[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 5.12.2007 KOM(2007) 766 v konečnom znení 2007/0280 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o koordinácii postupov zadávania určitých verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby v oblastiach obrany a bezpečnosti (predložená Komisiou) {SEK(2007) 1598}{SEK(2007) 1599} DÔVODOVÁ SPRÁVA 1) SÚVISLOSTI NÁVRHU - Dôvody a ciele návrhu Vytvorenie európskeho trhu s obrannými zariadeniami má kľúčový význam z hľadiska podpory európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (EBOP). V oblasti verejného obstarávania si to vyžaduje zavedenie nového a primeraného európskeho legislatívneho rámca pre zadávanie citlivých verejných zákaziek v oblastiach obrany a bezpečnosti. Táto smernica má za cieľ vypracovať tento rámec vyplnením medzier v platnom legislatívnom rámci, ktoré Komisia identifikovala po konzultácii s dotknutými stranami. Verejné zákazky zadávané v oblastiach obrany a bezpečnosti patria v súčasnosti do rozsahu pôsobnosti smernice 2004/18/ES[1] s výhradou výnimiek zodpovedajúcich prípadom uvedeným v článkoch 30, 45, 46, 55 a 296 Zmluvy. Súdny dvor jasne rozhodol na základe stálej judikatúry, že využívanie odchýlok od právnych predpisov Spoločenstva vrátane tých, ktoré sú uvedené v článku 296 Zmluvy, sa musí obmedziť na výnimočné a jasne vymedzené prípady. Členské štáty však v oblastiach obrany a bezpečnosti len zriedkavo uplatňujú smernicu 2004/18/ES a buď sa odvolávajú na výnimky stanovené v článku 296 Zmluvy, pokiaľ ide o verejné obstarávanie pre rezort obrany, alebo na výnimky stanovené v článku 14 uvedenej smernice, pokiaľ ide o verejné obstarávanie pre rezort bezpečnosti. Odchýlky, ktoré by teda podľa Zmluvy a judikatúry Súdneho dvora mali predstavovať výnimku, sú v praxi pravidlom. V dôsledku toho sa väčšina obranných a bezpečnostných zariadení nakupuje na základe nekoordinovaných vnútroštátnych pravidiel a postupov zadávania zákaziek. Tieto ustanovenia sa výrazne líšia z hľadiska zverejnenia, postupov predkladania ponúk, kritérií výberu a zadania zákazky atď. Táto právna heterogénnosť predstavuje hlavnú prekážku vytvorenia európskeho trhu s obrannými zariadeniami a poskytuje príležitosť na nedodržiavanie zásad Zmluvy, osobitne zásad transparentnosti, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania, v prípade veľkej časti zákaziek v oblasti obrany v Európe. Extenzívne využívanie týchto odchýlok vyplýva z veľkej časti zo skutočnosti, že smernica 2004/18/ES napriek zlepšeniam, ktoré priniesla v porovnaní s predtým platnými pravidlami koordinácie, nezohľadňuje primeraným spôsobom špecifické požiadavky, ktoré musia spĺňať niektoré nákupy tovaru a služieb v oblastiach obrany a bezpečnosti. Cieľom Komisie je teda obmedziť v oblastiach obrany a bezpečnosti využívanie výnimiek zo Zmluvy a zo smernice 2004/18/ES na výnimočné prípady v súlade s judikatúrou Súdneho dvora a súčasne dodržiavať bezpečnostné záujmy členských štátov. Tento návrh má teda za cieľ zaviesť nový právny nástroj prispôsobený osobitostiam nákupov v týchto sektoroch, ktoré sa označujú za „citlivé“ a v ktorých sa zadávanie zákaziek riadi osobitnými požiadavkami a opatreniami; členské štáty tak budú disponovať spoločným rámcom pravidiel zadávania zákaziek, ktoré zaručia uplatňovanie zásad Zmluvy o ES a súčasne budú zohľadňovať osobitosti týchto nákupov, ako sú informačná bezpečnosť, bezpečnosť zásobovania a nevyhnutná pružnosť postupov. - Všeobecné súvislosti Európska komisia predložila v rokoch 1996 a 1997 dve oznámenia o priemyselných odvetviach spojených s obranou s cieľom podporiť reštrukturalizáciu a vytvoriť účinný európsky trh s obrannými zariadeniami. Vyplynuli z nich konkrétne návrhy a akcie týkajúce sa niektorých stránok tejto otázky. Pokiaľ však ide o hlavné reformy, niektoré členské štáty pokladali akúkoľvek akciu na európskej úrovni za predčasnú. Po období zmien, ktoré poznačili tento sektor a inštitucionálny rámec Európskej únie, najmä začiatky skutočnej EPOB, Európsky parlament vyzval Komisiu v uznesení z 10. apríla 2002, aby sa zaoberala v novom oznámení otázkou zbraní. Na jeseň 2002 Konvent o budúcnosti Európy vytvoril pracovnú skupinu pre obranu, ktorej predsedal európsky komisár Michel Barnier. Správa vypracovaná skupinou[2] podčiarkuje najmä to, že dôveryhodnosť európskej obrannej politiky spočíva v existencii a rozvoji európskych kapacít a v posilnení priemyselnej a technologickej základne sektora obrany. S týmto cieľom sa vytvorila v júli 2004 Európska obranná agentúra (AED), pôvodne plánovaná v návrhu Európskej ústavy, ktorá svedčí o rozhodnosti členských štátov rozvíjať svoju obranyschopnosť. Súbežne s úsilím vyvíjaným členskými štátmi Komisia svojím oznámením z roku 2003 nazvaným „ Smerom k politike EÚ v oblasti obranných zariadení “[3] rozbehla sedem iniciatív s cieľom vytvoriť účinnejší európsky trh s obrannými zariadeniami. V tomto oznámení Komisia podčiarkla, že je nevyhnutné, aby sa začalo uvažovať o spôsobe ako optimalizovať nadobúdanie obranných zariadení, a oznámila prijatie výkladového oznámenia o rozsahu pôsobnosti článku 296 Zmluvy a prípravu zelenej knihy slúžiacej ako základ pre diskusie so všetkými zainteresovanými stranami s cieľom nájsť dohodu o pravidlách, ktoré sa budú uplatňovať pri zadávaní verejných zákaziek na obranné zariadenia v závislosti od ich stupňa citlivosti. V roku 2004 Komisia uverejnila zelenú knihu s názvom „ Verejné obstarávanie obranných zariadení “[4]. V rámci konzultácie bolo Komisii doručených štyridsať príspevkov zo šestnástich členských krajín, inštitúcií a podnikov. V roku 2005, po analýze týchto príspevkov a s ohľadom na dialóg vedený s dotknutými stranami, Komisia uverejnila oznámenie „ o výsledkoch diskusie uverejnenej v Zelenej knihe o verejnom obstarávaní obranných zariadení a o budúcich iniciatívach Komisie“ [5]. Tieto príspevky potvrdili užitočnosť výkladového oznámenia o uplatniteľnosti článku 296 Zmluvy – prijatého v roku 2006[6] - a poukázali na potrebu existencie pravidiel Spoločenstva v oblasti zadávania zákaziek v rezorte obrany vzhľadom na osobitosti niektorých nákupov vykonávaných v tomto sektore. Konzultácie s dotknutými stranami odhalili, že pri nákupoch pre rezort bezpečnosti existujú podobné požiadavky, ktoré si vyžadujú legislatívne riešenie na európskej úrovni. Ako totiž skonštatovala Európska rada vo svojej európskej bezpečnostnej stratégii „ Bezpečná Európa v lepšom svete “ v roku 2003, vznik nadnárodných a asymetrických hrozieb, ako sú terorizmus a organizovaný zločin, smeruje k zotieraniu hraníc medzi vonkajšou a vnútornou bezpečnosťou, ako aj vojenskou a nevojenskou bezpečnosťou, a vyžaduje si globálne riešenie. Na druhej strane na boj proti týmto hrozbám využívajú bezpečnostné sily zariadenia, ktoré sú z technologického hľadiska často porovnateľné s obrannými zariadeniami. Z toho dôvodu sa nákupy pre rezort bezpečnosti vyznačujú čoraz väčšou citlivosťou, najmä z hľadiska zložitosti a dôvernosti, čím sa približujú k nákupom určeným pre rezort obrany. - Ustanovenia platné v oblasti návrhu V súčasnosti sa zákazky, ktoré sú predmetom tohto návrhu, riadia smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby. - Súvislosť s inými politikami Návrh je súčasťou rámca politiky vnútorného trhu a prispeje k EBOP a k európskej priemyselnej politike. Taktiež zapadá do rámca siedmich akčných oblastí, ktoré Komisia identifikovala v roku 2003 vo svojom oznámení „ Smerom k politike Európskej únie v oblasti obranných zariadení “, a dopĺňa ostatné iniciatívy Komisie spojené s obranným priemyslom a trhom. 2) Konzultácie so zainteresovanými stranami a HODNOTENIE VPLYVU - Konzultácie so zainteresovanými stranami Už od začiatku svojej iniciatívy v oblasti verejného obstarávania pre rezort obrany v roku 2003 Komisia začala viesť nepretržitý dialóg so všetkými dotknutými stranami, ktorý vyústil do tohto návrhu. Konzultácie prebiehali bilaterálnym spôsobom v rámci Poradného výboru pre verejné obstarávanie (PVVO), prostredníctvom AED a počas bilaterálnych stretnutí s členskými štátmi a zástupcami európskeho priemyslu. Okrem toho dochádzalo k pravidelným kontaktom s členmi výboru Európskeho parlamentu pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľov (IMCO). Zelená kniha „ Verejné obstarávanie obranných zariadení “ bola vypracovaná na základe expertízy vydanej zároveň členskými štátmi a zástupcami európskeho priemyslu (pozri ďalej). Zelená kniha vyvolala rozsiahlu konzultáciu, na ktorú reagovalo štyridsať strán (členských štátov, podnikov a ostatných strán). Komisia tak mohla pokračovať vo svojej práci opierajúc sa o výsledky tejto konzultácie. Členské štáty sa aktívne zúčastnili na vypracovaní výkladového oznámenia prijatého v decembri 2006 a Komisia ich vyzvala, aby vypracovali komentár k prvej verzii znenia, ktorá im bola rozoslaná v rámci PVVO. Rovnako aj všetky zainteresované strany boli bezprostredne zapojené do prípravy tohto návrhu prostredníctvom mnohých multilaterálnych a bilaterálnych stretnutí a zaslaním písomných odpovedí na štyri dokumenty adresované členom PVVO. Okrem toho boli konzultované aj vlády a podniky v rámci hodnotenia vplyvu prostredníctvom piatich štúdií zadaných externým poradcom, ktoré pokrývali všetky aspekty obranných trhov (dopyt, ponuka, rámec právnych predpisov a výrobky). - Získanie a využitie expertízy Od januára do apríla 2004 Komisia zorganizovala šesť brainstormingových stretnutí so skupinami expertov vlád členských štátov a európskeho priemyslu, aby zozbierala informácie o súčasných praktikách v oblasti verejného obstarávania pre rezort obrany. Tieto stretnutia sa týkali „identifikácie hospodárskych charakteristík a rozmerov trhov v rezorte obrany“, „pravidiel v oblasti verejného obstarávania pre rezort obrany na vnútroštátnej a medzivládnej úrovni a na úrovni Spoločenstva“ a „ďalšieho postupu na účely vytvorenia nástroja Spoločenstva pre verejné obstarávanie v rezorte obrany“. - Hodnotenie vplyvu Pri hodnotení vplyvu Komisia uvažovala o troch možnostiach: nepodniknúť žiadnu akciu na úrovni Spoločenstva, prijať nelegislatívne opatrenie a prijať legislatívne opatrenie. Uvažované nelegislatívne opatrenia zahŕňali výkladové oznámenie objasňujúce uplatňovanie článku 14 smernice 2004/18/ES v oblasti bezpečnosti, ráznejšiu politiku boja voči priestupkom a program odborného vzdelávania pre verejných obstarávateľov a personál Komisie, ktorý im umožní vyvodiť dôsledky z výkladového oznámenia o uplatňovaní článku 296 Zmluvy. Uvažované legislatívne opatrenia zahŕňali nariadenie, sektorovú smernicu vzťahujúcu sa na všetkých verejných obstarávateľov v oblastiach obrany a bezpečnosti, nezávislú smernicu vzťahujúcu sa na citlivé verejné obstarávanie v rezortoch obrany a bezpečnosti a napokon smernicu, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2004/18/ES s cieľom začleniť do nej nové pravidlá špecifické pre toto obstarávanie. Komisia veľmi rýchlo vylúčila možnosť nelegislatívnych opatrení. Totiž aj keby boli užitočné, nedokázali by obmedziť používanie odchýlok založených na článku 296 Zmluvy a článku 14 smernice 2004/18/ES. Tento cieľ možno dosiahnuť len vtedy, ak právne predpisy Spoločenstva pre verejné obstarávanie budú obsahovať pravidlá prispôsobené osobitostiam citlivého verejného obstarávania pre rezorty obrany a bezpečnosti. Keďže také pravidlá v súčasnosti nejestvujú, musia sa vytvoriť, čo si vyžaduje prijatie opatrenia legislatívneho charakteru. Rovnako niet pochýb, že ak Komisia nebude konať, extenzívne uplatňovanie výnimky z pravidiel vnútorného trhu bude vo verejnom obstarávaní v rezortoch obrany a bezpečnosti pretrvávať. Na základe súčasného právneho rámca by väčšina prípadov verejného obstarávania v rezortoch obrany a bezpečnosti teda nezískala väčšiu transparentnosť, ani otvorenosť. Dôvody, ktoré viedli Komisiu k výberu daného druhu legislatívneho nástroja, sú bližšie opísané v príslušnej časti („voľba nástrojov“). Okrem otázky nástroja Komisia zvažovala ďalšie čiastkové možnosti týkajúce sa: ° rozsahu pôsobnosti nových pravidiel; ° ich obsahu, osobitne pokiaľ ide o riešenie bezpečnosti zásobovania, informačnej bezpečnosti a postupov zadávania. Možnosti týkajúce sa rozsahu pôsobnosti boli zhodnotené vzhľadom na cieľ, ktorým je obmedzenie využívania odchýlok od pravidiel Spoločenstva na výnimočné prípady rešpektujúc právo členských štátov neuplatňovať pravidlá Spoločenstva z dôvodov ochrany ich dôležitých bezpečnostných záujmov. Jednotlivé možnosti týkajúce sa obsahu nových pravidiel, hlavne so zreteľom