdobia prešetrovania. (89) V tom istom článku z tlače sa však uvádza, že indický solárny priemysel čelí „veľkej hospodárskej súťaži zo strany západných a čínskych výrobcov“. Túto skutočnosť podporuje aj nepretržitý nárast dovozu do Indie, ako sa uvádza v odôvodnení 92. Požiadavky na miestny obsah majú skutočne určitý vplyv na indický domáci trh, no aj napriek tomu možno dospieť k jednoznačnému záveru, že indický trh je konkurencieschopný a mnohé indické a zahraničné spoločnosti na tomto trhu účinne navzájom súťažia. (90) Okrem toho podľa informácií, ktoré zverejnilo JRC[14], bude väčšina projektov JNNSM od roku 2015 online. Cieľom pre fotovoltické systémy zapojené do siete v rámci projektov JNNSM na rok 2012 bolo naozaj len 50 MW v porovnaní s celkovou kapacitou zapojenia do siete v Indii, ktorá už v júni 2012 presiahla 1 GW. To poukazuje na to, že počas obdobia prešetrovania bol význam projektov JNNSM v oblasti celkových solárnych zariadení v Indii nižší ako 5 %, a preto vplyv projektov JNNSM a požiadavky na miestny obsah, ak už počas obdobia prešetrovania existovali, čo zainteresované strany neuviedli, bol iba veľmi obmedzený. Počas obdobia prešetrovania bola väčšina zariadení v štáte Gujarat (približne 65 %) stimulovaná politikami štátnej podpory. (91) Zainteresované strany tvrdili, že indický trh bol počas obdobia prešetrovania de facto chránený pred dovozom z rôznych zdrojov vrátane ČĽR, pretože od začiatku roka 2012 sa plánovalo začatie antidumpingového prešetrovania. India naozaj začala 23. novembra 2012 antidumpingové prešetrovanie týkajúce sa dovozu solárnych článkov a modulov z ČĽR, Malajzie, Taiwanu a USA, t. j. len takmer päť mesiacov po ukončení obdobia prešetrovania. (92) Toto tvrdenie však nie je podložené vývojom dovozu solárnych článkov a modulov, ktorý uvádzali indické obchodné štatistiky[15]: Hodnoty v miliónoch USD || apríl 2010 ‑ marec 2011 || apríl 2010 ‑ marec 2011 || apríl 2010 ‑ marec 2011 ČĽR || 77,33 || 577,24 || 371,72 Index || 100 || 746 || 481 Spolu || 252,63 || 1 348,48 || 827,07 Index || 100 || 534 || 327 (93) Z uvedenej tabuľky vyplýva, že dovoz solárnych článkov a modulov z ČĽR sa v období rokov 2010 – 2011 a 2011 – 2012 dramaticky zvýšil o viac ako 600 % a celkovo o viac ako 400 %. Dovozné hodnoty vzápätí mierne klesli, ale takisto klesli aj ceny za solárne články a moduly. Pokles dovozných hodnôt v období rokov 2011 – 2012 a 2012 – 2013 je v súlade s poklesom cien, ktorý hlásili špecializované konzultačné spoločnosti, napríklad pvXchange za rovnaké obdobie, čo viedlo k záveru, že objem dovozu zostal v období rokov 2011 – 2012 a 2012 – 2013 stabilný. Preto sa dospelo k záveru, že indický trh nebol počas obdobia prešetrovania de facto chránený pred dovozom z rôznych zdrojov vrátane z ČĽR. (94) Po konečnom zverejnení čínska vláda tvrdila, že USA požiadali o konzultácie s Indiou v rámci postupov urovnávania sporov vo WTO týkajúcich sa požiadaviek miestneho obsahu projektov JNNSM 6. februára 2013. Vplyv týchto pravidiel miestneho obsahu v spojení s antidumpingovým prešetrovaním uvedeným v odôvodnení 91 údajne viedol v období od apríla 2012 do marca 2013 k zníženiu hodnôt o 38 % v porovnaní s predchádzajúcim rokom, a to na rozdiel od zvýšenia v predchádzajúcich rokoch. (95) V tejto súvislosti sa poznamenáva, že zníženie hodnôt je následkom zníženia cien a nie objemu dovozu. Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana poskytla informácie o vývoji dovozu solárnych článkov a modulov na indický trh z hľadiska objemu v období od roku 2010 do marca 2013. Z týchto údajov vyplýva neprestajný nárast dovozu solárnych modulov a článkov z hľadiska objemu na indický trh. Preto sa dospelo k záveru, že indický trh nebol de facto chránený z dôvodu, že sa plánovalo antidumpingové prešetrovanie, a uvedené, ale nedokázané účinky požiadaviek na miestny obsah podľa projektov JNNSM uvedených v odôvodnení 90, ktoré sú len nepatrné, nezabránili neprestajnému zvyšovaniu dovozu z hľadiska objemu. (96) Okrem toho sa zdôrazňuje, že obdobie od apríla 2012 do marca 2013, v ktorom boli údajne viditeľné účinky projektov JNNSM na dovoz do Indie, je predovšetkým po období prešetrovania. Akýkoľvek možný vplyv tohto údajného zníženia na obdobie prešetrovania môže byť preto len malý. (97) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že spoločnosť Tata Power Solar (ďalej len „Tata“) len nedávno vstúpila na trh, a preto nie je vhodným výrobcom z analogickej krajiny. V tejto súvislosti treba poznamenať, že spoločnosť s predchádzajúcim názvom „Tata BP Solar“ vyrába solárne moduly od roku 1989, a preto sa nedá konštatovať, že vstúpila na trh len nedávno. Podľa informácií, ktoré poskytla iná zainteresovaná strana, spoločnosť Tata v skutočnosti vstúpila na trh oveľa skôr ako päť najväčších čínskych vývozcov zaradených do vzorky. (98) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Taiwan by bol vhodnejšou analogickou krajinou ako India, pretože veľkosť taiwanských spoločností je porovnateľnejšia s veľkosťou čínskych vývozcov a s taiwanskými výrobcami funguje spolupráca. Ďalšie zainteresované strany takisto spochybnili Indiu ako vhodnú analogickú krajinu pre pomerne malú veľkosť spoločnosti Tata, ale nenavrhli vhodnejšiu alternatívu. (99) Spolupráca s taiwanskými spoločnosťami naozaj fungovala. Jedna spoločnosť spolupracovala v plnej miere, zatiaľ čo ďalšia spoločnosť spolupracovala čiastočne. Jediná plne spolupracujúca taiwanská spoločnosť je však menšia ako spoločnosť Tata, najmä pokiaľ ide o predaj a výrobu modulov, ktoré predstavujú približne 90 % predaja príslušného výrobku, pričom spoločnosť Tata predáva oveľa viac ako taiwanská spoločnosť, ktorá má v tejto súvislosti len nízky predaj, ako sa uvádza v odôvodnení 76 dočasného nariadenia. Po konečnom zverejnení jeden vývozca predložil otázku, či sa kontaktovala čiastočne spolupracujúca taiwanská spoločnosť, aby doplnila chýbajúce informácie. V tejto súvislosti sa odkazuje na odôvodnenie 76 dočasného nariadenia, v ktorom sa objasňuje, že Taiwan sa nemohol