Návrh nariadenie rady ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele /* KOM/2008/0759 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 18.11.2008 KOM(2008) 759 v konečnom znení Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele (predložená Komisiou) Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele - s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku na základe konania podľa článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, - s pôvodom v Thajsku na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 uvedeného nariadenia, - s pôvodom na Ukrajine na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 uvedeného nariadenia, - a ktorým sa ukončujú konania týkajúce sa dovozu uvedeného výrobku s pôvodom v Bosne a Hercegovine a v Turecku. DÔVODOVÁ SPRÁVA KONTEXT NÁVRHU | Dôvody a ciele návrhu Tento návrh sa týka uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmeneného a doplneného nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005 (ďalej len „základné nariadenie“), na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Bosne a Hercegovine, Čínskej ľudovej republike (ďalej len „ČĽR“), Rusku, Thajsku, Turecku a na Ukrajine. | Všeobecný kontext Tento návrh sa predkladá v kontexte implementácie základného nariadenia a je výsledkom prešetrovania, ktoré sa uskutočnilo v súlade s hmotnými a procesnými požiadavkami ustanovenými v základnom nariadení. | Existujúce ustanovenia v oblasti návrhu Nariadenie Rady (ES) č. 1697/2002 z 23. septembra 2005, ktorým sa ukladajú konečné antidumpingové clá na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Thajsku, Turecku a na Ukrajine. | Súlad s ostatnými politikami a cieľmi Únie Neuplatňuje sa. | KONZULTÁCIE SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A HODNOTENIE VPLYVU | Konzultácie so zainteresovanými stranami | V súlade s ustanoveniami základného nariadenia mali príslušné zainteresované strany možnosť obhajovať svoje záujmy počas prešetrovania. | Získavanie a využívanie expertízy | Externá expertíza nebola potrebná. | Hodnotenie vplyvu Tento návrh je výsledkom implementácie základného nariadenia. V základnom nariadení sa nestanovuje všeobecné hodnotenie vplyvu, ale toto nariadenie obsahuje úplný zoznam podmienok, ktoré sa musia posúdiť. | PRÁVNE PRVKY NÁVRHU | Zhrnutie navrhovaného opatrenia a) Antidumpingové prešetrovanie podľa článku 5 základného nariadenia týkajúce sa dovozu určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v ČĽR, Ruskej federácii, Bosne a Hercegovine a v Bielorusku Výbor na obranu odvetvia oceľových rúr v Európskej únii podal v roku 2007 podnet v súlade s článkom 5 základného nariadenia v mene výrobcov predstavujúcich väčšinový podiel, v tomto prípade viac ako 50 %, celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve. Komisia zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie antidumpingového prešetrovania a 26. 9. 2007 začala konanie[1]. Prešetrovaním sa zistil dumping príslušného výrobku, ktorý spôsobil výrobnému odvetviu Spoločenstva ujmu dovozom z príslušných krajín okrem Bosny a Hercegoviny. Prešetrovaním sa takisto ukázalo, že neexistuje žiadny závažný aspekt záujmu Spoločenstva proti uloženiu konečných antidumpingových opatrení.Preto sa navrhuje, aby boli uložené konečné antidumpingové clá na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku a aby sa ukončilo konanie týkajúce sa dovozu uvedeného výrobku s pôvodom v Bosne a Hercegovine. b) Preskúmanie pred uplynutím platnosti platných antidumpingových opatrení na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Turecku, Thajsku a na Ukrajine a predbežné preskúmanie týkajúce sa dovozu s pôvodom v Turecku Žiadosť predložil Výbor na obranu odvetvia oceľových rúr v Európskej únii v mene výrobcov predstavujúcich väčšinový podiel, v tomto prípade viac než 50 %, celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve. Komisia zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmaní a 26. 9. 2007 začala konanie[2]. Prešetrovaním sa potvrdila pravdepodobnosť pokračovania alebo opätovného výskytu dumpingu a ujmy, a preto sa týmto navrhuje pokračovať v antidumpingových opatreniach na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Thajsku a na Ukrajine, s výnimkou Turecka. V súvislosti s predbežným preskúmaním týkajúcim sa Turecka poskytol Výbor na obranu odvetvia oceľových rúr v Európskej únii informácie, že úroveň opatrení týkajúcich sa dovozu príslušného výrobku z Turecka už nie je dostatočná na nápravu poškodzujúceho dumpingu, ktorý sa zrejme výrazne zvýšil. Predbežným preskúmaním týkajúcim sa Turecka sa dospelo k záveru, že by mali byť zrušené clá stanovené v predchádzajúcom nariadení. c) Predbežné preskúmanie platných antidumpingových opatrení na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele obmedzené na dumping pre ukrajinskú spoločnosť Interpipe Group Žiadosť podala ukrajinská spoločnosť Interpipe Group, ktorá tvrdila, že porovnanie normálnej hodnoty, založené na jej vlastných nákladoch/cenách na domácom trhu a jej vývozných cenách pre trh tretej krajiny porovnateľnej s EÚ, by viedlo k zníženiu dumpingu výrazne pod úroveň súčasných opatrení. Z uvedeného dôvodu zachovanie opatrení na súčasnej úrovni už nie je nevyhnutné na vyrovnanie dumpingu. Komisia zistila, že existujú dostatočné dôkazy na začatie preskúmania a 24. 1. 2008 začala konanie[3]. Prešetrovaním sa dospelo k záveru, že by sa mali upraviť colné sadzby stanovené v predchádzajúcom nariadení. Počas zasadnutia antidumpingového výboru dňa ... 2008 sa uskutočnili konzultácie s členskými štátmi. X členských štátov návrh podporilo, X bolo proti, X sa zdržalo hlasovania a X členských štátov nereagovalo. Navrhuje sa, aby Rada prijala pripojený návrh nariadenia, ktoré by sa malo uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie najneskôr do XX. | Právny základ Nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, naposledy zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 2117/2005 z 21. decembra 2005. | Zásada subsidiarity Návrh patrí do výlučnej právomoci Spoločenstva. Zásada subsidiarity sa preto neuplatňuje. | Zásada proporcionality Návrh je v súlade so zásadou proporcionality z tohto(týchto) dôvodu(-ov). | Forma opatrenia je opísaná v základnom nariadení a je mimo rozsahu pôsobnosti vnútroštátneho rozhodovania. | Uvedenie údajov o spôsobe, akým sa minimalizuje finančná a administratívna záťaž Spoločenstva, vlád členských štátov, regionálnych a miestnych orgánov, hospodárskych subjektov a občanov a ako primeraná cieľu návrhu, sa na tento prípad nevzťahuje. | Výber nástrojov | Navrhované nástroje: nariadenie. | Iné prostriedky by neboli primerané z tohto dôvodu: V základnom nariadení sa nestanovujú alternatívne možnosti. | VPLYV NA ROZPOčET | Návrh nemá žiadny vplyv na rozpočet Spoločenstva. | Návrh NARIADENIE RADY ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele - s pôvodom v Bielorusku, Čínskej ľudovej republike a Rusku na základe konania podľa článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 384/96, - s pôvodom v Thajsku na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 uvedeného nariadenia, - s pôvodom na Ukrajine na základe preskúmania pred uplynutím platnosti podľa článku 11 ods. 2 a predbežného preskúmania podľa článku 11 ods. 3 uvedeného nariadenia, - a ktorým sa ukončujú konania týkajúce sa dovozu uvedeného výrobku s pôvodom v Bosne a Hercegovine a v Turecku. RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 384/96 z 22. decembra 1995 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva[4] (ďalej len „základné nariadenie“), a najmä na jeho články 9 a 11 ods. 2 a ods. 3, so zreteľom na návrh predložený Komisiou po porade s poradným výborom, keďže: A. POSTUP 1. Platné opatrenia (1) Rada nariadením Rady (ES) č. 1697/2002 uložila konečné antidumpingové clá na dovoz určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom okrem iného v Thajsku, Turecku a na Ukrajine (ďalej len „platné opatrenia“)[5]. 2. Súčasné prešetrovanie 2.1. Podnet (2) Podnet predložil 20. augusta 2007 Výbor na obranu odvetvia oceľových rúr v Európskej únii, navrhovateľ, v mene výrobcov predstavujúcich väčšinový podiel, v tomto prípade viac ako 50%, celkovej výroby určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele v Spoločenstve. (3) Podnet obsahoval dostatočné dôkazy o dumpingu uvedeného výrobku s pôvodom v Bielorusku, Bosne a Hercegovine, Čínskej ľudovej republike (ČĽR) a Rusku a o súvisiacej značnej ujme na odôvodnené začatie konania po porade s poradným výborom. 