na bezpečnosť zásobovania, informačnú bezpečnosť a postupy zadávania, boli zhodnotené vzhľadom na cieľ, ktorý spočíva v zavedení čo možno najväčšej transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie do citlivých zákaziek v rezortoch obrany a bezpečnosti. Tento cieľ však nemôže poškodzovať oprávnené bezpečnostné záujmy členských štátov. Táto smernica výrazne zlepší rámec právnych predpisov verejného obstarávania v rezortoch obrany a bezpečnosti. Umožní koordinovať vnútroštátne právne predpisy v danej oblasti a zabezpečiť dodržiavanie zásad transparentnosti, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie. Hodnotenie vplyvu navyše vykázalo veľmi obmedzené účinky na administratívne náklady verejných obstarávateľov a podnikov. Prípadné zvýšenie nákladov spojené so začiatočným zavedením nových pravidiel by malo byť obmedzené a v strednodobom a dlhodobom horizonte by malo dôjsť k zníženiu administratívnych nákladov podnikov, najmä malých a stredných podnikov. Väčšia otvorenosť trhov v oblastiach obrany a bezpečnosti by mala z hospodárskeho hľadiska zlepšiť vyhliadky podnikov na získanie zákaziek v iných členských štátoch, čo umožní tým najkonkurencieschopnejším realizovať úspory z rozsahu a rozvíjať svoje činnosti. Jednotkové výrobné náklady sa tak znížia, čím sa európske výrobky stanú konkurencieschopnejšími na svetovom trhu. Nákupy verejných obstarávateľov budú ekonomicky výhodnejšie. A napokon peniaze daňových poplatníkov budú účinnejšie vynaložené a občania EÚ budú lepšie chránení proti bezpečnostným hrozbám. Medzinárodné obchodné vzťahy, najmä transatlantické, v oblastiach obrany a bezpečnosti, sa nezmenia ustanoveniami tohto návrhu. Tieto vzťahy sa riadia dohodami uzatvorenými v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO), a najmä Dohodou o vládnom obstarávaní (DVO). Citlivé verejné zákazky zadané verejnými obstarávateľmi pôsobiacimi v oblasti obrany, teda verejné zákazky na dodávku zbraní, munície a vojenského materiálu, sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti tejto dohody. Verejné obstarávanie pre rezort bezpečnosti však môže byť v jednotlivých prípadoch vyňaté z pôsobnosti tejto dohody na základe jej článku XXIII. Verejní obstarávatelia, ktorých sa týka tento návrh, si teda zachovajú nárok na to, aby vyzvali alebo nevyzvali hospodárske subjekty z tretích krajín. 3) Právne prvky návrhu - Zhrnutie navrhovaných opatrení Tento návrh smernice sa vzťahuje na citlivé verejné zákazky na dodávku tovaru, na uskutočnenie prác a na poskytovanie služieb v oblastiach obrany a bezpečnosti. Navrhované prahové hodnoty na uplatňovanie sú rovnaké ako tie, ktoré sa uplatňujú v súčasnosti na úrovni Spoločenstva podľa smernice 2004/18/ES. Tento návrh vychádza z veľkej časti zo štruktúry a filozofie smernice 2004/18/ES, ale vyznačuje sa istými osobitosťami prispôsobenými charakteristikám citlivých verejných zákaziek v rezortoch bezpečnosti a obrany. Tieto osobitosti zabezpečujú na jednej strane väčšiu pružnosť pre verejných obstarávateľov a na strane druhej potrebnú ochranu na zaručenie informačnej bezpečnosti a bezpečnosti zásobovania. Kľúčové ustanovenia tohto návrhu sa týkajú: ° postupov: rokovacie konanie so zverejnením sa povoľuje bez osobitného odôvodnenia, aby sa poskytla pružnosť potrebná na zadanie citlivých zákaziek v rezortoch obrany a bezpečnosti. Možno použiť aj užšie konanie a súťažný dialóg. Oproti tomu otvorené konanie, ktoré predpokladá rozdanie zadávacích podkladov všetkým hospodárskym subjektom, ktoré by o to mali záujem, bolo zhodnotené ako nevhodné z hľadiska požiadaviek na dôvernosť a informačnú bezpečnosť v súvislosti s týmito zákazkami; ° bezpečnosti zásobovania: osobitné požiadavky členských štátov na bezpečnosť zásobovania v prípade citlivých verejných zákaziek v oblastiach obrany a bezpečnosti si vyžadujú špecifické ustanovenia tak na úrovni zmluvných požiadaviek, ako aj na úrovni kritérií výberu záujemcov; ° informačnej bezpečnosti: rovnako aj často dôverný charakter informácií spojených s citlivými verejnými zákazkami v rezortoch obrany a bezpečnosti si vyžaduje nevyhnutnú ochranu tak na úrovni samotného postupu zadávania, ako aj na úrovni kritérií výberu záujemcov a zmluvných požiadaviek verejných obstarávateľov. - Právny základ Tvoria ho článok 47 ods. 2, článok 55 a článok 95 Zmluvy o ES, pretože ide o ustanovenia, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby postupy používané na verejný nákup tovaru a služieb dodržiavali zásady voľného pohybu tovaru, slobody usadiť sa a slobody poskytovať služby. - Zásada subsidiarity V súlade s výsledkami konzultácií, ktoré sa uskutočnili za posledné roky, sa objavila potreba legislatívneho zásahu na úrovni Spoločenstva s cieľom vytvoriť smernicu pre koordináciu zadávacích postupov Spoločenstva pri citlivých nákupoch v oblastiach obrany a bezpečnosti. Takýto cieľ by sa nedal dosiahnuť ani nečinnosťou, ani akciou členských štátov. Legislatívna iniciatíva je preto skutočne nevyhnutná, aby sa skoncovalo s prípadmi porušovania, ktoré majú svoj pôvod v neprimeranosti ustanovení Spoločenstva pre koordináciu postupov zadávania verejných zákaziek, platných v súčasnej dobe. - Zásada proporcionality Zvoleným nástrojom je smernica, ktorá poskytuje členským štátom dostatočnú voľnosť pri jej implementácii. Navrhnuté ustanovenia sa inšpirujú smernicou 2004/18/ES, pokiaľ ide o oblasti tohto návrhu. Na druhej strane ustanovenia, ktoré konkrétne zohľadňujú osobitosti oblastí obrany a bezpečnosti, ponechávajú členským štátom a verejným obstarávateľom veľký priestor na posúdenie možností pri rozhodovaní v súvislosti so zadávaním zákaziek. Za predpokladu, že ustanovenia smernice budú v plnom rozsahu dodržiavané, ich implementácia do vnútroštátneho práva umožní každému členskému štátu, aby zohľadnil osobitosti a charakteristiky svojich citlivých nákupov zadávaných v oblastiach obrany a bezpečnosti. - Výber nástrojov Keďže právnym základom sú článok 47 ods. 2, článok 55 a článok 95 Zmluvy o ES, Zmluva by neumožňovala využiť nariadenie pre ustanovenia uplatniteľné tak na verejné nákupy tovaru, ako aj na nákupy služieb. V dôsledku toho je navrhovaným nástrojom smernica. Keďže cieľom je zlepšiť fungovanie vnútorného trhu pre nákupy vyznačujúce sa špecifickými charakteristikami a súčasne zachovať nedávno prijaté acquis (smernica 2004/18/ES) a keďže acquis judikatúry pre nákupy sa nevyznačuje rovnakými obmedzeniami a požiadavkami, návrh samostatnej smernice sa javil ako najlepšie riešenie. Navyše zabezpečuje väčšiu jasnosť a čitateľnosť. Pri transpozícii môžu členské štáty, pokiaľ si to prajú, pripraviť právny predpis vzťahujúci sa na všetky verejné zákazky vrátane citlivých nákupov týkajúcich sa rezortov obrany a bezpečnosti. 4) Vplyv na rozpočet ÁNO Táto smernica bude mať vplyv na rozpočet vyplývajúci z viacerých sérií úloh: - každodenné uverejňovanie oznámení v Úradnom vestníku Európskej únie , - ročné monitorovanie implementácie smernice, - hodnotenie v strednodobom horizonte (nie skôr ako po piatich rokoch) administratívneho vplyvu uplatňovania smernice verejnými obstarávateľmi a v podnikoch, - hodnotenie v dlhodobom horizonte (nie skôr ako po desiatich rokoch) hospodárskeho vplyvu smernice. Uvedené opatrenia v oblasti monitorovania a hodnotenia si môžu vyžadovať čiastočné alebo úplné využitie externých poskytovateľov služieb v rámci zmluvy o odbornej pomoci, jestvujúcej rámcovej dohody v oblasti hodnotenia alebo na základe výberového konania formou užšieho konania alebo otvoreného konania. Finančný výkaz priložený v prílohe k smernici podrobne opisuje predmet a predpokladanú sumu na opatrenia, ktoré majú vplyv na rozpočet. 5) DOPLňUJÚCE INFORMÁCIE - Európsky hospodársky priestor Navrhovaný text má význam pre EHP, a preto sa bude musieť uplatňovať na Európsky hospodársky priestor. 2007/0280 (COD) Návrh SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o koordinácii postupov zadávania určitých verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby v oblastiach obrany a bezpečnosti (Text s významom pre EHP) | EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 47 ods. 2 a jej články 55 a 95, so zreteľom na návrh Komisie[7], so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru[8], so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov[9], konajúc podľa postupu uvedeného v článku 251 Zmluvy[10], keďže: (1) Postupné formovanie európskeho trhu s obrannými zariadeniami je nevyhnutné z hľadiska posilňovania priemyselnej a technologickej základne európskej obrany a rozvoja vojenských kapacít potrebných na realizáciu európskej bezpečnostnej a obrannej politiky Únie (EBOP). (2) Vytvorenie európskeho trhu s obrannými zariadeniami musí najprv prejsť etapou zavedenia vhodného legislatívneho rámca. V oblasti verejného obstarávania si to vyžaduje koordináciu postupov zadávania verejných zákaziek, ktoré spĺňajú bezpečnostné požiadavky členských štátov a záväzky vyplývajúce zo Zmluvy. (3) Tieto pravidlá by mali súčasne odrážať celkový prístup Európskej únie v oblasti bezpečnosti, ktorý zodpovedá vývoju strategického prostredia. Vznik asymetrických a nadnárodných hrozieb totiž spôsobil postupné stieranie hranice medzi vonkajšou a vnútornou bezpečnosťou, ako aj vojenskou a nevojenskou bezpečnosťou. (4) Obranné a bezpečnostné zariadenia majú rozhodujúci význam tak pre bezpečnosť a zvrchovanosť členských štátov, ako aj pre autonómnosť Únie. Z toho dôvodu majú nákupy tovaru a služieb v sektoroch obrany a bezpečnosti často citlivý charakter. (5) Z toho vyplývajú osobitné požiadavky najmä v oblastiach bezpečnosti zásobovania a informačnej bezpečnosti. Tieto požiadavky sa týkajú najmä nákupov zbraní, munície a vojenského materiálu (ako aj priamo s nimi spojených služieb a prác) určených pre ozbrojené sily, ale aj niektorých zvlášť citlivých nákupov v oblasti nevojenskej bezpečnosti. (6) Zadávanie zákaziek v členských štátoch v mene štátu, regionálnych alebo miestnych orgánov a ďalších inštitúcií v správe subjektov, ktoré sa spravujú verejným právom, podlieha rešpektovaniu zásad Zmluvy, najmä rešpektovaniu zásady voľného pohybu tovaru, zásady slobody usadiť sa a zásady slobody poskytovať služby a zásad z nich vyplývajúcich, napríklad zásady rovnakého zaobchádzania, zásady nediskriminácie, zásady vzájomného uznávania, zásady proporcionality a zásady transparentnosti. Pri verejných zákazkách, ktoré presahujú určitú hodnotu, sa odporúča vypracovať predpisy pre koordináciu vnútroštátnych postupov pri zadávaní takýchto zákaziek Spoločenstvom, založené na týchto zásadách s cieľom zabezpečiť ich účinky a zabezpečiť liberalizáciu verejného obstarávania. Tieto koordinačné ustanovenia by sa preto mali vykladať tak v súlade s vyššie uvedenými pravidlami a zásadami, ako aj s ostatnými pravidlami Zmluvy. (7) Zmluva ustanovuje vo svojich článkoch 30, 45, 46, 55 a 296 špecifické výnimky z uplatnenia zásad, ktoré stanovuje, a tým aj z uplatnenia práva odvodeného z týchto zásad. Z toho vyplýva, že žiadne ustanovenie tejto smernice by nemalo zakazovať uloženie alebo uplatnenie opatrení, ktoré by sa mohli javiť ako nevyhnutné na ochranu záujmov uznaných ako oprávnené týmito ustanoveniami Zmluvy. V súlade s judikatúrou Súdneho dvora však treba vykladať možnosť využiť takéto výnimky tak, aby sa nerozšírili nad rámec toho, čo je nevyhnutne potrebné na ochranu oprávnených záujmov, ktoré tieto články Zmluvy umožňujú chrániť. To znamená, že prípady neuplatnenia smernice majú byť úmerné sledovaným cieľom a zároveň majú tvoriť prostriedok, ktorý čo najmenej bráni voľnému pohybu tovaru a/alebo poskytovaniu služieb. (8) Zákazky na zbrane, muníciu a vojenský materiál, ktoré zadávajú verejní obstarávatelia pôsobiaci v oblasti obrany, sú vylúčené z rozsahu pôsobnosti Dohody o vládnom obstarávaní uzatvorenej v rámci Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „dohoda“). Pokiaľ ide o ostatné zákazky upravené touto smernicou, tie možno vylúčiť z uplatnenia spomínanej dohody podľa jej článku XXIII. (9) Zákazka sa má považovať za verejnú zákazku na práce len vtedy, ak jej predmet výslovne zahŕňa vykonanie činností spadajúcich do oddielu 45 „Spoločného slovníka obstarávania“, ustanoveného v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2195/2002 z 5. novembra 2002 o spoločnom slovníku obstarávania (CPV)[11] (ďalej len „CPV“), dokonca aj vtedy, ak zákazka zahŕňa aj poskytovanie iných služieb potrebných pre vykonanie týchto činností. Verejné zákazky na služby môžu za určitých okolností zahŕňať práce. Pokiaľ však takéto práce