použiť ako analogická krajina, pretože spolupracujúce taiwanské spoločnosti takmer výhradne vyrábajú články, kým čínsky vývoz sa realizuje najmä vo forme modulov. To sa týka aj čiastočne spolupracujúceho výrobcu v Taiwane. Keďže sa už zvážilo, že tento výrobca nie je z tohto dôvodu vhodný, nepovažovalo sa za primerané požadovať dodatočné informácie od tejto spoločnosti. (100) Tá istá zainteresovaná strana tvrdila, že takmer úplne chýbajúci predaj modulov nevylučuje Taiwan ako analogickú krajinu samu osebe, pretože spracovateľské náklady na zabudovanie článkov do modulov sa dajú stanoviť bez veľkých problémov. Toto však nepodporujú skutočnosti zistené pri prešetrovaní. Výroba modulu z článkov si vyžaduje viacero krokov výroby, počas ktorých sa vytvára značná časť pridanej hodnoty modulu. Ako sa uvádza v odôvodnení 137 dočasného nariadenia, počas obdobia prešetrovania bol priemerný rozdiel v cene článkov a modulov 555,92 EUR alebo 54 %, zatiaľ čo priemerný rozdiel v nákladoch predstavoval až 377,99 EUR alebo 34 %. To znamená, že významná časť možnej normálnej hodnoty modulov v Taiwane by sa musela zakladať na úpravách spracovateľských nákladov, ktoré sa nemôžu považovať za primeranejšie ako v prípade krajiny, kde sa môže normálna hodnota zakladať na domácich predajných cenách v prípade väčšiny príslušných výrobkov. Preto sa usúdilo, že India bola vybratá ako analogická krajina primeraným spôsobom so zohľadnením dostupných spoľahlivých informácií. (101) Ďalšia zainteresovaná strana tvrdila, že neboli poskytnuté žiadne dôvody, prečo sa USA nemôže považovať za vhodnú analogickú krajinu. V tejto súvislosti sa odkazuje na odôvodnenie 74 dočasného nariadenia, v ktorom sa jednoznačne uvádza, že „USA nebudú vhodnou analogickou krajinou najmä z toho dôvodu, že trh v USA je v určitom úseku obdobia prešetrovania chránený pred dovozom z Číny prostredníctvom antidumpingových a antisubvenčných opatrení.“ Keďže neboli predložené žiadne pripomienky týkajúce sa ochrany trhu v USA ako takého, stanovisko sa v tejto súvislosti nemení. (102) Zainteresované strany tvrdili, že výsledok výpočtu dumpingu je skreslený pre rozdiely v úsporách z rozsahu medzi čínskymi výrobcami a indickým výrobcom. Preto sa preverilo, či existuje korelácia medzi výrobným objemom spoločnosti a jej dumpingovým rozpätím. (103) Zo siedmich skupín spoločností zahrnutých do vzorky dve predstavujú skupiny stredne veľkých spoločností (Jinzhou Yangguang a Delsolar) a päť predstavuje skupiny veľkých spoločností (JingAo, LDK, Suntech, Trina a Yingli). Zo stredne veľkých spoločností má spoločnosť Jinzhou Yangguang najnižšie rozpätie a spoločnosť Delsolar najvyššie rozpätie. Päť väčších spoločností sa nachádza v strede. Z toho jasne vyplýva, že neexistuje žiadna korelácia medzi úsporami z rozsahu a dumpingovými rozpätiami. Preto sa usúdilo, že výpočet dumpingu nie je skreslený pre rozdiely v úsporách z rozsahu medzi čínskymi výrobcami a indickým výrobcom. (104) Po konečnom zverejnení zainteresované strany tvrdili, že neexistencia korelácie medzi úsporami z rozsahu a dumpingovými rozpätiami nepoukazuje na to, že neexistuje vplyv úspor z rozsahu a porovnateľnosti cien. V situácii, keď je dumpingové rozpätie založené na rovnakej normálnej hodnote pre všetkých vývozcov ako v tomto prípade, dumpingové rozpätie určujú predovšetkým vývozné ceny. Z neexistencie korelácie medzi úsporami z rozsahu a dumpingovým rozpätím preto rovnako vyplýva neexistencia korelácie medzi úsporami z rozsahu a predajnými cenami. Preto sa dospelo k záveru, že rozdiely v úsporách z rozsahu nemajú v tomto prípade vplyv na porovnateľnosť cien. (105) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že výrobca z analogickej krajiny má mimoriadne vysoké domáce predajné ceny, ktoré sú údajne značne vyššie ako predajné ceny výrobného odvetvia Únie, keďže dumpingové rozpätie značne prevyšuje rozpätie cenového podhodnotenia. Toto tvrdenie sa zakladá na porovnaní indických normálnych hodnôt s predajnými cenami výrobného odvetvia Únie. Toto porovnanie však nie je správne, pretože indická normálna hodnota sa zakladá len na ziskovom predaji. Najmä v situácii, v ktorej je výrobné odvetvie Únie stratové, nie je prekvapujúce, že ziskové ceny v Indii prevyšujú priemernú cenu vo výrobnom odvetví Únie. Preto zo skutočnosti, že indická normálna hodnota prevyšuje priemerné ceny výrobného odvetvia Únie nevyplýva, že výber Indie ako analogickej krajiny nie je primeraný. (106) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že ceny spoločnosti Tata sú narušené, pretože spoločnosť je prepojená so spoločnosťou verejných služieb Tata Power. To údajne umožňuje spoločnosti Tata účtovať vyššie ceny v oblastiach, ktoré zásobuje spoločnosť Tata Power. Nepredložili sa však žiadne podporné dôkazy ani žiadne vyčíslenie tohto údajného účinku. Toto tvrdenie sa preto nemohlo prijať. (107) Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že spoločnosť Tata nie je konkurencieschopnou spoločnosťou a má vysoké výrobné náklady a predajné ceny, čo bolo údajne dôvodom, prečo spoločnosť BP Solar vystúpila v decembri 2011 zo spoločného podniku. Na podporu tohto tvrdenia sa cituje článok z tlače, v ktorom sa uvádza, že „odchod spoločnosti BP zo solárneho priemyslu po štyroch desaťročiach ukazuje, akým konkurenčným a preplneným sa stal solárny priemysel.