Návrh nariadenie Rady, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde {SEK(2004) 924} /* KOM/2004/0492 v konečnom znení - AVC 2004/0163 */





Brusel, 14.7.2004 KOM(2004) 492 v konečnom znení 2004/0163 (AVC) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde (predložená Komisiou){SEK(2004) 924} ODÔVODNENIE 1. Úvod: potreba zrevidovať nariadenia Komisia prijala 10. februára 2004 návrh na finančné perspektívy rozšírenej Európskej únie na 27 členských štátov na obdobie rokov 2007 - 2013 [KOM(2004)101]. V tomto kontexte Komisia dospela k názoru, že treba posilniť zásah Únie vo viacerých oblastiach kľúčových politík. Komisia sa predovšetkým rozhodla, že základným prvkom finančného balíka by sa mala stať ambiciózna kohézna politika. Rozhodnutie odrážalo prácu vykonanú od uverejnenia druhej kohéznej správy v r. 2001, ktorá spustila diskusiu o budúcej kohéznej politike v rozšírenej Únii [KOM(2001)24]. 18. februára 2004 schválila Komisia tretiu kohéznu správu [KOM(2004)107], ktorá uvádzala podrobný návrh na priority a systém zabezpečovania programov novej generácie podľa kohéznej politiky na roky 2007 - 2013. Návrh je v súlade s rozsiahlymi pokynmi uvedenými v oznámení Komisie o budúcej finančnej perspektíve. Záver tretej kohéznej správy bol taký, že rozšírenie Únie na 25 členských štátov a následne na 27 alebo viac predstavuje nebývalú výzvu pre konkurencieschopnosť a vnútornú súdržnosť Únie. Výsledkom rozšírenia je prehĺbenie priepasti v hospodárskom vývoji, geografický posun v probléme rozdielov smerom na východ a ťažšia situácia v zamestnanosti: - priepasť v HDP na hlavu medzi 10 % obyvateľstva žijúcimi v najprosperujúcejších regiónoch a rovnakým percentom žijúcim v najmenej prosperujúcich sa v porovnaní so situáciou EÚ s 15 členskými štátmi viac ako zdvojnásobila; - v EÚ s 25 členskými štátmi žije 123 miliónov ľudí – čo je asi 27 % celkového obyvateľstva – v regiónoch s HDP na hlavu pod 75 % priemeru EÚ oproti 72 miliónom ľudí, čiže 19 % všetkých obyvateľov EÚ s 15 štátmi. Z toho štyria z desiatich občanov žijú v regiónoch patriacich k 15 „starým“ členským štátom, zatiaľ čo ostatných šesť obyvateľov sú občanmi 10 „nových“ členských štátov. - Ak sa má priemerná úroveň zamestnanosti v 10 nových členských štátoch vyrovnať zvyšnej časti EÚ, bude treba vytvoriť štyri milióny pracovných príležitostí. V rozšírenej EÚ pretrvávajú aj výrazné rozdiely v zamestnanosti podľa veku a pohlavia. Celá Únia zároveň čelí problémom vyplývajúcim zo zrejmej akcelerácie hospodárskej reštrukturalizácie v dôsledku globalizácie, otvorenia trhu, technickej revolúcie, rozvoja ekonomiky na báze poznatkov a rozvoja spoločnosti, starnutia obyvateľstva a vzrastu imigrácie. A nakoniec, hospodársky rast EÚ sa od r. 2001 výrazne spomalil. V dôsledku toho sa v mnohých častiach Únie opäť zvýšila nezamestnanosť so všetkými jej sociálnymi dôsledkami. Ako odrazový mostík do budúcnosti by Únia mala v plnej miere využiť príležitosti, ktoré poskytuje súčasný trend oživovania. V snahe zlepšiť výkonnosť hospodárstva EÚ vypracovali hlavy štátov a vlád Únie na zasadaní v Lisabone v marci 2000 stratégiu určenú na to, aby sa do r. 2010 stala Európa najúspešnejšou a najviac konkurencieschopnou ekonomikou na svete založenou na vedomostiach. Zasadanie Rady v decembri 2000 v Nice preložilo lisabonské ciele znížiť chudobu do koordinovanej stratégie EÚ zaraďovania do spoločnosti. Zasadanie Rady v Göteborgu v júni 2001 rozšírilo lisabonskú stratégiu o nový dôraz na ochranu životného prostredia a dosiahnutie udržateľnejšieho charakteru rozvoja. K realizácii týchto cieľov významne prispieva kohézna politika. Rast a kohézia sa fakticky navzájom podporujú. Znižovaním rozdielov pomáha Únia zabezpečiť, aby všetky regióny a sociálne skupiny mohli prispievať do celkového hospodárskeho rozvoja Únie a zároveň z neho profitovať. Túto víziu posilnenú v návrhu ústavnej zmluvy zavedením jasnejšieho odkazu na teritoriálnu dimenziu kohézie odrážajú články 3 a 158 Zmluvy. Kohézna politika je potrebná aj v situácii, kde sú významné výhody ostatných politík Spoločenstva kombinované s obmedzenými, ale lokalizovanými nákladmi. Kohézna politika pomáha rozširovať výhody. Kohézna politika môže pomôcť obmedziť aj negatívne vplyvy predvídaním zmeny a uľahčením adaptácie. Z tohto dôvodu treba kohéznu politiku vo všetkých jej dimenziách pokladať za neoddeliteľnú súčasť lisabonskej stratégie, aj keď dnes, ako zdôraznila Komisia vo svojom návrhu ďalšej finančnej perspektívy, treba návrh politiky podčiarkujúci lisabonské potreby doplniť a zaktualizovať. Inými slovami, do kohéznej politiky treba zapracovať lisabonské a göteborské ciele, aby sa stala kľúčovým vozidlom ich realizácie prostredníctvom národných a regionálnych programov rozvoja. Rastový potenciál hospodárstva EÚ ako celku pre spoločné blaho všetkých bude treba podporiť posilnením regionálnej konkurencieschopnosti pomocou dobre zacielených investícií v celej Únii a poskytnutím hospodárskych príležitostí, ktoré pomôžu ľuďom naplniť ich schopnosti. Regionálna politika pomáha znižovať tlaky nadmernej koncentrácie, preťaženia a problémov zabezpečením vyváženejšieho šírenia hospodárskej činnosti v celej Únii. Reforma kohéznej politiky by mala poskytnúť aj príležitosť pre väčšiu efektívnosť, transparentnosť a politickú zodpovednosť. To si v prvom rade a predovšetkým vyžaduje definovanie strategického prístupu k politike upresnením jej priorít, zabezpečením koordinácie so systémom hospodárskeho a sociálneho riadenia a umožnením pravidelnej, otvorenej kontroly dosiahnutého pokroku. Vyzýva k ďalšiemu zjednodušeniu systému riadenia zavedením diferenciácie a proporcionality v kontexte zdravého finančného riadenia. Navyše žiada ďalej decentralizovať zodpovednosť voči partnerom priamo v členských štátoch, regiónoch a miestnych orgánoch. Predložený návrh nariadenia je návrhom Komisie na ďalšiu generáciu programov kohéznej politiky. Predstavuje základ, na ktorom podľa Rada článku 55 nariadenia Rady (ES) č. 1260/1999 z 21. júna 1999, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch, zreviduje uvedené nariadenie najneskôr do 31. decembra 2006. Komisia zdôrazňuje potrebu schváliť predpisy v priebehu roka 2005, aby mohol byť rok 2006 venovaný programovaniu na obdobie 2007 - 2013. 2. Nová architektúra kohéznej politiky EÚ po r. 2006 Komisia navrhuje, aby sa akcie podporované kohéznou politikou zamerali na investovanie do určitého počtu priorít Spoločenstva, ktoré odrážajú program lisabonského a göteborského zasadania, a kde možno očakávať zásah Spoločenstva na vyvolanie pákového efektu a výraznej pridanej hodnoty. V súlade s tým navrhuje Komisia základný zoznam určitého počtu kľúčových tém pre operačné programy takto: inovácia a ekonomika na báze poznatkov, životné prostredie a prevencia rizika, dostupnosť a všeobecne hospodársky prospešné služby. U programov súvisiacich so zamestnanosťou bude dôraz na implementácii reforiem potrebných na postup k plnej zamestnanosti, zlepšeniu kvality a produktivity práce a na podporu zaradenia do spoločnosti a kohézie v súlade s pokynmi a odporúčaniami Európskej stratégie zamestnanosti (European Employment Strategy - EES). Koncentrácia na tri ciele Spoločenstva Sledovanie prioritných tém by sa malo organizovať okolo zjednodušeného a transparentnejšieho rámca budúcej generácie programov zoskupených pod troma hlavičkami: konvergencia; regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť; teritoriálna spolupráca. 2.1. Konvergencia Cieľ „konvergencia“ sa týka menej rozvinutých členských štátov a regiónov, ktoré sú v súlade so zmluvou najvyššou prioritou kohéznej politiky Spoločenstva. Zmluva požaduje znížiť rozdiely medzi „stupňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosťou najmenej uprednostňovaných regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí” (článok 158). Rozšírenie prinesie nebývalé zvýšenie rozdielov v rámci Únie, ktorých zníženie si vyžaduje dlhodobé, vytrvalé úsilie. Tento cieľ sa týka v prvom rade a predovšetkým tých regiónov, v ktorých je HDP na hlavu nižší než 75 % priemeru Spoločenstva. Kľúčovým cieľom kohéznej politiky v tomto kontexte by mala byť podpora podmienok na urýchlenie rastu a faktorov vedúcich ku skutočnému zblíženiu. Treba naplánovať aj stratégie rozvoja dlhodobej konkurencieschopnosti a zamestnanosti. Komisia navrhuje aj to, aby sa dočasná podpora podľa tejto priority týkala regiónov, v ktorých je HDP na hlavu nižší než 75 % priemeru Spoločenstva vypočítaného pre Úniu pätnástich štátov (tzv. štatistický efekt rozšírenia). Ide o regióny, v ktorých sa objektívne okolnosti nezmenili, hoci ich HDP na hlavu bude v rozšírenej Únii relatívne vyšší. V záujme spravodlivosti, a aby sa dotyčným regiónom umožnilo ukončiť proces konvergencie, bude podpora vyššia než bolo rozhodnuté v r. 1999 v Berlíne pre tzv. „postupné vyraďovanie“ regiónov bežnej generácie. Programy budú podporované finančnými prostriedkami z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (European Regional Development Fund - ERDF), Európskeho sociálneho fondu (ESF) a Kohézneho fondu v súlade s princípmi stanovenými v Zmluve. Kohézny fond sa bude vzťahovať na členské štáty s HDP pod 90 % priemeru Spoločenstva. Pomoc Kohézneho fondu bude podmienená splnením podmienok hospodárskeho zblíženia ako aj potrebou vyhnúť sa nadmerným verejným deficitom v súlade s článkom 104 Zmluvy. V súlade s prioritami určenými finančnou perspektívou posilní Kohézny fond svoj prínos pre udržateľný rozvoj. V tomto zmysle by mali zostať ústrednými prioritami transeurópske dopravné siete, najmä projekty v záujme Európy, a okolité infraštruktúry. V snahe dosiahnuť primeranú vyváženosť, ktorá by odrážala osobitné potreby nových členských štátov, predpokladá sa aj podpora projektov, ako sú železničné, námorné, vnútrozemské vodné a multimodálne programy dopravy s výnimkou TEN-T, udržateľné mestské dopravné a ekologicky významné investície do kľúčových oblastí efektívnosti energií alebo obnoviteľných energií. Dôraz sa bude klásť aj na posilnenie inštitucionálnej kapacity a efektívnosti verejnej správy vrátane kapacity riadenia štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. 2.2. Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť: predvídanie a presadzovanie zmeny Hoci prioritou kohéznej politiky zostávajú intervencie v menej rozvinutých členských štátoch a regiónoch, existujú ďalšie problémy, ktoré sa týkajú všetkých členských štátov EÚ, ako napr. rýchla hospodárska a sociálna zmena a reštrukturalizácia, globalizácia trhu, presun k hospodárstvu a spoločenstvu založenému na poznatkoch, starnúce obyvateľstvo, rastúca imigrácia, nedostatok práce v kľúčových sektoroch a problémy zaradenia do spoločnosti. V tomto kontexte musí hrať dôležitú úlohu Únia. Pre kohéznu politiku mimo najmenej rozvinutých členských štátov a regiónov navrhuje Komisia dvojaký prístup: - Po prvé, kohézna politika bude pomáhať regiónom a regionálnym orgánom predvídať a presadzovať hospodársku zmenu v priemyselných, mestských a vidieckych oblastiach posilňovaním ich konkurencieschopnosti a atraktívnosti so zohľadnením existujúcich hospodárskych, sociálnych a teritoriálnych rozdielov prostredníctvom regionálnych programov financovaných z ERDF. - Po druhé, kohézna politika bude pomáhať ľuďom predvídať a prispôsobiť sa hospodárskej zmene v súlade s prioritami politiky EES podporovaním politík zameraných na plnú zamestnanosť, kvalitu a produktivitu práce a zaradenie do spoločnosti prostredníctvom programov financovaných z ESF. Pre nové regionálne programy financované z ERDF navrhuje Komisia striktnejšiu koncentráciu zásahov na tri prioritné témy: inovácia a hospodárstvo na báze poznatkov, životné prostredie a prevencia rizika, dostupnosť a všeobecne hospodársky prospešné služby. Jediným zdrojom financovania nových programov bude ERDF. Z hľadiska prideľovania prostriedkov treba rozlišovať dve skupiny regiónov: - Regióny v súčasnosti oprávnené pomoc podľa cieľa 1, ktoré však nespĺňajú kritériá priority konvergencie ani pri absencii štatistického efektu rozšírenia. Tieto regióny budú profitovať z podpory na prechodnom základe (pod hlavičkou „postupného zaraďovania”), ktorá bude sledovať cestu podobnú ako pomoc pre regióny, ktoré už v rokoch 2000 – 2006 neboli oprávnené na pomoc podľa cieľa 1. - Všetky ostatné regióny Únie, ktoré nie sú pokryté programami konvergencie ani vyššie opísanou podporou „postupného zaraďovania“. Čo sa týka operačných programov financovaných z ESF, Komisia navrhuje zdôrazniť implementáciu odporúčaní na zamestnanosť a posilniť zaraďovanie do spoločnosti v súlade s cieľmi a pokynmi EES. Preto by sa podpora mala sústreďovať na štyri politické priority, kľúčové pre implementáciu EES, kde financovanie Spoločenstvom môže poskytnúť pridanú hodnotu: zvýšenie prispôsobivosti pracovníkov a podnikov; zlepšenie prístupu k zamestnaniu a väčšia účasť na trhu práce; posilnenie zaraďovania do spoločnosti a boj proti diskriminácii, mobilizácia reforiem v oblastiach zamestnanosti a zaraďovania do spoločnosti. 