súvisia s hlavným predmetom zákazky a sú jej možným následkom alebo ju dopĺňajú, skutočnosť, že takéto práce sú súčasťou zákazky, neoprávňuje kvalifikovať zákazku ako verejnú zákazku na práce. (10) Verejné zákazky v rezortoch obrany a bezpečnosti obsahujú často citlivé informácie, ktoré musia byť z bezpečnostných dôvodov chránené proti neoprávnenému prístupu. Vo vojenskej oblasti jestvujú v členských štátoch systémy klasifikácie týchto informácií. Naproti tomu v oblasti nevojenskej bezpečnosti je situácia rôznorodejšia. Odporúča sa teda využitie koncepcie, ktorá zohľadňuje rozmanitosť praktík členských štátov a ktorá umožňuje pokryť vojenskú a nevojenskú oblasť. V každom prípade by zadávanie verejných zákaziek v týchto oblastiach nemalo poprípade ohrozovať povinnosti vyplývajúce z rozhodnutia Komisie 2001/844/ES z 29. novembra 2001, ktorým sa mení a dopĺňa jej rokovací poriadok[12], alebo z rozhodnutia 2001/264/ES prijímajúceho bezpečnostné nariadenia Rady[13]. (11) Verejní obstarávatelia by mali mať možnosť využiť rámcové dohody. Z uvedeného dôvodu by sa mali vymedziť rámcové dohody a špecifické pravidlá. Podľa týchto pravidiel môže verejný obstarávateľ, ak uzatvorí rámcovú dohodu v súlade s ustanoveniami tejto smernice, najmä pokiaľ ide o uverejňovanie, lehoty a podmienky na predloženie ponúk, zadávať zákazky na základe takejto rámcovej dohody v priebehu jej doby platnosti buď uplatnením podmienok uvedených v rámcovej dohode, alebo ak neboli všetky podmienky pevne stanovené vopred v rámcovej dohode, opätovným otvorením súťaže medzi zmluvnými stranami rámcovej dohody v súvislosti s týmito podmienkami. Opätovné otvorenie súťaže by malo byť v súlade s určitými pravidlami, cieľom ktorých je zabezpečiť požadovanú flexibilitu a dodržiavanie všeobecných zásad, najmä zásady rovnakého zaobchádzania. Z toho istého dôvodu by doba platnosti rámcových dohôd nemala presahovať päť rokov, okrem prípadov náležite odôvodnených verejnými obstarávateľmi. (12) Verejní obstarávatelia by mali mať možnosť používať techniky elektronického obstarávania, ale za predpokladu, že takéto používanie je v súlade s pravidlami uvedenými v tejto smernici a so zásadami rovnakého zaobchádzania, nediskriminácie a transparentnosti. (13) Veľký počet prahových hodnôt na uplatňovanie koordinačných ustanovení je zdrojom komplikácie pre verejných obstarávateľov. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné, aby prahové hodnoty na uplatňovanie tejto smernice zodpovedali tým prahovým hodnotám, ktoré už musia verejní obstarávatelia dodržiavať pri uplatňovaní smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/18/ES z 31. marca 2004 o koordinácii postupov zadávania verejných zákaziek na práce, verejných zákaziek na dodávku tovaru a verejných zákaziek na služby[14]. Na tento účel by prahové hodnoty mali byť prispôsobené prahovým hodnotám smernice 2004/18/ES pri príležitosti ich úpravy. (14) Na účely uplatňovania procesných pravidiel tejto smernice a na monitorovacie účely sa oblasť služieb dá najlepšie vymedziť tak, že sa rozdelí do kategórií zodpovedajúcich jednotlivým položkám CPV. (15) Okrem toho by sa mala ustanoviť možnosť upustiť v určitých prípadoch od uplatňovania smernice z dôvodu uplatňovania špecifických pravidiel pre zadávanie zákaziek, ktoré vyplývajú z medzinárodných dohôd alebo ktoré sú špecifické pre medzinárodné organizácie. (16) Môže sa stať, že ozbrojené sily členských štátov vykonávajú vojenské operácie za hranicami Únie. Za týchto okolností treba povoliť verejným obstarávateľom, ktorí pôsobia na území operácií, aby neuplatňovali pravidlá tejto smernice, keď uzatvárajú zmluvy s miestnymi hospodárskymi subjektmi. (17) Technické špecifikácie vypracované verejnými obstarávateľmi musia umožňovať, aby bolo verejné obstarávanie liberalizované. Na tento účel musí byť možné predložiť ponuky, ktoré odrážajú rozmanitosť možných technických riešení. Na základe toho musí byť možné vypracovať technické špecifikácie z hľadiska funkčných a výkonnostných požiadaviek. Na druhej strane, ak je uvedený odkaz na európsku normu, alebo v prípade, ak takáto norma neexistuje, na medzinárodné alebo vnútroštátne normy vrátane noriem pre oblasť obrany, verejní obstarávatelia musia zvážiť ponuky vypracované na základe rovnocenných podkladov. Táto rovnocennosť môže byť ohodnotená najmä vo vzťahu k požiadavkám interoperability a operatívnej účinnosti. Na preukázanie rovnocennosti by mali mať uchádzači možnosť použiť akúkoľvek formu dôkazu. Verejní obstarávatelia musia byť schopní uviesť dôvod prípadného rozhodnutia, že v danom prípade neexistuje rovnocennosť. Okrem toho existujú medzinárodné dohody o štandardizácii, ktoré majú za cieľ zabezpečiť interoperabilitu ozbrojených síl a ktoré môžu mať silu zákona v členských štátoch. V prípade, že sa uplatňuje jedna z týchto dohôd, verejní obstarávatelia môžu požadovať súlad ponúk s normami opísanými v týchto dohodách. Technické špecifikácie by mali byť uvedené jasne tak, aby všetci uchádzači vedeli, na čo sa požiadavky stanovené verejným obstarávateľom vzťahujú. (18) Podrobnosti technických špecifikácií a doplňujúce informácie týkajúce sa zákaziek by mali byť, ako je to zvykom v členských štátoch, uvedené v zadávacích podkladoch pre každú zákazku alebo v inom rovnocennom dokumente. (19) Obranné a bezpečnostné zariadenia sú často určené na začlenenie do zložitejšej štruktúry (systém alebo systém systémov). V tomto prípade niektoré technické špecifikácie týkajúce sa tohto začlenenia nemusia byť uvedené v zadávacích podkladoch a môže byť s nimi oboznámený len úspešný uchádzač pod podmienkou, že vplyv týchto technických špecifikácií na ponuku sa obmedzuje na spresnenia alebo úpravy, ktoré nemenia predmet zákazky. Vo všetkých prípadoch poskytujú verejní obstarávatelia rovnaké informácie všetkým uchádzačom a zabezpečujú rovnaké zaobchádzanie s nimi. (20) Podmienky plnenia zákazky sú v súlade s touto smernicou za predpokladu, že nie sú priamo ani nepriamo diskriminačné a sú uvedené v oznámení o vyhlásení obstarávania alebo v zadávacích podkladoch. (21) Osobitne podmienky plnenia zákazky môžu obsahovať požiadavky verejných obstarávateľov v oblasti informačnej bezpečnosti a bezpečnosti zásobovania. Tieto požiadavky sú dôležité hlavne vzhľadom na citlivý charakter zariadení, na ktoré sa táto smernica vzťahuje, a týkajú sa celého zásobovacieho reťazca. (22) Pokiaľ ide o bezpečnosť zásobovania, požiadavky verejného obstarávateľa na organizáciu a lokalizáciu zásobovacieho reťazca uchádzača zahŕňajú napríklad vnútropodnikové pravidlá vzťahu medzi dcérskou spoločnosťou a materskou spoločnosťou v oblasti práv duševného vlastníctva. (23) V žiadnom prípade nesmie nijaká podmienka plnenia zákazky obsahovať iné požiadavky ako tie, ktoré sú spojené s plnením samotnej zákazky. (24) Zákony, predpisy a kolektívne zmluvy tak na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva, ktoré sú platné v oblasti pracovných podmienok a bezpečnosti pri práci, platia počas plnenia verejnej zákazky za predpokladu, že takéto pravidlá a ich uplatňovanie sú v súlade s právom Spoločenstva. Pre cezhraničné situácie, keď pracovníci z jedného členského štátu na účely plnenia verejnej zákazky poskytujú služby v inom členskom štáte, smernica Európskeho parlamentu a Rady 96/71/ES zo 16. decembra 1996 o vysielaní pracovníkov v rámci poskytovania služieb[15] stanovuje minimálne podmienky, ktoré sa musia v hostiteľskej krajine v súvislosti s takýmito vyslanými pracovníkmi dodržať. Ak vnútroštátne právo obsahuje ustanovenia v tomto zmysle, nesplnenie týchto povinností sa môže považovať za závažné porušenie odborných povinností alebo trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním hospodárskeho subjektu, ktoré by mohli mať za následok vylúčenie tohto hospodárskeho subjektu z konania pre zadanie verejnej zákazky. (25) Verejné zákazky, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, sa vyznačujú osobitnými požiadavkami z hľadiska zložitosti, informačnej bezpečnosti alebo bezpečnosti zásobovania. Uspokojenie týchto požiadaviek si často vyžaduje dôkladné rokovania počas zadávania zákazky. Z toho dôvodu môžu verejní obstarávatelia použiť okrem užšieho konania aj rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania pri zákazkách, na ktoré sa vzťahuje táto smernica. (26) Pre verejných obstarávateľov, ktorí realizujú obzvlášť zložité projekty, by mohlo byť objektívne nemožné bez toho, aby to bola ich chyba, zadefinovať prostriedky na splnenie svojich potrieb alebo na posúdenie toho, čo môže trh ponúknuť, pokiaľ ide o technické riešenia a/alebo finančné/právne riešenia. Táto situácia môže vzniknúť najmä pri realizácii projektov, ktoré si vyžadujú integráciu alebo kombináciu mnohých technologických alebo prevádzkových kapacít, alebo projektov, ktoré si vyžadujú komplexné a štruktúrované financovanie, ktorých finančné a právne zloženie nie je možné vymedziť vopred. V takomto prípade by nebolo možné použiť užšie konanie a rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, pretože by nebolo možné dostatočne presne definovať zákazku, aby záujemcovia mohli sformulovať svoje ponuky. Z uvedeného dôvodu by sa malo stanoviť flexibilné konanie, ktoré nielenže zachováva hospodársku súťaž medzi hospodárskymi subjektmi, ale taktiež potrebu verejných obstarávateľov prediskutovať všetky hľadiská zákazky s každým záujemcom. Toto konanie sa však nesmie používať takým spôsobom, ktorý by obmedzoval alebo narušoval hospodársku súťaž, najmä menením základných aspektov ponúk, alebo stanovovaním podstatne nových požiadaviek pre úspešného uchádzača alebo prijatím akéhokoľvek iného uchádzača ako uchádzača, ktorého ponuka bola vybraná ako ekonomicky najvýhodnejšia. (27) Niektoré výnimočné okolnosti by mohli spôsobiť, že využitie konania s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania bude nemožné alebo úplne nevhodné. Verejní obstarávatelia by teda mali mať možnosť využiť v niektorých prípadoch a za presne určených okolností rokovacie konanie bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania. (28) Niektoré okolnosti by mali byť sčasti rovnaké ako okolnosti stanovené smernicou 2004/18/ES. V tomto smere treba hlavne zohľadniť skutočnosť, že obranné a bezpečnostné zariadenia sú často technicky zložité. Z toho dôvodu nezlučiteľnosť a disproporcia technických ťažkostí pri využívaní a údržbe, ktoré sú dôvodom na využitie rokovacieho konania bez zverejnenia v prípade zákaziek na dodávku tovaru pri doplnkových dodávkach, by sa mali posudzovať vzhľadom na túto zložitosť a požiadavky interoperability a štandardizácie zariadení, ktoré s tým súvisia. To je napríklad prípad začlenenia nových komponentov do jestvujúcich systémov alebo modernizácie týchto systémov. (29) Navyše z osobitostí zákaziek spadajúcich do tejto smernice vyplýva potreba predvídať nové okolnosti, ktoré môžu vzniknúť v oblastiach, ktorých sa týka táto smernica. (30) Môže sa stať, že ozbrojené sily členských štátov budú musieť zasiahnuť v rámci kríz alebo ozbrojeného konfliktu. Pri začatí takéhoto zásahu alebo počas neho si bezpečnosť členských štátov a ich ozbrojených síl môžu vyžadovať zadanie zákaziek s rýchlosťou plnenia nezlučiteľnou s lehotami, ktoré si vyžadujú zadávacie konania bežne ustanovené v tejto smernici. K takýmto naliehavým prípadom by mohlo tiež dôjsť, pokiaľ ide o bezpečnostné zložky, napríklad v prípade teroristického útoku na území Únie. (31) Podpora výskumu a technologického vývoja predstavuje rozhodujúci prostriedok na posilnenie priemyselnej a technologickej základne obrany v Únii a liberalizácia verejného obstarávania pomáha uskutočniť tento cieľ. Dôležitosť výskumu v tejto špecifickej oblasti však odôvodňuje maximálnu pružnosť v zadávaní zákaziek, najmä s cieľom nabádať členské štáty, aby spoločne investovali do svojich budúcich kapacít. (32) Predaje zbraní, munície a vojenského materiálu jednej vlády druhej sú tiež verejné zákazky osobitného charakteru, ktoré môžu byť užitočné na zlepšenie interoperability. (33) Vzhľadom na nový vývoj v oblasti informačných a komunikačných technológií a vzhľadom na zjednodušenia, ktoré tieto technológie môžu priniesť, by sa elektronické prostriedky mali dostať na rovnakú úroveň ako tradičné komunikačné prostriedky a prostriedky slúžiace na výmenu informácií. Zvolené prostriedky a technológia musia byť v súlade s technológiami používanými v ostatných členských štátoch, nakoľko je to len možné. (34) Na zabezpečenie rozvoja efektívnej hospodárskej súťaže v oblasti verejných zákaziek, na ktoré sa