2.2. Žiadosti o preskúmanie (4) Dňa 25. júna 2007 podal Výbor na obranu odvetvia oceľových rúr v Európskej únii, navrhovateľ, v mene výrobcov predstavujúcich väčšinový podiel, v tomto prípade viac ako 50%, celkovej výroby určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele v Spoločenstve žiadosť o preskúmanie podľa článku 11 ods. 2 a 3 základného nariadenia. (5) Žiadosť obsahovala dostatočné dôkazy na začatie preskúmania pred uplynutím platnosti platných antidumpingových opatrení na dovoz uvedeného výrobku z Thajska, Turecka a Ukrajiny a na na predbežné preskúmanie dumpingu a ujmy, pokiaľ ide o dovoz z Turecka. Komisia po porade s poradným výborom začala preskúmania v súlade s článkom 11 ods. 2 a 3 základného nariadenia. (6) Pokiaľ ide o Turecko, žiadosť obsahovala dostatočné dôkazy o tom, že dovoz príslušných výrobkov ostal na značne vysokej úrovni, tak celkovo, ako aj v podiele na trhu. Ďalej v nej bolo uvedené, že objemy a ceny príslušného výrobku dovezeného z tejto krajiny okrem iného negatívne ovplyvnili podiel na trhu a úroveň cien účtovaných výrobným odvetvím Spoločenstva, čo malo významné nepriaznivé účinky na celkovú výkonnosť a finančnú situáciu vo výrobnom odvetví Spoločenstva. (7) Spoločnosť Interpipe Group, vývozca z Ukrajiny, podala 15. októbra 2007 žiadosť o čiastočné predbežné preskúmanie podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia. Žiadosť bola rozsahom obmedzená na preskúmanie dumpingu. 2.3. Začatie konania (8) Dňa 26. septembra 2007 Komisia oznámením (ďalej len „oznámenie 1“) uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie [6] vyhlásila začatie antidumpingového konania podľa článku 5 základného nariadenia v súvislosti s dovozom určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom v Bielorusku, Bosne a Hercegovine a Čínskej ľudovej republike (ďalej len „antidumpingové prešetrovanie“). (9) V ten istý deň Komisia podľa článku 11 ods. 2 a 3 základného nariadenia oznámením (ďalej len „oznámenie 2“) uverejneným v Úradnom vestníku Európskej únie [7] vyhlásila začatie preskúmania pred uplynutím platnosti opatrení na dovoz z Thajska, Turecka a Ukrajiny (ďalej len „preskúmanie pred uplynutím platnosti“) a predbežné preskúmanie, pokiaľ ide o dovoz z Turecka v súvislosti s dovozom určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele (ďalej len „predbežné preskúmanie týkajúce sa Turecka“). (10) Dňa 24. januára 2008 Komisia podľa článku 11 ods. 3 základného nariadenia uverejnila v Úradnom vestníku Európskej únie [8] oznámenie o začatí (ďalej len „oznámenie 3“) predbežného preskúmania obmedzeného na dumping jedného vývozcu určitých zváraných rúr a rúrok zo železa alebo nelegovanej ocele s pôvodom na Ukrajine, Interpipe Group (ďalej len „predbežné preskúmanie týkajúce sa Ukrajiny“). (11) Uvedené prešetrovania sa riešili spoločne, keďže sú navzájom očividne prepojené, najmä pokiaľ ide o určenie ujmy a pravdepodobnosti opätovného výskytu ujmy. V záujme dobrej správy vecí verejných sa zlúčili do jedného nariadenia. 3. Strany, ktorých sa toto konanie týka (12) Útvary Komisie oficiálne informovali navrhovateľa, výrobcov Spoločenstva uvedených v podnete a žiadosti, všetkých ostatných známych výrobcov, dovozcov, predajcov Spoločenstva, známych vyvážajúcich výrobcov v Bielorusku, Bosne a Hercegovine, Čínskej ľudovej republike, Rusku, Thajsku, Turecku a na Ukrajine a príslušné orgány týchto krajín. (13) Zainteresované strany dostali príležitosť, aby v lehotách stanovených v oznámeniach o začatí konania písomne predložili svoje stanoviská a požiadali o vypočutie. Túto príležitosť využilo niekoľko vyvážajúcich výrobcov a výrobcov zo Spoločenstva zastúpených navrhovateľom a predložili tvrdenia na zváženie počas prešetrovania. 3.1. Výber vzorky (14) Vzhľadom na veľký počet vyvážajúcich výrobcov v určitých vyvážajúcich krajinách, výrobcov a dovozcov Spoločenstva zapojených do prešetrovania sa s použitím techník výberu vzoriek počítalo vždy, keď to malo v antidumpingovom konaní, preskúmaní pred uplynutím platnosti a predbežnom preskúmaní týkajúcom sa Turecka význam, ako je stanovené v odôvodneniach 2.3 a 8 v súlade s článkom 17 základného nariadenia. (15) S cieľom umožniť Komisii rozhodnúť, či je výber vzorky potrebný, a ak áno, vybrať vzorku, vyvážajúci výrobcovia a zástupcovia konajúci v ich mene, výrobcovia Spoločenstva a dovozcovia boli požiadaní, aby sa prihlásili a poskytli informácie, ako je stanovené v oznamoch o začatí konania. 3.1.1. Výber vzorky výrobcov zo Spoločenstva (16) Formulár o výbere vzorky vyplnilo 15 účastníkov, 13 navrhovateľov a 2 podporujúcich výrobcov, ďalšie 2 spoločnosti spolupracovali vyplnením minidotazníka. Úroveň spolupráce dosiahla asi 95 % výroby Spoločenstva. (17) Podľa článku 17 základného nariadenia bola po konzultácii s navrhovateľom vybratá vzorka na základe najväčšieho reprezentatívneho objemu predaja. Týmto postupom bola vybratá vzorka 9 spoločností. Vybraté spoločnosti predstavovali 67 % celkovej výroby Spoločenstva počas OP. 3.1.2. Výber vzorky dovozcov (18) Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii, bolo oslovených asi 140 dovozcov. Z týchto 140 dovozcov 16 vyhlásili, že nedovážajú zvárané rúry z príslušných krajín a 3 spoločnosti odpovedali, že už nie sú aktívne na trhu s príslušným výrobkom. Dotazník vyplnilo trinásť neprepojených dovozcov, ale len dvaja predložili úplnú odpoveď. Spolupracujúci neprepojení dovozcovia predstavovali menej než 5 % celkového príslušného dovozu, čo je veľmi nízka úroveň spolupráce. 3.1.3. Výber vzorky vývozcov (19) Ako bolo uvedené v oznámeniach o začatí konania, výber vzorky sa predpokladal spomedzi vývozcov/výrobcov v ČĽR, Rusku, Turecku, na Ukrajine a v Thajsku. Podrobné informácie o priebehu výberu vzorky podľa príslušnej krajiny sú uvedené v analýze každej krajiny. 4. Overovanie získaných informácií (20) Komisia vyhľadala a overila všetky informácie, ktoré považovala za potrebné na účely stanovenia dumpingu, vyplývajúcej ujmy a záujmu Spoločenstva. Informácie predložené nasledujúcimi spoločnosťami sa overili na mieste: a) Výrobcovia výrobného odvetvia v Spoločenstve - Jäkl Karviná, Česká republika (člen skupiny ArcelorMittal) - ArcelorMittal Poland S.A., Poľsko (člen skupiny ArcelorMittal) - Corus Tubes UK, Spojené kráľovstvo - Corus Tubes B.V., Holandsko - Laminaciones Arregui S.L., Španielsko - Ruukki Sverige AB, Švédsko Zvyšné 3 vybraté spoločnosti: - Mittal steel Iasi, Rumunsko - Arvedi Tubi Acciaio spa, Taliansko - Železárny Veselí a.s., Česká republika (v tomto prípade metóda overovania znamenala podrobnú analýzu a krížovú kontrolu odpovede na základe poskytnutej doplňujúcej dokumentácie). b) Neprepojení dovozcovia - Comercial de Tubos, Španielsko - Anastel Ltd, Spojené kráľovstvo c) Vyvážajúci výrobcovia a výrobcovia v Čínskej ľudovej republike - Jinghua Steel Pipe Group: - Hengshui Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Tangshan Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Laiwu Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Jilin Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Guangzhou Jinghua Steel Pipe Co. Ltd. - Chengdu Pengzhou Jinghua Steel Pipe Co Ltd. - Skupina Zhejian Kingland: - Zhejian Kingland Pipeline and Technologies Co. Ltd. - Kingland Group Co. Ltd. - Fubo Group: - Shandong Fubo Group Co. Ltd. - Zibo Fubo Steel Pipes Factory Co. Ltd. - Weifang East Steel Pipe Co. Ltd, - Huludao Group: - Huludao City Steel Pipe Industrial Co. Ltd. - Huludao Seven-Star Steel Pipe Group Co. Ltd. - Jiangsu Guoqiang Zinc-plating Industrial Co. Ltd. d) Vyvážajúci výrobcovia v Rusku - Skupina TMK (akciová spoločnosť Taganrog Metallurgical Works (ďalej len „Tagmet“), Taganrog) - Skupina OMK (verejná akciová spoločnosť Vyksa Steel Works (ďalej len „VMZ“), Vyksa) V obidvoch týchto skupinách bol overený len výrobca s najväčším objemom vývozu do Spoločenstva. Prepojení predajcovia v Rusku - Neverejná akciová spoločnosť Trade House TMK, Moskva, skupina TMK - Neverejná akciová spoločnosť United Metallurgical Company (ďalej len „UMC“), Moskva, skupina OMK - OMK Steel, LLC, Moskva, skupina OMK Prepojený dovozca - TMK Sinara Handel GmbH, Köln, Nemecko, skupina TMK S cieľom predísť obchádzaniu v budúcnosti dumpingové rozpätia boli vypočítané na úrovni skupiny. e) Vyvážajúci výrobca v Thajsku - Samchai Steel Industries Public Company Ltd., Samutsakorn, Thajsko f) Vyvážajúci výrobcovia na Ukrajine - Verejná akciová spoločnosť Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant - Verejná akciová spoločnosť Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant Prepojení predajcovia/dovozcovia sídliaci na Ukrajine: - Interpipe Ukraine LLC Prepojení predajcovia/dovozcovia sídliaci mimo Ukrajiny: - Interpipe -M LLC. - Interpipe Europe, S.A S cieľom predísť obchádzaniu v budúcnosti dumpingové rozpätia boli vypočítané na úrovni skupiny. g) Vyvážajúci výrobca v Bosne a Hercegovine - Unis Fabrika cijevi a.d., Derventa h) Prevádzkovateľ v Bielorusku - Mogilev Metallurgical Works Joint Stock Company Neprepojený dovozca a vlastník vyvážaného tovaru: - FB Stahlhandel GmbH i) Vyvážajúci výrobcovia v Turecku - Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AŞ[9], - Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AŞ - Noksel Çelik Boru Sanayi AŞ, Ankara - Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AȘ, Kayseri - Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AȘ, Istanbul - Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AȘ, Iskenderun. S cieľom predísť obchádzaniu v budúcnosti dumpingové rozpätia boli vypočítané na úrovni skupiny. 