2.3. Európska teritoriálna spolupráca Na základe skúseností so súčasnou iniciatívou INTERREG navrhuje Komisia vytvoriť nový cieľ venovaný ďalšej harmonickej a vyváženej integrácii územia Únie podporovaním spolupráce medzi jej rôznymi komponentmi v otázkach dôležitých pre Spoločenstvo na cezhraničnej, nadnárodnej a medziregionálnej úrovni. Akcia bude financovaná z ERDF a bude sa zameriavať na integračné programy riadené jediným orgánom sledujúcim kľúčové priority Spoločenstva spojené s programami zasadaní v Lisabone a Göteborgu. Na cezhraničnú spoluprácu budú oprávnené všetky regióny pozdĺž vnútorných pozemných a určité regióny pozdĺž vonkajších pozemných hraníc ako aj pozdĺž určitých susedných námorných hraníc. Cieľom bude presadiť spoločné riešenia spoločných problémov medzi susedskými orgánmi, ako napr. mestský, vidiecky a pobrežný rozvoj a vývoj hospodárskych vzťahov a sieťovanie malých a stredných podnikov. Čo sa týka rozsiahlejších akcií na podporu nadnárodnej spolupráce, od členských štátov a regiónov sa požaduje vyhodnotiť užitočnosť a efektívnosť existujúcich 13 nadnárodných kooperačných zón (definovaných podľa INTERREG IIIB) vo svetle rozšírenia. Cieľom bude rozhodnúť spolu s Komisiou o počte zón pre nadnárodnú spoluprácu, ktoré sú dostatočne súdržné a majú spoločné záujmy a príležitosti, ktoré možno rozvíjať. Predpokladá sa, že táto spolupráca sa bude sústreďovať na strategické priority nadnárodného charakteru ako výskum a vývoj, životné prostredie, prevencia rizika a integračné vodohospodárstvo. Nakoniec Komisia navrhuje, aby regióny v budúcnosti zahrnuli do svojich regionálnych programov aj akcie z oblasti spolupráce medzi regiónmi. Na dosiahnutie tohto cieľa sa na regionálne programy bude musieť venovať určité množstvo prostriedkov na výmeny, spoluprácu a sieťovanie s regiónmi v ostatných členských štátoch. 3. Integrovaná reakcia na osobitné teritoriálne charakteristiky Efektívna kohézna politika musí brať do úvahy špecifické potreby a charakteristiky takých teritórií, ako sú okrajové regióny Únie, ostrovy, horské oblasti, riedko osídlené časti ďalekého severu Únie a určité pohraničné oblasti Únie. Vhodným spôsobom treba podporiť aj obnovu miest, vidieka a oblastí závislých na rybolove a zabezpečiť komplementárnosť a konzistenciu so špecifickými finančnými nástrojmi pre poľnohospodárstvo a rybolov. V dôsledku toho má Komisia v úmysle vydeliť v rámci cieľa konvergencie špecifický prídel na kompenzáciu osobitných problémov okrajových regiónov, ktorá bola uznaná článkom 299.2 Zmluvy a požadovaná na zasadaní Európskej rady v Seville v dňoch 21. – 22. júna 2002. Okrem toho bude do nových programov „európskej teritoriálnej spolupráce“ zahrnutá aj akcia „Grand Voisinage” zameraná na uľahčenie spolupráce so susednými krajinami. Keďže problémy dostupnosti a vzdialenosti od veľkých trhov sú na mnohých ostrovoch, v horských oblastiach a riedko osídlených regiónoch, najmä na ďalekom severe Únie mimoriadne akútne, prideľovanie prostriedkov na prioritu regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti to bude zohľadňovať uplatňovaním „teritoriálnych” kritérií, ktoré odrážajú relatívnu nevýhodnosť regiónov s geografickými handicapmi. Pokiaľ ide o zacielenie prostriedkov regionálnych programov, členské štáty by mali zabezpečiť zohľadnenie špecifík týchto regiónov. V snahe lepšie presadiť zásah v týchto niekedy zanedbávaných oblastiach a zohľadniť vyššie náklady verejnej investície v pojmoch per capita sa na ďalšie obdobie navrhuje, aby teritóriá so stálymi geografickými handicapmi profitovali zo zvýšenia príspevku Spoločenstva na maximum. Komisia, stavajúc na silných stránkach iniciatívy URBAN, má v úmysle posilniť miesto otázok miest v regionálnych programoch plne integrovanými zásahmi v tejto oblasti. V regionálnych programoch sa bude musieť uvádzať, ako sa zaoberajú mestskými problémami a ako je zorganizované delegovanie zodpovedností za tieto akcie nižšie na mestské orgány. 4. Lepšia organizácia nástrojov fungujúcich vo vidieckych oblastiach a v prospech reštrukturalizácie sektora rybolovu Komisia navrhuje zjednodušiť a vyjasniť úlohu rôznych nástrojov na podporu rozvoja vidieka a sektora rybolovu. Bežné nástroje spojené s politikou rozvoja vidieka budú zoskupené do jediného nástroja Spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorý bude určený na: - zvýšenie konkurencieschopnosti sektora poľnohospodárstva prostredníctvom podpory reštrukturalizácie; - zlepšenie životného prostredia a vidieka prostredníctvom podpory pôdohospodárstva vrátane spolufinancovania opatrení na rozvoj vidieka v súvislosti s chránenými oblasťami Natura 2000; - zvýšenie kvality života na vidieku a presadzovanie diverzifikácie hospodárskych činností prostredníctvom opatrení zacielených na farmársky sektor a ďalších aktérov vidieka. Do hlavného prúdu programovania bude integrovaná súčasná iniciatíva Spoločenstva LEADER+. Podobne aj zásahy v prospech reštrukturalizácie sektora rybolovu by sa mali zgrupovať pod jeden nástroj, ktorý by bol zameraný na opatrenia pre potreby reštrukturalizácie sektora rybolovu a na zlepšenie pracovných a životných podmienok v oblastiach, kde sektor rybolovu vrátane chovu rýb a vodných živočíchov zohráva významnú úlohu. Dôležitou súčasťou týchto návrhov je, že finančné prostriedky presunuté z kohéznej politiky do týchto nových nástrojov sa budú aj naďalej nasadzovať tak, aby sa dosiahol rovnaký stupeň koncentrácie ako dnes na pomoc menej rozvinutým regiónom a krajinám pokrytým programami konvergencie. Okrem týchto zásahov by kohézna politika mala okrem tradičných činností podporovať aj diverzifikáciu vidieckeho hospodárstva a oblastí závislých na rybolove. 5. Zjednodušenie a decentralizácia: zreformovaný systém plnenia Zatiaľ čo mechanizmus plnenia kohéznej politiky skutočne preukázal svoju schopnosť implementovať kvalitné programy a projekty v európskom záujme, manažment bežných programov sa stretáva s viacerými problémami. Komisia má teda v úmysle zachovať kľúčové princípy kohéznej politiky – programovanie, partnerstvo, spolufinancovanie a hodnotenie. Navrhuje však zvýšiť efektívnosť politiky zavedením viacerých reforiem určených po prvé na podporu strategickejšieho prístupu k programovaniu, po druhé na zavedenie ďalšej decentralizácie zodpovedností voči partnerom v členských štátoch, regiónoch a miestnych orgánoch, po tretie na posilnenie výkonnosti a kvality programov spolufinancovaných prostredníctvom posilneného, transparentnejšieho partnerstva a jasných a prísnejších mechanizmov monitorovania a po štvrté na zjednodušenie systému riadenia zavedením väčšej transparentnosti, diferenciácie a proporcionality s paralelným zabezpečením zdravého finančného riadenia. 5.1. Strategickejšia orientácia na priority Únie Komisia navrhuje, aby Rada na základe stanoviska Parlamentu a návrhu Komisie prijala pred novým programovacím obdobím celkový strategický dokument kohéznej politiky, ktorý bude definovať jasné priority pre členské štáty a regióny. Tento strategický prístup bude riadiť politiku v priebehu jej implementácie a robiť ju politicky zodpovednejšou. Pomôže užšie špecifikovať žiaducu úroveň synergie, ktorú treba dosiahnuť medzi kohéznou politikou a programami lisabonského a göteborského zasadania, a mal by zvýšiť konzistenciu s Rozsiahlymi smernicami hospodárskej politiky a Európskou stratégiou zamestnanosti. Európske inštitúcie budú každý rok skúmať pokrok v strategických prioritách a dosiahnuté výsledky na základe správy Komisie, ktorá bude zhrnutím správ o pokroku z členských štátov. Okrem toho Komisia navrhuje ďalej zjednodušiť systém vo viacerých kľúčových aspektoch. 5.2. Programovanie Systém programovania bude zjednodušený takto: na politickej úrovni: na základe strategických pokynov schválených Radou by každý členský štát mal vypracovať národný rámcový dokument o svojej rozvojovej stratégii, ktorý bude prerokovaný s Komisiou a bude predstavovať rámec pre prípravu tematických a regionálnych programov, ale – ako podporný rámec Spoločenstva – nebude mať úlohu nástroja riadenia; na operačnej úrovni: Komisia by mala prijímať národné a regionálne programy každého členského štátu na základe dokumentu politiky. Programy budú definované na súhrnnej, alebo len na prioritnej úrovni a podčiarkovať najdôležitejšie operácie. Ďalší detail, ktorý sa dnes odráža v tzv. „programovom doplnku”, by mal byť zrušený podobne ako riadenie pomocou opatrenia. Počet fondov bude obmedzený na tri (ERDF, ESF a Kohézny fond) v porovnaní so súčasnými šiestimi. Oproti dnešným programom financovaným z viacerých fondov budú budúce zásahy ERDF a ESF zamerané na prevádzku len jedného fondu pre program. V tomto zmysle by mal byť zásah každého fondu súvislejší a mal by umožňovať aj financovanie ďalších činností súvisiacich s ľudským a fyzickým kapitálom z ERDF resp. ESF. Financovanie týchto činností by malo byť obmedzené a priamo spojené s hlavnými doménami zásahov každého fondu. Tým by sa programovanie zjednodušilo a zároveň zefektívnilo. Kohézny fond a ERDF budú sledovať jeden systém programovania tam, kde sa týka dopravy a okolitých infraštruktúr. Veľké projekty by Komisia mala síce osobitne schvaľovať, ale riadiť v rámci príbuzných programov. 5.3. Finančné riadenie a kontrola V rámci spoločného riadenia je jedným z kľúčových cieľov budúceho regulačného balíka na programovacie obdobie 2007 - 2013 jasné vymedzenie rámca, charakteru a rozdelenia zodpovednosti medzi rôznych aktérov, ktorých sa týka realizácia rozpočtu Komisie, na základe skúseností získaných z bežného súboru zákonov. Týmito aktérmi sú členské štáty a implementačné orgány na jednej strane a Komisia na druhej. V tomto zmysle prispeje vyjasnenie k zvýšeniu efektívnosti, účinnosti a celkovej vyváženosti systému. Systémy riadenia a kontroly Návrh nariadenia, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia pre ERDF, ESF a Kohézny fond, zvyšuje súdržnosť a transparentnosť celkovej architektúry systémov riadenia a kontroly fondov: - súdržnosť, lebo jasne definuje minimálne podmienky pre systémy kontroly a auditu na všetkých úrovniach procesu, ako aj príslušné úlohy a povinnosti rôznych aktérov; - transparentnosť, lebo je potrebné, aby rôzni aktéri zapojení do kontrol poznali výsledky kontrol každej časti, aby mohli zvýšiť efektívnosť, účinnosť a celkovú vyváženosť systému. Návrh nariadenia definuje spoločný základ minimálneho súboru podmienok, ktoré bude dodržiavať akýkoľvek systém riadenia a vnútornej kontroly zainteresovaný na riadení fondov, a zodpovednosti členských štátov a Komisie za zabezpečenie rešpektovania princípu zdravého finančného riadenia. Preto musia členské štáty poskytnúť v súvislosti so systémami riadenia a kontroly záruku: - na začiatku obdobia prostredníctvom posudku systému nezávislým audítorským orgánom; - každý rok prostredníctvom posudku audítorského orgánu podloženého výročnou správou z kontroly a - na konci obdobia prostredníctvom záruky na záverečný výkaz výdavkov. Keď Komisia disponuje so zárukami o existencii a dobrom fungovaní národných systémov riadenia a kontroly – so zárukami založenými na jej vlastných auditoch a národných auditoch – bude môcť založiť svoju záruku týkajúcu sa legálnosti a regulárnosti predložených výdavkov na výsledkoch národných kontrol. Na základe toho bude môcť obmedziť svoje vlastné audity na mieste len na výnimočné okolnosti. Na tom istom základe regulačná architektúra navrhuje, aby stupeň zasahovania Komisie do riadenia, hodnotenia a kontroly bol funkciou – medzi iným – dôležitou pre jej prínos. Návrh všeobecného nariadenia umožňuje členským štátom uplatniť vlastné pravidlá a riadiace a kontrolné štruktúry, ak výrazne prevláda národný prínos. Táto možnosť sa vzťahuje len na prípady, kde Komisia dostala záruku na spoľahlivosť národných systémov riadenia a kontroly. Kľúčovým princípom kohéznej politiky zostáva princíp doplnkového charakteru pomoci – t. j. prostriedky EÚ by mali skôr dopĺňať než nahrádzať národné zdroje. V súlade s princípom proporcionality však Komisia bude preverovať jeho uplatňovanie len v rámci cieľa „konvergencia“. Za uplatňovanie princípu doplnkového charakteru pomoci v programoch „Regionálnej konkurencieschopnosti a zamestnanosti“ a „Európskej teritoriálnej spolupráce” budú zodpovedať členské štáty. Finančné riadenie Čo sa týka finančného riadenia, zavádzajú sa dva dôležité aspekty na zjednodušenie systému. V skutočnosti sa platby budú spracúvať už na úrovni priorít, a nie na úrovni opatrení ako je tomu dnes. Okrem toho, príspevok Spoločenstva sa bude vypočítavať len na základe verejného výdavku. Platobný systém (platba na konto a refundácia) ako aj princíp automatického vrátenia príspevku sa zachovajú. Návrh nariadenia navrhuje aj založenie postupu pre prerušenie, zadržanie a odloženie platieb v prípade závažných problémov v čase predloženia žiadosti o priebežnú platbu. S cieľom zjednodušiť finančné riadenie Komisia navrhuje umožniť čiastočné uzavretie programov pre ukončené operácie. O harmonograme tejto uzávierky rozhoduje každý členský štát. Národné pravidlá budú z veľkej časti určovať oprávnenosť výdavkov s výnimkou určitého počtu oblastí ako DPH, v ktorých budú aj naďalej platiť pravidlá Spoločenstva. 