“ Tento článok však neoznačil spoločnosť Tata ako neschopnú hospodárskej súťaže, ale rozoberal situáciu na trhu solárnych panelov vo všeobecnosti a hovoril o „bezohľadnej konkurencii, ktorou sa odvetvie vyznačuje“ a o tom, že „mnohé spoločnosti na celom svete zatvorili továrne, prepustili stovky zamestnancov a podali žiadosť o začatie konkurzného konania“. Z tohto článku z tlače preto nevyplýva, že Tata nie je konkurencieschopnou spoločnosťou s vysokými výrobnými nákladmi a predajnými cenami. (108) Po konečnom zverejnení jeden vývozca tvrdil, že spoločnosť Tata nebola zahrnutá ako súčasť domáceho indického priemyslu do prebiehajúceho indického antidumpingového prešetrovania, ktoré sa uvádza v odôvodnení 91 z dôvodu značného dovozu článkov. Aj keď sa potvrdzuje, že spoločnosť Tata naozaj nie je súčasťou domáceho indického priemyslu pri prebiehajúcom indickom antidumpingovom prešetrovaní, neznamená to, že Tata nie je vhodným výrobcom z analogickej krajiny. Normálna hodnota bola výhradne založená na článkoch a moduloch vyrobených spoločnosťou Tata v Indii, a nie na dovážanom tovare. Skutočnosť, že dovážané komponenty sa použili na výrobu niektorých výrobkov neznamená, že výsledná normálna hodnota nie je pre Indiu reprezentatívna, dokonca platí o to viac, že je predovšetkým založená na predajných cenách, a nie na nákladoch. (109) Čínska vláda tvrdila, že predaj modulov spoločnosti Tata predstavuje len 0,3 % čínskeho vývozu do EÚ a nemôže sa považovať za reprezentatívny, pričom odkázala na rozsudok súdneho dvora vo veci Detlef Nölle[16]. V tomto prípade súd dospel k záveru, že ak je celková výroba v krajine len 1,25 % z objemu vývozu do EÚ, znamená to, že príslušný trh nie je veľmi reprezentatívny. V tomto prípade čínska vláda neporovnala celkovú výrobu v Indii s celkovým čínskym vývozom, ale len výrobu jednej indickej spoločnosti s celkovým vývozom všetkých čínskych vývozcov. Toto porovnanie však nie je správne, keďže množstvá týkajúce sa len jedného výrobcu na konkurenčnom trhu s mnohými hráčmi nesvedčia o reprezentatívnosti trhu ako celku. Okrem toho takéto porovnanie sa nevykonalo ani vo veci Detlef Nölle, kde sa celková výroba krajiny porovnávala s celkovým vývozom. Podľa informácií, ktoré poskytla Čínska obchodná komora pre dovoz a vývoz strojárskych a elektronických výrobkov (CCCME) sa predpokladalo, že výroba v Indii prekročí úroveň 2 GW do konca roku 2012, t. j. krátko po ukončení obdobia prešetrovania. Takáto výroba by sa rovnala 14 % čínskeho vývozu do EÚ, čo je výrazne nad 5 % smernej hodnoty prahu, ktorá sa spomínala v rozsudku Detlef Nölle. (110) Po zverejnení sa jedna zainteresovaná strana zmienila o skutočnosti, že spoločnosti Tata chýba integrácia na vyššej úrovni a musí zabezpečovať doštičky od tretích spoločností. Tento nedostatok vertikálnej integrácie na vyššej úrovni údajne vedie k zvýšeniu nákladov v porovnaní s vertikálne integrovanými čínskymi výrobcami. Toto tvrdenie však nebolo zdôvodnené. Predovšetkým, celkové náklady spoločnosti Tata by boli vyššie iba vtedy, ak by ich predajná cena doštičiek presahovala výrobnú cenu doštičky, čo je neisté, keďže mnohé spoločnosti obchodujúce so solárnymi výrobkami boli počas obdobia prešetrovania stratové. Okrem toho aj veľkí vertikálne integrovaní čínski výrobcovia často nakupovali veľké množstvá doštičiek od nezávislých dodávateľov, čo podporuje záver, že nedostatok vertikálnej integrácie do doštičiek nevyhnutne nevedie k vyšším cenám za moduly a články. (111) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že analogická krajina nie je konkurencieschopná. Toto tvrdenie podporuje skutočnosť, že výroba solárnych článkov v Indii, dosahuje v roku 2013 najnižšiu úroveň za posledných 5 rokov. Zo správy, z ktorej citovala zainteresovaná strana, však počas obdobia prešetrovania vyplynulo, že indická výroba článkov bola ešte vysoká a blízko ohláseného vrcholu. K významnému zníženiu výroby došlo po období prešetrovania, a preto nemalo vplyv na výsledky prešetrovania. (112) Ďalším argumentom, ktorý bol predložený na podporu tvrdenia, že analogická krajina nie je konkurencieschopná, je antidumpingové prešetrovanie uvedené v odôvodnení 91. Inštitúcie konštatujú, že prešetrovanie ešte pokračuje, a preto z neho nemožno vyvodiť žiadne závery. Antidumpingové prešetrovania vo všeobecnosti nemusia svedčiť o nedostatku konkurencieschopnosti, ale o tom, že domáci priemysel sa považuje za obeť nespravodlivých obchodných praktík zo strany konkurentov zo sídlom v tretích krajinách. (113) Komisia sa po zvážení všetkých aspektov domnieva, že výber Indie ako analogickej krajiny je primeraný. (114) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa analogickej krajiny, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 72 až 77 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. 1.4. Normálna hodnota (115) Po predbežnom zverejnení jedna zainteresovaná strana uviedla, že indické spoločnosti predávajú najmä mimosieťové moduly, ktoré majú vyššie ceny a náklady ako moduly zapojené do siete, ktoré predávajú čínski vývozcovia. Ďalej sa uviedlo, že mimosieťové moduly majú zvyčajne nižší energetický výstup ako moduly zapojené do siete. (116) V tejto súvislosti treba poznamenať, že rôzne normálne hodnoty boli stanovené pre moduly „štandardnej veľkosti“ s viac ako 36 článkami, ktoré sú zvyčajne zapojené do siete, a pre menšie moduly s 36 článkami alebo s menším počtom článkov, ktoré sa zvyčajne používajú mimo siete. Preto sa usúdilo, že pre všetky druhy výrobkov vrátane mimosieťových modulov a modulov zapojených do siete je stanovená primeraná normálna hodnota. (117) Ďalšia zainteresovaná strana uviedla, že spoločnosť Tata je aktívna aj v oblasti navrhovania projektov a predaj tejto spoločnosti je preto neporovnateľný s predajom čínskych vyvážajúcich výrobcov, ktorí predávajú iba moduly. V tejto súvislosti treba poznamenať, že porovnanie medzi indickými domácimi cenami a čínskymi vývoznými cenami sa uskutočnilo výhradne v súvislosti s predajom modulov a predaj úplných projektov alebo integrovaných riešení sa nepoužil na stanovenie normálnej hodnoty, keďže sa nepovažoval za porovnateľný. (118) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa normálnej hodnoty, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 78 až 86 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. 1.5. Vývozná cena (119) Po predbežnom zverejnení sa niektorí z vývozcov zaradených do vzorky vyjadrili k menším problémom týkajúcim sa vývoznej ceny použitej na stanovenie dumpingového rozpätia. V odôvodnených prípadoch sa pripomienky vzali do úvahy a viedli k miernej revízii dumpingového rozpätia príslušných spoločností. (120) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa vývoznej ceny, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 87 až 89 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. 