5. Obdobie prešetrovania (21) Prešetrovanie dumpingu a ujmy na účely antidumpingového prešetrovania zahŕňalo obdobie od 1. júla 2006 do 30. júna 2007 (ďalej len „obdobie prešetrovania“ alebo „OP“). Skúmanie trendov v súvislosti s analýzou ujmy sa vzťahovalo na obdobie od 1. januára 2004 do konca OP (ďalej len „posudzované obdobie“). To isté OP bolo použité aj na predbežné preskúmanie Turecka a na preskúmanie pred uplynutím platnosti, ktoré má to isté posudzované obdobie. (22) Obdobie prešetrovania na účely predbežného preskúmania Ukrajiny predstavovalo celý kalendárny rok 2007 (ďalej len „obdobie prešetrovania Interpipe“ alebo „OPI“). 6. Zverejnenie (23) Všetky strany boli informované o základných faktoch a zreteľoch, na ktorých základe sa zamýšľalo odporučiť: - uloženie konečných antidumpingových ciel na dovoz z určitých krajín, - ukončenie konania proti dovozu z Bosny a Hercegoviny a z Turecka. (24) V súlade s ustanoveniami základného nariadenia bola stranám poskytnutá lehota, v rámci ktorej mohli vzniesť námietky po tomto zverejnení. (25) Ústne a písomné pripomienky predložené stranami boli zohľadnené a podľa potreby boli konečné zistenia náležite upravené. B. PRÍSLUŠNÝ VÝROBOK A PODOBNÝ VÝROBOK 7. Príslušný výrobok (26) Príslušným výrobkom sú zvárané rúry a rúrky zo železa alebo nelegovanej ocele kruhového prierezu s vonkajším priemerom nepresahujúcim 168,3 mm okrem potrubných rúr používaných na ropné alebo plynové potrubia, pažnice používané pri ropných alebo plynových vrtoch, presných rúr a rúr a rúrok s pripojenou armatúrou vhodných na rozvod plynov alebo kvapalín používaných v civilnom letectve, s pôvodom v Bielorusku, Bosne a Hercegovine, Čínskej ľudovej republike, Rusku, Thajsku, Turecku a na Ukrajine. Zvyčajne sú zaradené pod číselné kódy KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77. (27) Zvárané rúry a rúrky sa používajú v širokej škále aplikácií, medzi ktoré patrí okrem iného doprava vody, pary, zemného plynu, vzduchu a iných kvapalín a plynov v kanalizačných, vykurovacích a vetracích systémoch, klimatizačných zariadeniach, automatických zavlažovacích systémoch a iné podobné použitie. Dosť často sa používajú na stavebné účely, nosné konštrukcie, oplotenie, ochranné prostriedky a lešenia. (28) Hlavnou surovinou pre príslušný výrobok sú zvitky valcované za tepla, ktoré sa tvarujú na rúry. Zvárané rúry a rúrky sa môžu potom upraviť pozinkovaním alebo galvanizáciou. Tieto ďalšie úpravy sú určené na zvýšenie kvality výrobku. Väčšinou sa dodávajú s hladkými koncami, ale môžu mať tiež skosené alebo závitové konce, so spojkami alebo bez spojok. Príslušný výrobok sa vyrába v rôznych rozmeroch a podľa rôznych noriem a klasifikácií. Do značnej miery je zameniteľný, pokiaľ ide o jeho konečné použitie, a preto existuje značná miera duplicity a konkurencie medzi rôznymi druhmi príslušného výrobku. Z tohto dôvodu bol prijatý záver, ako už aj v predchádzajúcich prešetrovaniach uvedeného výrobku, že na účely prešetrovania by sa všetky druhy príslušného výrobku mali považovať za jeden výrobok. (29) Na účely preskúmania pred uplynutím platnosti, predbežného preskúmania týkajúceho sa Turecka a predbežného preskúmania týkajúceho sa Ukrajiny je príslušný výrobok rovnaký ako výrobok zahrnutý v pôvodnom a predchádzajúcom prešetrovaní, uvedený v odôvodnení 1. 8. Podobný výrobok (30) Výrobok vyrábaný v Bielorusku, Bosne a Hercegovine, Čínskej ľudovej republike, Rusku, Thajsku, Turecku a na Ukrajine a vyvážaný do Spoločenstva je podobný vo všetkých aspektoch výrobku predávanému na domácom trhu týchto krajín, ako aj výrobku vyrábanému výrobcami zo Spoločenstva a predávanému na trhu Spoločenstva. To isté platí v súvislosti s výrobkom vyrábaným a predávaným na vývoz do Spoločenstva v porovnaní s výrobkom vyrábaným a predávaným v USA, ktoré slúžia ako tretia krajina s trhovým hospodárstvom pre Čínsku ľudovú republiku a Bielorusko. Všetky tieto výrobky sa preto považovali za podobné v zmysle článku 1 ods. 4 základného nariadenia. C. DUMPING 1. VŠEOBECNÁ METODIKA (31) Nasledujúca všeobecná metodika sa primerane uplatnila na všetkých vyvážajúcich prevádzkovateľov. V ďalšej prezentácii zistených aspektov dumpingu pre príslušné krajiny sa preto uvádza len opis problémov špecifických pre konkrétnu vyvážajúcu krajinu. 2. NORMÁLNA HODNOTA (32) V súlade s článkom 2 ods. 2 základného nariadenia sa najskôr skúmalo pri každom spolupracujúcom vyvážajúcom výrobcovi, či je jeho predaj zváraných rúr a rúrok na domácom trhu reprezentatívny, t. j. či celkový objem tohto predaja predstavuje aspoň 5 % celkového objemu vývozného predaja. (33) Komisia následne identifikovala tie druhy zváraných rúr a rúrok predávaných na domácom trhu, ktoré boli totožné alebo priamo porovnateľné s druhmi predávanými na vývoz do Spoločenstva. Pokiaľ ide o skúmanie podľa druhu výrobku, Komisia považovala za priamo porovnateľné tie druhy výrobku predávané na domácom trhu a vyvážané, ktoré mali podobný pôvod, rozmery (vonkajší priemer), hrúbku steny, povrchovú úpravu a úpravu koncov. (34) Pre každý druh predávaný vyvážajúcimi výrobcami na svojich domácich trhoch, pri ktorom sa zistila priama porovnateľnosť s druhmi zváraných rúr a rúrok predávanými na vývoz do Spoločenstva, bolo stanovené, či bol predaj na domácom trhu dostatočne reprezentatívny na účely článku 2 odsek 2 základného nariadenia. Predaj určitého druhu zváraných rúr a rúrok na domácom trhu bol považovaný za dostatočne reprezentatívny, keď celkový objem predaja tohto druhu na domácom trhu počas OP predstavoval najmenej 5 % z celkového objemu predaja porovnateľného druhu zváraných rúr a rúrok vyvážaných do Spoločenstva. (35) Skúmalo sa tiež, či sa domáci predaj každého druhu zváraných rúr a rúrok môže považovať za realizovaný pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Vykonalo sa to tak, že sa pre každého vyvážajúceho výrobcu v príslušnej krajine stanovil podiel ziskového predaja každého vyvážaného výrobku na domácom trhu nezávislým zákazníkom na domácom trhu počas obdobia prešetrovania. a) Pre tie druhy výrobku, pri ktorých sa viac než 80 % objemu predaja na domácom trhu uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, t. j. pri ktorých boli priemerné predajné ceny príslušného druhu výrobku rovnaké alebo vyššie ako priemerné výrobné náklady na príslušný druh výrobku, sa normálna hodnota vypočítala ako priemerná cena celkového domáceho predaja daného druhu výrobku bez ohľadu nato, či bol tento predaj ziskový alebo nie. b) V prípade výrobkov, ktorých najmenej 10 %, ale nie viac ako 80 % objemu predaja na domácom trhu sa uskutočnilo za ceny, ktoré neboli nižšie ako jednotkové náklady, sa normálna hodnota vypočítala ako vážený priemer predajných cien tých transakcií, ktoré sa uskutočnili za ceny rovnajúce sa jednotkovým nákladom príslušného druhu výrobku alebo za vyššie ceny. c) V prípade výrobkov, ktorých sa menej ako 10 % objemu predalo na domácom trhu za cenu, ktorá nebola nižšia ako jednotkové náklady, sa usúdilo, že príslušný druh výrobku sa nepredával pri bežnom obchodovaní, a preto sa normálna hodnota musela vytvoriť v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. (36) V prípade tých druhov výrobku, ktoré sa nepredávali pri bežnom obchodovaní na domácom trhu, sa skúmalo, či sa normálna hodnota môže stanoviť na základe domácich cien iných výrobcov v súlade s článkom 2 ods. 1 základného nariadenia. Ak neboli k dispozícii žiadne spoľahlivé domáce ceny iných výrobcov, použila sa normálna hodnota vytvorená v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia. (37) Ak sa normálna hodnota vytvorila v súlade s článkom 2 ods. 3 základného nariadenia, predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA“) a hodnota zisku boli založené na skutočných údajoch príslušného vyvážajúceho výrobcu, týkajúcich sa výroby a predaja pri bežnom obchodovaní s podobným výrobkom podľa článku 2 ods. 3 a 6 základného nariadenia. 3. VÝVOZNÁ CENA (38) Vo všetkých prípadoch, keď sa príslušný výrobok vyvážal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve, sa vývozná cena stanovila v súlade s článkom 2 ods. 8 základného nariadenia, a to na základe skutočne zaplatených alebo splatných vývozných cien. (39) Ak sa vývozný predaj uskutočnil prostredníctvom prepojeného dovozcu a nebol považovaný za dôveryhodný, vývozná cena bola vytvorená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na základe ceny, za ktorú sa dovážané výrobky prvýkrát ďalej predali nezávislému zákazníkovi, náležite upravenej vzhľadom na všetky náklady vzniknuté medzi dovozom a ďalším predajom, ako aj na primerané rozpätie pre PVA náklady a zisk. V tejto súvislosti boli použité vlastné PVA náklady dovozcu. Ziskové rozpätie sa stanovilo na základe informácií od spolupracujúcich neprepojených dovozcov. (40) V prípadoch, keď neexistovala vývozná cena a teda nedošlo k ďalšiemu predaju dovážaných výrobkov, sa vývozná cena vytvorila podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia na ľubovoľnom primeranom základe. 