vzťahuje táto smernica, je potrebné, aby sa oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania vypracované verejnými obstarávateľmi z členských štátov uverejňovali v rámci celého Spoločenstva. Informácie uvedené v týchto oznámeniach musia hospodárskym subjektom zo Spoločenstva umožniť zistiť, či sú navrhované zákazky pre nich zaujímavé. Na tento účel je vhodné poskytnúť im adekvátne informácie o predmete zákazky a o podmienkach s ňou súvisiacich. Lepšia dostupnosť verejných oznámení by sa preto mala zabezpečiť prostredníctvom vhodných nástrojov, ako sú napríklad štandardné formuláre oznámení o vyhlásení zadávacieho konania a CPV ako referenčná nomenklatúra pre verejné zákazky. (35) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci Spoločenstva pre elektronické podpisy[16] a smernica Európskeho parlamentu a Rady 2000/31/ES z 8. júna 2000 o určitých právnych aspektoch služieb informačnej spoločnosti na vnútornom trhu, najmä o elektronickom obchode („smernica o elektronickom obchode“)[17], by sa mali v súvislosti s touto smernicou uplatňovať na elektronický prenos informácií. Postupy verejného obstarávania si vyžadujú vyššiu úroveň bezpečnosti a ochrany utajovaných skutočností, ako vyžadujú uvedené smernice. Na základe toho by zariadenia určené na elektronické prijímanie žiadostí o účasť a ponúk mali spĺňať osobitné doplňujúce požiadavky. Na tento účel by sa podľa možnosti malo nabádať na používanie elektronických podpisov, najmä zaručených elektronických podpisov. Existencia dobrovoľných akreditačných systémov by navyše mohla vytvoriť priaznivý rámec na zvyšovanie úrovne certifikačných služieb pre tieto zariadenia. (36) Prenos oznámení o vyhlásení zadávacieho konania elektronickými prostriedkami vedie k úsporám času. Minimálna lehota na prijímanie žiadostí o účasť by sa tak mohla skrátiť, ale pod podmienkou, že používané elektronické prostriedky budú v súlade s osobitným spôsobom prenosu plánovaným na úrovni Spoločenstva. (37) Overovanie spôsobilosti záujemcov a ich výber by sa mali uskutočniť v transparentných podmienkach. Na tento účel by sa mali určiť nediskriminačné kritériá, ktoré verejní obstarávatelia môžu používať pri výbere účastníkov súťaže a prostriedkov, ktoré hospodárske subjekty môžu používať na preukázanie, že tieto kritériá spĺňajú. V rovnakom duchu transparentnosti by sa malo od verejného obstarávateľa vyžadovať, aby uviedol, hneď ako je zákazka daná do súťaže, kritériá výberu účastníkov, ktoré použije a úroveň osobitnej spôsobilosti, ktorú môže, ale nemusí vyžadovať od hospodárskych subjektov pred ich prijatím do konania verejného obstarávania. (38) Verejný obstarávateľ môže obmedziť počet záujemcov v užšom konaní, v rokovacom konaní s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania a v súťažnom dialógu. Takéto zníženie počtu záujemcov by sa malo vykonať na základe objektívnych kritérií uvedených v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania. Pre kritériá týkajúce sa osobnej spôsobilosti osôb zastupujúcich hospodárske subjekty by mohol postačovať všeobecný odkaz na prípady uvedené v článku 30 uvedený v oznámení o vyhlásení súťaže. (39) V rokovacích konaniach s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania a v súťažnom dialógu by verejní obstarávatelia vzhľadom na flexibilitu, ktorú si tieto konania môžu vyžadovať, a vzhľadom na vysokú úroveň nákladov spojených s takýmito metódami obstarávania, mali byť oprávnení prijať opatrenie, aby sa konanie uskutočnilo v niekoľkých po sebe nasledujúcich etapách s cieľom postupne znížiť počet ponúk, ktoré budú predmetom ďalšieho dialógu alebo rokovania, na základe vopred určených kritérií pre zadanie zákazky. Toto zníženie by malo zabezpečiť, nakoľko to počet vhodných riešení alebo záujemcov umožňuje, aby išlo o skutočnú hospodársku súťaž. (40) Príslušné predpisy Spoločenstva o vzájomnom uznávaní diplomov, osvedčení alebo iných dokladov o formálnych kvalifikáciách sa uplatnia v prípade, ak sa od účastníka obstarávacieho konania vyžaduje doklad o určitej kvalifikácii. (41) Malo by sa predchádzať zadávaniu verejných zákaziek hospodárskym subjektom, ktoré boli členmi zločineckej organizácie alebo ktoré boli uznané vinnými z korupcie alebo podvodu poškodzujúceho finančné záujmy Európskych spoločenstiev alebo z prania špinavých peňazí alebo z financovania terorizmu či z teroristických trestných činov, alebo trestných činov spojených s terorizmom. Verejní obstarávatelia by mali, prípadne požiadať záujemcov alebo uchádzačov, aby predložili príslušné dokumenty a v prípade, ak existujú pochybnosti o osobnej spôsobilosti záujemcu alebo uchádzača, môžu požiadať o spoluprácu príslušné orgány dotknutého členského štátu. K vylúčeniu takýchto hospodárskych subjektov by malo dôjsť hneď, ako sa verejný obstarávateľ dozvie o konečnom a právoplatnom rozsudku o takýchto trestných činoch vynesenom v súlade s vnútroštátnym právom. Ak vnútroštátne právo obsahuje ustanovenia v tomto zmysle, nesúlad s právnymi predpismi o protiprávnych dohodách pri verejných zákazkách, ktorý bol predmetom právoplatného rozsudku alebo rozhodnutia s rovnocenným účinkom, sa môže považovať za trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním hospodárskeho subjektu, alebo za závažné porušenie odborných povinností. (42) Nedodržiavanie vnútroštátnych ustanovení, ktorými sa vykonávajú smernica Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní[18], a smernica Rady 76/207/EHS z 9. februára 1976 o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania s mužmi a ženami, pokiaľ ide o prístup k zamestnaniu, odbornej príprave a postupu v zamestnaní a o pracovné podmienky[19], ktoré bolo predmetom právoplatného rozsudku alebo rozhodnutia s rovnakým účinkom, sa môže považovať za trestný čin, ktorého skutková podstata súvisí s podnikaním príslušného hospodárskeho subjektu, alebo za závažné porušenie odborných povinností. (43) Vzhľadom na citlivosť sektora je rozhodujúca spoľahlivosť hospodárskych subjektov, ktoré získajú zákazku. Táto spoľahlivosť závisí hlavne od ich schopnosti splniť požiadavky verejného obstarávateľa v oblasti bezpečnosti zásobovania a informačnej bezpečnosti. (44) Zákazky by sa mali zadávať na základe objektívnych kritérií, ktoré zabezpečia súlad so zásadami transparentnosti, nediskriminácie a rovnakého zaobchádzania a ktoré zaručia, aby sa ponuky posudzovali transparentným a objektívnym spôsobom v podmienkach efektívnej hospodárskej súťaže. Z toho dôvodu by bolo vhodné umožniť, aby sa pri zadávaní zákazky použili iba dve kritériá: „najnižšia cena“ a „ekonomicky najvýhodnejšia ponuka“. (45) Na zabezpečenie súladu so zásadou rovnakého zaobchádzania pri zadávaní zákaziek je potrebné stanoviť povinnosť – uznanú judikatúrou – zabezpečiť potrebnú transparentnosť, ktorá umožní, aby všetci záujemcovia boli primerane informovaní o kritériách a spôsoboch, ktoré sa budú uplatňovať na zistenie ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. Verejní obstarávatelia sú preto zodpovední za uvádzanie kritérií pre zadanie zákazky a relatívnych váh priradených každému z týchto kritérií v dostatočnom časovom predstihu, aby ich záujemcovia poznali pri príprave svojich ponúk. Verejní obstarávatelia môžu upustiť od uvádzania váh pri kritériách pre zadanie zákazky v náležite opodstatnených prípadoch, ktoré musia vedieť odôvodniť, keď váhy nie je možné stanoviť vopred, najmä z dôvodu zložitosti zákazky. V takých prípadoch musia uviesť kritériá v klesajúcom poradí dôležitosti. (46) Keď sa verejní obstarávatelia rozhodnú zadať zákazku na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky, posúdia ponuky s cieľom určiť, ktorá z nich ponúka najlepšiu hodnotu za vynaložené peniaze. Na účely tohto posúdenia sa musia určiť ekonomické a kvalitatívne kritériá, ktoré ako celok musia umožniť určenie ekonomicky najvýhodnejšej ponuky pre verejného obstarávateľa. Určenie týchto kritérií závisí od predmetu zákazky, pretože kritériá musia umožňovať posúdenie úrovne plnenia ponúkanej každým z uchádzačov z hľadiska predmetu zákazky, ktorý je definovaný v technických špecifikáciách, a zmerať úžitok za vynaložené peniaze pre každú ponuku. (47) Bude potrebné prijať a v zmysle meniacich sa technických požiadaviek zmeniť a doplniť určité technické podmienky, najmä tie, ktoré sa týkajú oznámení a štatistických správ, ako aj používanej nomenklatúry a podmienok odvolávania sa na takúto nomenklatúru. Preto je potrebné zaviesť na tento účel flexibilné a rýchle prijímacie konanie (48) Opatrenia potrebné na vykonanie tejto smernice by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu[20], PRIJALI TÚTO SMERNICU: OBSAH hlava I Rozsah pôsobnosti, vymedzenie pojmov a všeobecné zásady Článok 1 - Rozsah pôsobnosti Článok 2 – Vymedzenie pojmov Článok 3 – Zásady zadávania verejných zákaziek HLAVA II Pravidlá uplatniteľné na verejné zákazky KAPITOLA I Všeobecné ustanovenia Článok 4 – Hospodárske subjekty Článok 5 – Dôvernosť KAPITOLA II Rozsah pôsobnosti: prahové hodnoty a vyňatie z pôsobnosti Oddiel 1 – Prahové hodnoty Článok 6 – Prahové hodnoty pre verejné zákazky Článok 7 – Metódy výpočtu predpokladanej hodnoty verejných zákaziek a rámcových dohôd Oddiel 2 – Zákazky vyňaté z pôsobnosti smernice Článok 8 – Zákazky zadávané podľa medzinárodných pravidiel Článok 9 – Osobitné výnimky KAPITOLA III Osobitné ustanovenia o špecifikáciách a zadávacích podkladoch Článok 10 – Technické špecifikácie Článok 11 – Variantné riešenia Článok 12 – Uzatváranie subdodávateľských zmlúv Článok 13 – Podmienky plnenia zákazky Článok 14 – Informačná bezpečnosť Článok 15 – Bezpečnosť zásobovania Článok 16 – Povinnosti týkajúce sa daní, ochrany životného prostredia, ustanovení o ochrane zamestnanosti a pracovných podmienok KAPITOLA IV Postupy Článok 17 – Uplatniteľné postupy Článok 18 – Rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania Článok 19 – Súťažný dialóg Článok 20 – Prípady oprávňujúce použiť rokovacie konanie bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania Článok 21 – Rámcové dohody KAPITOLA V Ustanovenia o uverejňovaní oznámení a o transparentnosti Oddiel 1 – Uverejňovanie oznámení Článok 22 – Oznámenia Článok 23 – Forma a spôsob uverejňovania oznámení Oddiel 2 – Lehoty Článok 24 – Lehoty na prijímanie žiadostí o účasť a na prijímanie ponúk Oddiel 3 – Obsah informácií a spôsob ich prenosu Článok 25 – Výzvy na predloženie ponuky, na rokovanie alebo na dialóg Článok 26 – Informovanie záujemcov a uchádzačov Oddiel 4 – Komunikácia Článok 27 – Ustanovenia o komunikácii Oddiel 5 – Zápisnice Článok 28 – Obsah zápisníc KAPITOLA VI Priebeh konania Oddiel 1 – Všeobecné ustanovenia Článok 29 – Overovanie spôsobilosti záujemcov a výber účastníkov, zadávanie zákaziek Oddiel 2 – Kvalitatívne kritériá výberu účastníkov Článok 30 – Osobná spôsobilosť záujemcu Článok 31 – Spôsobilosť vykonávať odbornú činnosť Článok 32 – Ekonomická a finančná situácia Článok 33 – Technická a/alebo odborná spôsobilosť Článok 34 – Normy zabezpečenia kvality Článok 35 – Normy environmentálneho riadenia Článok 36 – Doplňujúce podklady a informácie Oddiel 3 Zadanie zákazky Článok 37 – Kritériá pre zadanie zákaziek Článok 38 – Ponuky s neobvykle nízkou cenou HLAVA III Povinnosť vykazovať štatistické údaje, výkonné právomoci a záverečné ustanovenia Článok 39 – Povinnosť vykazovať štatistické údaje Článok 40 – Obsah štatistickej správy Článok 41 - Poradný výbor Článok 42 – Úprava prahových hodnôt Článok 43 – Zmeny a doplnenia Článok 44 – Zmena a doplnenie smernice 2004/18/ES Článok 45 – Transpozícia Článok 46 – Nadobudnutie účinnosti Článok 47 – Adresáti *** Prílohy Príloha I – Služby uvedené v článku 1 Príloha II – Definícia určitých technických špecifikácií uvedených v článku 10 Príloha III – Informácie, ktoré musia byť uvedené v oznámeniach uvedených v článku 22 (oznámenie o uverejnení predbežného informatívneho oznámenia v profile kupujúceho, predbežné informatívne oznámenie, oznámenie o vyhlásení zadávacieho konania, oznámenia výsledkov zadávacieho konania) Príloha IV – Dôležité charakteristiky týkajúce sa uverejňovania oznamov Príloha V – Registre Príloha VI – Požiadavky týkajúce sa zariadení na elektronické prijímanie žiadostí o účasť a ponúk HLAVA I Rozsah pôsobnosti, vymedzenie pojmov a všeobecné zásady Článok 1 Rozsah pôsobnosti Táto smernica sa uplatňuje na verejné zákazky zadané v oblastiach obrany a bezpečnosti, ktorých predmetom sú: a) dodávky zbraní, munície a/alebo vojenského materiálu uvedených v rozhodnutí Rady z 15. apríla 1958[21] a prípadne verejné zákazky na práce