5.4. Koncentrácia prostriedkov Prostriedky by sa mali naďalej koncentrovať hlavne na najchudobnejšie členské štáty a regióny s dôrazom na nové členské štáty. Na úrovni jednotlivých rozvojových programov by sa koncentrácia mala dosiahnuť zameraním na lisabonské a göteborské priority, ako aj na budovanie inštitucionálnej kapacity v „zbližovaných“ regiónoch. Vzhľadom na regionálne programy konkurencieschopnosti znamená súčasný dôraz (podľa cieľa 2) na zónovanie oprávnených oblastí na úrovni komún, obcí a rajónov to, že koncentrácia sa chápe skoro výlučne v mikrogeografických pojmoch. Hoci geografická koncentrácia prostriedkov do najviac postihnutých vreciek alebo oblastí musí zostať základnou súčasťou úsilia aj v budúcnosti, treba uznať, že perspektívy týchto oblastí sú úzko späté aj s úspechom regiónu ako celku. Ako už mnohé regióny zistili, vyžaduje si to vypracovanie súvislej stratégie pre celý región, ktorá by sa zaoberala potrebami jeho najslabších častí. Pre budúcnosť sa teda navrhuje ponechať súčasný systém mikrozónovania, ktorý zabezpečuje primeranú rovnováhu medzi geografickými a inými formami koncentrácie určovanú pri vypracúvaní programov regionálnej konkurencieschopnosti v partnerstve s Komisiou. Tým by sa však vôbec nemalo oslabiť úsilie EÚ pri nasadzovaní finančných prostriedkov. Pod časťou „regionálna konkurencieschopnosť” by každý operačný program mal zdôvodniť svoju geografickú, tematickú a finančnú koncentráciu. V kontexte partnerstva by regióny mali zodpovedať v prvom rade za koncentráciu finančných prostriedkov na potrebné témy, ktoré sa zaoberajú hospodárskymi, sociálnymi a teritoriálnymi rozdielmi na regionálnej úrovni. Komisia bude overovať a potvrdzovať konzistenciu programov v momente rozhodovania. A nakoniec, silný stimul v prospech efektívnej a rýchlej realizácie programov by sa mal zachovať aj prostredníctvom princípu vracania nevyužitých finančných prostriedkov („pravidlo N+2”) – disciplíny unikátnej pre regionálnu a kohéznu politiku. 5.5. Silnejší akcent na výkonnosť a kvalitu Efektívnosť je výzvou na silnejšie zameranie na dopad a výkonnosť a na lepšie definovanie výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť. Vcelku by sa efektívnosť kohéznej politiky mala zlepšiť založením každoročného dialógu s európskymi inštitúciami, kde by sa v záujme zvýšenia transparentnosti a zodpovednosti voči inštitúciám a občanom rokovalo – na základe výročnej správy Komisie – o pokroku a výsledkoch národných a regionálnych programov. Základom celkovej snahy o zachovanie kvality by malo zostať hodnotenie pred začiatkom, v priebehu a po ukončení programov. Komisia navyše navrhuje vytvoriť výkonnostnú rezervu Spoločenstva, ktorej hlavným účelom by bolo odmeňovanie členských štátov a regiónov, ktoré preukázali najvýraznejší pokrok k dohodnutým cieľom. Nakoniec Komisia navrhuje, aby si členské štáty vytvorili v rámci svojho prídelu malú rezervu, ktorá by im umožnila pružne reagovať na neočakávané sektorové alebo miestne otrasy spôsobené reštrukturalizáciou priemyslu alebo účinkami obchodných dohôd. Táto rezerva by sa použila na poskytnutie doplnkovej pomoci pre postihnutých pracovníkov a na diverzifikáciu hospodárstva v dotknutých oblastiach, pričom by fungovala ako doplnok národných a regionálnych programov, ktoré by mali tvoriť základný nástroj reštrukturalizácie v očakávaní hospodárskej zmeny. Tieto navrhované zmeny by mali do fungovania politiky vniesť väčšiu transparentnosť, uľahčiť prístup občanom a spoločnostiam, a tým zvýšiť aj počet ponúknutých projektov a prispievať k zvyšovaniu hodnoty za vynaložené peniaze pomocou väčšej podpory konkurencie. 6. FINANčNÉ PROSTRIEDKY Finančné prostriedky vyčlenené na kohéznu politiku odrážajú ambíciu rozšírenej Únie presadzovať rast a vytváranie pracovných príležitostí v jej menej zvýhodnených oblastiach. Na obdobie rokov 2007 – 2013 Komisia navrhuje rozdeliť 336,1 miliardu EUR (čo sa rovná 373,9 miliardám EUR pred prevodmi na jediné navrhované nástroje na rozvoj vidieka a rybolovu) na podporu troch priorít reformnej kohéznej politiky. Indikatívne prerozdelenie tejto sumy medzi tri ciele reformnej politiky by malo byť takéto: - Asi 78 % na cieľ „konvergencie“ (menej rozvinuté regióny, kohézny fond a regióny postihnuté „štatistickým efektom”) s dôrazom na pomoc dvanástim novým členským štátom. Absorpčný limit („strop”) finančných prevodov do ktoréhokoľvek daného členského štátu podľa kohéznej politiky sa zachová na súčasných 4 % národného HDP a bude zohľadňovať sumy zahrnuté v nástrojoch na rozvoj vidieka a rybolovu. Regióny postihnuté tzv. štatistickým efektom by mali podľa cieľa konvergencie profitovať zo špecifického, znižujúceho sa prídelu na uľahčenie ich „postupného vyradenia”. - Asi 18 % na cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť”. Okrem postupného zaraďovania regiónov by rozdelenie medzi regionálne programy financované z ERDF a národné programy financované z ESF malo byť 50 - 50. - Asi 4 % na cieľ „európska teritoriálna spolupráca”. Na rozdeľovanie finančných prostriedkov medzi členské štáty navrhuje Komisia použiť metódu založenú na objektívnych kritériách použitých v čase berlínskeho zasadania Rady (1999) na prioritu „konvergencie“ so zohľadnením potreby spravodlivosti pre regióny postihnuté štatistickým účinkom rozšírenia. Prostriedky na cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ by mala Komisia rozdeľovať medzi členské štáty na základe hospodárskych, sociálnych a teritoriálnych kritérií Spoločenstva. A nakoniec, rozdeľovanie prostriedkov podľa cieľa „európska teritoriálna spolupráca“ by mali riadiť obyvatelia oprávnených regiónov ako aj všetci obyvatelia príslušných členských štátov. 2004/0163 (AVC) Návrh NARIADENIE RADY, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde RADA EURÓPSKEJ ÚNIE so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 161, so zreteľom na návrh Komisie[1], so zreteľom na súhlas Európskeho parlamentu[2], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[3], so zreteľom na stanovisko Výboru pre regióny[4], so zreteľom na stanovisko Dvora audítorov, keďže: (1) článok 158 Zmluvy stanovuje, že Spoločenstvo sa v záujme posilnenia hospodárskej a sociálnej kohézie bude zameriavať na znižovanie rozdielov medzi úrovňami rozvoja rôznych regiónov a zaostalosť najmenej uprednostňovaných regiónov alebo ostrovov vrátane vidieckych oblastí. Článok 159 vyžaduje, aby túto činnosť podporovali štrukturálne fondy, Európska investičná banka (EIB) a ďalšie jestvujúce finančné nástroje. (2) Kohézna politika by mala prispievať k zvyšujúcemu sa rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti zaradením priorít Spoločenstva na udržateľný rozvoj ako boli definované na zasadaniach Európskej rady v Lisabone a Göteborgu. (3) Hospodárske, sociálne a teritoriálne rozdiely na regionálnej aj národnej úrovni sa v rozšírenom Spoločenstve zvýšili. Preto by sa v celom spoločenstve mala zvýšiť konkurencieschopnosť a zamestnanosť. (4) Zvýšenie počtu pozemných a morských hraníc Únie a rozšírenie jej územia znamená, že v Únii by sa mala zvýšiť cezhraničná, nadnárodná a medziregionálna spolupráca s pridanou hodnotou. (5) Práca Kohézneho fondu by sa mala integrovať do programovania štrukturálnej pomoci v snahe o väčšiu súdržnosť medzi rôznymi fondmi. (6) Podľa článku 55 nariadenia Rady (ES) č. 1260/99 z 21. júna 1999, ktorým sa zakladajú všeobecné ustanovenia o štrukturálnych fondoch[5], Rada preskúma toto nariadenie na základe návrhu Komisie najneskôr do 31. decembra 2006. Kvôli implementácii reformy fondov navrhovanej týmto nariadením by malo byť zrušené nariadenie (ES) č 1260/99. (7) Treba vyšpecifikovať úlohu rôznych nástrojov poskytujúcich pomoc pre rozvoj vidieka, a to nariadenia (ES) č. [...], a sektoru rybolovu, a to nariadenia (ES) č. [...][6], ktoré treba integrovať do nástrojov spoločnej politiky poľnohospodárstva a spoločnej politiky rybolovu; tieto nástroje treba skoordinovať s nástrojmi kohéznej politiky. (8) Počet fondov poskytujúcich pomoc podľa kohéznej politiky sa teda obmedzil na Európsky fond regionálneho rozvoja (European Regional Development Fund - ERDF), Európsky sociálny fond (ESF) a Kohézny fond. Pravidlá každého fondu budú špecifikované vo vykonávacích predpisoch prijatých podľa článkov 148, 161 a 162 Zmluvy. (9) Na zvýšenie pridanej hodnoty kohéznej politiky Spoločenstva by sa mala činnosť štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu skoncentrovať a zjednodušiť a ciele stanovené v nariadení (ES) č. 1260/99 predefinovať. Na základe toho by mali byť definované ako snaha o konvergenciu členských štátov a regiónov, regionálnu konkurencieschopnosť a zamestnanosť a európsku teritoriálnu spoluprácu. (10) V rámci týchto troch cieľov treba vhodným spôsobom zohľadniť hospodárske a sociálne vlastnosti aj teritoriálne charakteristiky. (11) Okrajové regióny by mali profitovať zo špecifických opatrení a doplnkového financovania na vyrovnanie handicapov spôsobených faktormi uvedenými v článku 299 ods. 2 Zmluvy. (12) Severné oblasti Únie, ktoré sú veľmi riedko osídlené, potrebujú primerané finančné riešenie na vyrovnanie účinkov tohto handicapu. (13) Vzhľadom na dôležitosť mestského rozmeru a vklad miest a obcí, najmä stredne veľkých, do regionálneho rozvoja im treba venovať viac pozornosti a rozvíjať ich úlohu v programovaní na presadzovanie obnovy miest. (14) Fondy by mali urobiť špeciálne a doplnkové opatrenie nad rámec opatrenia Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) a Európskeho fondu pre oblasti rybolovu (EFF) na pomoc diverzifikácii hospodárstva vidieckych oblastí a oblastí závislých na rybolove. Navyše by regióny, ktorých rozvoj zaostáva, mali naďalej profitovať z takej istej koncentrácie financií ako v období rokov 2000 - 2006 prostredníctvom pomoci z týchto nástrojov podporovanej fondmi. (15) Malo by sa posilniť opatrenie pre oblasti s prirodzeným handicapom, t. j. určité ostrovy, horské oblasti a oblasti s nízkou hustotou obyvateľstva, aby sa vyrovnali so svojimi osobitnými problémami rozvoja, ako aj pre určité pohraničné oblasti Spoločenstva po jeho rozšírení. (16) Mali by sa určiť objektívne kritériá na určovanie oprávnených regiónov a oblastí. Preto by identifikácia prioritných regiónov a oblastí na úrovni Spoločenstva mala byť založená na spoločnom systéme klasifikácie regiónov založenom nariadením (ES) č. 1059/2003 Európskeho parlamentu a Rady z 26. mája 2003 o založení spoločnej klasifikácie územných jednotiek pre štatistiku (NUTS)[7]. (17) Cieľ „konvergencia“ má pokrývať členské štáty a regióny, ktorých vývoj zaostáva; regióny, na ktoré je zacielený cieľ „konvergencia“, sú tie, v ktorých je hrubý domáci produkt (HDP) na hlavu meraný v paritách kúpnej sily nižší než 75 % priemeru Spoločenstva. Regióny postihnuté štatistickým efektom súvisiacim so znížením priemeru Spoločenstva po rozšírení Únie budú preto profitovať z pomerne veľkej prechodnej pomoci, aby ukončili svoj zbližovací proces. Táto pomoc sa ukončí v r. 2013 a ďalšie prechodné obdobie nebude nasledovať. Členské štáty, na ktoré je zacielený cieľ konvergencie, a v ktorých je hrubý národný dôchodok (HND) na hlavu nižší než 90 % priemeru Spoločenstva, budú dostávať pomoc z Kohézneho fondu. (18) Cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť” má pokrývať územie Spoločenstva, ktoré nie je pokryté cieľom „konvergencie“. Oprávnené regióny v programovacom období 2000 – 2006 sú tie, ktoré už nespĺňajú regionálne kritériá oprávnenosti na cieľ 1 „konvergencia“, a teda profitujú z prechodnej pomoci, ako aj všetky ostatné regióny Spoločenstva. (19) Cieľ „európska teritoriálna spolupráca“ má pokrývať regióny nachádzajúce sa na pozemných alebo námorných hraniciach, oblasti nadnárodnej spolupráce definované vzhľadom na opatrenia na presadzovanie integračného teritoriálneho rozvoja a podporu sietí spolupráce a výmeny skúseností medzi regiónmi. Zlepšenie a zjednodušenie spolupráce pozdĺž vonkajších hraníc Spoločenstva zahŕňa použitie nástroja európske susedstvo a partnerstvo podľa nariadenia (ES) č. [...] a predvstupového nástroja podľa nariadenia (ES) č. [...]