1.6. Porovnanie (121) Po predbežnom zverejnení sa niektorí z vývozcov zaradených do vzorky vyjadrili k menším problémom týkajúcim sa tolerancie používanej na porovnanie vývozných cien. V odôvodnených prípadoch sa pripomienky vzali do úvahy a viedli k miernej revízii dumpingového rozpätia príslušných spoločností. (122) Po predbežnom zverejnení sa zistila administratívna chyba, ktorá viedla k nesprávnej úprave normálnej hodnoty domácej prepravy. Táto chyba sa opravila a viedla k miernemu zníženiu dumpingových rozpätí. (123) Po zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že úpravu úrovne obchodovania možno zdôvodniť, keďže strana nepredáva priamo hospodárskym subjektom vykonávajúcim montáž, ale sprostredkovateľom a distribútorom. Strana požadovala podrobné informácie o predajných kanáloch výrobcu z analogickej krajiny, ktoré sa nemohli poskytnúť z dôvodu ochrany dôverných informácií. Alternatívne sa základňa zákazníkov výrobcu z analogickej krajiny rozčlenila do rôznych kategórií podľa objemu predaja, z čoho vyplynulo, že úpravu úrovne obchodovania nemožno zdôvodniť. (124) V odpovedi na túto analýzu zainteresovaná strana pripustila, že rozdiel v objeme predaja vedie k rozdielom v cenách, ale naďalej tvrdila, že údajne musia účtovať vyššie ceny hospodárskym subjektom vykonávajúcim montáž ako distribútorom/sprostredkovateľom, aj ak hospodársky subjekt vykonávajúci montáž nakupuje podobné množstvo ako distribútor/sprostredkovateľ. Toto tvrdenie však nebolo podložené a preto sa nemohlo vziať do úvahy. (125) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa vývoznej ceny, všetky určenia uvedené v odôvodneniach 90 až 92 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. 1.7. Dumpingové rozpätia (126) Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky požiadal o úplné zverejnenie svojich dumpingových výpočtov a tvrdil, že v opačnom prípade sa nemôže vyjadriť k ich správnosti. Keďže tejto spoločnosti nebolo udelené THZ, jej normálna hodnota bola založená na údajoch z Indie ako analogickej krajiny. Vzhľadom na to, že iba jeden výrobca z analogickej krajiny plne spolupracoval na prešetrovaní, informácie z analogickej krajiny týkajúce sa úrovne druhu výrobku nemožno zverejniť z dôvodu ochrany dôverných informácií. Toto tvrdenie sa preto muselo zamietnuť. (127) V prípade spoločností zaradených do vzorky sa vážená priemerná normálna hodnota každého druhu podobného výrobku stanovená pre analogickú krajinu porovnala s váženou priemernou vývoznou cenou zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, ako sa stanovuje v článku 2 ods. 11 a ods. 12 základného nariadenia. (128) Vážené priemerné dumpingové rozpätie spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov, ktorí neboli zaradení do vzorky, sa vypočítalo v súlade s ustanoveniami článku 9 ods. 6 základného nariadenia. Toto rozpätie sa stanovilo na základe rozpätí stanovených pre vyvážajúcich výrobcov zaradených do vzorky. (129) Na základe týchto skutočností sa konečné dumpingové rozpätie pre spolupracujúce spoločnosti, ktoré neboli zaradené do vzorky, stanovilo vo výške 88,1 %. (130) Pokiaľ ide o všetkých ostatných vyvážajúcich výrobcov v ČĽR, dumpingové rozpätia sa stanovili na základe skutočností dostupných v súlade s článkom 18 základného nariadenia. Na tento účel sa najprv stanovila úroveň spolupráce porovnaním objemu vývozu do Únie, ktorý uviedli spolupracujúci vyvážajúci výrobcovia, s objemom čínskeho vývozu, ako sa stanovuje v odôvodnení 167. (131) Úroveň spolupráce možno považovať za vysokú, keďže spolupracujúce spoločnosti predstavovali viac než 80 % celkového vývozu z Číny do Únie. Keďže nebol žiadny dôvod domnievať sa, že niektorý vyvážajúci výrobca by úmyselne nespolupracoval, zostatkové dumpingové rozpätie sa stanovilo na úrovni tej spoločnosti zaradenej do vzorky, ktorá mala najvyššie dumpingové rozpätie. Keďže nič nenasvedčovalo tomu, že by nespolupracujúce spoločnosti používali dumping na nižšej úrovni, považovalo sa to za primerané, a to aj v záujme zabezpečenia účinnosti prípadných opatrení. (132) Na základe uvedených skutočností sú konečné dumpingové rozpätia, vyjadrené ako percentuálny podiel ceny CIF na hranici Únie, clo nezaplatené, takéto: Spoločnosť || Dumpingové rozpätie Changzhou Trina Solar Energy Co. Ltd Trina Solar (Changzhou) Science & Technology Co. Ltd Changzhou Youze Technology Co. Ltd Trina Solar Energy (Šanghaj) Co. Ltd Yancheng Trina Solar Energy Technology Co. Ltd || 90,3 % Delsolar (Wujiang) Co. Ltd, || 111,5 % Jiangxi LDK Solar Hi-Tech Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Hefei) Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Nanchang) Co. Ltd LDK Solar Hi-Tech (Suzhou) Co. Ltd || 91,9 % JingAo Solar Co. Ltd Shanghai JA Solar Technology Co. Ltd JA Solar Technology Yangzhou Co. Ltd Hefei JA Solar Technology Co. Ltd Shanghai JA Solar PV Technology Co. Ltd || 97,5 % Jinzhou Yangguang Energy Co. Ltd Jinzhou Huachang Photovoltaic Technology Co. Ltd Jinzhou Jinmao Photovoltaic Technology Co. Ltd Jinzhou Rixin Silicon Materials Co. Ltd Jinzhou Youhua Silicon Materials Co. Ltd || 53,8 % Wuxi Suntech Power Co. Ltd Suntech Power Co. Ltd Wuxi Sun-Shine Power Co. Ltd Luoyang Suntech Power Co. Ltd Zhenjiang Ren De New Energy Science Technology Co. Ltd Zhenjiang Rietech New Energy Science Technology Co. Ltd || 73,2 % Yingli Energy (Čína) Co. Ltd Baoding Tianwei Yingli New Energy Resources Co. Ltd Hainan Yingli New Energy Resources Co. Ltd Hengshui Yingli New Energy Resources Co. Ltd Tianjin Yingli New Energy Resources Co. Ltd Lixian Yingli New Energy Resources Co. Ltd Baoding Jiasheng Photovoltaic Technology Co. Ltd Beijing Tianneng Yingli New Energy Resources Co. Ltd Yingli Energy (Beijing) Co. Ltd || 93,3 % Všetky ostatné spoločnosti (Príloha I, Príloha II) || 88,1 % Všetky ostatné spoločnosti || 111,5 % D. UJMA 1. Vymedzenie výrobného odvetvia Únie a výroby v Únii (133) Podobný výrobok vyrábalo