a na služby prísne spojené s týmito dodávkami; b) dodávky častí, komponentov a/alebo montážnych celkov určených na zabudovanie do výrobkov alebo na pripevnenie na výrobky uvedené v písmene a) alebo určené na ich opravu, obnovu alebo údržbu; c) dodávky všetkých výrobkov určených na školenie personálu alebo na skúšky výrobkov uvedených v písmene a); d) práce, dodávky tovaru a/alebo poskytovanie služieb, ktoré súvisia s citlivými informáciami, vyžadujú si takéto informácie, alebo ich obsahujú a ktorých realizácia je potrebná pre bezpečnosť Únie a jej členských štátov v oblasti ochrany proti teroristickým činom alebo organizovanému zločinu, ochrany hraníc a misií v čase kríz. Táto smernica sa uplatňuje bez toho, aby boli dotknuté články 30, 45, 46, 55 a 296 Zmluvy. Článok 2 Vymedzenie pojmov 1. Na účely tejto smernice sa používajú nasledujúce pojmy: 1) „spoločný slovník obstarávania“: ďalej len – „CPV“ ( Common Procurement Vocabulary ): referenčná nomenklatúra, ktorá sa používa pri verejných zákazkách, ktorá bola prijatá nariadením (ES) č. 2195/2002; 2) „verejné zákazky“: zmluvy s peňažným plnením, uzavreté písomne medzi jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi a jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi, ktorých predmetom je vykonanie prác, dodávka výrobkov alebo poskytnutie služieb v zmysle tejto smernice; 3) „verejné zákazky na práce“: verejné zákazky, ktorých predmetom je buď vykonanie prác, alebo vypracovanie projektovej dokumentácie a vykonanie prác súvisiacich s jednou z činností uvedených v oddiele 45 CPV alebo dielo, alebo realizácia diela akýmkoľvek spôsobom zodpovedajúcim požiadavkám špecifikovaným verejným obstarávateľom; 4) „dielo“: výsledok stavebných prác alebo stavebnoinžinierskych prác ako celku, ktorý sám o sebe postačuje na to, aby plnil ekonomickú alebo technickú funkciu; 5) „verejné zákazky na dodávku tovaru“: iné verejné zákazky ako zákazky na práce, ktorých predmetom je nákup, lízing, prenájom alebo kúpa výrobkov na splátky, s možnosťou odkúpenia alebo bez takejto možnosti; 6) „verejné zákazky na služby“: verejné zákazky, ktorých predmetom je poskytnutie služieb uvedených v prílohe I; 7) „citlivé informácie“: všetky informácie, teda poznatky, ktoré môžu byť oznámené ľubovoľnou formou, alebo akýkoľvek materiál, o ktorých sa rozhodlo, že musia byť chránené pred neoprávneným šírením z bezpečnostných dôvodov; 8) „terorizmus“: úmyselné činy, ktoré svojím charakterom alebo svojím kontextom môžu vážne poškodiť krajinu alebo medzinárodnú organizáciu, pokiaľ ich páchateľ alebo páchatelia vykonajú s cieľom vážne zastrašiť obyvateľstvo, alebo neoprávnene nútiť štátne orgány alebo medzinárodnú organizáciu, aby vykonali alebo sa zdržali vykonania ľubovoľného aktu, alebo vážne destabilizovať alebo zničiť základné politické, ústavné, hospodárske alebo sociálne štruktúry krajiny alebo medzinárodnej organizácie: a) ohrozovanie života osoby, ktoré môže spôsobiť smrť; b) vážne narušenie fyzickej integrity osoby; c) únos alebo branie rukojemníka; d) spôsobenie značného poškodenia vládneho alebo verejného zariadenia, dopravného systému, infraštruktúry vrátane informačného systému, pevnej plošiny nachádzajúcej sa na kontinentálnom šelfe, verejného miesta alebo súkromného majetku, ktoré by mohlo ohroziť životy ľudí alebo spôsobiť značné hospodárske škody; e) zmocnenie sa lietadiel alebo lodí, alebo iných prostriedkov hromadnej dopravy, alebo tovaru; f) výroba, vlastnenie, získanie, preprava či dodávka alebo použitie strelných zbraní, výbušnín, jadrových, biologických a chemických zbraní, ako aj výskum a vývoj v prípade biologických a chemických zbraní; g) vypustenie nebezpečných látok alebo spôsobenie požiarov, záplav alebo výbuchov, ktorých následkom je ohrozenie ľudských životov; h) narušenie alebo prerušenie dodávok vody, elektriny alebo ľubovoľného základného prírodného zdroja, ktorých následkom je ohrozenie ľudských životov; i) vyhrážanie sa spáchaním niektorého z činov uvedených v písmenách a) až h); 9) „zločinecká organizácia“: štruktúrované združenie viac než dvoch osôb, existujúce dlhšiu dobu, ktoré koná v zhode s cieľom páchať protiprávnu činnosť, za ktorú je možné uložiť trest odňatia slobody alebo bezpečnostné opatrenie obmedzujúce slobodu s hornou hranicou sadzby najmenej štyri roky alebo závažnejší trest, ak tieto protiprávne činy predstavujú cieľ sám osebe, alebo sú prostriedkom na získanie majetkových výhod a prípadne na protiprávne ovplyvnenie fungovania orgánov verejnej moci; 10) „kríza“: akákoľvek človekom spôsobená situácia v členskom štáte alebo v tretej krajine, ktorá predstavuje priame fyzické ohrozenie osôb alebo inštitúcií tohto štátu; 11) „rámcová dohoda“: dohoda medzi jedným alebo viacerými verejnými obstarávateľmi a jedným alebo viacerými hospodárskymi subjektmi, ktorej cieľom je stanoviť podmienky upravujúce zákazky, ktoré sa budú zadávať počas daného obdobia, najmä pokiaľ ide o cenu a prípadne aj o predpokladané množstvo; 12) „zhotoviteľ“, „dodávateľ“ a „poskytovateľ služieb“: akákoľvek fyzická alebo právnická osoba alebo verejný subjekt alebo skupina takýchto osôb a/alebo inštitúcií, ktoré na trhu ponúkajú vykonanie prác a/alebo diela, výrobky alebo služby; 13) „hospodársky subjekt“: zhotoviteľ, dodávateľ alebo poskytovateľ služieb. Výraz „hospodársky subjekt“ sa používa iba v záujme zjednodušenia; 14) „záujemca“: subjekt, ktorý sa snaží získať výzvu na účasť na užšom alebo rokovacom konaní alebo na súťažnom dialógu; 15) „uchádzač“: hospodársky subjekt, ktorý predložil ponuku v užšom alebo rokovacom konaní alebo v súťažnom dialógu; 16) „verejní obstarávatelia“: štátne, regionálne alebo miestne orgány, inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom, združenia vytvorené jedným alebo niekoľkými takýmito orgánmi alebo jednou alebo viacerými takýmito inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom; 17) „inštitúcia, ktorá sa spravuje verejným právom“, každá inštitúcia: a) zriadená na osobitný účel plnenia potrieb všeobecného záujmu, ktoré nemajú priemyselný alebo obchodný charakter; b) má právnu subjektivitu; a c) je z väčšej časti financovaná štátnymi, regionálnymi alebo miestnymi orgánmi alebo inými inštitúciami, ktoré sa spravujú verejným právom; alebo jej riadenie podlieha dohľadu týchto inštitúcií; alebo má správny, riadiaci alebo dozorný orgán, ktorého viac ako polovicu členov vymenúvajú štátne, regionálne alebo miestne orgány alebo iné inštitúcie, ktoré sa spravujú verejným právom; 18) „užšie konanie“: také konanie, v ktorom môže požiadať o účasť každý hospodársky subjekt a v rámci ktorého môžu predložiť ponuky len tie hospodárske subjekty, ktoré sú vyzvané verejným obstarávateľom; 19) „rokovacie konanie“: také konanie, v rámci ktorého verejní obstarávatelia konzultujú s hospodárskymi subjektmi, ktoré si vybrali, a rokujú o podmienkach zákazky s jedným alebo viacerými z nich; 20) „súťažný dialóg“: konanie, v ktorom môže ktorýkoľvek hospodársky subjekt požiadať o účasť a v rámci ktorého verejný obstarávateľ vedie dialóg so záujemcami pozvanými do tohto konania s cieľom vypracovať jedno alebo viac vhodných alternatívnych riešení, ktoré by spĺňali jeho požiadavky a na základe ktorých sú vybraní záujemcovia vyzvaní, aby predložili ponuky; 21) „obzvlášť zložitá zákazka“ na účely použitia súťažného dialógu: verejná zákazka, v prípade ktorej verejní obstarávatelia: - nie sú objektívne schopní definovať technické prostriedky v súlade s článkom 10 ods. 3 písm. b), c) alebo d), ktoré by spĺňali ich potreby alebo ciele, a/alebo - nie sú objektívne schopní špecifikovať právne a/alebo finančné podmienky projektu; 22) „písomný“ alebo „písomne“: akékoľvek vyjadrenie pozostávajúce zo slov alebo číslic, ktoré je možné čítať, reprodukovať a následne oznámiť. Môže zahŕňať informácie prenášané a uložené elektronicky; 23) „elektronický prostriedok“: postup, pri ktorom sa používajú elektronické zariadenia na spracovanie (vrátane digitálnej kompresie) a uchovávanie údajov, ktoré sú prenášané, zasielané a prijímané prostredníctvom vedení, rádiom, optickými prostriedkami alebo inými elektromagnetickými prostriedkami. 2. Verejná zákazka, ktorej predmetom je dodávka výrobkov a ktorá taktiež ako vedľajší predmet zahŕňa ich montáž a inštaláciu, sa považuje za „verejnú zákazku na dodávku tovaru“. Verejná zákazka, ktorej predmetom sú výrobky aj služby v zmysle prílohy I, sa považuje za „verejnú zákazku na služby“, ak hodnota príslušných služieb prevyšuje hodnotu výrobkov, na ktoré sa táto zákazka vzťahuje. Verejná zákazka, ktorej predmetom sú služby v zmysle prílohy I a ktorá zahŕňa činnosti uvedené v oddiele 45 „spoločného slovníka obstarávania“, ktoré sú len sprievodné k hlavnému predmetu zákazky, sa považuje za verejnú zákazku na služby. Článok 3 Zásady zadávania verejných zákaziek Verejní obstarávatelia zaobchádzajú s hospodárskymi subjektmi rovnako a nediskriminačne a konajú transparentne. HLAVA II Pravidlá uplatniteľné na verejné zákazky KAPITOLA I Všeobecné ustanovenia Článok 4 Hospodárske subjekty 1. Záujemcovia alebo uchádzači, ktorí sú podľa práva členského štátu, v ktorom sú usadení, oprávnení poskytovať príslušnú službu, nesmú byť vylúčení len z dôvodu, že podľa práva členského štátu, v ktorom sa zákazka zadáva, by sa od nich vyžadovalo, aby boli buď fyzickou, alebo právnickou osobou. V prípade verejných zákaziek na služby a verejných zákaziek na práce, ako aj verejných zákaziek na dodávku tovaru, ktoré navyše zahŕňajú aj služby a/alebo montáž a inštaláciu, sa však od právnických osôb môže vyžadovať, aby v žiadosti o účasť alebo v ponuke uviedli mená a príslušnú odbornú kvalifikáciu pracovníkov, ktorí budú zodpovední za plnenie príslušnej zákazky. 2. Predložiť ponuky alebo sa prihlásiť ako záujemcovia sa môžu aj skupiny hospodárskych subjektov. Na účely predloženia žiadosti o účasť alebo ponuky nesmú verejní obstarávatelia od týchto skupín vyžadovať, aby nadobudli určitú právnu formu; od skupiny, ktorá je vybraná, sa to však môže vyžadovať vtedy, ak jej bola zákazka zadaná a ak je táto zmena nevyhnutná pre uspokojivé plnenie zákazky. Článok 5 Dôvernosť Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia tejto smernice, najmä tie, ktoré sa týkajú povinností v súvislosti s informáciami pre záujemcov a uchádzačov, uvedených v článku 23 ods. 4 a v článku 27, a v súlade s vnútroštátnym právom, ktorému verejný obstarávateľ podlieha, verejný obstarávateľ nezverejní informácie, ktoré mu poskytnú hospodárske subjekty, ktoré označia za dôverné; takéto informácie zahŕňajú najmä technické alebo obchodné tajomstvo a dôverné hľadiská ponúk. KAPITOLA II Rozsah pôsobnosti: prahové hodnoty a vyňatie z pôsobnosti ODDIEL 1 Prahové hodnoty Článok 6 Prahové hodnoty pre verejné zákazky Táto smernica sa vzťahuje na verejné zákazky, ktorých predpokladaná hodnota bez dane z pridanej hodnoty (DPH) sa rovná alebo je vyššia ako tieto prahové hodnoty: a) 137 000 EUR pre verejné zákazky na dodávku tovaru a na služby zadávané inými ústrednými orgánmi štátnej správy, ako sú orgány pôsobiace v oblasti obrany, b) 211 000 EUR v prípade nasledujúcich verejných zákaziek: - pre verejné zákazky na dodávku tovaru a na služby zadávané inými verejnými obstarávateľmi, ako sú ústredné orgány štátnej správy, a ústrednými orgánmi štátnej správy, ktoré pôsobia v oblasti obrany, - pre verejné zákazky na služby zadávané ktorýmkoľvek verejným obstarávateľom a v súvislosti so službami uvedenými v kategórii 8 prílohy I alebo telekomunikačnými službami v kategórii 5 uvedenej prílohy, ktorých položky v CPV zodpovedajú referenčným číslam CPV 64228000-0, 64221000-1 a 64228000-0. c) 5 278 000 EUR pre verejné zákazky na práce. Článok 7 Metódy výpočtu predpokladanej hodnoty verejných zákaziek a rámcových dohôd 1. Výpočet predpokladanej hodnoty verejnej zákazky vychádza z celkovej splatnej sumy bez DPH odhadnutej verejným obstarávateľom. Tento výpočet zohľadní celkovú predpokladanú sumu, vrátane všetkých možností a prípadných predĺžení zmluvy. Ak verejný obstarávateľ udeľuje záujemcom alebo uchádzačom ceny alebo odmeny, zohľadní ich pri výpočte predpokladanej hodnoty zákazky. 2. Tento odhad musí byť platný v čase odoslania oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, ako je ustanovené v článku 23 ods. 2, alebo v prípadoch, keď sa takéto oznámenie nevyžaduje, v čase, keď verejný obstarávateľ začne zadávacie konanie. 3. Žiadny projekt na práce ani navrhovaný nákup určitého množstva tovaru a/alebo služieb sa nesmie rozdeliť s cieľom predísť tomu, aby patril do pôsobnosti tejto smernice. 