. (20) Činnosti fondov a operácie, ktoré pomáhajú financovať, by mali byť jednotné a kompatibilné s ostatnými politikami Spoločenstva a dodržiavať legislatívu Spoločenstva. (21) Opatrenie Spoločenstva by malo byť doplnkom opatrení vykonávaných členskými štátmi, alebo by sa aspoň malo snažiť k nemu prispievať. Partnerstvo by sa malo posilňovať prostredníctvom dohôd o účasti rôznych typov partnerov, najmä regiónov, s plným zohľadnením inštitucionálneho usporiadania členských štátov. (22) Viacročné programovanie by malo byť namierené na dosiahnutie cieľov fondov zabezpečením dostupnosti potrebných finančných prostriedkov a konzistencie a kontinuity spoločnej akcie Spoločenstva a členských štátov. (23) Spoločenstvo môže v súlade s princípom subsidiarity založenom v článku 5 Zmluvy urobiť kroky na presadenie cieľov „konvergencia”, „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť” a „európska teritoriálna spolupráca”. Členské štáty nemôžu tieto ciele adekvátne dosiahnuť kvôli veľkosti rozdielov a obmedzenosti finančných prostriedkov členských štátov a regiónov oprávnených podľa cieľa „konvergencia”. Tieto ciele možno teda lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva prostredníctvom viacročnej záruky financovania od Spoločenstva, ktoré umožňuje, aby sa kohézna politika sústredila na priority Spoločenstva. V súlade s princípom proporcionality založeným vo vyššie uvedenom článku toto nariadenie nerobí viac než treba na dosiahnutie týchto cieľov. (24) Treba zdôrazniť subsidiaritu a proporcionalitu zasahovania štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu. (25) Podľa článku 274 Zmluvy by mali byť v kontexte spoločného riadenia špecifikované podmienky umožňujúce Komisii uplatniť svoje zodpovednosti za implementáciu všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev a vyjasnené povinnosti spolupráce pre členské štáty. Uplatňovanie týchto podmienok umožní Komisii kontrolovať, či členské štáty využívajú fondy zákonným a správnym spôsobom a v súlade s princípom zdravého finančného riadenia v zmysle finančného nariadenia. (26) Na to, aby sa skutočne zabezpečil hospodársky účinok opatrení, príspevky zo štrukturálnych fondov nemôžu nahradiť verejný výdavok členských štátov v zmysle tohto nariadenia. Overovanie princípu doplnkového charakteru pomoci prostredníctvom partnerstva by sa kvôli rozsahu pridelených finančných prostriedkov malo sústrediť na regióny oprávnené podľa cieľa „konvergencia“ a jeho výsledkom môže byť v prípade nerešpektovania doplnkového charakteru finančná korekcia. (27) V kontexte tohto úsilia v prospech hospodárskej a sociálnej kohézie Spoločenstvo podporuje cieľ eliminovať rozdiely a presadiť rovnoprávnosť žien a mužov založenú v článkoch 2 a 3 Zmluvy. (28) Z dôvodu väčších rozdielov v rozšírenej Únii by sa mala zvýšiť finančná koncentrácia na cieľ „konvergencia“, malo by sa zachovať úsilie v prospech cieľa „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ na pomoc zlepšenia konkurencieschopnosti a zamestnanosti v ostatnej časti Únie a prostriedky na cieľ „európska teritoriálna spolupráca“ by sa mali zvýšiť vzhľadom na osobitnú pridanú hodnotu tohto cieľa. (29) Mali by existovať ustanovenia o prideľovaní dostupných prostriedkov. Tie sa budú prideľovať ročne a budú zabezpečovať výraznú koncentráciu na regióny, ktorých rozvoj zaostáva, vrátane regiónov dostávajúcich prechodnú podporu z dôvodu štatistického efektu. (30) Ročné prídely prideľované členskému štátu z fondov budú obmedzené na strop stanovený vzhľadom na jeho schopnosť absorpcie. (31) Komisia by mala vytvoriť indikatívny rozpis dostupných povinných prídelov pomocou objektívnej a transparentnej metódy. Tri percentá prídelov zo štrukturálnych fondov pridelených členským štátom podľa cieľov „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ by malo byť umiestnených do rezervy Spoločenstva na odmeňovanie kvality a výkonnosti. (32) Dostupné prídely z fondov použité v programovaní by mali byť paušálne indexované. (33) Na zvýšenie strategického obsahu kohéznej politiky prostredníctvom integrácie s prioritami Spoločenstva a na presadenie jeho transparentnosti by mala Rada na návrh Komisie prijať strategické pokyny; Rada by mala skúmať ich implementáciu členskými štátmi na základe správy Komisie. (34) Na základe strategických pokynov prijatých Radou by každý členský štát mal vypracovať národný referenčný dokument o svojej rozvojovej stratégii, ktorý prerokuje s Komisiou a o ktorom rozhodne Komisia, a ktorý bude tvoriť rámec pre prípravu operačných programov. (35) Programovanie a riadenie štrukturálnych fondov by sa malo zjednodušiť vzhľadom na ich špecifické črty zabezpečením financovania operačných programov buď z ERDF alebo ESF, ktoré sú schopné financovať aj doplnkové a limitované opatrenia spadajúce do rozsahu druhého fondu. (36) Pomoc Kohézneho fondu a ERDF sa bude spoločne programovať v operačných programoch dopravy a životného prostredia s cieľom zlepšiť ich komplementárnosť a zjednodušiť implementáciu. (37) Programovanie by malo zabezpečiť koordináciu fondov navzájom i s ostatnými jestvujúcimi finančnými nástrojmi a EIB a Európskym investičným fondom. Táto koordinácia pokrýva aj prípravu zložitých systémov financovania a verejno-súkromné partnerstvá. (38) Programovať sa má vždy na jedno sedemročné obdobie, aby sa zachovalo zjednodušenie systému riadenia definované v nariadení (ES) č. 1260/1999. (39) Členské štáty a riadiace orgány by mali v rámci operačných programov spolufinancovaných z ERDF zorganizovať opatrenia na spoluprácu medzi regiónmi a zohľadniť špeciálne črty oblastí s prirodzenými handicapmi. (40) Z dôvodu zabezpečenia zjednodušenia a decentralizácie by sa programovanie a finančný manažment mali vykonávať len na úrovni priorít a podporný rámec Spoločenstva a programový doplnok by mali zaniknúť tak, ako to predpokladá nariadenie (ES) č. 1260/99. (41) Členské štáty, regióny a riadiace orgány by sa v rámci operačných programov spolufinancovaných z ERDF podľa cieľov „konvergencia” a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť” mali postarať o delegovanie právomocí nižšie na mestské orgány u priorít týkajúcich sa obnovy miest a obcí. (42) Doplnkový prídel na kompenzáciu dodatočných nákladov, ktorým čelia okrajové regióny, by mal byť integrovaný do operačných programov financovaných v týchto regiónoch z ERDF. (43) Mali by existovať samostatné opatrenia na implementáciu cieľa „európska teritoriálna spolupráca“ financovaného z ERDF. (44) Komisia by mala mať možnosť schvaľovať hlavné projekty zahrnuté v operačných programoch v prípade potreby aj v súčinnosti s EIB, aby mohla zhodnotiť ich účel, dopad a opatrenia na plánované využitie prostriedkov Spoločenstva. (45) Podľa technickej pomoci by mali fondy poskytovať pomoc pri hodnoteniach, zlepšovaní správnej kapacity spojenej s riadením fondov, štúdiách, pilotných projektoch a výmene skúseností určenej najmä na podporu novátorských koncepcií a postupov. (46) Efektívnosť pomoci z fondov závisí aj od spoľahlivého hodnotenia zahrnutého do programovania a monitorovania; v tomto zmysle treba špecifikovať zodpovednosti členských štátov a Komisie. (47) Členské štáty by v rámci svojej národnej obálky na ciele „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ mali počítať aj s malou rezervou na urýchlenú reakciu na nečakané sektorové alebo miestne otrasy vyplývajúce zo sociálno-ekonomickej reštrukturalizácie alebo účinkov obchodných dohôd. (48) Je potrebné určiť prvky modulovania účasti fondov na operačných programoch. Na zvýšenie multiplikátorového efektu prostriedkov Spoločenstva je preto potrebné zohľadniť charakter a závažnosť problémov, ktorým čelia dané oblasti, implementáciu priorít Spoločenstva vrátane ochrany a zlepšovania životného prostredia, ako aj mobilizáciu súkromných zdrojov operačných programov prostredníctvom verejno-súkromného partnerstva. Preto je potrebné definovať pojem „ziskový projekt“ a pre tento druh projektu identifikovať základ na výpočet účasti fondov. (49) V súlade s princípom subsidiarity a s výnimkami predpokladanými v nariadeniach (ES) č. [...] o Európskom fonde regionálneho rozvoja, č. [...] o Európskom sociálnom fonde a č. [...] o Kohéznom fonde by mali existovať národné pravidlá pre oprávnenosť výdavkov. (50) Na zabezpečenie efektívnosti, spravodlivosti a udržateľného dopadu zásahu fondov by mali existovať ustanovenia, ktoré zaručujú, že investície do podnikov sú dlhodobé, a že tieto fondy sa nevyužívajú na zavedenie neprimeranej konkurencie. Treba zabezpečiť, aby investície, ktoré profitujú z pomoci fondov, bolo možné odpisovať počas dostatočne dlhého obdobia. (51) Členské štáty prijmú na zabezpečenie správneho fungovania systému riadenia a kontroly adekvátne opatrenia. Preto je potrebné založiť na základe súboru zákonov Spoločenstva platného na programovacie obdobie rokov 2000 – 2006 všeobecné princípy a potrebné funkcie, ktoré budú plniť systémy všetkých operačných programov. (52) Treba zachovať aj určenie jedného riadiaceho orgánu na každý zásah a vyjasniť jeho zodpovednosť ako aj funkcie audítorského orgánu. Treba zaručiť aj jednotné normy kvality týkajúce sa schvaľovania výdavkov a žiadostí o platby pred ich zaslaním Komisii; treba si vyjasniť charakter a kvalitu informácií, na ktorých sú tieto žiadosti založené, a preto treba založiť aj funkciu certifikačného orgánu. (53) Monitorovanie operačných programov je potrebné na zaistenie kvality ich implementácie. Preto budú definované zodpovednosti monitorovacích výborov ako aj informácie, ktoré treba zasielať Komisii, a rámec na skúmanie týchto informácií. (54) V súlade s princípmi subsidiarity a proporcionality majú členské štáty zodpovednosť v prvom rade za implementáciu a kontrolu zásahov. (55) Na to, aby sa zaručila efektívna a správna implementácia operačných programov, treba špecifikovať povinnosti členských štátov v súvislosti so systémami riadenia a kontroly, schvaľovania výdavkov a prevencie, detekcie a korekcie nezrovnalostí a porušení zákonov Spoločenstva. Najmä v súvislosti s riadením a kontrolou treba založiť modality, ktorými členské štáty poskytnú záruku, že majú zavedené a uspokojivo fungujúce systémy. (56) Bez toho, aby došlo k narušeniu právomocí Komisie v súvislosti s finančnou kontrolou, treba v tejto oblasti zvýšiť spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou a stanoviť kritériá, ktoré Komisii v kontexte jej stratégie kontroly národných systémov umožnia zistiť úroveň záruky, ktorú môže dostať od národných audítorských orgánov. (57) Rozsah a intenzita kontrol Spoločenstva by mali byť úmerné rozsahu jeho vkladu. Ak je členský štát veľmi podstatne hlavným poskytovateľom financovania programu, patrí sa, aby mal tento členský štát možnosť zorganizovať určité prvky kontrolných opatrení podľa národných pravidiel. Za týchto okolností je potrebné zistiť, či Komisia rozlišuje prostriedky, ktorými členské štáty môžu plniť funkcie potvrdzovania výdavkov a overovania systémov riadenia a kontroly, a stanoviť podmienky, za ktorých je Komisia oprávnená obmedziť svoj audit a spoľahnúť sa na záruky poskytnuté národnými orgánmi. (58) Platba na konto na začiatku operačných programov zabezpečuje pravidelný tok peňazí, ktorý uľahčuje platby príjemcom pri implementácii operačného programu. Preto platba na konto vo výške 7 % za štrukturálne fondy a 10,5 % za Kohézny fond pomôže urýchliť implementáciu operačných programov. (59) Okrem odloženia platieb v prípade zistenia nedostatkov v systémoch riadenia a kontroly by mali existovať aj opatrenia umožňujúce určenému splnomocnencovi odložiť platby, ak má pochybnosti o zdravom fungovaní týchto systémov, alebo Komisii odpočítať určitú sumu z platieb, ak dotyčný členský štát neimplementoval všetky ostatné opatrenia