4. POROVNANIE (41) Normálna hodnota a vývozné ceny porovnateľných typov boli porovnávané na základe ceny zahŕňajúcej dopravné zo závodu (ex-works). V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Primerané úpravy boli poskytnuté vo všetkých prípadoch, v ktorých boli zistené ako odôvodnené, presné a podložené overenými dôkazmi. 5. DUMPINGOVÉ ROZPÄTIE PRE PREŠETROVANÉ SPOLOČNOSTI (42) Podľa článku 2 ods. 11 základného nariadenia sa dumpingové rozpätie v prípade každého vyvážajúceho výrobcu stanovilo na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou pripadajúcou na druh výrobku. (43) V prípade skupín niekoľkých spoločností, ktoré sú navzájom prepojené, bolo stanovené spoločné dumpingové rozpätie pre všetky spoločnosti v skupine v súlade so štandardnou praxou Komisie, aby sa zabránilo možnému obchádzaniu opatrení. 6. ZOSTATKOVÉ DUMPINGOVÉ ROZPÄTIE (44) Pre nespolupracujúce spoločnosti bolo stanovené zostatkové dumpingové rozpätie na základe dostupných skutočností v zmysle článku 18 základného nariadenia. (45) S cieľom určiť zostatkové dumpingové rozpätie bola najprv stanovená úroveň spolupráce. Táto úroveň bola považovaná za vysokú, ak bol objem vývozov uskutočňovaných spolupracujúcimi vyvážajúcimi výrobcami blízky k objemu poskytnutému Eurostatom pre dotknutú krajinu a nebol žiaden dôvod sa domnievať, že sa ktorýkoľvek vyvážajúci výrobca nezapojil do spolupráce. V týchto prípadoch bolo zostatkové dumpingové rozpätie stanovené na úrovni spolupracujúcej spoločnosti s najvyšším dumpingovým rozpätím, aby sa zabezpečila účinnosť každého opatrenia. (46) Vo všeobecnosti, ak bola úroveň spolupráce nízka, zostatkové dumpingové rozpätie bolo stanovené na najvyššej úrovni rozpätia určeného pre reprezentatívny model iného spolupracujúceho výrobcu. Tento prístup sa považoval za nevyhnutný aj preto, aby sa zabránilo zvýhodneniu spoločnosti, ktorá odmietla spoluprácu. 7. BOSNA A HERCEGOVINA 7.1. Všeobecné pripomienky (47) Dovoz z Bosny a Hercegoviny predstavoval počas OP 33 kiloton (kt) a dosiahol podiel na trhu približne 2,5 %. Najväčší vyvážajúci výrobca predstavoval viac ako 90 % celkovej výroby v Bosne a Hercegovine (určenej na domáci trh a vývoz). Spolupracoval pri prešetrovaní a vyplnil dotazník. 7.2. Normálna hodnota (48) Celkový objem domáceho predaja podobného výrobku bol reprezentatívny, ako je vymedzené v odôvodnení 31. V súlade s opísanou všeobecnou metodikou bola normálna hodnota založená na cenách zaplatených alebo splatných nezávislými zákazníkmi v Bosne a Hercegovine pri bežnom obchodovaní alebo bola v prípade potreby vytvorená. 7.3. Vývozná cena (49) Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok predával nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Z tohto dôvodu bola vývozná cena založená na cenách zaplatených alebo splatných neprepojenými zákazníkmi v Spoločenstve podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. (50) Vývozca spochybnil sadzbu nákladov na dopravu, ktorú uvádzal navrhovateľ. Skutočne preukázal počas prešetrovania na mieste, že tieto náklady boli nižšie. 7.4. Porovnanie (51) Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vykonalo na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Po zverejnení jedna strana spochybnila údajné úpravy fyzických vlastností vykonané Komisiou. Úpravy fyzických vlastností však neboli odôvodnené ani uplatnené pri výpočte dumpingového rozpätia pre jediného vyvážajúceho výrobcu v Bosne a Hercegovine. 7.5. Dumpingové rozpätie (52) Použilo sa porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou na základe vážených priemerov a táto metóda ukázala dumpingové rozpätie 0,7 %. (53) Keďže dumpingové rozpätie je v súlade s článkom 9 ods. 3 základného nariadenia minimálne, t. j. menej ako 2 %, konanie proti Bosne a Hercegovine by sa malo ukončiť bez uloženia opatrení. Charakter a vplyv dovozu z tejto krajiny sa analyzujú v časti o ujme pod názvom „iné faktory“. 8. ČÍNSKA ĽUDOVÁ REPUBLIKA (ČĽR) 8.1. Všeobecné pripomienky (54) Ako oznámil Eurostat (všetky číselné kódy KN), v posledných rokoch dovoz z Číny prudko vzrástol z 22 kt v roku 2004 na 111 kt v roku 2006 (180 kt počas OP). ČĽR je preto zďaleka najväčším dovozcom na trh Spoločenstva s podielom na trhu, ktorý sa počas OP zvýšil z 1,8 % v roku 2004 na viac ako 13,8 %. Spolupracujúci výrobcovia oznámili ešte vyššie objemy vývozov vo výške 233 kt. Šesť vybratých spoločností oznámilo 219 kt. Z tohto nesúladu vyplýva, že prienik čínskych vývozov na trh a ich podiel na ňom je ešte významnejší ako sa pôvodne zamýšľalo. (55) Tento nesúlad medzi množstvami, o ktorých informoval Eurostat a množstvami, o ktorých informovali spolupracujúci výrobcovia by tiež mohol byť spôsobený nesprávnym colným deklarovaním príslušného výrobku. To sa zhoduje s tvrdením výrobného odvetvia Spoločenstva, podľa ktorého je príslušný výrobok nesprávne deklarovaný. Prešetrovaním sa celkove ukázalo, že prevádzkovatelia môžu v rámci jednej faktúry predávať rôzne druhy rúr (niektoré patria do príslušného výrobku, niektoré nie). Preto sa nevylučuje, že v závislosti od presnosti špecifikovania týchto rozdielov na faktúre deklarant mohol použiť nesprávnu deklaráciu príslušného výrobku pod kódmi inými, než sú priradené príslušnému výrobku. 8.2. Trhovohospodárske zaobchádzanie (THZ) (56) Podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia v antidumpingových prešetrovaniach týkajúcich sa dovozu s pôvodom v ČĽR sa normálna hodnota stanovuje v súlade s odsekmi 1 až 6 uvedeného článku pre tých výrobcov, o ktorých sa zistilo, že spĺňajú kritériá ustanovené v článku 2 ods. 7 písm. c) základného nariadenia. (57) Len na pripomenutie v krátkosti uvádzame v súhrnnej forme kritériá na udelenie THZ: 1. Obchodné rozhodnutia a náklady sa stanovujú na základe trhových podmienok a bez závažných zásahov štátu. 2. Účtovné záznamy preverujú nezávislí audítori v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi a používajú sa na všetky účely. 3. Neexistujú výrazné narušenia prenesené z bývalého systému netrhového hospodárstva. 4. Právna istota a stabilita sú stanovené právnymi predpismi v oblasti konkurzného konania a vlastníckych vzťahov. 5. Výmena mien sa uskutočňuje na základe trhového kurzu. (58) Po začatí súčasného prešetrovania bola vybratá vzorka šiestich čínskych výrobcov/skupín výrobcov (ďalej len „subjekty“), z ktorých všetci žiadali o štatút THZ podľa článku 2 ods. 7 písm. b) základného nariadenia a vyplnili formulár žiadosti o THZ v rámci určených termínov. Na základe týchto žiadostí boli overení na mieste. Dôslednou praxou Komisie je, že preskúma, či skupina prepojených spoločností ako celok spĺňa podmienky pre THZ. Preto ak dcérska spoločnosť alebo akákoľvek iná spoločnosť prepojená so žiadateľom je výrobcom a (alebo) vývozcom a (alebo) predajcom príslušného výrobku, spoločnosť bola vyzvaná, aby vyplnila osobitný formulár žiadosti o THZ. (59) Na základe overení na mieste v priestoroch šiestich vybratých subjektov bolo rozhodnuté, že všetky žiadosti o THZ museli byť zamietnuté. Bolo to kvôli skutočnosti, že ani jeden zo subjektov nesplnil kritériá 1, 2 a 3 (pozri nasledujúcu analýzu). Prešetrovaním sa ukázalo, že všetky subjekty splnili kritériá 4 a 5. To znamená, že právne predpisy v oblasti konkurzného konania a vlastníckych vzťahov zaručujú stabilitu a právnu istotu, a že prepočty výmenného kurzu sa vykonávajú na základe trhových sadzieb. Kritérium 1 - obchodné rozhodnutia reagujú na trhové podmienky, bez podstatného vplyvu štátu, a náklady odrážajú trhové hodnoty; (60) Dokumentácia spoločností nebola v mnohých prípadoch spoľahlivá. Niektoré spoločnosti predložili rôzne verzie toho istého dokumentu (napr. opravené obchodné licencie, dva rôzny súbory stanov združenia s rôznymi akcionármi, stanovy združenia, ktoré neboli nikdy podpísané). Miestne orgány nielenže akceptovali túto situáciu, ale dokonca vydali príslušné osvedčenia a dokumenty bez akéhokoľvek opodstatnenia. Tieto nespoľahlivé dokumenty spochybnili právny štatút spoločností a svedčili o tom, že nebol eliminovaný vplyv štátu. (61) V niektorých ďalších prípadoch sa vyskytli nejednoznačnosti v súvislosti s obchodnou licenciou. V jednom prípade bola na začiatku vydaná obchodná licencia, ktorá nešpecifikovala ani začiatok, ani koniec činnosti. Neskôr bola vydaná verzia, ktorá obsahovala len dátum ukončenia činnosti. Toto