v Únii okolo 215 výrobcov. Inštitúcie overili tvrdenia zainteresovaných strán, podľa ktorých je počet vyšší; z tohto overenia vyplynulo, že údajní ďalší výrobcovia boli v skutočnosti hlavne vyvážajúci výrobcovia, súvisiaci dovozcovia, distribútori a hospodárske subjekty vykonávajúce montáž. (134) .Po predbežnom zverejnení niekoľko strán spochybnilo skutočnosť, že údaje, ktoré poskytla nezávislá konzultačná spoločnosť Europressedienst (ďalej len „konzultant“), sa použili aj na stanovenie výroby v Únii, výrobnej kapacity v Únii, ako aj iných makroekonomických ukazovateľov ujmy týkajúcich sa výrobného odvetvia Únie a údajov o dovoze. Tieto strany spochybnili nezávislosť konzultanta a tvrdili, že bol prepojený s navrhovateľom. Požadovali takisto, aby sa objasnilo, na akom základe Komisia konzultanta vybrala, a spochybnili jeho znalosti v oblasti získavania hospodárskych údajov týkajúcich sa fotovoltického priemyslu. V tejto súvislosti sa tvrdilo, že Komisia mala založiť svoje zistenia na údajoch z iných dostupných zdrojov, najmä známych výskumných inštitútov. Nakoniec, združenie AFASE odkázalo na osvedčené postupy na predkladanie hospodárskych údajov a zber údajov v prípadoch týkajúcich sa uplatňovania článkov 101 a 102 ZFEÚ a v prípadoch fúzií, aby spochybnilo spoľahlivosť údajov predložených konzultantom. (135) Pokiaľ ide o údajné prepojenie medzi konzultantom a navrhovateľom, príslušné zainteresované strany nepredložili žiadne dôkazy, ktoré by naznačovali existenciu takéhoto prepojenia. Okrem toho prešetrovaním sa neodhalili žiadne dôkazy vzťahu, ktorý by presahoval čisto obchodný charakter. Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že existujú náznaky, že prima facie dôkazy, ktoré v žiadosti predložil navrhovateľ výrobného odvetvia Únie, boli založené na údajoch poskytnutých rovnakým konzultantom. Aj keď sa uznáva, že zistenia týkajúce sa niektorých ukazovateľov boli naozaj podobné s dôkazmi, ktoré predložil navrhovateľ, to nevyhnutne neznamená, že vychádzajú len z jedného zdroja. V tejto súvislosti navrhovateľ poskytuje rôzne použité zdroje. (136) Ako sa vysvetľuje v odôvodnení 99 dočasného nariadenia, Komisia považovala za vhodné použitie služieb tohto konzultanta v súčasnom prešetrovaní z toho dôvodu, že potrebné makroekonomické údaje, ktoré sa vzťahujú na celý trh Únie, ako aj údaje o dovoze, neboli k dispozícii z iných verejných zdrojov. Pred výberom spoločnosti Europressedienst posúdila Komisia metódu, ktorú konzultant používa na získavanie relevantných údajov, ako aj schopnosť konzultanta osobitne poskytovať potrebné údaje pre všetky typy výrobku a za celé posudzované obdobie. (137) Okrem toho, ak to bolo možné, sa údaje, ktoré poskytol konzultant počas prešetrovania, porovnali s ďalšími dostupnými zdrojmi a potvrdili sa. V tejto súvislosti treba poznamenať, že na trhu existuje niekoľko výskumných spoločností, ktoré sa špecializujú na získavanie štatistík z fotovoltického priemyslu, a oznámené údaje takmer nikdy nie sú identické. Dôvodom je skutočnosť, že pre akýkoľvek výskumný inštitút je ťažké odvodiť presné údaje, a preto oznámené trhové ukazovatele z fotovoltickej oblasti sa budú vždy zakladať na odhadoch nezávisle od poskytovateľa týchto údajov. V tomto kontexte kontrola porovnaním, ktorú vykonala Komisia, pozostávala z porovnania vývoja údajov získaných od konzultanta s vývojom rovnakých údajov, ktoré zverejnili iné výskumné spoločnosti, Spoločné výskumné centrum Komisie (ďalej len „centrum JRC“) a Európske združenie fotovoltického priemyslu (ďalej len „združenie EPIA“), pre rovnakú oblasť, ak boli dostupné. Pri kontrole porovnaním sa nezaznamenali žiadne výrazné rozdiely, keďže vývoj ukazovateľov, ktoré sa porovnávali, bol podobný. Predbežné zistenia sa preto nezakladali iba na údajoch, ktoré poskytol konzultant, ale aj na vlastnej analýze Komisie a na posúdení týchto údajov. Okrem toho, ako sa uvádza v odôvodnení 9, po uložení dočasných opatrení sa v priestoroch konzultanta vykonala overovacia návšteva. Komisia vykonala kontrolu na mieste v priestoroch konzultanta, aby overila spoľahlivosť metódy a poskytnutých údajov. Kontrola na mieste sa uskutočnila ako nadväzné opatrenie na porovnanie údajov, ktoré vykonala Komisia, aby sa získalo ďalšie uistenie o spoľahlivosti a kvalite údajov a súvisiacej metódy. Kontrola na mieste sa považovala za vhodnú v súvislosti s uplatňovaním zásady dobrej správy, aj keď údaje neposkytla zainteresovaná strana, ale konzultant. Výsledkom bolo, že Komisia sa ešte väčšmi uistila o spoľahlivosti údajov, ktoré poskytol konzultant. (138) Jedna strana tvrdila, že metóda porovnávania údajov, ktorú použila Komisia, nebola dostatočne podrobne vysvetlená a požadovala, aby sa zverejnili ostatné zdroje, ktoré sa použili na porovnanie údajov. Táto strana ďalej tvrdila, že použitá metóda bola v každom prípade nesprávna, pretože sa porovnal iba vývoj rôznych zdrojov, a nie absolútne hodnoty. (139) Pokiaľ ide o ostatné zdroje použité na porovnanie údajov, ktoré poskytol konzultant, išlo o správy, ktoré zverejnilo centrum JRC a združenie EPIA pre rovnakú oblasť. Pokiaľ ide o porovnanie údajov s inými zdrojmi, poznamenáva sa, že vykázali nielen podobný vývoj, ale aj podobný rozsah. Preto sa dospelo k záveru, že použitá metóda bola vhodná a tvrdenia v tejto súvislosti sa zamietli. (140) Pokiaľ ide o odbornosť konzultanta, treba poznamenať, že jeho hlavnou činnosťou je získavanie údajov týkajúcich sa fotovoltického priemyslu a vývoj aktualizovaných databáz pre spoločnosti aktívne na trhu s fotovoltickými výrobkami. Tieto údaje sa uverejnili v špecializovaných časopisoch venovaných fotovoltickému priemyslu a používajú ich aj jednotlivé spoločnosti, pre ktoré konzultant vykonáva špecializovaný výskum. Databáza vyvíjaná spoločnosťou Europressedienst sa pravidelne aktualizuje a opätovne zverejňuje. Konzultant má okrem toho niekoľkoročné skúsenosti v tomto odvetví. Presnejšie, metódou konzultanta je získavať, porovnávať a zhromažďovať informácie s použitím rôznych zdrojov dostupných na