v nápravnom pláne akcie. (60) Pravidlo automatického vracania prostriedkov urýchli implementáciu programov a zlepší zdravé finančné riadenie. Preto je vhodné definovať modality jeho uplatňovania a časti rozpočtového záväzku, ktoré možno z neho vyňať najmä vtedy, keď je meškanie implementácie výsledkom okolností nezávislých od subjektu, ktorý sa naň odvoláva, abnormálnych alebo nepredvídateľných okolností, ktorých následkom sa nemožno vyhnúť napriek preukázanej starostlivosti. (61) Postupy uzatvárania programov by sa mali zjednodušiť ponúknutím možnosti pre členské štáty, ktoré si to želajú, aby čiastočne uzavreli operačný program v súvislosti s ukončenými operáciami v súlade s harmonogramom, ktorý si zvolia; na to treba poskytnúť vhodný rámec. (62) Treba prijať opatrenia potrebné na implementáciu tohto nariadenia v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa zakladajú postupy pre uplatňovanie implementačných právomocí zverených Komisii[8], PRIJALA TOTO NARIADENIE: HLAVA I CIELE A VšEOBECNÉ PRAVIDLÁ POMOCI KAPITOLA I ROZSAH A DEFINÍCIE Článok 1 Predmet Toto nariadenie zakladá všeobecné pravidlá, ktorými sa riadi Európsky fond regionálneho rozvoja (European Regional Development Fund - ERDF), Európsky sociálny fond (ESF) (ďalej len „štrukturálne fondy”) a Kohézny fond bez toho, aby došlo k porušeniu špecifických ustanovení založených v nariadení o ERDF, ESF a Kohéznom fonde. Toto nariadenie definuje ciele, na ktoré majú prispievať štrukturálne fondy a Kohézny fond (ďalej len „fondy”), kritériá oprávnenia členských štátov a regiónov na tieto fondy, dostupné finančné prostriedky a kritériá pre ich prideľovanie. Toto nariadenie definuje kontext kohéznej politiky vrátane metódy vydávania strategických pokynov Spoločenstva pre kohéznu politiku, národný strategický referenčný rámec a každoročné skúmanie na úrovni Spoločenstva. Toto nariadenie zakladá princípy a pravidlá partnerstva, programovania, hodnotenia, riadenia vrátane finančného riadenia, monitorovania a kontroly na základe zodpovedností, o ktoré sa delia členské štáty s Komisiou. Článok 2 Definície Na účely tohto nariadenia budú mať nasledujúce pojmy význam, ktorý im bol tu pridelený: 1) ‘operačný program’ : dokument predložený členským štátom a prijatý Komisiou ako súčasť strategického referenčného rámca, ktorý určuje stratégiu rozvoja pomocou súvislého súboru priorít, na dosiahnutie ktorých sa bude žiadať pomoc z niektorého fondu, alebo v prípade cieľa „konvergencia“ z Kohézneho fondu a ERDF; 2) ‘priorita’ : jedna z priorít stratégie v operačnom programe zloženom zo skupiny operácií, ktoré navzájom súvisia a majú špecifické merateľné ciele; 3) ‘operácia’ : projekt alebo skupina projektov vybraných riadiacim orgánom príslušného operačného programu alebo v jeho zodpovednosti podľa kritérií stanovených monitorovacím výborom a implementovaný jedným alebo viacerými príjemcami, ktorý umožňuje dosiahnuť ciele priority, s ktorou je spojený; 4) ‘príjemca ’: operátor, orgán, alebo firma, či už verejná alebo súkromná, zodpovedná za otvorenie a/alebo implementáciu operácií. V kontexte systémov pomoci podľa článku 87 Zmluvy sú príjemcami verejné alebo súkromné firmy vykonávajúce jednotlivé akcie a dostávajúce verejnú pomoc; 5) ‘verejný výdavok’ : akýkoľvek verejný príspevok na financovanie operácií, ktorý pochádza z rozpočtu štátu, regionálnych a miestnych orgánov, Európskych spoločenstiev v súvislosti so štrukturálnymi fondmi a Kohéznym fondom a akýkoľvek podobný výdavok. Za verejný príspevok sa bude pokladať akýkoľvek príspevok na financovanie operácií pochádzajúci z rozpočtu verejnoprávnych orgánov alebo združení jedného alebo viacerých regionálnych alebo miestnych orgánov, alebo verejnoprávnych orgánov v zmysle smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov pri prideľovaní zákaziek na verejné práce, zákaziek na verejné zásobovanie a zákaziek na verejné služby[9]; 6) ‘pomocný orgán’ : akýkoľvek orgán alebo verejná, príp. súkromná služba, ktorá koná pod zodpovednosťou riadiaceho alebo certifikačného orgánu, alebo ktorá vykonáva povinnosti v mene takéhoto orgánu pre príjemcov implementujúcich operácie. KAPITOLA II CIELE A POSLANIA Článok 3 Ciele 1. Zásah Spoločenstva podľa článku 158 Zmluvy bude určený na posilnenie hospodárskej a sociálnej kohézie rozšíreného Spoločenstva a na presadenie harmonického, vyváženého a udržateľného rozvoja Spoločenstva. Tento zásah sa bude realizovať s pomocou fondov, Európskej investičnej banky (EIB) a ďalších existujúcich finančných nástrojov. Jeho cieľom bude reagovať na problémy spojené s hospodárskymi, sociálnymi a teritoriálnymi rozdielmi, ktoré vznikli najmä v krajinách a regiónoch, ktorých rozvoj zaostáva, s urýchľovaním hospodárskej a sociálnej reštrukturalizácie a so starnutím obyvateľstva. Akcia fondov bude na národnej a regionálnej úrovni zahŕňať priority Spoločenstva v prospech udržateľného rozvoja posilňovaním rastu, konkurencieschopnosti a zamestnanosti, zaraďovania do spoločnosti, ako aj ochrany a kvality životného prostredia. 2. Preto budú ERDF, ESF, Kohézny fond, Európska investičná banka (EIB) a ďalšie jestvujúce finančné nástroje spoločenstva prispievať, každý z nich vhodným spôsobom, k dosiahnutiu týchto troch cieľov: a) cieľ „konvergencia“ bude zameraný na urýchlenie konvergencie najmenej rozvinutých členských štátov a regiónov zlepšovaním podmienok pre rast a zamestnanosť prostredníctvom zvyšovania a zlepšovania kvality investícií do fyzického a ľudského kapitálu, rozvoja inovácie a spoločnosti na báze vedomostí, prispôsobivosti na hospodárske a sociálne zmeny, ochrany a zlepšovania životného prostredia ako aj administratívnej efektívnosti. Tento cieľ bude predstavovať prioritu fondov; b) cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť” bude s výnimkou najmenej rozvinutých regiónov zameraný na posilnenie konkurencieschopnosti a atraktívnosti regiónov, ako aj na zamestnanosť predvídaním hospodárskych a sociálnych zmien vrátane zmien spojených s otvorením trhu prostredníctvom inovácie a presadzovania uvedomelej spoločnosti, podnikania, ochrany a zlepšovania životného prostredia a zlepšovania dostupnosti, prispôsobivosti pracovníkov a podnikov, ako aj rozvojom trhov práce pre všetky profesie; c) cieľ „európska teritoriálna spolupráca” bude zameraný na posilnenie cezhraničnej spolupráce prostredníctvom spoločných miestnych iniciatív na nadnárodnej úrovni, akciami prispievajúcimi k integrovanému teritoriálnemu rozvoju spojenému s prioritami Spoločenstva a pomocou sieťovania a výmeny skúseností na vhodnej teritoriálnej úrovni. 3. U týchto troch cieľov bude pomoc z fondov podľa ich charakteru brať do úvahy na jednej strane špecifické hospodárske a sociálne črty a na druhej strane špecifické teritoriálne črty. Pomoc bude vhodným spôsobom podporovať obnovu miest najmä ako súčasť regionálneho rozvoja a obnovenie vidieckych oblastí a oblastí závislých na rybolove prostredníctvom diverzifikácie hospodárstva. Pomoc bude podporovať aj oblasti postihnuté geografickými alebo prirodzenými handicapmi, ktoré zhoršujú problémy rozvoja najmä v okrajových regiónoch (Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinique, Réunion, Azory, Madeira a Kanárske ostrovy) ako aj v severných oblastiach s veľmi nízkou hustotou obyvateľstva, na určitých ostrovoch a v ostrovných členských štátoch a horských oblastiach. Článok 4 Nástroje a poslania 1. Fondy budú prispievať, každý v súlade so špecifickými ustanoveniami, ktorými sa riadi, na dosiahnutie troch cieľov takto: a) cieľ „konvergencia“: ERDF, ESF a Kohézny fond; b) cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“: ERDF a ESF; c) cieľ „európska teritoriálna spolupráca“: ERDF. 2. Fondy budú prispievať na financovanie technickej pomoci na podnet členských štátov a Komisie. KAPITOLA III GEOGRAFICKÁ OPRÁVNENOSŤ Článok 5 Konvergencia 1. Regióny, ktoré majú nárok na financovanie zo štrukturálnych fondov podľa cieľa „konvergencia“, budú regióny zodpovedajúce úrovni II Nomenklatúry teritoriálnych štatistických jednotiek (ďalej „úroveň NUTS II”) v zmysle nariadenia (ES) č. 1059/2003 Európskeho parlamentu a Rady z 26. mája 2003, ktorých hrubý domáci produkt (HDP) na hlavu, meraný v paritách kúpnej sily a vypočítaný na základe ukazovateľov Spoločenstva za posledné tri roky dostupných na […], je nižší než 75 % priemeru Spoločenstva. 2. Regióny úrovne NUTS II, ktorých HDP na hlavu, meraný v paritách kúpnej sily a vypočítaný na základe ukazovateľov Spoločenstva za posledné tri roky dostupných na […], je medzi 75 % a […] % priemeru Spoločenstva, budú mať nárok na financovanie zo štrukturálnych fondov na prechodnom a špecifickom základe. 3. Členské štáty oprávnené na financovanie z Kohézneho fondu budú tie členské štáty, ktorých hrubý národný dôchodok (HND), meraný v paritách kúpnej sily a vypočítaný na základe ukazovateľov Spoločenstva za posledné tri roky dostupných na […], je nižší než 90 % priemeru Spoločenstva, a ktoré majú program na splnenie podmienok ekonomickej konvergencie uvedených v článku 104 Zmluvy. 4. Bez ohľadu na odseky 1 a 2 tohto článku a článku 6, okrajové regióny (Guadeloupe, Francúzska Guyana, Martinique, Réunion, Azory, Madeira a Kanárske ostrovy) budú profitovať zo špecifického financovania z ERDF na uľahčenie ich integrácie do vnútorného trhu a na kompenzáciu ich špecifických problémov. 5. Okamžite po vstupe tohto nariadenia do platnosti schváli Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 104 ods. 2 zoznam regiónov, ktoré spĺňajú kritériá podľa odsekov 1 a 2 tohto článku, a členských štátov, ktoré spĺňajú kritériá podľa článku 5 ods. 3. Tento zoznam bude platiť od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 6 Regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť 1. Oblasti, ktoré majú nárok na financovanie zo štrukturálnych fondov podľa cieľa „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“, sú tie oblasti, ktoré nie sú pokryté článkom 5 ods. 1 a 2.Pri predkladaní národného strategického referenčného rámca uvedeného v článku 25 každý zainteresovaný členský štát označí regióny NUTS I alebo NUTS II, za ktoré predloží program na financovanie z ERDF. 2. Regióny úrovne NUTS II úplne pokryté cieľom 1 v r. 2006 podľa nariadenia (ES) č. 1260/1999, ktoré nie sú uvedené v článku 5 ods. 1 a 2, budú mať nárok na špecifické a prechodné financovanie zo štrukturálnych fondov. 3. Okamžite po vstupe tohto nariadenia do platnosti schváli Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 104 ods. 2 zoznam regiónov, ktoré spĺňajú kritériá podľa odsekov 1 a 2 tohto článku, a členských štátov, ktoré spĺňajú kritériá podľa druhého odseku tohto článku. Tento zoznam bude platiť od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 7 Európska teritoriálna spolupráca 1. Na účel cezhraničnej spolupráce budú mať nárok na financovanie regióny Spoločenstva na úrovni NUTS III pozdĺž vnútorných a určitých vonkajších pozemných hraníc a určité regióny Spoločenstva na úrovni NUTS III pozdĺž námorných hraníc vzdialené spravidla max. 150 km vzhľadom na potenciálne úpravy potrebné na zabezpečenie súdržnosti a kontinuity spolupráce.Okamžite po vstupe tohto nariadenia do platnosti schváli Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 104 ods. 2 zoznam oprávnených regiónov. Tento zoznam bude platiť od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. 2. Na účel nadnárodnej spolupráce podľa strategických pokynov Spoločenstva, na ktoré odkazujú články 23 a 24, Komisia schváli v súlade s postupom uvedeným v článku 104 ods. 2 zoznam oprávnených nadnárodných oblastí. Tento zoznam bude platiť od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. 3. Na účel kooperačných sietí a výmeny skúseností bude oprávnené celé územie Spoločenstva. KAPITOLA IV PRINCÍPY POMOCI Článok 8 Komplementárnosť, konzistencia a súlad 1. Fondy budú poskytovať pomoc, ktorá bude dopĺňať národné, regionálne a miestne opatrenia, a integrovať do nich priority Spoločenstva. 2. Komisia a členské štáty zabezpečia, aby pomoc z fondov a členských štátov bola v súlade s činnosťami, politikami a prioritami Spoločenstva. Táto konzistencia bude uvedená najmä v strategických pokynoch Spoločenstva, v národnom strategickom referenčnom rámci a v operačných programoch. 