4. Pokiaľ ide o verejné zákazky na práce, výpočet predpokladanej hodnoty zohľadní tak náklady na práce, ako aj celkovú predpokladanú hodnotu tovaru potrebného na vykonanie prác, ktorý verejní obstarávatelia dajú zhotoviteľovi k dispozícii. 5. a) Ak navrhovaná práca alebo nákup služieb môžu mať za následok, že sa zákazky zadajú súčasne vo forme samostatných častí, zohľadní sa celková predpokladaná hodnota všetkých takýchto častí.Ak sa súhrnná hodnota častí rovná alebo je vyššia ako prahová hodnota stanovená v článku 6, táto smernica sa vzťahuje na zadávanie každej časti.Verejní obstarávatelia však môžu upustiť od takéhoto uplatňovania v prípade častí, ktorých predpokladaná hodnota bez DPH je nižšia ako 80 000 EUR pri službách a 1 milión EUR pri prácach za predpokladu, že súhrnná suma týchto častí nepresiahne 20 % súhrnnej hodnoty všetkých častí. b) Ak návrh na nadobudnutie podobného tovaru môže spôsobiť, že sa zákazky zadajú súčasne vo forme samostatných častí, pri uplatnení článku 6 písm. a) a b) sa zohľadní celková predpokladaná hodnota všetkých takýchto častí. Ak sa súhrnná hodnota častí rovná alebo je vyššia ako prahová hodnota stanovená v článku 6, táto smernica sa vzťahuje na zadávanie každej časti. Verejní obstarávatelia však môžu upustiť od takéhoto uplatňovania v prípade častí, ktorých predpokladaná hodnota bez DPH je nižšia ako 80 000 EUR, pokiaľ súhrnná suma týchto častí nepresiahne 20 % súhrnnej hodnoty všetkých častí. 6. Pokiaľ ide o verejné zákazky na dodávky tovaru týkajúce sa lízingu, prenájmu alebo nákupu výrobkov na splátky, vychádza sa pri výpočte predpokladanej hodnoty zákazky z tejto hodnoty: a) v prípade verejných zákaziek na dobu určitú, ak je táto doba kratšia alebo sa rovná desiatim rokom, celková predpokladaná hodnota po dobu platnosti zmluvy, alebo ak je doba platnosti zmluvy dlhšia ako desať rokov, celková hodnota vrátane predpokladanej zostatkovej hodnoty; b) v prípade verejných zákaziek bez pevne stanovenej doby alebo s dobou, ktorá sa nedá vymedziť, mesačná hodnota vynásobená 120. 7. V prípade verejných zákaziek na dodávku tovaru alebo na služby, ktoré sa opakujú alebo pri ktorých sa plánuje obnovenie v rámci daného obdobia, výpočet predpokladanej hodnoty zákazky vychádza: a) buď z celkovej skutočnej hodnoty po sebe nasledujúcich zákaziek rovnakého druhu zadaných v priebehu predchádzajúcich desiatich rokov, upravenej podľa možnosti tak, aby zohľadňovala zmeny množstva alebo hodnoty, ku ktorým by došlo v priebehu desiatich rokov po zadaní pôvodnej zákazky; b) alebo z celkovej predpokladanej hodnoty po sebe nasledujúcich zákaziek zadaných v priebehu desiatich rokov po prvej dodávke alebo v priebehu rozpočtového roku, ak táto trvá dlhšie ako desať rokov. Výber metódy použitej na výpočet predpokladanej hodnoty verejnej zákazky sa nesmie urobiť so zámerom vylúčiť túto zákazku z pôsobnosti tejto smernice. 8. Pokiaľ ide o verejné zákazky na služby, vychádza sa pri výpočte predpokladanej hodnoty zákazky, kde to prichádza do úvahy, z tejto hodnoty: a) pre tieto služby: i) poisťovacie služby: splatné poistné a ostatné formy odmien; ii) bankové a ostatné finančné služby: poplatky, provízie, úroky a ostatné formy odmien; iii) zákazky zahŕňajúce vypracovanie projektovej dokumentácie: poplatky, splatné provízie a ostatné formy odmien; b) pri zákazkách na služby, ktoré neuvádzajú celkovú cenu: i) v prípade zákaziek na dobu určitú, ak je táto doba kratšia ako alebo sa rovná 120 mesiacom: celková hodnota počas celej doby trvania; ii) v prípade zákaziek bez pevne stanovenej doby alebo s dobou dlhšou ako 120 mesiacov: mesačná hodnota vynásobená 120. 9. Pri rámcových dohodách sa vychádza z najvyššej predpokladanej hodnoty bez DPH všetkých zákaziek predpokladaných počas celej doby platnosti rámcovej dohody. ODDIEL 2 Zákazky vyňaté z pôsobnosti smernice Článok 8 Zákazky zadávané podľa medzinárodných pravidiel Táto smernica sa nevzťahuje na verejné zákazky, ktoré sa spravujú inými procesnými pravidlami a ktoré sú zadávané: a) na základe medzinárodnej dohody uzatvorenej medzi členským štátom a jednou alebo viacerými tretími krajinami, ktorá je v súlade so zmluvou a týka sa tovarov alebo prác, určených na spoločné vykonanie alebo využívanie diela signatárskymi štátmi, alebo služieb určených na spoločné vykonanie alebo využívanie projektu signatárskymi štátmi; všetky dohody sa oznámia Komisii, ktorá ich môže so súhlasom členského štátu alebo príslušných členských štátov prekonzultovať s Poradným výborom pre verejné obstarávanie uvedeným v článku 41, b) podľa osobitného postupu medzinárodnej organizácie. Článok 9 Osobitné výnimky Táto smernica sa nevzťahuje na: a) verejné zákazky na služby, ktorých predmetom je nadobudnutie alebo prenájom pozemkov, existujúcich stavieb alebo iných nehnuteľností, alebo práv k nim akýmkoľvek finančným spôsobom; b) verejné zákazky uzatvorené v tretej krajine s miestnymi hospodárskymi subjektmi na účely nasadenia ozbrojených síl, vedenia alebo podpory vojenskej operácie vedenej mimo územia Únie. KAPITOLA III Osobitné ustanovenia o špecifikáciách a zadávacích podkladoch Článok 10 Technické špecifikácie 1. Technické špecifikácie v zmysle bodu 1 prílohy II sa uvedú v dokumentácii k zadávaciemu konaniu, ako sú oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania, zadávacie podklady alebo doplňujúce podklady. Ak verejné obstarávanie obsahuje citlivé technické špecifikácie, ktoré možno zaslať len úspešnému uchádzačovi, nemusia byť uverejnené v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania, zadávacích podkladoch alebo doplňujúcich podkladoch, pokiaľ oboznámenie sa so spomínanými špecifikáciami nie je potrebné na vypracovanie ponúk. V takomto prípade pred zaslaním zadávacích podkladov záujemcom sú technické špecifikácie zaznamenané v zápisnici uvedenej v článku 28. Tento typ technických špecifikácií sa môže týkať len spresnení alebo úprav ponuky bez podstatného technického alebo finančného vplyvu na predmet verejnej zákazky. Po zadaní zákazky na základe uplatnenia kritérií pre zadanie zákazky verejný obstarávateľ odovzdá úspešnému uchádzačovi citlivé technické špecifikácie, ktoré neboli spresnené v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania, v zadávacích podkladoch alebo v doplňujúcich podkladoch, aby úspešný uchádzač upravil podľa toho svoju ponuku. 2. Technické špecifikácie umožňujú rovnaký prístup pre všetkých uchádzačov a nemajú za následok vytváranie neopodstatnených prekážok pre otváranie verejného obstarávania hospodárskej súťaži. 3. Technické špecifikácie majú byť formulované: a) buď odkazom na technické špecifikácie vymedzené v prílohe II a podľa preferencie s odkazom na vnútroštátne normy, ktoré transponujú európske normy, na európske technické osvedčenia, spoločné technické špecifikácie, medzinárodné normy, iné technické referenčné systémy zavedené európskymi úradmi pre normalizáciu alebo, ak takéto neexistujú, tak na vnútroštátne normy, vnútroštátne technické osvedčenia alebo vnútroštátne technické špecifikácie týkajúce sa projektovej dokumentácie, výpočtu a vykonania prác a používania výrobkov, alebo odkazom na „normy v oblasti obrany“ uvedené v bode 3 prílohy II. Každý odkaz má byť doplnený slovami „alebo ekvivalentné“; b) alebo pomocou výkonnostných alebo funkčných požiadaviek; funkčné požiadavky môžu zahŕňať environmentálne charakteristiky. Takéto parametre však musia byť dostatočne presné na to, aby uchádzačom umožnili určiť predmet zákazky a aby verejným obstarávateľom umožnili zadanie zákazky; c) alebo pomocou výkonnostných a funkčných požiadaviek podľa písmena b) s odkazom na špecifikácie uvedené v písmene a), ako prostriedku predpokladajúceho súlad s takýmito výkonnostnými alebo funkčnými požiadavkami; d) alebo odkazom na špecifikácie podľa písmena a) pre niektoré charakteristiky a s odkazom na výkonnostné alebo funkčné požiadavky uvedené v písmene b) pre ostatné charakteristiky. Pokiaľ sú technické špecifikácie zlučiteľné s právnymi predpismi Spoločenstva, prvým pododsekom nie sú dotknuté povinné vnútroštátne technické predpisy a technické požiadavky, ktoré musí členský štát spĺňať podľa medzinárodných dohôd, aby zabezpečil interoperabilitu požadovanú uvedenými dohodami. 4. Ak verejný obstarávateľ využíva možnosť odkazu na špecifikácie uvedené v odseku 3 písm. a), nemôže ponuku zamietnuť z dôvodu, že ponúkané výrobky a služby nespĺňajú špecifikácie, na ktoré sa odvolal, hneď ako uchádzač vo svojej ponuke akýmkoľvek vhodným spôsobom preukáže k spokojnosti verejného obstarávateľa, že ním navrhované riešenia rovnocenne spĺňajú požiadavky vymedzené v technických špecifikáciách. Vhodný spôsob by mohla predstavovať technická dokumentácia výrobcu alebo skúšobný protokol od uznávanej inštitúcie. 5. Ak verejný obstarávateľ využíva možnosť stanovenú v odseku 3, a to stanoviť technické špecifikácie pomocou výkonnostných alebo funkčných požiadaviek, ponuku na práce, výrobky alebo služby nemôže odmietnuť, ak sú v súlade s vnútroštátnou normou, ktorá transponuje európsku normu, s európskym technickým osvedčením, spoločnou technickou špecifikáciou, medzinárodnou normou alebo technickým referenčným systémom, zavedeným európskym úradom pre normalizáciu, ak sa tieto špecifikácie týkajú výkonnostných alebo funkčných požiadaviek, ktoré stanovil. Uchádzač musí vo svojej ponuke akýmkoľvek vhodným spôsobom a k spokojnosti verejného obstarávateľa preukázať, že práca, výrobok alebo služba, ktoré spĺňajú danú normu, spĺňajú výkonnostné alebo funkčné požiadavky verejného obstarávateľa. Vhodný spôsob by mohla predstavovať technická dokumentácia výrobcu alebo skúšobný protokol od uznávanej inštitúcie. 6. Ak verejní obstarávatelia stanovia environmentálne charakteristiky pomocou výkonnostných alebo funkčných požiadaviek podľa odseku 3 písm. b), môžu použiť podrobné špecifikácie, alebo v prípade potreby ich časti, ako sú vymedzené v európskej alebo (viac)národnej environmentálnej značke alebo v akejkoľvek inej environmentálnej značke za predpokladu, že: - tieto špecifikácie sú vhodné na vymedzenie charakteristík dodávok tovarov alebo služieb, ktoré sú predmetom zákazky, - požiadavky pre označenie sú vypracované na základe vedeckých informácií, - environmentálne značky sú prijaté v rámci postupu, ktorého sa môžu zúčastniť všetky zainteresované strany, ako sú vládne inštitúcie, spotrebitelia, výrobcovia, distribútori a environmentálne organizácie, a - sú dostupné pre všetky zainteresované strany. Verejní obstarávatelia môžu uviesť, že výrobky a služby, ktoré sú označené environmentálnou značkou, sa považujú za výrobky a služby spĺňajúce technické špecifikácie stanovené v zadávacích podkladoch; musia uznať každý iný vhodný dôkazný prostriedok, ako napr. technickú dokumentáciu výrobcu alebo skúšobný protokol od uznávanej inštitúcie. 7. „Uznávané inštitúcie“ v zmysle tohto článku sú skúšobné a kalibračné laboratóriá, certifikačné a inšpekčné orgány, ktoré spĺňajú platné európske normy. Verejní obstarávatelia musia uznať certifikáty od uznávaných inštitúcií so sídlom v iných členských štátoch. 8. Pokiaľ si to nevyžaduje predmet zákazky, technické špecifikácie sa nesmú odvolávať na konkrétnu značku alebo zdroj, alebo na určitý postup alebo na ochranné známky, patenty, druhy alebo určitý pôvod alebo výrobu s úmyslom uprednostniť alebo vylúčiť určité podniky alebo určité výrobky. Takýto odkaz sa povolí len výnimočne, ak nie je možný dostatočne presný a zrozumiteľný opis predmetu zákazky podľa odsekov 3 a 4; takýto odkaz sa doplní slovami „alebo ekvivalentné“. Článok 11 Variantné riešenia 1. Ak je kritériom pre zadanie zákazky ekonomicky najvýhodnejšia ponuka, verejní obstarávatelia môžu povoliť uchádzačom, aby predložili variantné riešenia. 2 Verejní obstarávatelia v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania uvedú, či povoľujú variantné riešenia: variantné riešenia nie sú bez takéhoto uvedenia povolené. 3. Verejní obstarávatelia, ktorí povolia variantné riešenia, v zadávacích podkladoch uvedú minimálne požiadavky, ktoré musia variantné riešenia spĺňať a všetky osobitné požiadavky na ich predloženie. Do úvahy sa zoberú len variantné riešenia, ktoré spĺňajú minimálne požiadavky stanovené týmito verejnými obstarávateľmi. 