trhu. Na tento účel získava údaje prostredníctvom štandardných dotazníkov, ktoré odosiela spoločnostiam uvedeným v databáze, alebo telefonicky, a získava ich najmä od výrobcov z Únie alebo od výrobcov v tretích krajinách počas špecializovaných trhov. Ak sa informácie nedajú získať prostredníctvom uvedených kanálov, spoločnosť Europressedienst skontroluje finančné správy spoločností vo fotovoltickom priemysle alebo voľne spolupracuje s inými výskumnými inštitútmi s cieľom získať alebo skontrolovať údaje. Používanie týchto zdrojov konzultantom pri jeho každodennej činnosti sa overilo aj potvrdilo. Na základe uvedených skutočností sa využitie služieb spoločnosti Europressedienst v súčasnom prešetrovaní považovalo za vhodné, a preto sa tvrdenia v tejto súvislosti zamietli. (141) Pokiaľ ide o osvedčené postupy na predkladanie hospodárskych údajov, ktoré vydal príslušný útvar Komisie, je potrebné uviesť tieto pripomienky. Po prvé, ide o dokument, ktorý nemôže zapojiť Komisiu, keďže ho neprijalo kolégium, ale zverejnil príslušný útvar s cieľom poskytnúť odporúčania stranám v súvislosti s predkladaním hospodárskych dôkazov. Po druhé, osvedčené postupy sa týkajú predkladania hospodárskych analýz a údajov, ktoré sa používajú v niektorých konkurenčných prešetrovaniach podľa článkov 101 a 102 ZFEÚ a v prípadoch fúzií. Platné pravidlá, štandardy dokazovania a vyšetrovacie právomoci Komisie v týchto konkurenčných prípadoch nemožno porovnávať s prešetrovaniami týkajúcimi sa ochrany obchodu, pri ktorých sa uplatňuje úplne iný súbor pravidiel. (142) Po dočasnom zverejnení niekoľko strán spochybnilo metódu, ktorú použil konzultant, a tvrdilo, že sa ňou nedosiahnu uznávané vedecké normy. Ako sa však uvádza v odôvodnení 137, metóda sa posúdila a výsledné údaje sa porovnali a overili, a preto sa usúdilo, že sú v súlade s ďalšími zverejnenými údajmi, a teda sú primerane spoľahlivé. Osobitné body, ktoré vzniesli zainteresované strany, najmä združenie AFASE, sa vysvetlili a sprístupnili v spise z prešetrovania zainteresovaným stranám. (143) Čínska obchodná komora tvrdila, že metóda zhrnutia údajov nebola vysvetlená. Toto tvrdenie sa zamietlo, pretože príslušné informácie boli sprístupnené na preskúmanie všetkým zainteresovaným stranám v spise z prešetrovania. (144) Po konečnom zverejnení niekoľko strán zopakovalo svoje obavy týkajúce sa konzultanta, ktorého Komisia vybrala, a kvality poskytnutých údajov. V tomto ohľade sa tvrdilo, že údaje konzultanta si možno objednať a zakúpiť na ad hoc základe tak, aby vyhovovali špecificky identifikovaným požiadavkám potenciálnych klientov, a preto nemusia byť objektívne. Okrem toho Čínska obchodná komora spochybnila skutočnosť, že údaje, ktoré konzultant získal, možno považovať za pozitívny dôkaz v zmysle článku 3 ods. 2 základného nariadenia, keďže údaje boli vo veľkej miere založené na predpokladoch a odhadoch. Ďalej sa tvrdilo, že poskytnuté údaje neboli v spise dostatočne podložené dôkazmi a že nemali potvrdzujúci, objektívny a overiteľný charakter. (145) V súvislosti s týmito tvrdeniami sa odkazuje na uvedené odôvodnenia 136 a 137, ktoré poskytli dodatočné informácie týkajúce sa výberu konzultanta. Okrem toho treba poznamenať, že Komisia konzultanta najala na základe najlepších informácií, ktoré boli v tom čase k dispozícii, a v úplnom súlade s finančným nariadením Komisie uplatniteľným na tento postup. Ďalej treba pripomenúť, že kapacita konzultanta včas poskytovať všetky potrebné údaje, mala veľký význam, keďže Komisia bola viazaná zákonnými lehotami na zverejnenie dočasných zistení v prebiehajúcom prešetrovaní. (146) Pokiaľ ide o kvalitu poskytnutých údajov a o to, či sa môžu považovať za pozitívne dôkazy v súlade s článkom 3 ods. 2 základného nariadenia, metóda konzultanta na získavanie údajov sa preskúmala a stanovilo sa, že jeho kvalita je vyhovujúca, ako sa uvádza v odôvodnení 137. Okrem toho, ako sa uvádza v tom istom odôvodnení, údaje, ktoré konzultant poskytol, sa podľa možnosti porovnali s ďalšími zdrojmi, a zistilo sa, že sú preukázateľne primerané. Nakoniec sa uvádza, že konzultant má jednu databázu, ktorá sa pravidelne aktualizuje bez ohľadu na potreby a požiadavky klienta. Rovnaká databáza sa používa na zhrnutie a poskytovanie štatistík týkajúcich sa fotovoltického priemyslu rôznym klientom, a preto sa tvrdenie, že údaje nie sú objektívne, muselo zamietnuť. (147) Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana tvrdila, že Komisia nezverejnila zdroje, použitú metódu a spoločnosti, s ktorými konzultant spolupracoval pri zostavovaní poskytnutých makroekonomických údajov. Ďalšia zainteresovaná strana znova zdôraznila, že metóda, ktorú konzultant použil, naznačuje nesprávnosť údajov. Niekoľko zainteresovaných strán si vyžiadalo ďalšie informácie týkajúce sa metódy, ktorú konzultant použil, napríklad priemerný počet vyplnených dotazníkov/pohovorov, percentuálny podiel údajov získaných prostredníctvom každého kanála, ako sa tieto údaje overili, aproximácie/predpoklady použité pri generovaní údajov, počet spoločností, pre ktoré sa aproximácie vykonali, a aspoň rozsah počtu zamestnancov konzultanta. (148) V súvislosti s týmito tvrdeniami sa poznamenáva, že po uložení dočasných opatrení Komisia poskytla zainteresovaným stranám informácie o metóde a zdroje, ktoré konzultant použil na zhrnutie údajov, a po predbežnom zverejnení sa venovala osobitným otázkam zainteresovaných strán v tejto súvislosti. Dodatočné žiadosti o informácie príslušných zainteresovaných strán po konečnom zverejnení sa považujú za pokryté informáciami sprístupnenými po uložení dočasného cla v takom rozsahu, v akom to povoľovali obmedzenia týkajúce sa dôvernosti údajov. Okrem toho sa zdôrazňuje, že Komisia na mieste overila spôsob, ktorým konzultant údaje získal a zhrnul, a relevantné základné predpoklady na zhrnutie údajov. Výsledky overovania boli uspokojivé a Komisia sa uistila o primeranosti základných predpokladov a o kvalite údajov, ktoré konzultant poskytol. Okrem toho strany nespochybnili údaje ako také. (149) Po