3. Operácie financované z fondov budú dodržiavať ustanovenia Zmluvy a aktov podľa nich prijatých. Článok 9 Programovanie Ciele fondov sa sledujú v rámci viacročného systému programovania, ktorý obsahuje priority, proces riadenia, rozhodovania a financovania organizovaný v niekoľkých etapách. Článok 10 Partnerstvo 1. O pomoci z fondov bude rozhodovať Komisia v úzkej spolupráci, ďalej len v „partnerstve“, medzi Komisiou a členským štátom. Členský štát zorganizuje v súlade s bežnými národnými pravidlami a postupmi partnerstvo s orgánmi a organizáciami, ktoré si určí, a to: a) príslušnými regionálnymi, miestnymi, mestskými a ďalšími verejnými orgánmi; b) hospodárskymi a sociálnymi partnermi; c) akýmkoľvek vhodným orgánom zastupujúcich občiansku spoločnosť, ekologických partnerov, nevládne organizácie a orgány zodpovedné za presadzovanie rovnoprávnosti mužov a žien. Každý členský štát označí najreprezentatívnejších partnerov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni a v hospodárskej a sociálnej alebo inej sfére, ďalej len „partneri”. Členský štát zabezpečí rozsiahle a efektívne zapojenie všetkých príslušných orgánov v súlade s národnými pravidlami a postupmi so zohľadnením potreby presadzovania rovnoprávnosti mužov a žien a udržateľný rozvoj prostredníctvom integrácie ochrany životného prostredia a požiadaviek na zlepšenie. 2. Partnerstvo sa bude viesť v plnom súlade s príslušnou inštitucionálnou, zákonnou a finančnou jurisdikciou každej kategórie partnera. Partnerstvo bude pokrývať vypracovanie a monitorovanie národného strategického referenčného rámca ako aj prípravu, implementáciu, monitorovanie a hodnotenie operačných programov. Členské štáty budú do rôznych etáp programovania zapájať všetkých vhodných partnerov, a najmä regióny, v lehote stanovenej pre každú etapu. 3. Komisia bude každý rok konzultovať pomoc z fondov s organizáciami, ktoré zastupujú sociálnych partnerov na európskej úrovni. Článok 11 Pomocný a úmerný zásah 1. Za implementáciu operačných programov uvedených v článku 23 budú zodpovedať členské štáty na príslušnej teritoriálnej úrovni v súlade s inštitucionálnym systémom špecifickým pre každý členský štát. Táto zodpovednosť sa bude uplatňovať v súlade s týmto nariadením. 2. Prostriedky využívané Komisiou a členskými štátmi sa budú meniť podľa výšky príspevku Spoločenstva v súvislosti s kontrolnými ustanoveniami. Diferenciácia sa vzťahuje aj na ustanovenia o hodnotení a účasti Komisie v monitorovacích výboroch uvedených pod článkom 62 a na výročné správy o operačných programoch. Článok 12 Spoločné riadenie 1. Rozpočet Spoločenstva pridelený fondom sa bude implementovať v rámci spoločného riadenia, na ktorom sa budú podieľať členské štáty a Komisia v súlade s článkom 53 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002[10] s výnimkou technickej pomoci uvedenej v článku 43. Členské štáty a Komisia zabezpečia súlad s princípom zdravého finančného riadenia. 2. Komisia uplatňuje svoju zodpovednosť za implementáciu všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev nasledujúcimi spôsobmi: a) Komisia bude kontrolovať existenciu a správne fungovanie systémov riadenia a kontroly v členských štátoch v súlade s postupmi opísanými v článkoch 69 a 70; b) Komisia preruší, zadrží alebo odloží všetky alebo časť platieb v súlade s článkami 89, 90 a 91, ak zlyhajú národné systémy riadenia a kontroly, a uplatní akúkoľvek inú potrebnú finančnú korekciu v súlade s postupmi opísanými v článkoch 101 a 102; c) Komisia bude kontrolovať refundáciu platby na konto a automatické vrátenie rozpočtových dlhov v súlade s postupmi založenými v článkoch 81 ods. 2, 93 a 96. Článok 13 Doplnkový charakter pomoci 1. Príspevky zo štrukturálnych fondov nebudú nahrádzať verejné alebo ekvivalentné štrukturálne výdavky členského štátu. 2. Pre regióny pokryté cieľom „konvergencia“ Komisia a členský štát určia výšku verejných alebo ekvivalentných štrukturálnych výdavkov, ktoré si členský štát zachová vo všetkých príslušných regiónoch počas programovacieho obdobia. Tieto výdavky dohodne členský štát a Komisia v rámci národného strategického referenčného rámca uvedeného v článku 25. 3. Výška výdavku uvedeného v odseku 2 sa bude rovnať minimálne sume priemerného ročného výdavku v reálnych pojmoch dosiahnutého počas predchádzajúceho programovacieho obdobia. Výška výdavku sa bude určovať podľa všeobecných makroekonomických podmienok, v ktorých sa realizuje financovanie, a bude zohľadňovať určité špecifické hospodárske situácie, a to privatizácie, ako aj výnimočnú výšku verejných alebo ekvivalentných štrukturálnych výdavkov členského štátu počas predchádzajúceho programovacieho obdobia. 4. Komisia v spolupráci s každým členským štátom preverí doplnkový charakter pomoci na cieľ „konvergencia“ priebežne v r. 2011 a po realizácii do 30. júna 2016. Ak členský štát nemôže 30. júna 2016 preukázať, že doplnkový charakter pomoci dohodnutý v národnom strategickom referenčnom rámci bol dodržaný, Komisia pristúpi k finančnej korekcii v súlade s postupom založeným v článku 101. Článok 14 Rovnoprávnosť mužov a žien Členské štáty a Komisia zabezpečia, aby sa v priebehu rôznych etáp implementácie fondov presadzovala rovnoprávnosť mužov a žien a integrácia perspektívy pohlaví. KAPITOLA V FINANČNÝ RÁMEC Článok 15 Globálne prostriedky 1. Prostriedky, ktoré sú k dispozícii na plnenie záväzkov fondov na obdobie rokov 2007 až 2013, budú predstavovať 336,1 miliardu EUR v cenách r. 2004 v súlade s ročným rozpisom uvedeným v prílohe 1. Na účel ich naprogramovania a následného zahrnutia do všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev budú tieto sumy uvedené v prvom pododseku indexované 2 % ročne. Rozdelenie rozpočtových prostriedkov medzi ciele definované v článku 3 ods. 2 bude také, aby sa dosiahla výrazná koncentrácia na regióny pod cieľom „konvergencia“. 2. Komisia vypracuje indikatívny ročný rozpis podľa členských štátov v súlade s kritériami založenými v článkoch 16, 17 a 18 a bez poškodenia ustanovení, na ktoré odkazujú články 20 a 21. Článok 16 Prostriedky na cieľ „konvergencia“ 1. Celková výška prostriedkov na cieľ „konvergencia“ bude 78,54 % prostriedkov uvedených v prvom odseku článku 15 (t. j. spolu 264,0 miliardy EUR) a bude rozdelená medzi rôzne komponenty takto: a) 67,34 % na financovanie uvedené v článku 5 ods. 1, kde sa ako kritériá na výpočet indikatívnych rozpisov podľa členských štátov použijú oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, národná prosperita a nezamestnanosť; b) 8,38 % na prechodnú a špecifickú podporu uvedenú v článku 5 ods. 2, kde sa ako kritériá na výpočet indikatívnych rozpisov podľa členských štátov použijú oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, národná prosperita a nezamestnanosť; c) 23,86 % na financovanie uvedené v článku 5 ods. 3, kde sa ako kritériá na výpočet indikatívnych rozpisov podľa členských štátov použijú oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, národná prosperita a nezamestnanosť; a d) 0,42% na financovanie uvedené v článku 5 ods. 4, kde sa ako kritérium na výpočet indikatívnych rozpisov podľa členských štátov použije oprávnené obyvateľstvo. 2. Ročný rozpis prídelov uvedený v odseku 1 podods. b) bude od 1. januára 2007 klesať. Prídel v r. 2007 bude nižší než v r. 2006 s výnimkou regiónov, ktoré nemajú úplný nárok na cieľ 1 dňa 1. januára 2000 podľa nariadenia (ES) č. 1260/1999, pre ktoré bude prídel v r. 2007 objektívny a spravodlivý. Článok 17 Prostriedky na cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ 1. Celková výška prostriedkov na cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ bude predstavovať 17,22 % prostriedkov uvedených v prvom odseku článku 15 (t. j. spolu 57,9 miliardy EUR) a bude rozdelená medzi rôzne komponenty takto: a) 83,44 % na financovanie uvedené v článku 6 ods. 1, kde sa ako kritériá na výpočet indikatívnych rozpisov podľa členských štátov použijú oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, nezamestnanosť, zamestnanosť a hustota obyvateľstva; a b) 16,56 % na prechodnú a špecifickú podporu uvedenú v článku 6 ods. 2, kde sa ako kritériá na výpočet indikatívnych rozpisov podľa členských štátov použijú oprávnené obyvateľstvo, regionálna prosperita, národná prosperita a nezamestnanosť. 2. Prídely uvedené v odseku 1 podods. a) budú rozdelené rovnomerne medzi programy financované z ERDF a programy financované z ESF. 3. Operačné programy financované z ESF profitujú až do výšky 50 % dostupných kreditov uvedených v odseku 1 podods. b). Preto dostanú operačné programy financované z ESF špecifickú prioritu. 4. Ročný rozpis prídelov uvedený v odseku 1 písm. b) bude od 1. januára 2007 klesať. Prídel v r. 2007 bude nižší než v r. 2006 s výnimkou regiónov, ktorých oprávnenosť na cieľ 1 podľa nariadenia (ES) č. 1260/1999 sa začala v r. 2004, pre ktoré bude prídel v r. 2007 objektívny a spravodlivý. Článok 18 Prostriedky na cieľ „európska teritoriálna spolupráca“ Celková výška prostriedkov na cieľ „európska teritoriálna spolupráca“ bude predstavovať 3,94 % prostriedkov uvedených v prvom odseku článku 15 (t. j. spolu 13,2 miliardy EUR) a bude rozdelená medzi rôzne komponenty takto: a) 35,61 % na financovanie cezhraničnej spolupráce uvedenej v článku 7 ods. 1, kde sa ako kritérium na výpočet indikatívnych rozpisov podľa členských štátov použije oprávnené obyvateľstvo. 12,12 % na príspevok z ERDF na cezhraničnú časť nástroja európske susedstvo a partnerstvo podľa nariadenia (ES) č. […] a predvstupového nástroja podľa nariadenia (ES) č. […]. Tieto nariadenia naznačujú, že príspevok týchto dvoch nástrojov na cezhraničnú spoluprácu členských štátov je rovnako vysoký ako príspevok nástroja ERDF. b) 47,73 % na financovanie nadnárodnej spolupráce uvedenej v článku 7 ods. 2, kde sa ako kritérium na výpočet indikatívnych rozpisov podľa členských štátov použije oprávnené obyvateľstvo. c) 4,54 % na financovanie kooperačných sietí a výmenu skúseností uvedenú v článku 7 ods. 3. Článok 19 Nemožnosť presunu prostriedkov Celkové prídely pridelené členským štátom na každý z cieľov fondov a ich komponenty nemožno medzi nimi presúvať. Finančný prídel členského štátu na cieľ „európska teritoriálna spolupráca“ môže derogáciou podliehať 10 % flexibilite súm rozdelených medzi cezhraničný komponent a nadnárodný komponent. Článok 20 Prostriedky na rezervu na odmeňovanie výkonnosti a kvality 3,0 % prostriedkov uvedených v článku 16 ods. 1 podods. a) a b) a v článku 17 ods. 1 bude pridelených v súlade s článkom 48. Článok 21 Prostriedky na technickú pomoc 0,30 % prostriedkov uvedených v článku 15 ods. 1 venuje Komisia na technickú pomoc podľa definície v článku 43. Článok 22 Maximálna výška prostriedkov Komisia zabezpečuje, aby celkové prídely z fondov ktorémukoľvek členskému štátu podľa tohto nariadenia vrátane príspevku ERDF na financovanie cezhraničnej časti nástroja európske susedstvo a partnerstvo podľa nariadenia (ES) č. […] a predvstupového nástroja podľa nariadenia (ES) č. […] a z časti Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka (EAFRD) podľa nariadenia (ES) č. […] pochádzajúce z oddielu riadenia EAGGF a Európskeho fondu pre oblasti rybolovu (EFF) podľa nariadenia (ES) č. […], ktoré prispievajú na cieľ „konvergencia“, neprekročili 4 % HDP tohto členského štátu podľa odhadu v čase prijatia medziinštitucionálnej dohody. Nariadenia o finančných nástrojoch uvedených v predchádzajúcom odseku s výnimkou fondov obsahujú podobné ustanovenie. HLAVA II STRATEGICKÝ PRÍSTUP KU KOHÉZII KAPITOLA I STRATEGICKÉ POKYNY SPOLOČENSTVA KU KOHÉZII Článok 23 Obsah Rada zakladá na úrovni Spoločenstva strategické pokyny na hospodársku, sociálnu a teritoriálnu kohéziu, ktoré definujú rámec pre intervenciu fondov. U každého z cieľov fondov budú tieto pokyny uvádzať do účinnosti najmä priority Spoločenstva s cieľom presadiť vyvážený, harmonický a udržateľný rozvoj. Tieto pokyny sú založené so zohľadnením strednodobej stratégie hospodárskej politiky obsiahnutej v Zásadách všeobecnej hospodárskej politiky (BEPGs). Vo sfére zamestnanosti a ľudských zdrojov budú priority rovnaké ako v Európskej stratégii zamestnanosti a budú brať do úvahy regionálne a miestne špecifiká. Článok 24 Prijatie a revízia Najneskôr tri mesiace od prijatia tohto nariadenia sa prijmú strategické pokyny Spoločenstva uvedené v článku 23 v súlade s postupom založeným v článku 161 Zmluvy. Toto rozhodnutie bude uverejnené v Úradnom vestníku Európskej únie . Strategické pokyny Spoločenstva budú v prípade potreby podliehať priebežnej revízii v súlade s postupom založeným v článku 161 Zmluvy, aby zohľadnili najmä zmeny v prioritách Spoločenstva. KAPITOLA II NÁRODNÝ STRATEGICKÝ REFERENČNÝ RÁMEC Článok 25 Obsah 1. Členský štát predloží národný strategický referenčný rámec, ktorý zabezpečuje, že štrukturálna pomoc Spoločenstva je konzistentná so strategickými pokynmi Spoločenstva, a ktorý identifikuje spojenie medzi prioritami Spoločenstva na jednej strane a národnými a regionálnymi prioritami na presadzovanie udržateľného rozvoja a národným akčným plánom zamestnanosti na druhej strane. Rámec bude predstavovať referenčný nástroj na prípravu programovania fondov. 