vrhá všeobecné pochybnosti na spoľahlivosť vydaných dokumentov. (62) Po oznámení zistení Komisie spoločnosti spravidla zdôraznili, že sú v súkromnom vlastníctve. Na rozdiel od ich tvrdení sa však zistilo zasahovanie štátu aj v prípadoch, keď neexistovalo žiadne alebo existovalo len čiastočné štátne vlastníctvo. Ako bolo preukázané, ostatné prvky viedli po dôkladnej úvahe k záveru, že išlo o významné zasahovanie štátu. (63) Prijaté pripomienky neboli také, aby bolo potrebné meniť zistenia Komisie. Dospelo sa k záveru, že spoločnosti boli pod výrazným vplyvom štátu. Kritérium 2 – spoločnosti majú jeden prehľadný súbor nezávisle kontrolovaných účtovných záznamov (64) Bolo zistených niekoľko nezrovnalostí v súvislosti s účtovnými postupmi prešetrovaných spoločností. Vo všetkých subjektoch sa zistilo, že účty neboli vedené koherentným spôsobom. (65) Napríklad boli zistené určité nezrovnalosti v súvislosti so spôsobom, akým spoločnosti zvyšovali svoj základný kapitál (zvýšenie kapitálu neodrážalo žiadne skutočné investície). V niektorých prípadoch nebola hodnota majetku spoločnosti nikdy vložená v hotovosti ani v naturáliách. V niektorých iných prípadoch neboli nedobytné pohľadávky účtované v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi. Finančné výkazy niektorých spoločností neodrážali základný kapitál uvedený v dokumentoch spoločnosti, napr. v stanovách združenia alebo v obchodnej licencii. Boli zistené nezrovnalosti v súvislosti s odpismi (niektoré spoločnosti prestali odpisovať niektoré aktíva) alebo právami na užívanie pozemkov, ktoré neboli riadne zaúčtované. (66) Niektoré subjekty tvrdili, že nezrovnalosti v účtovníctve by do tejto miery nemali mať vplyv na rozhodnutie o THZ. Podľa týchto tvrdení nepostačujú tieto nezrovnalosti v účtovníctve, aj keď početné, samy osebe na to, aby sa dospelo k záveru, že nebolo splnené kritérium 2. V tomto konkrétnom prípade však aj za predpokladu, že by sa kritérium 2 mohlo považovať za splnené, ak by sa účtovné nezrovnalosti kvalifikovali ako nepatrné, neboli tieto nezrovnalosti zanedbateľné, ako je vysvetlené v predchádzajúcich odsekoch. (67) V niektorých prípadoch sa tiež tvrdilo, že účty kontrolovali externí, a teda nezávislí audítori. Audítori však nepoukázali na žiadne problémy, ktoré boli zistené počas prešetrovania, a teda neboli v súlade s medzinárodnými účtovnými štandardmi. Z tohto dôvodu nemohli príslušné subjekty preukázať, že majú jeden prehľadný súbor základných účtovných záznamov, ktoré boli nezávisle skontrolované v súlade s medzinárodnými štandardmi. Kritérium 3 - zo systému netrhovej ekonomiky sa nepreberajú žiadne narušenia (68) Boli zistené aj nezrovnalosti v súvislosti so zmluvami o užívaní pozemku. V mnohých prípadoch nebol predložený žiadny doklad o zaplatení za práva na užívanie pozemku, čo za predpokladu, že pozemok vlastní štát, vystavuje tieto subjekty výraznému vplyvu štátu. Niektoré subjekty nedokázali predložiť spoľahlivý doklad o nadobudnutí alebo prevode akcií. V niektorých prípadoch bolo prehodnotenie aktív evidentne ľubovoľné. Nezrovnalosti v privatizačnom procese vrhali pochybnosti na všetky následné prevody akcií a javia sa ako zdroj právomoci miestnych orgánov zasahovať do činností niektorých spoločností. (69) V dôsledku toho majú nezrovnalosti týkajúce sa privatizačného procesu stále dosah na súčasnú situáciu a činnosti spoločností, keďže výrobné náklady a hodnota aktív podliehajú závažným narušeniam preneseným z bývalého systému netrhového hospodárstva. (70) Prebehli konzultácie s poradným výborom a priamo zainteresovaným stranám sa poskytli zodpovedajúce informácie. Výrobné odvetvie Spoločenstva dostalo možnosť pripomienkovania, neboli však obdržané žiadne pripomienky týkajúce sa rozhodnutia o THP. (71) Komisia prijala pripomienky od žiadateľov o THZ. Tieto pripomienky boli podľa možnosti riešené buď v uvedenej analýze, alebo v individuálnej odpovedi príslušnému vývozcovi. Žiadna z prijatých pripomienok však nebola taká, aby bolo potrebné upravovať zistenia o trhovohospodárskom zaobchádzaní. 8.3. Individuálne zaobchádzanie (IZ) (72) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia pre krajiny, na ktoré sa vzťahuje tento článok, sa clo, ak existuje, stanoví pre celú krajinu, s výnimkou prípadov, keď spoločnosti vedia preukázať, že spĺňajú všetky kritériá uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. (73) Charakter zasahovania štátu zistený vo všetkých spoločnostiach ovplyvňuje celkove ich činnosť. Preto nie je možné vylúčiť, že tento vplyv by mal dosah na stanovenie vývozných cien a množstiev, ako aj na stanovenie podmienok predaja a iných príslušných aspektov súvisiacich s vývoznou činnosťou. (74) Rovnako je potrebné pripomenúť, že týchto šesť prešetrovaných subjektov pokrýva takmer celý vývoz do Spoločenstva. Vzhľadom na túto koncentráciu, pomerne malý počet prevádzkovateľov na trhu a značnú úroveň zasahovania štátu zisteného v súvislosti so všetkými prešetrovanými subjektmi nie je možné vylúčiť, že zasahovanie štátu sa použije na obchádzanie opatrení, ak jednotlivým vývozcom budú poskytnuté rôzne colné sadzby. (75) Spoločnosti teda nemohli preukázať, že splnili kritériá b) a e) uvedené v článku 9 ods. 5 základného nariadenia. 8.4. Stanovenie normálnej hodnoty pre všetkých vyvážajúcich výrobcov, ktorým nebol udelený THP 8.4.1. Analogická krajina (76) Podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia sa normálna hodnota pri spoločnostiach, ktorým nemohol byť udelené THZ, stanovila na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine. (77) V oznámení 1 Komisia vyjadrila svoj úmysel použiť Spojené štáty ako vhodnú analogickú krajinu na účely stanovenia normálnej hodnoty pre ČĽR a Bielorusko zainteresované strany boli vyzvané, aby sa k tomu vyjadrili. Jedna zainteresovaná strana vzniesla proti tomuto návrhu námietku poukazujúc nato, že Turecko by bolo oveľa vhodnejšou voľbou a zdôraznila, že podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia by sa mala podľa možnosti použiť tretia krajina s trhovým hospodárstvom, ktorá podlieha tomu istému prešetrovaniu. Ďalej bolo poznamenané, že Turecko sa použilo ako analogická krajina pre Ukrajinu v pôvodnom prešetrovaní. (78) Inštitúcie Spoločenstva však zotrvali na svojom stanovisku, že USA boli oveľa vhodnejším výberom analogickej krajiny na účely súčasného nového prešetrovania so zreteľom na tieto argumenty. (79) Po prvé, inštitúcie Spoločenstva by v zásade súhlasili s tým, že pri preskúmaní by sa logicky ako počiatočný bod použila tá istá analogická krajina ako pri pôvodnom prešetrovaní (hoci aj pri preskúmaní môžu existovať oprávnené dôvody na zmenu). Pokiaľ však ide o ČĽR a Bielorusko, toto nariadenie nie je založené na preskúmaní, ale na novom prešetrovaní. Takéto úvahy v tomto prípade neplatia. Ako sa okrem toho vysvetľuje inde v tomto nariadení, podľa správy odvolacieho orgánu WTO vo veci Mexiko – hovädzie mäso a ryža ( beef and rice Mexico) [10], sa na tie turecké spoločnosti, pri ktorých sa zistilo, že sa na ne pri pôvodnom prešetrovaní uplatňovalo nulové clo, nevzťahovalo súčasné konanie. Inštitúcie preto nemajú ucelený obraz o normálnej hodnote na tureckom trhu. Okrem toho sa zdá, že na tureckom trhu existujú určité deformácie. Predovšetkým bol veľmi nízky podiel dovozu na trhu v prípade Turecka, ktorý predstavoval 3,3 %, pričom prienik dovozu na trh v Spojených štátoch bol 39 %. Taký malý podiel dovozu na trhu môže poukazovať na isté prekážky pre medzinárodnú súťaž na tureckom trhu, napriek tomu, že v Turecku pôsobí približne 15 známych výrobcov. (80) Na druhej strane sú USA pre zvárané rúry vo všeobecnosti a pre príslušný výrobok veľkým trhom, ktorý má podobnú veľkosť ako Spoločenstvo. Miera konkurencie sa zdá byť značná. Zdá sa, že existuje viac ako 15 domácich výrobcov, ktorí si navzájom konkurujú a ktorí predstavujú významnú úroveň domáceho predaja v porovnaní s vývozom Číny do Spoločenstva. (81) Okrem toho existuje významný dovoz do USA z tretích krajín napriek existencii antidumpingových opatrení na dovoz z niektorých krajín (Taiwanu, Mexika, Turecka, Thajska, Brazílie, Indie a Kórey) počas OP. Predpokladalo sa, že počas OP dovoz pokryje viac ako tretinu spotreby USA a asi tri štvrtiny objemu dovozu pochádzalo z krajín, ktoré podliehali colným sadzbám 0 % a nepodliehali antidumpingovým clám. OP v skutočnosti zodpovedá obdobiu, počas ktorého orgány USA prešetrovali čínsky vývoz kvôli údajným poškodzujúcim dumpingovým postupom, ktoré v januári 2008 viedli k uloženiu opatrení (neskôr zmeneným a doplneným v apríli 2008 v rozsahu od 69,2 % do 85,55 %)[11]. Tieto opatrenia preto nemali zrejmý vplyv na uvedenú analýzu, ale skôr poukázali na cenové úrovne v USA počas OP, ktoré mohli teda byť umelo potlačené alebo stlačené vplyvom dumpingového dovozu z Číny. (82) Navyše výrobný proces a prístup k surovinám sú v USA a ČĽR porovnateľné, pričom sa zdá, že ČĽR nemá žiadnu očividnú prirodzenú výhodu vo výrobe a predaji príslušného výrobku. (83) Pri porovnaní Turecka a USA na tomto základe sa dospelo k záveru, že USA sú vhodnejšou analogickou krajinou pre ČĽR a Bielorusko. (84) Dotazníky boli zaslané všetkým známym výrobcom v USA. Komisia dostala odpoveď od významného výrobcu. Výroba aj domáci predaj spolupracujúceho výrobcu boli reprezentatívne na účel stanovenia normálnej hodnoty. 