konečnom zverejnení ďalšia strana požiadala o objasnenie v súvislosti s počtom výrobcov z Únie, ktorých vzal konzultant do úvahy pri získavaní údajov, a prekrývaním medzi týmto počtom a približne 215 výrobcami z Únie, o ktorých vedela Komisia. V tejto súvislosti sa objasňuje, že výrobcovia z Únie, ktorých vzal konzultant do úvahy, sú vo veľkej miere tí istí ako tí, ktorí predstavujú výrobné odvetvie Únie v tomto prešetrovaní, ako sa uvádza v odôvodnení 133. (150) Po konečnom zverejnení jedna strana tvrdila, že Komisia vykonala analýzu ujmy nekonzistentným spôsobom, keďže sa vykonala osobitne pre moduly a články, pričom výpočet ujmy a dumpingového rozpätia sa stanovil ako vážený priemer modulov a článkov spoločne. V tejto súvislosti sa poznamenáva, že aj keď sa ukazovatele znázornili osobitne pre každý druh výrobku, závery, ktoré sa dosiahli pre každý ukazovateľ, sa vzťahujú na prešetrovaný výrobok ako celok. Takisto sa pripomína, že moduly a články sú jedným výrobkom, a preto sa dumpingové rozpätia a úroveň odstránenia ujmy stanovili na tomto základe. Preto sa tvrdenie zamietlo. (151) Nakoniec, iná strana tvrdila, že výpočet hodnôt makroekonomických ukazovateľov počas obdobia prešetrovania bol nesprávne založený na jednoduchom priemere rokov 2011 a 2012, pretože takáto metóda nie je objektívna a nevedie k výsledkom znázorňujúcim realitu počas obdobia prešetrovania. Objasňuje sa, že jednoduchý priemer údajov sa použil len v prípade, kde sa v príslušných obdobiach zaznamenal podobný vývoj. V prípade, že sa vývoj odlišoval, metóda sa primeraným spôsobom upravila a zohľadnila realitu na trhu. Príslušná strana neuviedla, do akej miery sa vo výsledkoch použitej metódy neodzrkadľuje trhová realita. Tieto tvrdenia sa preto zamietli. (152) Na základe uvedených skutočností, a keďže v tejto súvislosti neboli predložené ďalšie pripomienky, sa zistenia uvedené v odôvodneniach 98 až 101 dočasného nariadenia potvrdzujú. 2. Stanovenie relevantného trhu Únie (153) Niekoľko strán tvrdilo, že ujma by sa mala posudzovať samostatne pre trh vlastnej spotreby a pre voľný trh. Jedna strana tvrdila, že údaje týkajúce sa článkov určených na vlastnú spotrebu by sa mali vylúčiť z posúdenia ujmy, pretože neboli ovplyvnené dumpingovým dovozom. (154) Ako sa uvádza v odôvodnení 105 dočasného nariadenia, spotreba, objem predaja, výroba, výrobná kapacita, využitie kapacity, rast, investície, zásoby, zamestnanosť, produktivita, peňažný tok, návratnosť investícií, schopnosť získavať kapitál a rozsah dumpingového rozpätia by sa mali preskúmať z hľadiska celkovej činnosti výrobného odvetvia Únie vrátane použitia na vlastnú spotrebu, keďže výrobu určenú na trh vlastnej spotreby takisto ovplyvnila hospodársku súťaž dovozu z príslušnej krajiny. (155) Z prešetrovania vyplynulo, že vertikálne integrovaní výrobcovia z Únie boli v dôsledku cenového tlaku dumpingového dovozu nútení dovážať dumpingové výrobky (články) a ukončiť výrobu týchto výrobkov pri nákladoch vyšších ako dovozná cena. Prešetrovaním sa okrem toho zistilo, že voľný trh a trh vlastnej spotreby majú podobný vývoj cien, čo naznačilo, že príslušný dovoz má na obidva trhy rovnaký vplyv. (156) Po konečnom zverejnení niekoľko strán znova zdôraznilo, že Komisii sa nepodarilo poskytnúť primeranú a podloženú analýzu trhu vlastnej spotreby alebo dôvod, prečo sa nevykonala osobitná analýza. Jedna strana tvrdila, že sa neposkytli žiadne informácie o význame výroby v Únii určenej na vlastnú spotrebu. Okrem toho sa tvrdilo, že odôvodnenie 106 dočasného nariadenia, v ktorom sa dospelo k záveru, že v cenách na trhu vlastnej spotreby sa nie vždy odrážajú trhové ceny, je v rozpore so závermi uvedenými v odôvodnení 155, že na voľnom trhu a na trhu vlastnej spotreby existuje podobný vývoj cien. (157) Najskôr sa poznamenáva, že v odôvodnení 105 dočasného nariadenia sa stanovujú dôvody, na základe ktorých sa považovalo za vhodné preskúmať ukazovatele ujmy (s výnimkou ziskovosti) týkajúce sa celkovej činnosti výrobného odvetvia Únie vrátane vlastnej spotreby. V tejto súvislosti sa pripomína, že ako uvádza rovnaké odôvodnenie, prešetrovaním sa odhalilo, že výrobu určenú na vlastnú spotrebu takisto ovplyvnila hospodárska súťaž dovozu z ČĽR, čo príslušné zainteresované strany nepopreli. Preto sa tvrdenie, že neboli poskytnuté žiadne vysvetlenia prečo sa neuskutočnila osobitná analýza, muselo zamietnuť. Podobne, ako vyplýva z tohto záveru, muselo sa zamietnuť aj tvrdenie, že takáto osobitná analýza trhu vlastnej spotreby by sa mala uskutočniť. (158) Po druhé, aj keď z uvedeného vyplýva, že význam výroby v Únii určený na vlastnú spotrebu sa nepovažoval za významný prvok, treba poznamenať, že výroba článkov určených na vlastnú spotrebu v Únii predstavovala približne polovicu celkovej výroby počas obdobia prešetrovania. Na záver sa objasňuje, že skutočnosť, že v cenách na trhu vlastnej spotreby sa neodzrkadľujú ceny na voľnom trhu, nie je nevyhnutne v rozpore so skutočnosťou, že obe ceny nasledovali rovnaké trendy, keďže sa ešte stále môžu nachádzať na iných úrovniach alebo cenové pohyby môžu byť na vyššej alebo nižšej úrovni a vytvárať odlišný obraz. Na základe uvedeného sa tvrdenia týkajúce sa trhu vlastnej spotreby zamietli. (159) Príslušné strany neposkytli žiadne informácie, ktoré by znížili platnosť zistení týkajúcich sa stanovenia trhu Únie. Z týchto dôvodov sa tvrdenia v tejto súvislosti zamietli a zistenia uvedené v odôvodneniach 102 až 106 dočasného nariadenia sa potvrdzujú. 