2. Každý národný strategický referenčný rámec bude obsahovať súhrnný opis stratégie členského štátu a jej operatívnej implementácie. 3. Strategická časť národného strategického referenčného rámca bude špecifikovať stratégiu zvolenú pre cieľ „konvergencia“ a cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ a demonštrovať, nakoľko sú voľby konzistentné so strategickými pokynmi Spoločenstva na základe analýzy rozdielov v rozvoji, slabín a potenciálu súvisiaceho najmä s očakávanými zmenami v európskej a svetovej ekonomike. Bude špecifikovať: a) tematické a teritoriálne priority vrátane obnovy miest a diverzifikácie vidieckych ekonomík a oblastí závislých na rybolove; b) len v prípade cieľa „konvergencia“ zásah predpokladaný na posilnenie administratívnej efektívnosti členského štátu vrátane efektívnosti riadenia fondov a plánu hodnotení uvedeného v článku 46 ods. 1; c) len v prípade cieľa „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ zoznam regiónov vybraných na regionálnu konkurencieschopnosť podľa druhého pododseku článku 6 ods. 1. Na to, aby bolo možné monitorovanie, treba kvantifikovať hlavné ciele priorít uvedených v bode a) a identifikovať určitý počet indikátorov výkonnosti a účinku. 4. Pre cieľ „konvergencia“ a cieľ „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ bude prevádzková časť obsahovať: a) zoznam operačných programov a indikatívny každoročný prídel z každého fondu podľa programov zabezpečujúci primeranú vyváženosť medzi regionálnou a tematickou akciou. Tento zoznam bude obsahovať výšku národnej rezervy na nepredvídané prípady uvedenú v článku 49; b) mechanizmy na zabezpečenie koordinácie medzi operačnými programami a fondmi; c) príspevok z ďalších finančných nástrojov, najmä EIB, a ich koordináciu s fondmi. 5. Pre regióny cieľa „konvergencia“ bude prevádzková časť obsahovať aj: a) výšku celkového ročného prídelu poskytnutého z Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka a Európskeho fondu pre rybolov; b) informácie potrebné na predbežné overenie súladu s princípom doplnkového charakteru pomoci uvedenom v článku 13. 6. Informácie obsiahnuté v národnom strategickom referenčnom rámci zohľadňujú špecifické inštitucionálne usporiadanie každého členského štátu. Článok 26 Príprava a schvaľovanie 1. Národný strategický referenčný rámec bude vypracúvať členský štát podľa svojej inštitucionálnej štruktúry a v úzkej spolupráci s partnermi uvedenými v článku 10. Bude pokrývať obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. 2. Každý členský štát zašle Komisii návrh národného strategického referenčného rámca čo možno najskôr po prijatí strategických pokynov Spoločenstva. Členské štáty sa môžu rozhodnúť predložiť zároveň aj operačné programy uvedené v článku 31. Komisia tento návrh prerokuje v rámci partnerstva. 3. Pred schválením operačných programov uvedených v článku 36 prijme Komisia po konzultácii s výborom uvedeným v článku 105 rozhodnutie v súlade s postupom uvedeným v článku 104 ods. 2, ktoré bude pokrývať nasledujúce aspekty: a) stratégiu a prioritné témy zvolené na pomoc z fondov a opatrenia na ich monitorovanie; b) zoznam operačných programov a indikatívne rozdelenie prostriedkov podľa programov na každý z cieľov fondov vrátane výšky národnej rezervy na nepredvídané udalosti uvedenej v článku 49; c) a len u cieľa „konvergencia“, výšku výdavku zaručujúcu dodržanie princípu doplnkového charakteru pomoci uvedenom v článku 13 a akciu predpokladanú na posilnenie administratívnej efektívnosti a zdravého riadenia. Toto rozhodnutie nebude na ujmu žiadnych zmien v operačných programoch uvedených v článku 32. KAPITOLA III STRATEGICKÉ SLEDOVANIE A KAŽDOROČNÁ DISKUSIA Článok 27 Výročná správa členských štátov 1. V r. 2008 po prvýkrát a každý rok najneskôr do 1. októbra predloží každý členský štát Komisii správu o postupe implementácie svojej stratégie a dosahovaní jej cieľov, ktorá zohľadňuje najmä súbor indikátorov a ich prínos pre implementáciu strategických pokynov Spoločenstva ku kohézii, ako aj dostupné hodnotenia. Správa bude odkazovať na národný akčný plán zamestnanosti. 2. Národný akčný plán zamestnanosti každý rok opisuje, ako sa v každom členskom štáte implementujú pokyny Európskej stratégie zamestnanosti. Článok 28 Výročná správa Komisie 1. V r. 2009 po prvýkrát a na začiatku každého roka bude Komisia schvaľovať výročnú správu, ktorá je súhrnom rozvoja, trendov a problémov týkajúcich sa implementácie strategických pokynov Spoločenstva a národných strategických referenčných rámcov. 2. Správa bude založená na skúmaní a hodnotení výročných správ členských štátov Komisiou, uvedených v článku 27, a akýchkoľvek ďalších dostupných informácií. Správa bude stanovovať následné opatrenia, ktoré musia členské štáty a Komisia urobiť vo svetle svojich záverov. Článok 29 Každoročné skúmanie 1. Výročná správa Komisie uvedená v článku 28 sa bude zasielať Rade spolu so správou BEPG o implementácii, spoločnou správou o zamestnanosti a správou o implementácii Stratégie vnútorného trhu na jarné rokovanie Európskej rady. Bude sa posielať na vyjadrenie Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov. 2. Každú jar bude Rada skúmať výročnú správu Komisie spolu so správou BEPG o implementácii, spoločnou správou o zamestnanosti a správou o implementácii Stratégie vnútorného trhu. 3. Na základe výročnej správy Komisie uvedenej v článku 28 a na návrh Komisie bude Rada schvaľovať závery z implementácie strategických pokynov Spoločenstva. Komisia zabezpečí sledovanie záverov. Článok 30 Kohézna správa Správa Komisie uvedená v článku 159 druhý pododsek Zmluvy bude obsahovať najmä: a) záznam o pokroku, ktorý sa urobil v hospodárskej a sociálnej kohézii, vrátane sociálno-ekonomickej situácie a rozvoja regiónov ako aj integrácie priorít Spoločenstva; b) záznam o úlohe fondov, EIB a ďalších finančných nástrojov ako aj o účinku ďalších politík Spoločenstva a štátov na dosiahnutý pokrok. Správa bude v prípade potreby obsahovať akékoľvek návrhy na opatrenia Spoločenstva a politiky, ktoré by sa mali prijať na posilnenie hospodárskej a sociálnej kohézie. V prípade potreby bude obsahovať aj návrhy na akékoľvek úpravy spojené s novými iniciatívami politík Spoločenstva v strategických pokynoch ku kohézii. V roku, v ktorom bude správa predložená, nahradí výročnú správu Komisie uvedenú v článku 28. Bude podliehať každoročnej diskusii v súlade s postupom založeným v článku 29. HLAVA III PROGRAMOVANIE KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA O ŠTRUKTURÁLNYCH FONDOCH A KOHÉZNOM FONDE Článok 31 Príprava a schvaľovanie operačných programov 1. Aktivity fondov v členských štátoch budú mať formu operačných programov v národnom strategickom referenčnom rámci. Každý operačný program bude pokrývať obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Každý operačný program bude pokrývať len jeden z troch cieľov uvedených v článku 3, ak nebolo medzi Komisiou a členským štátom dohodnuté inak. 2. Každý operačný program bude vypracúvať členský štát alebo orgán určený členským štátom v úzkej spolupráci s partnermi, na ktorých odkazuje článok 10. 3. Členský štát predloží Komisii návrh operačného programu, ktorý bude obsahovať všetky zložky uvedené v článku 36, čo možno najskôr po rozhodnutí Komisie, na ktoré odkazuje článok 26, alebo zároveň s predložením národného strategického referenčného rámca uvedeného v tom istom článku 26. 4. Komisia vyhodnotí navrhnutý operačný program a určí, či prispieva k cieľom a prioritám národného strategického referenčného rámca a k strategickým pokynom Spoločenstva. Ak Komisia usúdi, že operačný program sa nezhoduje so strategickými pokynmi Spoločenstva alebo s národným strategickým referenčným rámcom, požiada členský štát, aby navrhnutý program príslušne zrevidoval. 5. Komisia bude každý operačný program schvaľovať čo možno najskôr po jeho oficiálnom predložení členským štátom. Článok 32 Revízia operačných programov 1. Na podnet členského štátu alebo Komisie a po schválení monitorovacím výborom sa budú operačné programy opäť skúmať a v prípade potreby revidovať na zvyšok programovacieho obdobia po výrazných sociálno-ekonomických zmenách, alebo aby viac alebo inak zohľadňovali priority Spoločenstva najmä vo svetle záverov Rady. Operačné programy možno opakovane preskúmať vo svetle hodnotenia a na základe problémov s implementáciou. Operačné programy sa budú v prípade potreby revidovať aj po pridelení rezerv uvedených v článkoch 48 a 49. 2. Komisia bude prijímať rozhodnutie o žiadosti o revíziu operačných programov čo možno najskôr po oficiálnom predložení žiadosti členským štátom. Článok 33 Špecifický charakter fondov 1. Operačné programy budú dostávať financie len z jedného fondu, ak nie je v odseku 3 uvedené inak. 2. Bez toho, aby došlo k poškodeniu derogácií založených v špecifických predpisoch fondov, ERDF a ESF môžu financovať doplnkovo a do výšky 5 % každú prioritu operačného programu, opatrenia spadajúce do rozsahu pomoci z iného fondu za predpokladu, že sú potrebné na uspokojivú implementáciu operácie a sú s ňou priamo spojené. 3. V členských štátoch, ktoré dostávajú pomoc z Kohézneho fondu, budú ERDF a Kohézny fond spoločne poskytovať pomoc na operačné programy dopravnej infraštruktúry a životného prostredia vrátane hlavných projektov. Článok 34 Geografický rozsah 1. Operačné programy predkladané pod cieľom „konvergencia“ sa budú vypracúvať na príslušnej geografickej úrovni a aspoň na úrovni regiónov NUTS II.Operačné programy predkladané pod cieľom „konvergencia“ s príspevkom z Kohézneho fondu sa budú vypracúvať na národnej úrovni. 2. Operačné programy predkladané pod cieľom „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ sa budú vypracúvať na regionálnej úrovni NUTS I alebo NUTS II v súlade s inštitucionálnym systémom špecifickým pre členský štát za regióny profitujúce z financovania z ERDF, ak sa Komisia nedohodne s členským štátom inak. Ak sú financované z ESF, bude ich vypracúvať členský štát na príslušnej úrovni. 3. Operačné programy predkladané pod cieľom „európska teritoriálna spolupráca“ na cezhraničnú spoluprácu bude pre každú hranicu alebo skupinu hraníc vypracúvať príslušné zoskupenie na úrovni NUTS III vrátane enkláv. Operačné programy predkladané pod cieľom „európska teritoriálna spolupráca“ na nadnárodnú spoluprácu sa budú vypracúvať na úrovni každej oblasti nadnárodnej spolupráce. Programy sieťovania sa budú vzťahovať na celé územie Spoločenstva. Článok 35 Účasť Európskej investičnej banky a Európskeho investičného fondu 1. EIB a Európsky investičný fond (EIF) sa v súlade s modalitami založenými v ich štatútoch môžu zúčastniť na programovaní pomoci z fondov. 2. EIB a EIF sa na žiadosť členských štátov môžu zúčastniť prípravy národných strategických referenčných rámcov a operačných programov ako aj na činnostiach súvisiacich s prípravou hlavných projektov, usporiadaním financií a verejno-súkromných partnerstiev. Členský štát môže po dohode s EIB a EIF sústrediť poskytnuté úvery na jednu alebo viacero priorít operačného programu, najmä vo sférach inovácie a hospodárstva na báze poznatkov, ľudského kapitálu, životného prostredia a projektov základnej infraštruktúry. 3. Komisia môže pred prijatím národných strategických referenčných rámcov a operačných programov konzultovať s EIB a EIF. Táto konzultácia sa bude týkať predovšetkým operačných programov obsahujúcich indikatívny zoznam hlavných projektov alebo programov, ktoré sú charakterom svojich priorít vhodné na mobilizáciu úverov alebo iných druhov trhového financovania. 