4. V konaniach na zadávanie verejných zákaziek na dodávky tovaru alebo na služby nesmú verejní obstarávatelia, ktorí povolili variantné riešenia, odmietnuť variantné riešenie len z toho dôvodu, že v prípade, ak by bolo takéto riešenie úspešné, bolo by zákazkou na služby, a nie verejnou zákazkou na dodávku tovaru, alebo zákazkou na dodávku tovaru, a nie verejnou zákazkou na služby. Článok 12 Uzatváranie subdodávateľských zmlúv V zadávacích podkladoch môže verejný obstarávateľ žiadať, alebo členský štát môže od neho vyžadovať, aby od uchádzača žiadal, aby vo svojej ponuke uviedol, aký podiel zákazky má v úmysle zadať tretím osobám, ako aj navrhovaných subdodávateľov. Týmto označením subdodávateľov nie je dotknutá zodpovednosť hlavného hospodárskeho subjektu. Článok 13 Podmienky plnenia záka ziek Verejní obstarávatelia môžu stanoviť osobitné podmienky týkajúce sa plnenia zákazky, ak sú tieto podmienky v súlade s právom Spoločenstva a sú uvedené v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania alebo v špecifikáciách. Tieto podmienky sa môžu týkať najmä zaistenia bezpečnosti citlivých informácií, bezpečnosti zásobovania, ktoré vyžaduje verejný obstarávateľ, alebo zohľadniť environmentálne alebo sociálne aspekty. Článok 14 Informačná bezpečnosť Ak ide o verejné zákazky, ktoré sú spojené s citlivými informáciami, vyžadujú takéto informácie a/alebo ich obsahujú, verejný obstarávateľ spresní v zadávacích podkladoch všetky opatrenia a požiadavky potrebné na to, aby sa zaistila bezpečnosť týchto informácií na požadovanej úrovni. Na tento účel môže verejný obstarávateľ vyžadovať od uchádzača, aby jeho ponuka obsahovala najmä nasledujúce súčasti: a) dôkaz, že už identifikovaní subdodávatelia majú požadované schopnosti na ochranu dôvernosti citlivých informácií, ku ktorým majú prístup, alebo ktoré budú produkovať v rámci realizácie svojich subdodávateľských činností, b) záväzok predložiť rovnaké dôkazy, pokiaľ ide o nových subdodávateľov, s ktorými sa počíta počas realizácie zákazky, c) záväzok zachovať dôvernosť všetkých citlivých informácií počas celého plnenia zákazky a po zrušení alebo ukončení zmluvy. Článok 15 Bezpečnosť zásobovania Pokiaľ to bude v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva, verejný obstarávateľ môže spresniť požiadavky, ktoré umožnia zaistiť jeho bezpečnosť zásobovania. Na tento účel môže verejný obstarávateľ vyžadovať od uchádzača, aby jeho ponuka obsahovala najmä nasledujúce súčasti: a) dôkaz, že bude schopný plniť povinnosti v oblasti vývozu, prepravy a tranzitu tovaru súvisiaceho so zmluvou vrátane dôkazu o záväzku dotknutého členského štátu alebo členských štátov, b) dôkaz, že organizácia a umiestnenie zásobovacieho reťazca mu umožnia splniť požiadavky verejného obstarávateľa v oblasti bezpečnosti zásobovania spresnené v zadávacích podkladoch, c) záväzok, že sa dokáže vyrovnať s prípadnými zvýšenými požiadavkami verejného obstarávateľa v dôsledku naliehavej, krízovej situácie alebo situácie ozbrojeného konfliktu, d) záväzok vnútroštátnych orgánov, že nebudú klásť prekážky plneniu prípadných zvýšených požiadaviek verejného obstarávateľa, ktoré by sa vynorili v dôsledku naliehavej, krízovej situácie alebo situácie ozbrojeného konfliktu, e) záväzok zabezpečiť údržbu, modernizáciu a úpravy dodávok tovaru, ktoré sú predmetom zákazky, f) záväzok informovať ho včas o každej zmene, ku ktorej došlo v jeho organizácii alebo v jeho výrobnej stratégii a ktorá by mohla ovplyvniť jeho záväzky voči nemu. Požadované požiadavky sú spresnené v špecifikáciách alebo v zadávacích podkladoch. Článok 16 Povinnosti týkajúce sa daní, ochrany životného prostredia, ustanovení o ochrane zamestnanosti a pracovných podmienok 1. Verejný obstarávateľ môže v zadávacích podkladoch uviesť, alebo členských štát mu môže uložiť povinnosť, aby uviedol inštitúciu alebo inštitúcie, od ktorých môže záujemca alebo uchádzač získať príslušné informácie o povinnostiach týkajúcich sa daní, ochrany životného prostredia, ustanovení na ochranu zamestnanosti a o pracovných podmienkach, ktoré sú platné v danom členskom štáte, regióne alebo na mieste, kde sa majú práce vykonať alebo služby poskytnúť, a ktoré sa majú uplatňovať na práce vykonávané na danom mieste alebo na služby, poskytované v priebehu plnenia zákazky. 2. Verejný obstarávateľ, ktorý poskytuje informácie uvedené v odseku 1, požiada uchádzačov, aby uviedli, že pri vypracovávaní svojej ponuky zohľadnili povinnosti týkajúce sa ustanovení na ochranu zamestnanosti a pracovných podmienok, ktoré sú platné na mieste, kde sa majú práce vykonať alebo služby poskytnúť. Prvým pododsekom nie je dotknuté uplatňovanie ustanovení článku 38 o preskúmavaní ponúk s neobvykle nízkou cenou. KAPITOLA IV Postupy Článok 17 Uplatniteľné postupy Pri zadávaní svojich verejných zákaziek uplatnia verejní obstarávatelia vnútroštátne postupy prispôsobené na účely tejto smernice. Pri zadávaní verejných zákaziek uplatňujú užšie konanie, rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania alebo za okolností uvedených v článku 19 súťažný dialóg. V osobitných prípadoch a za osobitných okolností, ktoré sú výslovne uvedené v článku 20, môžu verejní obstarávatelia uplatniť rokovacie konanie bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania. Článok 18 Rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania 1. V rokovacích konaniach s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania verejní obstarávatelia rokujú s uchádzačmi o ponukách s cieľom prispôsobiť ich požiadavkám, ktoré stanovili v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania, špecifikáciách a prípadne v ďalších doplňujúcich podkladoch, a s cieľom získať najlepšiu ponuku podľa článku 37. 2. Verejní obstarávatelia počas rokovaní zabezpečia rovnaké zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi. Nesmú najmä poskytovať informácie diskriminačným spôsobom, ktorý by mohol niektorých uchádzačov zvýhodniť pred inými. 3. Verejní obstarávatelia môžu stanoviť, že sa rokovacie konanie uskutoční v niekoľkých po sebe nasledujúcich etapách s cieľom znížiť počet ponúk, ktoré sa majú prerokovať, pričom uplatnia kritériá pre zadanie zákazky uvedené v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania alebo v špecifikáciách. V oznámení o vyhlásení zadávacieho konania alebo v špecifikáciách sa musí uviesť, či sa táto možnosť využije. Článok 19 Súťažný dialóg 1. V prípade obzvlášť zložitých zákaziek verejní obstarávatelia môžu použiť súťažný dialóg podľa tohto článku, ak sa domnievajú, že použitie užšieho konania alebo rokovacieho konania s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania neumožní zadanie zákazky. Verejná zákazka sa zadáva výlučne na základe kritéria pre zadanie zákazky na základe ekonomicky najvýhodnejšej ponuky. 2. Verejní obstarávatelia uverejnia oznámenie o vyhlásení zadávacieho konania, v ktorom uvedú svoje potreby a požiadavky, ktoré definujú v tomto oznámení a/alebo v informatívnom dokumente. 3. Verejní obstarávatelia otvoria dialóg so záujemcami vybranými v súlade s príslušnými ustanoveniami článkov 29 až 36, ktorého cieľom je nájsť a definovať najvhodnejší spôsob na účely uspokojenia ich potrieb. Počas tohto dialógu môžu s vybranými záujemcami prediskutovať všetky aspekty zákazky. Verejní obstarávatelia zabezpečia počas dialógu rovnaké zaobchádzanie so všetkými uchádzačmi. Nesmú najmä poskytovať informácie diskriminačným spôsobom, ktorý by mohol zvýhodniť niektorých uchádzačov pred inými. Verejní obstarávatelia nesmú navrhnuté riešenia ani iné dôverné informácie, ktoré získajú od záujemcu, ktorý sa na dialógu zúčastňuje, bez jeho súhlasu sprístupniť ostatným účastníkom. 4. Verejní obstarávatelia môžu stanoviť, že sa konanie uskutoční v niekoľkých po sebe nasledujúcich etapách s cieľom znížiť počet riešení, ktoré sa majú prediskutovať v etape dialógu, pričom uplatní kritériá pre zadanie zákazky uvedené v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania alebo v informatívnom dokumente. V oznámení o vyhlásení zadávacieho konania alebo v informatívnom dokumente sa uvedie, že sa táto možnosť môže využiť. 5. Verejný obstarávateľ pokračuje v takomto dialógu dovtedy, kým nenájde riešenie alebo riešenia, ktoré by spĺňali jeho potreby, v prípade potreby porovnávaním týchto riešení. 6. Po vyhlásení, že sa dialóg skončil, a po informovaní účastníkov o ukončení dialógu verejní obstarávatelia požiadajú účastníkov, aby predložili svoje konečné ponuky na základe predloženého riešenia alebo riešení, ktoré boli špecifikované počas dialógu. Tieto ponuky musia obsahovať všetky požadované parametre, ktoré sú potrebné na realizáciu projektu. Tieto ponuky môžu byť na žiadosť verejného obstarávateľa objasnené, špecifikované a spresnené. Takéto objasnenie, špecifikácia, spresnenie ani doplňujúce informácie však nesmú mať za následok zmeny základných charakteristických čŕt ponuky ani výzvy na predloženie ponuky, ktorých zmeny by mohli narušiť hospodársku súťaž alebo mať diskriminačný účinok. 7. Verejní obstarávatelia posúdia prijaté ponuky na základe kritérií pre zadanie zákazky stanovených v oznámení o vyhlásení zadávacieho konania alebo v informatívnom dokumente a v súlade s článkom 37 vyberú ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku. Na žiadosť verejného obstarávateľa, môže byť uchádzač, ktorý bol identifikovaný ako uchádzač, ktorý predložil ekonomicky najvýhodnejšiu ponuku, požiadaný, aby objasnil aspekty ponuky alebo potvrdil záväzky, uvedené v ponuke, ak to nemá vplyv na úpravu podstatných aspektov ponuky alebo výzvy na predloženie ponuky a nepredstavuje riziko narušenia hospodárskej súťaže alebo riziko diskriminácie. 8. Verejní obstarávatelia môžu v rámci dialógu stanoviť ceny alebo odmeny pre účastníkov. Článok 20 Prípady oprávňujúce použiť rokovacie konanie bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania 1. Verejní obstarávatelia môžu zadávať verejné zákazky rokovacím konaním bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania v prípadoch uvedených v odsekoch 2 až 6. Ustanovenie prvého pododseku sa uplatní aj vtedy, ak sú tieto zákazky zadané v rámci programu spolupráce medzi dvoma alebo viacerými členskými štátmi. 2. Pri verejných zákazkách na práce, verejných zákazkách na dodávku tovaru a verejných zákazkách na služby možno uplatniť rokovacie konanie bez predbežného uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania za nasledujúcich okolností: a) ak z dôvodov časovej tiesne spôsobenej krízovou situáciou alebo situáciou ozbrojeného konfliktu nie je možné dodržať lehotu pre užšie konanie a rokovacie konanie s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania; b) ak sa z technických dôvodov alebo z dôvodov súvisiacich s ochranou výlučných práv zákazka môže zadať len určitému hospodárskemu subjektu. 3. Pri verejných zákazkách na služby a dodávku tovaru možno uplatniť rokovacie konanie bez predbežného uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania v prípade výskumných a vývojových služieb, ako aj v prípade výrobkov vyrábaných výlučne na výskumné, experimentálne, študijné alebo vývojové účely s výnimkou výroby vo veľkom na dosiahnutie obchodnej životaschopnosti alebo na získanie náhrady nákladov vynaložených na výskum a vývoj. 4. Pri verejných zákazkách na dodávku tovaru možno uplatniť rokovacie konanie bez predbežného uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania pri nasledujúcich dodávkach a dodávke tovaru: a) pri dodatočných dodávkach od pôvodného dodávateľa, ktoré sú určené buď ako čiastočná náhrada bežných dodávok tovaru alebo zariadení, alebo ako rozšírenie existujúcich dodávok tovaru alebo zariadení, ak by zmena dodávateľa mala za následok, že verejný obstarávateľ by získal materiál s odlišnými technickými parametrami, čo by malo za následok nezlučiteľnosť alebo neprimerané technické ťažkosti pri prevádzke a údržbe. Takéto zákazky, ako aj opakujúce sa zákazky, nesmú spravidla trvať dlhšie ako päť rokov; b) pri dodávkach zbraní, munície a/alebo vojenského materiálu vládou jedného členského štátu vláde iného členského štátu. 