3. Spotreba v Únii (160) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že údaje týkajúce sa spotreby prešetrovaného výrobku v Únii sa výrazne líšia v závislosti od použitého zdroja. Táto strana tvrdila, že spoľahlivé údaje možno stanoviť len na základe informácií, ktoré získali špecializované inštitúcie alebo výskumné centrá. Vzhľadom na vysvetlenia a závery uvedené v odôvodneniach 134 až 152 týkajúce sa spoľahlivosti údajov, ktoré poskytol konzultant a ktoré sa použili v prešetrovaní, sa toto tvrdenie zamietlo. (161) Rovnaká strana tvrdila, že spotreba v Únii by sa nemala stanoviť len jednoduchým pridaním dostupných výrobných kapacít modulov v Únii a že spotreba modulov výrobného odvetvia Únie na ich vlastné projekty by sa od nej mala odpočítať. Toto tvrdenie sa zamietlo, pretože spotreba modulov bola stanovená na základe novo zriadených kapacít v Únii. Ide o bežnú prax na určovanie spotreby modulov. Pokiaľ ide o články, spotreba sa stanovila na základe výroby modulov v Únii. (162) Ďalšia strana tvrdila, že metóda, ktorú opísal konzultant, pripúšťa, že je náročné stanoviť spoľahlivé údaje o spotrebe. Ďalej sa tvrdilo, že údaje o dovoze, ako aj vývozný predaj výrobného odvetvia Únie, boli buď založené na neoveriteľných odhadoch alebo na neúplných údajoch a že kontrola porovnaním údajov, ktorú vykonala Komisia, nebola dostatočná na to, aby umožnila dospieť k záveru, že tieto údaje boli naozaj spoľahlivé a presné. (163) Ako už bolo uvedené v odôvodneniach 136 a 137, kvalita údajov a metódy použité na ich získanie boli overené Komisiou počas kontroly na mieste, na základe ktorej sa dospelo k záveru, že použité metódy boli primerané a výsledky presné a primerane spoľahlivé. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. (164) Z tohto dôvodu, a keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa spotreby v Únii, sa odôvodnenia 107 až 109 dočasného nariadenia potvrdzujú. 4. Dovoz z príslušnej krajiny 4.1. Objem dovozu z príslušnej krajiny a podiel dovozu z príslušnej krajiny na trhu (165) Jedna zainteresovaná strana tvrdila, že údaje týkajúce sa objemu dovozu výrobku, ktorý je predmetom prešetrovania, sa výrazne líšia v závislosti od použitého zdroja. Táto strana tvrdila, že spoľahlivé údaje možno stanoviť len na základe informácií, ktoré získali špecializované inštitúcie alebo výskumné centrá. Vzhľadom na vysvetlenia a závery uvedené v odôvodneniach 134 až 152 týkajúce sa spoľahlivosti údajov, ktoré poskytol konzultant a ktoré sa použili v prešetrovaní, sa toto tvrdenie zamietlo. (166) Po konečnom zverejnení jedna zainteresovaná strana spochybnila metódu na určenie hodnoty celkového dovozu z ČĽR a tvrdila, že bola založená na transakciách na úrovni CIF, clo nezaplatené, a že je preto otázne, či tieto transakcie boli určené pre spotrebu v Únii. V súvislosti s týmto tvrdením sa objasňuje že hodnota celkového dovozu z ČĽR, ktorú poskytol konzultant, nebola použitá v dočasných ani konečných zisteniach a že ako sa uvádza v odôvodneniach 110 až 113 dočasného nariadenia, počas prešetrovania sa určil len objem dovozu a dovozné ceny. Keďže metóda na určenie dovozných cien ako taká nebola príslušnou zainteresovanou stranou spochybnená, odkazuje sa na relevantné zistenia uvedené v odôvodnení 113 až 117 dočasného nariadenia a na odôvodnenia 168 až 176. Preto sa uvedené tvrdenie zamietlo. (167) Z tohto dôvodu, a keďže neboli predložené ďalšie pripomienky týkajúce sa dovozu príslušného výrobku z ČĽR, sa zistenia uvedené v odôvodneniach 110 až 112 dočasného nariadenia potvrdzujú. 4.2. Dovozné ceny a cenové podhodnotenie (168) Jeden spolupracujúci neprepojený dovozca tvrdil, že dovozné ceny by sa mali stanoviť na základe jeho dovozu príslušného výrobku do Únie. Údaje, ktoré tento dovozca poskytol počas prešetrovania, však predstavovali len časť celkového dovozu do Únie, a nepodarilo sa vyvodiť žiadne podstatné závery, pokiaľ ide o priemernú dovoznú cenu celého dovozu z ČĽR počas celého posudzovaného obdobia zahŕňajúceho niekoľko rokov. Preto sa toto tvrdenie zamietlo. (169) Ďalšia strana tvrdila, že metóda na určenie cien nebola vysvetlená, najmä v súvislosti s tým, ako sa údaje z rôznych zdrojov prepájali a zlučovali. Okrem toho sa tvrdilo, že dovozné náklady by mali byť založené na overených informáciách získaných počas prešetrovania a nie na odhadoch. (170) Usudzuje sa, že metóda, ktorá je zainteresovaným stranám k dispozícii, je dostatočne úplná na pochopenie, akým spôsobom sa údaje stanovili. Pokiaľ ide o „dovozné“ náklady, objasňuje sa, že sa vykonala úprava cien na mieste, aby sa dosiahli ceny CIF. Odhad sa potvrdil prostredníctvom údajov získaných počas prešetrovania. (171) Po predbežnom zverejnení niekoľko zainteresovaných strán požiadalo o podrobnejšie informácie týkajúce sa výpočtu cenového podhodnotenia, ako sú tie, ktoré sú uvedené v odôvodnení 116 dočasného nariadenia. Pokiaľ to dovolil citlivý charakter týchto informácií a skutočnosť, že výrobcom z Únie bola poskytnutá anonymita, dodatočné informácie sa získali prostredníctvom dvojstranných zverejnení. (172) V súlade s rozhodnutím vylúčiť doštičky z rozsahu výrobku (odôvodnenia 28 až 32) sa tieto výrobky vylúčili aj z výpočtu cenového podhodnotenia. Okrem toho sa vykonalo niekoľko opráv cien CIF, ktoré poskytli zainteresované strany. Keďže vzorka neprepojených výrobcov sa zrevidovala z dôvodov uvedených v odôvodnení 21, po sprístupnení a doplnení údajov sa použili priemerné náklady po dovoze novej vzorky vývozcov. (173) Toto porovnanie revidovaných cien sa uskutočnilo podľa druhu pri každej transakcii na rovnakej úrovni obchodovania, a to po odpočítaní rabatov a zliav, a v prípade potreby sa ceny primerane upravili. Z výsledkov porovnania vyjadrených ako percentuálny podiel obratu výrobcov z Únie zaradených do vzorky počas obdobia prešetrovania vyplynuli vážené priemerné rozpätia cenového podhodnotenia v rozsahu 19,8 % – 32,1 % v prípade modulov, 4 % – 28,5 % v prípade článkov a 8 % – 29 % v prípade príslušného výrobku vo všeobecnom vyjadrení. (174) Treba poznamenať, že v prípade jedného vyvážajúceho výrobcu zaradeného do vzorky sa stanovilo negatívne cenové podhodnotenie článkov. Vyvezené množstvo však nebolo významné, a preto sa nepovažuje za reprezentatívne. (175) Jeden vyvážajúci výrobca zaradený do vzorky spochybnil zdroj na úpravu monočlánkov na multičlánky, svoje tvrdenie však nepodložil. Toto tvrdenie skutočne nebolo podložené novými informáciami alebo dôkazmi, a preto sa zamietlo. (176) Keďže neboli predložené ďalšie pripomienky v súvislosti s cenami dovozu z ČĽR a výpočtom cenového p