8.4.2. Stanovenie normálnej hodnoty v analogickej krajine (85) Po výbere USA ako analogickej krajiny a podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa normálna hodnota určila na základe informácií, ktoré boli získané od spolupracujúceho výrobcu v analogickej krajine, t. j. na základe zaplatených alebo splatných cien a v súlade s metodikou uvedenou v odôvodneniach 32 až 37. (86) Zistilo sa, že domáci predaj tureckého výrobcu podobného výrobku je reprezentatívny v porovnaní s príslušným výrobkom vyvážaným do Spoločenstva vyvážajúcimi výrobcami v ČĽR. Z tohto dôvodu sa jeho predaj na domácom trhu považoval za uskutočnený pri bežnom obchodovaní. 8.5. Vývozná cena (87) Ak sa vývozný predaj do Spoločenstva vykonával priamo nezávislým zákazníkom, vývozné ceny sa stanovovali na základe cien, ktoré boli skutočne zaplatené alebo splatné za príslušný výrobok podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. (88) Ak sa vývozné ceny do Spoločenstva určovali prostredníctvom nespriaznených obchodných spoločností, vývozné ceny sa stanovovali na základe cien výrobku, keď sa predával na vývoz obchodným spoločnostiam, t. j. neprepojenému kupujúcemu príslušnými výrobcami podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. 8.6. Porovnanie (89) Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. V snahe objektívne porovnať normálnu hodnotu a vývoznú cenu sa vykonali náležité úpravy s cieľom zohľadniť rozdiely, ktoré ovplyvňujú ceny a porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Boli vykonané príslušné úpravy týkajúce sa dopravy a poistenia, úveru, provízií a bankových poplatkov, ak boli opodstatnené. V prípade potreby boli tiež vykonané náležité úpravy týkajúce sa fyzických rozdielov. 8.7. Vymedzenie dumpingu (90) Pri výpočte celoštátnej dumpingového rozpätia pre všetkých vývozcov v ČĽR Komisia najskôr stanovila úroveň spolupráce. Vypracovalo sa porovnanie medzi celkovým dovozom príslušného výrobku s pôvodom v ČĽR vypočítaným na základe údajov Eurostatu a objemom dovozu podľa vyplneného dotazníka, ktorý predložili vývozcovia z ČĽR. Medzi množstvom vývozu oznámeným Eurostatom a množstvom deklarovaným vyvážajúcimi výrobcami v ich vyplnených dotazníkoch bol zistený nesúlad (180 kt v porovnaní s 216 kt), ako je uvedené v odôvodnení 54. Na tomto základe sa stanovilo, že úroveň spolupráce bola veľmi vysoká. (91) Na základe toho sa dumpingové rozpätie vypočítalo takto: Vývozná cena sa vypočítala na základe podrobných informácií, ktoré poskytli spolupracujúci vývozcovia vo vyplnených dotazníkoch okrem jedného subjektu, ktorého odpoveď nebola úplná, a teda nebolo možné porovnať fyzické vlastnosti výrobkov. Vývozná cena sa porovnala s normálnou hodnotou stanovenou v analogickej krajine. (92) Celoštátna úroveň dumpingu bola stanovená na 130,8 % z ceny CIF na hranici Spoločenstva. 9. BIELORUSKO 9.1. Všeobecné pripomienky (93) Podľa článku 2 ods. 7 písm. a) základného nariadenia sa Bielorusko nepovažuje za krajinu s trhovým hospodárstvom. Preto bola normálna hodnota v súvislosti s bieloruským vývozom do Spoločenstva stanovená na základe údajov získaných od výrobcu v tretej krajine s trhovým hospodárstvom. (94) Počas OP predstavoval dovoz z Bieloruska spolu približne 29 kt, takže jeho podiel na trhu bol 2,3 %. Pri prešetrovaní spolupracoval a vyplnený dotazník zaslal len jediný známy bieloruský výrobca. Pracuje s dvomi dovozcami v Nemecku a Švajčiarsku na základe dohody o spracovaní za poplatok. Pri prešetrovaní spolupracoval iba dovozca z EÚ. (95) Nemecký dovozca, ktorý je subjektom nezávislým od bieloruského výrobcu, na základe dohody o spracovaní za poplatok zásobuje tohto výrobcu surovinami a kryje všetky výdavky spojené s ich dovozom do Bieloruska (náklady na dopravu, manipuláciu a poistenie). Ďalej platí colný poplatok a kryje výdavky na dopravu, manipuláciu a poistenie smerom z Bieloruska do EÚ. V priebehu procesu výroby ostáva nemecký dovozca vlastníkom príslušného výrobku vyvážaného z Bieloruska. Keďže na základe dohody o spracovaní za poplatok neexistuje žiadna skutočná vývozná cena, musí sa vytvoriť. (96) Bolo vykonané porovnanie medzi celkovým dovozom príslušného výrobku s pôvodom v Bielorusku vypočítaným na základe údajov Eurostatu (pomocou číselných kódov KN ex 7306 30 41, ex 7306 30 49, ex 7306 30 72 a ex 7306 30 77) a objemu vývozu oznámeného vo vyplnených dotazníkoch, ktoré predložili spolupracujúci výrobcovia a uvedený nemecký prevádzkovateľ. Z týchto údajov vyplynulo, že úroveň spolupráce bola nízka, t. j. 30 % celkového bieloruského dovozu do Spoločenstva. (97) Nebola podaná žiadna žiadosť o individuálne zaobchádzanie podľa článku 9 ods. 5 základného nariadenia. 9.2. Normálna hodnota (98) Normálna hodnota bola stanovená na základe cien alebo vytvorenej hodnoty v analogickej krajine podľa článku 2 ods. 7 základného nariadenia. 9.2.1. Analogická krajina (99) Ako bolo uvedené v časti týkajúcej sa ČĽR, v oznámení 1 bolo USA uvedené ako vhodná analogická krajina na účel stanovenia normálnej hodnoty ako pre Bielorusko, tak aj pre ČĽR. Hlavné dôvody, ktoré odôvodňujú výber USA a ktoré sú uvedené v analýze týkajúcej sa ČĽR, sa vzťahujú aj na Bielorusko. Dve strany vzniesli námietku proti výberu USA ako analogickej krajiny a navrhli namiesto nej Turecko. Hlavné dôvody, ktoré viedli Komisiu k výberu USA namiesto Turecka, sú opísané v odôvodneniach 76 až 84. (100) V dôsledku toho sa na stanovenie normálnej hodnoty uplatnila metodika podrobne opísaná v odôvodneniach 32 až 37. 9.3. Vývozná cena (101) Údaje, ktoré predložil nemecký dovozca, sa týkali len časti výrobkov s pôvodom v Bielorusku a vyvážaných do Spoločenstva. Pre ostatnú, veľmi podstatnú časť tohto dovozu, neboli predložené žiadne údaje. Preto sa podľa článku 18 základného nariadenia museli v súvislosti s touto podstatnou časťou dovozu použiť najlepšie dostupné skutočnosti. (102) Analyzovali sa dva hlavné zdroje informácií. Údaje Eurostatu sa nepovažovali za adekvátne. Po prvé, obsahovali transakcie za poplatok s nemeckým prevádzkovateľom, pre ktorého nebola stanovená žiadna vývozná cena. Po druhé, obsahovali tiež transakcie za poplatok so švajčiarskou spoločnosťou, ktorá nespolupracovala. Je tiež potrebné zdôrazniť, že podľa tvrdenia určitých strán a podľa internetových stránok skupiny Interpipe, ukrajinskej spoločnosti, ktorá podlieha predbežnému preskúmaniu týkajúcemu sa Ukrajiny, je táto skupina prepojená ako so švajčiarskou spoločnosťou, tak aj s bieloruskou spoločnosťou. Vzhľadom nato, že švajčiarska spoločnosť nespolupracovala, nebolo možné stanoviť vývozné ceny pre ňou vykonávané transakcie. (103) Na druhej strane boli k dispozícii podrobné údaje o jednotlivých druhoch transakcií súvisiacich s uvedeným nemeckým prevádzkovateľom vrátane jeho nákladov a výdavkov. To umožnilo prešetrujúcemu orgánu stanoviť vývoznú cenu na základe jednotlivých druhov, ako je uvedené ďalej. Tieto informácie sa preto považovali za najlepšie informácie dostupné pre Komisiu. (104) Vývozná cena bola vytvorená na základe ceny príslušného výrobku predaného prvému nezávislému zákazníkovi spolupracujúceho nemeckého dovozcu. V tomto konkrétnom prípade sa z dôvodu dohody o spracovaní za poplatok museli vykonať určité úpravy, aby bolo možné stanoviť spoľahlivú vývoznú cenu na úrovni hraníc Spoločenstva. Upravili sa tak všetky náklady vzniknuté medzi hranicami Spoločenstva a prvým nezávislým zákazníkom nemeckého dovozcu. Týkali sa PVA nákladov a zisku nemeckého dovozcu, ako aj nákladov na dopravu a poistenie a colných poplatkov v rámci Spoločenstva. 9.4. Porovnanie (105) Normálna hodnota a vývozné ceny sa porovnali na základe cien zo závodu. S cieľom zabezpečiť správne porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou boli rozdiely ovplyvňujúce ceny a porovnateľnosť cien náležite zohľadnené vo forme úprav v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Vhodné úpravy týkajúce sa fyzických vlastností, dopravy, poistenia a colných poplatkov boli vykonané vo všetkých prípadoch, v ktorých sa zistilo, že sú odôvodnené, presné a podložené overenými dokladmi. 9.5. Vymedzenie dumpingu (106) Na tomto základe bola celoštátna úroveň dumpingu dočasne stanovená na 92,4 % z ceny CIF na hranici Spoločenstva. 