5. Pri verejných zákazkách na práce alebo verejných zákazkách na služby možno uplatniť rokovacie konanie bez predbežného uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania v prípade dodatočných prác alebo služieb nezahrnutých v pôvodne plánovanom projekte alebo v pôvodnej zmluve, ktoré sa kvôli nepredvídaným okolnostiam ukázali ako nevyhnutné pre plnenie prác alebo služieb v nich uvedených, pod podmienkou, že sa zákazka zadá hospodárskemu subjektu, ktorý tieto práce alebo služby vykonáva: i) ak takéto dodatočné práce alebo služby nie je možné technicky alebo ekonomicky oddeliť od pôvodnej zákazky bez toho, aby to verejným obstarávateľom nespôsobilo značné ťažkosti, alebo ii) ak sú takéto práce alebo služby síce oddeliteľné od pôvodnej zákazky, sú však bezpodmienečne nevyhnutné na jej dokončenie. Súhrnná hodnota zákaziek zadaných na dodatočné práce alebo služby však nesmie presiahnuť 50 % hodnoty pôvodnej zákazky; 6. Rokovacie konanie bez predbežného uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania možno použiť pri nových prácach alebo službách spočívajúcich v opakovaní podobných prác alebo služieb zverených hospodárskemu subjektu, ktorému tí istí verejní obstarávatelia zadali pôvodnú zákazku za predpokladu, že takéto práce alebo služby sú v súlade so základným projektom, na ktorý bola pôvodná zákazka zadaná na základe užšieho konania, rokovacieho konania s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania alebo na základe súťažného dialógu.Hneď ako je prvý projekt daný do súťaže, musí sa oznámiť, že sa môže použiť toto konanie, a verejní obstarávatelia pri uplatňovaní ustanovení článku 6 zohľadnia celkové predpokladané náklady následných prác alebo služieb.Toto konanie sa môže použiť len počas piatich rokov po uzatvorení pôvodnej zmluvy. Článok 21 Rámcové dohody 1. Členské štáty môžu ustanoviť, že verejní obstarávatelia môžu uzatvárať rámcové dohody. 2. Na účely uzatvorenia rámcovej dohody sa verejní obstarávatelia spravujú procesnými pravidlami uvedenými v tejto smernici pre všetky etapy až po zadanie zákaziek na základe rámcovej dohody. Pre výber zmluvných strán rámcovej dohody platia kritériá pre zadanie zákazky stanovené podľa článku 37. Na základe rámcovej dohody sa zákazky zadávajú podľa postupu stanoveného v odsekoch 3 a 4. Tieto postupy sa môžu použiť len medzi verejnými obstarávateľmi a hospodárskymi subjektmi, ktoré sú pôvodnými zmluvnými stranami rámcovej dohody. Pri zadávaní zákaziek na základe rámcovej dohody zmluvné strany nesmú za žiadnych okolností vykonať podstatné zmeny a doplnenia podmienok stanovených v danej rámcovej dohode, najmä v prípade uvedenom v odseku 3. Doba platnosti rámcovej dohody nesmie presiahnuť päť rokov okrem výnimočných prípadov náležite odôvodnených najmä predmetom rámcovej dohody. Verejní obstarávatelia nesmú rámcové dohody zneužívať alebo používať takým spôsobom, ktorý by bránil hospodárskej súťaži, obmedzoval ju alebo ju narušoval. 3. Ak je rámcová dohoda uzatvorená s jedným hospodárskym subjektom, zákazky sa na základe tejto dohody zadávajú v rámci podmienok stanovených v rámcovej dohode. Zadávanie týchto zákaziek môžu verejní obstarávatelia písomne konzultovať so subjektom, ktorý je zmluvnou stranou rámcovej dohody, a v prípade potreby ho môžu požiadať o doplnenie jeho ponuky. 4. Ak je rámcová dohoda uzatvorená s niekoľkými hospodárskymi subjektmi, ich počet nesmie byť nižší ako tri, pokiaľ existuje dostatočný počet hospodárskych subjektov spĺňajúcich kritériá výberu účastníkov a/alebo prijateľných ponúk, ktoré spĺňajú kritériá pre zadanie zákazky. Na základe rámcových dohôd uzatvorených s niekoľkými hospodárskymi subjektmi sa zákazky môžu zadávať buď uplatnením podmienok stanovených v rámcovej dohode bez opätovného otvárania súťaže, alebo v prípade, že v rámcovej dohode nie sú stanovené všetky podmienky, ak zmluvné strany opäť súťažia na základe rovnakých, a v prípade potreby presnejšie sformulovaných podmienok, prípadne aj ďalších podmienok uvedených v špecifikáciách rámcovej dohody, podľa tohto postupu. Za tohto posledného predpokladu sa uplatňuje nasledujúci postup: a) pri každej zákazke, ktorá sa má zadať, verejní obstarávatelia konzultujú písomne s hospodárskymi subjektmi, ktoré sú schopné zákazku vykonať; b) verejní obstarávatelia stanovia lehotu, ktorá je dostatočne dlhá na to, aby umožnila predloženie ponúk pre každú konkrétnu zákazku, berúc do úvahy faktory, ako je zložitosť predmetu zákazky a čas potrebný na zaslanie ponúk; c) ponuky sa predkladajú písomne a ich obsah zostáva dôverný až do uplynutia stanovenej lehoty na odpoveď; d) verejní obstarávatelia zadajú každú zákazku tomu uchádzačovi, ktorý predloží najlepšiu ponuku na základe kritérií pre zadanie zákazky uvedených v špecifikáciách rámcovej dohody. KAPITOLA V Ustanovenia o uverejňovaní oznámení a o transparentnosti ODDIEL 1 Uverejňovanie oznámení Článok 22 Oznámenia 1. Verejní obstarávatelia prostredníctvom predbežného informatívneho oznámenia uverejneného Komisiou alebo nimi samými vo svojom „profile kupujúceho“ podľa bodu 2 prílohy IV môžu oznámiť: a) v prípade dodávok tovaru predpokladanú celkovú hodnotu zákaziek alebo rámcových dohôd podľa skupín výrobkov, ktoré majú v úmysle zadať počas nasledujúcich dvanástich mesiacov, ak celková predpokladaná hodnota, berúc do úvahy články 6 a 7, sa rovná alebo je vyššia ako 750 000 EUR. Skupinu výrobkov verejní obstarávatelia určia odkazom na nomenklatúru CPV; b) v prípade služieb predpokladanú celkovú hodnotu zákaziek alebo rámcových dohôd v každej z kategórií služieb uvedených v prílohe I, ktoré majú v úmysle zadať počas nasledujúcich dvanástich mesiacov, ak sa celková predpokladaná hodnota so zreteľom na ustanovenia článkov 6 a 7 rovná alebo je vyššia ako 750 000 EUR; c) v prípade prác hlavné charakteristiky zákaziek alebo rámcových dohôd, ktoré majú v úmysle zadať, ktorých predpokladaná hodnota sa rovná alebo je vyššia ako prahová hodnota špecifikovaná v článku 6, so zreteľom na článok 7. Oznámenia uvedené v písmenách a) a b) sa posielajú Komisii, alebo sa uverejnia v profile kupujúceho podľa možnosti čo najskôr na začiatku rozpočtového roku. Oznámenie uvedené v písmene c) sa posiela Komisii, alebo sa uverejní v profile kupujúceho podľa možnosti čo najskôr po prijatí rozhodnutia, ktorým sa schvaľuje plán zákaziek na práce alebo rámcových dohôd, ktoré majú verejní obstarávatelia v úmysle zadať. Verejní obstarávatelia, ktorí uverejnia predbežné informatívne oznámenie vo svojich profiloch kupujúcich, pošlú Komisii elektronicky oznámenie o uverejnení predbežného informatívneho oznámenia v profile kupujúceho vo formáte a podľa podrobných postupov pre posielanie oznámení uvedených v bode 3 prílohy IV. Tento odsek sa nevzťahuje na rokovacie konania bez uverejnenia oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania. 2. Verejní obstarávatelia, ktorí chcú zadať verejnú zákazku alebo uzatvoriť rámcovú dohodu na základe užšieho alebo rokovacieho konania s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania oznámia svoj zámer prostredníctvom oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania. 3. Verejní obstarávatelia môžu uverejňovať podľa článku 23 oznámenia o verejných zákazkách, ktoré nepodliehajú požiadavke na povinné uverejnenie ustanovenej v tejto smernici. 4. Verejní obstarávatelia, ktorí zadali verejnú zákazku, alebo uzatvorili rámcovú dohodu, pošlú oznámenie o výsledkoch zadávacieho konania najneskôr do 48 dní po zadaní zákazky alebo po uzatvorení rámcovej dohody. V prípade rámcových dohôd uzatvorených podľa článku 21 nie sú verejní obstarávatelia povinní posielať oznámenie o výsledkoch zadávacieho konania za každú zákazku zadanú na základe takejto dohody. Určité informácie o zadaní zákaziek alebo o uzatvorení rámcovej dohody sa nemusia uverejňovať, ak by uverejnenie takýchto informácií bránilo vymožiteľnosti práva, alebo bolo inak v rozpore s verejným záujmom, škodilo oprávneným záujmom hospodárskych subjektov, či už verejných, alebo súkromných, alebo by mohlo brániť čestnej hospodárskej súťaži medzi nimi. Článok 23 Forma a spôsob uverejňovania oznámení 1. Oznámenia obsahujú informácie uvedené v prílohe III a prípadne aj akékoľvek ďalšie informácie, ktoré verejný obstarávateľ považuje za užitočné, vo formáte štandardných formulárov prijatých Komisiou v súlade s postupom uvedeným v článku 41 ods. 2. 2. Oznámenia, ktoré verejní obstarávatelia posielajú Komisii, sa posielajú buď elektronicky vo formáte a postupmi pre prenos uvedenými v bode 3 prílohy IV, alebo iným spôsobom. V prípade použitia skráteného konania uvedeného v článku 24 ods. 4 sa oznámenia posielajú buď faxom, alebo elektronicky vo formáte a postupmi pre prenos uvedenými v bode 3 prílohy IV. Oznámenia sa uverejňujú v súlade s technickými charakteristikami pre uverejňovanie oznámení uvedenými v bode 1 písm. a) a b) prílohy IV. 3. Oznámenia vypracované a prenášané elektronicky vo formáte a postupmi na prenos uvedenými v bode 3 prílohy IV sa musia uverejniť najneskôr do piatich dní po ich odoslaní. Oznámenia, ktoré sa neprenášajú elektronicky vo formáte a postupmi na prenos uvedenými v bode 3 prílohy IV, sa uverejnia najneskôr do 12 dní odo dňa ich odoslania, alebo v prípade skráteného konania uvedeného v článku 24 ods. 4 najneskôr do piatich dní od ich odoslania. 4. Oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania sa uverejnia v plnom znení v úradnom jazyku Spoločenstva, ktorý si zvolí verejný obstarávateľ, pričom táto pôvodná jazyková verzia je jediným autentickým textom. Zhrnutie dôležitých prvkov každého oznámenia sa uverejní v ostatných úradných jazykoch. Náklady na uverejňovanie takýchto oznámení Komisiou znáša Spoločenstvo. 5. Oznámenia a ich obsah sa nesmú uverejňovať na vnútroštátnej úrovni predo dňom ich odoslania Komisii. Oznámenia uverejnené na vnútroštátnej úrovni nesmú obsahovať iné informácie, ako sú uvedené v oznámeniach poslaných Komisii, a uvedie sa v nich dátum odoslania oznámenia Komisii. 6. Obsah oznámení, ktoré sa neposielajú elektronicky vo formáte a postupmi pre prenos uvedenými v bode 3 prílohy IV, je obmedzený približne na 650 slov. 7. Verejní obstarávatelia musia byť schopní predložiť dôkaz o dátumoch odoslania oznámení. 8. Komisia vydá verejnému obstarávateľovi potvrdenie o uverejnení zaslaných informácií, v ktorom uvedie dátum uverejnenia. Takéto potvrdenie je dôkazom o uverejnení. ODDIEL 2 Lehoty Článok 24 Lehoty na prijímanie žiadostí o účasť a na prijímanie ponúk 1. Pri stanovovaní lehôt na prijímanie žiadostí o účasť a prijímanie ponúk verejní obstarávatelia zohľadnia najmä zložitosť zákazky a čas potrebný na vypracovanie ponúk bez toho, aby boli dotknuté minimálne lehoty uvedené v tomto článku. 2. V prípade užších konaní, rokovacích konaní s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania a súťažného dialógu je minimálna lehota na prijímanie žiadostí o účasť 37 dní odo dňa, keď bolo oznámenie o vyhlásení zadávacieho konania odoslané. V prípade užšieho konania je minimálna lehota na prijímanie ponúk 40 dní odo dňa, keď bola výzva odoslaná. 3. Ak sú oznámenia vypracovávané a prenášané elektronicky vo formáte a postupmi na prenos uvedenými v bode 3 prílohy IV, lehoty na prijímanie žiadostí účastníkov uvedené v odseku 2 prvom pododseku sa môžu skrátiť o sedem dní. 4. Ak v prípade užších konaní alebo rokovacích konaní s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania časová tieseň znemožňuje použitie minimálnej lehoty stanovenej v tomto článku, verejní obstarávatelia môžu stanoviť: - lehotu na prijímanie žiadostí o účasť, ktorá nesmie byť kratšia ako 15 dní odo dňa, keď bolo oznámenie o vyhlásení zadávacieho konania odoslané, alebo kratšia ako 10 dní, ak bolo oznámenie odoslané elektronicky vo formáte a postupmi posielania oznámení uvedenými v bode 3 prílohy IV; - a v prípade užších konaní lehotu na prijímanie ponúk, ktorá nesmie byť kratšia ako 10 dní odo dňa vyzvania na predloženie ponuky. ODDIEL 3 Obsah informácií a spôsob ich prenosu Článok 25 Výzvy na predloženie pon uky, na rokovanie alebo na dialóg 1. Pri užších konaniach, rokovacích konaniach s uverejnením oznámenia o vyhlásení zadávacieho konania a súťažnom dialógu verejní obstarávatelia súčasne písomne vyzvú vybraných záujemcov na rokovania. 2. K výzve pre záujemcov je priložená kópia špecifikácií alebo informatívny dokument a všetka sprievodná dokumentácia. 3. Ak má špecifikáciu, informatívny dokument a/alebo akúkoľvek sprievodnú dokumentáciu k dispozícii iný subjekt ako verejný obstarávateľ zodpovedný za zadávacie konanie, výzva musí obsahovať adresu, na ktorej je možné o tieto špecifikácie, tento informatívny dokument a túto sprievodnú dokumentáciu požiadať, a v prípade potreby dátum, dokedy možno o tieto dokumenty požiadať, a výšku a spôsob zaplatenia úhrady za ich poskytnutie. Príslušný útvar pošle hospodárskemu subjektu dokumentáciu bez zbytočného odkladu po doručení žiadosti. 4. Doplňujúce informácie k špecifikáciám, informatívny dokument alebo sprievodnú dokumentáciu posiela verejný obstarávateľ alebo príslušný útvar najneskôr šesť dní pred uplynutím lehoty stanovenej na prijatie ponúk, ak boli vyžiadané s dostatočným predstihom. V prípade skráteného konania je táto lehota štyri dni. 5. Okrem údajov ustanovených v odsekoch 2, 3 a