4. Ak to Komisia pokladá na vyhodnotenie hlavných projektov za vhodné, môže EIB požiadať o preskúmanie technickej kvality a hospodárskej a finančnej životaschopnosti týchto projektov najmä vzhľadom na nástroje finančného inžinierstva, ktoré sa budú implementovať alebo vyvíjať. KAPITOLA II OBSAH PROGRAMOVANIA ODDIEL 1 OPERAčNÉ PROGRAMY ČLÁNOK 36 Operačné programy pre ciele „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ 1. Operačné programy týkajúce sa cieľov „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ budú obsahovať: a) analýzu situácie v zmysle silných a slabých stránok a zvolenú stratégiu riešenia; b) zdôvodnenie zvolených priorít vzhľadom na strategické pokyny Spoločenstva, národný strategický referenčný rámec a výsledné priority operačného programu, ako aj očakávaný dopad vyplývajúci z predbežného hodnotenia uvedeného v článku 46; c) informácie o prioritách a ich špecifických cieľoch. Tieto ciele budú kvantifikované pomocou viacerých indikátorov implementácie, výsledku a dopadu so zohľadnením princípu proporcionality. Indikátory musia umožňovať meranie pokroku vo vzťahu k základnej situácii a efektívnosti cieľov implementácie priorít; d) rozpis sfér pomoci podľa kategórií v súlade s podrobnými pravidlami pre implementáciu tohto nariadenia; e) plán financovania, ktorý bude obsahovať dve tabuľky: i) tabuľku, ktorá na každý rok v súlade s článkami 50 až 53 rozpisuje výšku celkového finančného prídelu plánovaného ako príspevok z každého fondu. Plán financovania bude v rámci celkového príspevku zo štrukturálnych fondov samostatne vykazovať prídely poskytnuté pre regióny, ktoré dostávajú prechodnú pomoc. Celkový príspevok z fondov poskytovaný na rok bude kompatibilný s príslušnou finančnou perspektívou a bude brať do úvahy fázované znižovanie založené v článkoch 16 ods. 2 a 17 ods. 4; ii) tabuľku, ktorá bude špecifikovať výšku celkového finančného prídelu z príspevku Spoločenstva a verejných národných protistrán na celé programovacie obdobie a na každú prioritu, a sadzbu príspevku z fondov. Pre informáciu bude uvádzať príspevok od EIB a iných finančných nástrojov; f) informácie o komplementárnosti s opatreniami financovanými Európskym poľnohospodárskym fondom na rozvoj vidieka a opatreniami financovanými Európskym fondom na rybolov; g) vykonávacie ustanovenia pre operačný program vrátane: i) označenia všetkých subjektov členského štátu, ktoré sú uvedené v článku 58, alebo ak členský štát využíva možnosť uvedenú v článku 73, označenie iných orgánov a postupy v súlade s pravidlami založenými v článku 73; ii) opis systémov monitorovania a hodnotenia ako aj zloženie monitorovacieho výboru; iii) definíciu postupov mobilizácie a obehu finančných tokov na zabezpečenie ich transparentnosti; iv) ustanovenia založené na zabezpečenie publicity operačného programu; v) opis postupov dohodnutých medzi Komisiou a členským štátom na výmenu počítačových údajov o platbách, požiadaviek na monitorovanie a hodnotenie založených týmto nariadením; h) označenie „orgánu na vyhodnotenie zhody” uvedeného v článku 70; i) indikatívny zoznam hlavných projektov v zmysle článku 38, ktorý sa bude prekladať v rámci programovacieho obdobia vrátane indikatívneho ročného harmonogramu. Pravidlá implementácie bodu d) schválila Komisia v súlade s postupom uvedeným v článku 104 ods. 2. 2. Operačné programy týkajúce sa dopravy a životného prostredia, ktoré spoločne financujú ERDF a Kohézny fond, budú podliehať prioritám špecifickým pre každý fond a špecifickému záväzku fondu. 3. Každý operačný program podľa cieľa „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ zahŕňa zdôvodnenie tematickej, geografickej a finančnej koncentrácie. U operačných programoch financovaných z ERDF bude toto zdôvodnenie založené na: a) kontrolovateľnom spojení medzi cieľom súvisiacim s vyváženým rozvojom regiónu a zvolenými prioritami; b) pákovom efekte na kľúčové priority rozvoja príslušného regiónu, najmä vo sfére inovácie, spôsobenom finančnou kritickou masou a výrazne veľkým počtom príjemcov. Pri operačných programoch financovaných z ESF bude toto zdôvodnenie založené na: a) prínose zvolených priorít do implementácie odporúčaní Rady k implementácii politík zamestnanosti v členských štátoch; b) pákovom efekte na kľúčové priority a ciele Európskej stratégie zamestnanosti a na ciele Spoločenstva vo sfére zaradenia do spoločnosti. 4. Operačné programy financované z ERDF budú okrem cieľa „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“ obsahovať aj: a) opatrenia na spoluprácu medzi regiónmi minimálne s jedným regiónom z iného členského štátu v každom regionálnom programe; b) informácie o prístupe k otázke miest vrátane zoznamu vybraných miest a postupov na delegovanie právomocí nižšie na mestské orgány, najradšej globálnym grantom; c) opatrenia na preventívnu adaptáciu regionálnych ekonomík na zmeny európskeho a medzinárodného hospodárskeho prostredia; d) špecifické priority opatrení financovaných z doplnkového prídelu uvedeného v bode (d) prvého odseku článku 16 v operačných programoch na pomoc okrajovým regiónom; 5. Derogáciou z odseku 1 bude operačný program navrhnutý každým členským štátom pre rezervu na nepredvídané udalosti uvedenú v článku 49 v súlade s článkom 31 obsahovať len informácie uvedené v odseku 1 body e) zarážka i), g) a h), ako aj: a) analýzu situácie v citlivých sektoroch a sektoroch, ktoré môžu postihnúť dôsledky otvorenia obchodu; b) náznak priorít súvisiacich s adaptáciou pracovníkov, ktorých sa to zrejme dotkne, a s diverzifikáciou regionálnych ekonomík. 6. Keď dôjde k jednej z nepredvídaných udalostí uvedených v článku 49, členský štát požiada Komisiu o revíziu operačného programu v súlade s článkom 32 vrátane informácií uvedených v bodoch c), e) zarážka ii) odseku 1. Článok 37 Operačné programy pre cieľ „európska teritoriálna spolupráca“ Bez toho, aby došlo k poškodeniu článku 36, v nariadení (ES) č. Európskeho parlamentu a Rady o Európskom fonde regionálneho rozvoja sú založené pravidlá programovania operačných programov podľa cieľa „európska teritoriálna spolupráca“. ODDIEL 2 HLAVNÉ PROJEKTY ČLÁNOK 38 Obsah Ako súčasť operačného programu môžu ERDF a Kohézny fond financovať výdavky na operáciu skladajúcu sa zo série prác, činností alebo služieb určených len na doplnenie nerozdeliteľnej úlohy presného hospodárskeho alebo technického charakteru, ktorých celkové náklady prevyšujú sumu 25 miliónov EUR v prípade životného prostredia a 50 miliónov EUR v ostatných oblastiach, ďalej len „hlavné projekty”. Článok 39 Informácie predkladané Komisii Riadiaci orgán bude poskytovať Komisii nasledujúce informácie o hlavných projektoch: a) údaje o orgáne, ktorý bude zodpovedať za implementáciu; b) informácie o charaktere investície a jej opis, finančný objem a umiestnenie; c) výsledky štúdií uskutočniteľnosti; d) časový harmonogram implementácie projektu, a ak sa očakáva, že implementačné obdobie danej operácie bude dlhšie ako programovacie obdobie, fázy, na ktoré sa požaduje spolufinancovanie Spoločenstva v priebehu programovacieho obdobia rokov 2007 - 2013; e) analýzu nákladov a výnosov vrátane hodnotenia rizika a predvídateľného dopadu na príslušný sektor a na sociálno-ekonomickú situáciu členského štátu a/alebo regiónu, a ak je to možné, aj ďalších regiónov Spoločenstva; f) záruku zhody s právom Spoločenstva; g) analýzu dopadu na životné prostredie; h) zdôvodnenie verejného príspevku; i) finančný plán ukazujúci celkové plánované finančné prostriedky a plánovaný príspevok z fondov, EIB, EIF a všetkých ostatných zdrojov financovania Spoločenstva vrátane ročného harmonogramu projektu. Článok 40 Rozhodnutie Komisie 1. Komisia bude hodnotiť hlavný projekt, v prípade potreby pomocou konzultácie s externými expertmi vrátane EIB, vo svetle faktorov uvedených v článku 39, jeho súlad s prioritami operačného programu, jeho prínos k dosiahnutiu cieľov týchto priorít a jeho koherenciu s ostatnými politikami Spoločenstva. 2. Komisia ponúkne členským štátom metodickú podporu a odsúhlasí referenčné hodnoty pre základné parametre analýzy nákladov a výnosov. 3. Komisia prijme rozhodnutie čo možno najskôr po predložení všetkých informácií uvedených v článku 39 členským štátom alebo riadiacim orgánom. Toto rozhodnutie bude definovať fyzický objekt, sumu, na ktorú sa vzťahuje sadzba spolufinancovania priority, a ročný harmonogram. 4. Ak Komisia odmietne finančný príspevok na hlavný projekt, oznámi členskému štátu svoje dôvody. ODDIEL 3 GLOBÁLNE GRANTY ČLÁNOK 41 Všeobecné ustanovenia 1. Riadiaci orgán môže poveriť riadením a implementáciou časti operačného programu jeden alebo viac dočasných orgánov menovaných riadiacim orgánom vrátane miestnych orgánov, orgánov pre regionálny rozvoj alebo nevládnych organizácií, ktoré zabezpečia implementáciu jednej alebo viacerých operácií v súlade s ustanoveniami dohody uzavretej medzi riadiacim orgánom a týmto orgánom. Takéto delegovanie právomocí nebude na ujmu finančnej zodpovednosti riadiaceho orgánu a členských štátov. 2. Dočasný orgán zodpovedný za riadenie globálneho grantu musí poskytnúť záruky svojej solventnosti a kompetentnosti na administratívne a finančné riadenie. Normálne musí byť založený alebo zastúpený v momente svojho menovania v regióne alebo regiónoch pokrytých operačným programom. Článok 42 Pravidlá implementácie Dohoda uzavretá medzi riadiacim orgánom a dočasným orgánom bude podrobne uvádzať najmä: a) operácie, ktoré sa budú implementovať; b) kritériá na výber príjemcov; c) sadzby pomoci z fondov a pravidlá, ktorými sa riadi táto pomoc, vrátane pravidiel použitia akéhokoľvek hromadiaceho sa úroku; d) opatrenia na monitorovanie, hodnotenie a zabezpečenie finančnej kontroly globálneho grantu uvedeného v článku 58 ods. 1 vis-à-vis riadiacemu orgánu vrátane modalít na vymáhanie neoprávnene vyplatených súm a predloženie účtov; e) použitie finančnej záruky alebo ekvivalentného nástroja. ODDIEL 4 TECHNICKÁ POMOC ČLÁNOK 43 Technická pomoc na podnet Komisie 1. Na podnet Komisie a/alebo v mene Komisie môžu fondy financovať prípravnú, monitorovaciu, administratívnu a technickú podporu, hodnotenie, audit a kontrolné opatrenia potrebné na implementáciu tohto nariadenia do výšky 0,30 % ich príslušného ročného prídelu. Tieto akcie sa vykonávajú v súlade s článkom 53 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002 a akýchkoľvek iných ustanovení tohto nariadenia a jeho modalít implementácie, ktoré sa vzťahujú na túto formu realizácie rozpočtu. Tieto akcie budú zahŕňať: a) štúdie spojené s vypracovaním strategických pokynov Spoločenstva, výročnej správy Komisie a trojročnej kohéznej správy; b) hodnotenia, správy expertov, štatistiky a štúdie vrátane všeobecných, ktoré sa týkajú prevádzky fondov; c) opatrenia zamerané na partnerov, príjemcov pomoci z fondov a všeobecnú verejnosť vrátane informačných opatrení; d) opatrenia na šírenie informácií, sieťovanie, zvyšovanie informovanosti, podporu spolupráce a výmeny skúseností v celej Únii; e) inštaláciu, prevádzku a vzájomné prepojenie počítačových systémov na riadenie, monitorovanie, kontrolu a hodnotenie; f) zlepšovacie návrhy na metódy hodnotenia a výmenu informácií o postupoch v tejto oblasti. 2. Komisia prijme rozhodnutie o akciách vymenovaných v prvom odseku v súlade s postupom uvedeným v článku 104 ods. 2, keď očakáva príspevok z ERDF alebo Kohézneho fondu. 3. Komisia prijme rozhodnutie o akciách vymenovaných v prvom odseku po konzultácii s výborom uvedeným v článku 105 v súlade s postupom uvedeným v článku 104 ods. 2, keď očakáva príspevok z ESF. Článok 44 Technická pomoc členských štátov 1. Na podnet členského štátu môžu fondy u každého operačného programu financovať prípravné, riadiace, monitorovacie, hodnotiace, informačné a kontrolné činnosti a činnosti na posilnenie správnej kapacity na implementáciu fondov v rámci nasledujúcich limitov: a) 4 % z celkovej sumy pridelenej na každý operačný program podľa cieľov „konvergencia“ a „regionálna konkurencieschopnosť a zamestnanosť“; b) 6 % z celkovej sumy pridelenej na každý operačný program podľa cieľa „európska teritoriálna spolupráca“. 2. Na cieľ „konvergencia“ možno implementovať opatrenia technickej pomoci až do výšky 4 % z celkového prídelu vo forme špecifických operačných programov. HLAVA IV EFEKTÍVNOSť KAPITOLA I HODNOTENIE Článok 45 Všeobecné ustanovenia 1. Strategické pokyny Spoločenstva, národný strategický referenčný rámec a operačné programy budú podliehať hodnoteniu. Hodnotenia sa budú zameriavať na zvyšovanie kvality, efektívnosti a konzistencie pomoci fondov a na implementáciu operačných programov. Bude sa hodnotiť aj ich dopad na článok 158 Zmluvy z hľadiska strategických cieľov Spoločenstva a na špecifické štrukturálne problémy ovplyvňujúce členské štáty a príslušné regióny, pričom sa budú brať do úvahy potreby udržateľného rozvoja a relevantná legislatíva Spoločenstva o ekologickom dopade a strategickom hodnotení životného prostredia. 2. Hodnotenie môže mať strategický charakter, aby preskúmalo vývoj programu alebo skupiny programov v súvislosti s prioritami Spoločenstva a štátu. Môže mať operatívny charakter, aby podporilo monitorovanie operačného programu. Hodnotenia sa vykonáva