10. RUSKO 10.1. Všeobecné pripomienky (107) Objem dovozu z Ruska predstavoval približne 36 kt, čo zodpovedá podielu na trhu 3,3 % počas OP. (108) Z dôvodu zjavne veľkého počtu vyvážajúcich výrobcov bola najprv vybratá vzorka. V tejto súvislosti boli oslovené štyri skupiny, aby vyplnili dotazník Komisie, ale odpovede boli prijaté len od dvoch skupín. V tejto situácii už nebol výber vzorky potrebný. 10.2. Normálna hodnota (109) U obidvoch vyvážajúcich výrobcov bol domáci predaj príslušného výrobku reprezentatívny, ako sa vymedzuje v odôvodnení 32. V súlade s metodikou opísanou v odôvodneniach 33 a nasledujúcich bola normálna hodnota založená na cenách zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní s nezávislými zákazníkmi v Ruskej federácii. (110) So zreteľom na výrobné náklady, a najmä na náklady na energie, sa skúmalo, či ceny plynu zaplatené vyvážajúcimi výrobcami odôvodnene odrážajú náklady súvisiace s výrobou a distribúciou plynu. (111) Zistilo sa, že domáca cena plynu, ktorú platili vyvážajúci výrobcovia, predstavovala približne jednu štvrtinu vývoznej ceny zemného plynu z Ruska. V tejto súvislosti všetky dostupné údaje naznačujú, že domáce ceny plynu v Rusku sú regulované ceny, ktoré sú omnoho nižšie ako trhové ceny zaplatené za zemný plyn na neregulovaných trhoch. Z tohto dôvodu sa ceny plynu musia primerane upraviť, keďže neboli adekvátne premietnuté do záznamov vyvážajúcich výrobcov, ako je stanovené v článku 2 ods. 5 základného nariadenia. Nakoľko neexistovali žiadne dostatočne reprezentatívne neskreslené ceny plynu vo vzťahu k ruskému domácemu trhu, považovalo sa za vhodné pri úprave vychádzať z informácií z iných reprezentatívnych trhov v súlade s článkom 2 ods. 5 základného nariadenia. Upravená cena sa zakladala na priemernej cene ruského plynu pri jeho predaji na vývoz na nemecko-českých hraniciach („Waidhaus“), upravenej o miestne náklady na distribúciu. Waidhaus ako ťažiskový bod pre predaj ruského plynu do Európskej únie, ktorá je nielen najväčším trhom pre ruský plyn, ale aj má ceny primerane odzrkadľujúce náklady, možno v zmysle článku 2 ods. 5 základného nariadenia považovať za reprezentatívny trh. (112) V prípade tých druhov výrobkov, pre ktoré bola normálna hodnota vytvorená, ako už bolo opísané, sa výpočet vykonal na základe výrobných nákladov vyvážaných druhov po úprave o náklady na plyn. 10.3. Vývozná cena (113) V prípadoch, keď sa vývoz do Spoločenstva uskutočnil prostredníctvom prepojeného dovozcu so sídlom v Spoločenstve, vytvorená vývozná cena bola stanovená podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia. V prípadoch, keď vývoz smeroval k nezávislým zákazníkom v Spoločenstve a prostredníctvom prepojeného predajcu so sídlom v Ruskej federácii, vývozné ceny boli založené na cenách zaplatených alebo splatných zo strany nezávislých zákazníkov v Spoločenstve. 10.4. Porovnanie (114) Vhodné úpravy týkajúce sa úveru, nákladov na dopravu a dodatočných poplatkov boli vykonané, keď sa zistilo, že sú odôvodnené a podložené overenými dôkazmi. 10.5. Dumpingové rozpätie (115) Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou preukázalo existenciu dumpingu. Po zverejnení boli predložené pripomienky obidvoch ruských vyvážajúcich výrobcov. V prvom prípade viedli opodstatnené pripomienky týkajúce sa najmä úprav vytvorených normálnych hodnôt k nepatrnej zmene dumpingového rozpätia, ktorá nebude mať žiadny vplyv na antidumpingové clo, keďže revidované dumpingové rozpätie je stále nad rozpätím ujmy. V druhom prípade poukázala zainteresovaná strana na administratívnu chybu, ktorá viedla k dvojitému započítaniu PVA. Táto chyba bola odstránená. Na základe toho sú dumpingové rozpätia (podľa skupín vyvážajúceho výrobcu) vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, takéto: - skupina TMK (verejná akciová spoločnosť Seversky Pipe Plant a akciová spoločnosť Taganrog Metallurgical Works) – 22,7 % - skupina OMK (verejná akciová spoločnosť Vyksa Steel Works a akciová spoločnosť Almetjevsk Pipe Plant) – 10,1 % 10.6. Závery o dumpingu týkajúceho sa Ruska (116) Keďže úroveň spolupráce bola vysoká (vyššia ako 90 % vývozu príslušného výrobku z Ruskej federácie do Spoločenstva podľa údajov Eurostatu), zostatkové dumpingové rozpätie platné pre všetkých ostatných vývozcov v Ruskej federácii bolo stanovené na rovnakej úrovni, ako bolo stanovené pre spolupracujúceho vyvážajúceho výrobcu, skupinu TMK, a to 22,7 %. D. PRAVDEPODOBNOSŤ POKRAČOVANIA ALEBO OPÄTOVNÉHO VÝSKYTU DUMPINGU PODĽA ČLÁNKU 11 ODS. 2 ZÁKLADNÉHO NARIADENIA; ADEKVÁTNOSŤ ÚROVNE OPATRENIA, POKIAĽ IDE O DUMPING PODĽA ČLÁNKU 11 ODS. 3 ZÁKLADNÉHO NARIADENIA. 1. VŠEOBECNÉ (117) V súlade s článkom 11 ods. 2 základného nariadenia sa skúmalo, či je pravdepodobné, že bude dumping pokračovať alebo sa znovu vyskytne po možnom uplynutí platnosti opatrení platných pre Thajsko, Turecko a Ukrajinu. (118) Ďalej sa v súlade s článkom 11 ods. 3 základného nariadenia v prípade Turecka a jednej ukrajinskej spoločnosti skúmalo, či boli zmenené okolnosti od pôvodného prešetrovania týkajúceho sa dumpingu, ktoré by sa mohli považovať za trvalé. 2. THAJSKO 2.1. Predbežné poznámky (119) Na rozdiel od pôvodného prešetrovania počas OP neexistoval podľa údajov Eurostatu žiadny vývoz príslušného výrobku z Thajska. Jediný spolupracujúci výrobca deklaroval, že nevyváža do Spoločenstva a žiadni iní vyvážajúci výrobcovia nespolupracovali. Thajské štatistické údaje o vývoze naznačovali, že počas OP bol zaznamenaný určitý vývoz z Thajska, ktorý by sa čiastočne mohol týkať aj príslušného výrobku, ale v každom prípade bol nepatrný, pokiaľ ide o objem, a preto nemohol byť reprezentatívny. (120) Úroveň spolupráce v súčasnom preskúmaní bola veľmi nízka, pričom v priebehu konania sa prihlásil len jeden Thajský výrobca. Na základe podnetu a ako bolo potvrdené z verejne dostupných údajov, bolo však v Thajsku počas OP minimálne dvanásť ďalších výrobcov príslušného výrobku. Žiadny z týchto výrobcov nespolupracoval pri prešetrovaní, takže úroveň spolupráce bola nižšia než 10 % celkovej predpokladanej thajskej výroby príslušného výrobku. 2.2. Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania (121) Jediný spolupracujúci thajský výrobca počas OP nevyvážal do Spoločenstva. Vzhľadom nato, že neexistoval vývoz príslušného výrobku s pôvodom v Thajsku do Spoločenstva, nemohol dumping pokračovať. Z toho vyplýva, že analýza musí byť v tomto prípade založená na pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu v prípade ukončenia opatrení. 2.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení 2.3.1. Predbežné poznámky (122) Ako je zdôraznené v odôvodnení 120, prešetrovaním sa preukázalo, že počas OP bolo v Thajsku minimálne trinásť výrobcov príslušného výrobku a len jeden pri prešetrovaní spolupracoval. (123) Skúmalo sa, do akej miery sa môžu použiť údaje od tohto jedného spolupracujúceho thajského výrobcu na účely analyzovania celkovej situácie týkajúcej sa pravdepodobného vývoja dovozu z Thajska a konkrétnejšie tiež ako referenčná hodnota z hľadiska ukazovateľov domácich a vývozných cien, nákladov, výrobných kapacít a využitia kapacity. (124) V tejto súvislosti bolo zaznamenaných niekoľko nedostatkov týkajúcich sa údajov, ktoré poskytla spolupracujúca spoločnosť. Po prvé, spoločnosť nedokázala zladiť domáce a vývozné ceny so skutočnými transakciami a svojimi skontrolovanými účtami za dané OP. Spoločnosť ďalej nedokázala poskytnúť rozpis výrobných nákladov podľa kontrolného čísla výrobku (ďalej len „KČV“), vymedzený v dotazníkoch zaslaných zainteresovaným stranám. Výrobca vedel za všetky vyrobené KČV poskytnúť len výrobné náklady ako priemer výrobných nákladov rozpísaných na čierne a galvanizované. Doklady o štruktúre nákladov na KČV od rôznych výrobcov v iných príslušných prešetrovaných krajinách vrátane Spoločenstva ukázali, že naozaj existujú veľké odchýlky vo výrobných nákladoch podľa KČV. Toto platí tiež pre konkrétne druhy výrobkov, ktoré vyrába a predáva príslušná thajská spoločnosť. Za týchto okolností sa rozpis nákladov, ktorý neumožňuje porovnanie podľa KČV, nemôže považovať za dostatočný na účel stanovenia domácej normálnej hodnoty. (125) Aj v prípade, ak by tieto údaje bolo možné získať, je potrebné zohľadniť, že spolupracujúci výrobca predstavuje menej než 10 % celkovej výroby príslušného výrobku v Thajsku, čo znamená, že tieto údaje sa musia v každom prípade doplniť inými štatistickými údajmi, aby bolo možné zhodnotiť reprezentatívnosť na účel celoštátneho posúdenia. (126) Spoločnosť bola v primeranej lehote informovaná o úmysle Komisie uplatniť článok 18 základného nariadenia a o dôvodoch, pre ktoré toto Komisia považovala za nevyhnutné, s prihliadnutím na termíny prešetrovania. Prijaté pripomienky boli dôkladne analyzované a podrobne zodpovedané. Žiadne z vysvetlení, ktoré spoločnosť poskytla, sa nepovažovalo za dostatočné nato, aby umožnilo Komisii neuplatniť najlepšie dostupné skutočnosti na vyššie zdôraznené oblasti. (127) V dôsledku toho boli informácie o domácich a vývozných cenách do iných krajín pre thajských vývozcov založené na najlepších dostupných skutočnostiach vrátane podnetu a verejne dostupných informácií. (128) Naopak, bolo možné overiť údaje týkajúce sa zásob, výrobného objemu a kapacity, ktoré poskytla spoločnosť. Tieto informácie spolu s údajmi z podnetu sa preto mohli použiť na stanovenie výrobného objemu a kapacity všetkých vyvážajúcich výrobcov v Thajsku. (129) Vzhľadom na tieto skutočnosti sa pri posudzovaní pravdepodobného vplyvu v prípade zrušenia opatrení zohľadnili nasledujúce faktory. 2.3.2. Výroba, nevyužité kapacity a pravdepodobnosť, že sa tieto kapacity nasmerujú do Spoločenstva (130) Podnet poukazuje na vyše 370 kt voľnej kapacity v Thajsku, čo predstavuje takmer 30 % celkovej kapacity. Táto voľná kapacita zodpovedá viac ako 25 % celkovej spotreby Spoločenstva (vymedzenej v odôvodnení 231), ktorá by mohla smerovať na trh Spoločenstva. (131) Úroveň voľnej kapacity bola dokonca ešte výraznejšia u spolupracujúceho výrobcu, čo predstavovalo menej ako 10 % celkovej thajskej výroby počas OP. U tohto výrobcu boli počas OP zistené voľné kapacity nad 50 %. (132) Tieto faktory spoločne poukazujú na existenciu značnej voľnej kapacity v Thajsku. Keďže neexistuje dôkaz o tom, že by táto kapacita mohla byť absorbovaná narastajúcim domácim predajom, predajom do iných tretích krajín alebo výrobou výrobkov iných než príslušný výrobok, usudzuje sa, že v prípade ukončenia platnosti opatrení by všetky tieto voľné kapacity boli pravdepodobne nasmerované do Spoločenstva najmä z dôvodu atraktívnosti Spoločenstva ako vývozného trhu. (133) Vzhľadom nato, že trh Spoločenstva je jedným z najväčších na svete, jeho celková veľkosť ho robí atraktívnym pre ktoréhokoľvek thajského vyvážajúceho výrobcu príslušného výrobku. Možný význam trhu Spoločenstva ďalej zvyšuje skutočnosť, že USA, ktoré sú ďalším veľkým trhom, majú zavedené opatrenia proti dovozu z Thajska. (134) Spolu s pomerne atraktívnou cenovou úrovňou v Spoločenstve, kde existujú dobre rozvinuté distribučné kanály, sa usudzuje, že v prípade chýbajúcich opatrení by vznikla jasná ekonomická motivácia presunúť vývoz z veľkých tretích trhov, akým sú USA, do Spoločenstva. (135) Celkove sa za týchto podmienok usudzuje, že akékoľvek zvýšenie využitia súčasnej kapacity sa pravdepodobne upriami na vývoz, a to najmä na trh Spoločenstva. 2.3.3. Pravdepodobné cenové úrovne (136) Množstvo faktorov poukazuje na pravdepodobnosť, že thajské vývozné ceny do Spoločenstva budú dumpingové. (137) Po prvé sa zdá, že vývoz na veľké trhy tretích krajín sa realizoval za dumpingové ceny. Toto sa potvrdilo existenciou antidumpingových opatrení USA v rozsahu 15 % na thajský vývoz zváraných rúr. Poukazuje to na všeobecnejší vzor dumpingového správania na veľkých tretích trhoch. Skutočnosť, že thajský vývoz do Spoločenstva sa po uložení opatrení zastavil, posilňuje predstavu o neschopnosti alebo neochote thajských vyvážajúcich výrobcov predávať na nedumpingových úrovniach cien. (138) Okrem toho, pokiaľ ide o príslušný výrobok, ktorý je vo všeobecnosti dosť homogénny, potenciálni thajskí predajcovia by výrobky pravdepodobne ponúkali za prevládajúce ceny ostatných dovozov v Spoločenstve. Ako bolo usúdené v predchádzajúcich odsekoch, dovozné ceny ostatných vyvážajúcich krajín sú všeobecne nízke. Vzhľadom nato, že potenciálne vývozné ceny thajských vyvážajúcich výrobcov pravdepodobne budú musieť odrážať tieto nízke ceny a vzhľadom na štruktúru nákladov na príslušný výrobok, založenú najmä na cenách oceľových zvitkov a zinku, ktoré sa výrazne zvyšujú na celom svete, je pravdepodobné, že vývozné ceny by boli dumpingové. 2.4. Záver (139) Je pravdepodobné, že značný objem thajského vývozu by sa predával v Spoločenstve za dumpingové ceny, ak by sa povolilo ukončenie platnosti opatrení. 3. TURECKO (i): VŠEOBECNÝ DUMPING A ASPEKTY ČLÁNKU 11 ODS. 2 3.1. Všeobecné otázky (140) Navrhovateľ tvrdil, že dumpingový dovoz z Turecka bude pravdepodobne viesť k veľmi vážnej ujme výrobného odvetvia Spoločenstva, ak by sa povolilo ukončenie platnosti opatrení. V súvislosti s predbežným preskúmaním (pozri ďalej) navrhovateľ tvrdil, že opatrenia by sa mali upraviť smerom nahor z dôvodu údajného zvýšenia úrovní dumpingu a ujmy. (141) Štatistické údaje ukázali, že dovoz z Turecka predstavoval 110 kt, čo tvorí takmer 9 % spotreby Spoločenstva (vymedzenej v odôvodnení 231). Medzi údajmi o množstve, ktoré oznámil Eurostat a ktoré oznámili spoločnosti (138 kt), bol nesúlad. Vznesené pripomienky sú uvedené v odôvodnení 55. (142) Na všetkých vyvážajúcich výrobcov v Turecku bola uplatnená všeobecná metodika, ktorá sa používa na výpočet dumpingu (stanovená v odôvodneniach 31 až 46). Odlišuje sa od metodiky uplatňovanej v pôvodnom prešetrovaní, ktorá sa výnimočne použila pre niektorých výrobcov z dôvodu značných menových výkyvov počas obdobia pôvodného prešetrovania. V dôsledku týchto výkyvov sa pri pôvodnom prešetrovaní považovalo za vhodnejšie, aby sa vykonalo porovnanie mesačnej priemernej normálnej hodnoty a mesačnej váženej priemernej vývoznej ceny. Tieto mimoriadne okolnosti však pri súčasnom prešetrovaní neexistovali a namiesto toho sa použila štandardná metodika opísaná v odôvodneniach 31 až 46. V súčasnom prešetrovaní bolo preto dumpingové rozpätie pre vyvážajúcich výrobcov v Turecku stanovené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty a váženej priemernej vývoznej ceny. (143) Tieto spoločnosti: Cayirova Boru Sanayi ve Ticaret AȘ, Istanbul, Yücel Boru ve Profil Endüstrisi AȘ, Istanbul a Noksel Çelik Boru Sanayi AȘ, Ankara, ktorých každé individuálne dumpingové rozpätie v pôvodnom prešetrovaní bolo nulové, boli pôvodne prešetrované pri preskúmaní a vybraté ako súčasť vzorky. Hoci článok 9 ods. 3 základného nariadenia ustanovuje, že spoločnosti s nulovým alebo minimálnym rozpätím v pôvodnom prešetrovaní môžu byť zaradené do preskúmania, neznamená to však, že inštitúcie Spoločenstva sú povinné tieto spoločnosti do preskúmania zaradiť. Okrem toho, po prijatí základného nariadenia, orgán WTO na urovnávanie sporov vo veci Mexiko – hovädzie mäso a ryža ( Mexico-Beef and Rice ) vykladal príslušné ustanovenie ADA ako zakazujúce preskúmania týchto spoločností. Inštitúcie Spoločenstva preto dospeli k záveru, že je vhodné nepoužiť údaje zhromaždené počas preskúmania, ktoré sa týkajú týchto troch spoločností. V dôsledku toho boli tieto spoločnosti zo vzorky vylúčené. V tomto nariadení sa okrem toho predpokladá, že žiadna z týchto spoločností v súčasnosti nepraktizuje dumping. 3.2. Výber vzorky (vývozcov) a spolupráca (144) Formuláre na výber vzorky boli zaslané 15 potenciálnym výrobcom/vývozcom v Turecku, z ktorých 8 odpovedali. Do vzorky boli vybraté tri spoločnosti/skupiny, ktoré predstavujú 41 % celkového dovozu z Turecka do Spoločenstva. 3.3. Normálna hodnota (145) Ako bolo uvedené, normálna hodnota sa buď vytvorila alebo stanovila na základe cien zaplatených alebo splatných pri bežnom obchodovaní s nezávislými zákazníkmi v Turecku. Niektoré z úprav, ktoré požadovali vyvážajúci výrobcovia, boli odmietnuté alebo zmenené a doplnené. 3.3.1. Náklady na úver (146) Po zverejnení zistení Komisie niektorí vývozcovia tvrdili, že úverové náklady by sa mali stanoviť na základe skutočných platobných podmienok dohodnutých medzi výrobcami a ich zákazníkmi. Tieto tvrdenia boli akceptované. 3.3.2. Vrátenie cla (147) Určité spoločnosti žiadali o úpravu na vrátenie cla na základe toho, že na suroviny použité pre podobný výrobok určený na spotrebu v Turecku boli zavedené dovozné prirážky, ale boli vrátené, keď sa výrobok predával na vývoz do Spoločenstva. (148) V jednom prípade sa zistilo, že nárokovaná suma bola vyššia než výška cla vybratého za materiály fyzicky zapracované do podobného výrobku predávaného na domácom trhu. Bolo dokázané, že colné bremeno bolo menšie, pretože spoločnosť/skupina spoločností používala vo svojej domácej výrobe nielen zvitky dovážané s clom, ale aj zvitky dovážané so sadzbou cla 0 %, ako aj zvitky nakupované na miestnom trhu. V dôsledku toho boli vykonané náležité úpravy. (149) Iná spoločnosť, pre ktorú bola úprava pôvodne zamietnutá, tvrdila, že mala byť povolená, keďže na jej výrobky predávane na domácom trhu sa vzťahovalo clo. Táto žiadosť bola čiastočne akceptovaná. (150) V tejto súvislosti výrobné odvetvie Spoločenstva tvrdilo, že ide o vyrovnateľnú dotáciu. Je však potrebné poznamenať, že súčasné konanie je antidumpingové prešetrovanie. Preto sa toto tvrdenie neanalyzovalo. 3.3.3. Predajné, všeobecné a administratívne náklady (ďalej len „PVA náklady“) (151) Jeden z tureckých vývozcov uplatňoval negatívne PVA náklady v prípade svojho predaja, pre ktorý bola normálna hodnota vytvorená. Bolo to z toho dôvodu, že ich kurzové zisky boli značné a vyššie ako celková suma PVA nákladov. V tomto prípade sa tieto finančné zisky nebrali do úvahy. Zohľadnili sa len finančné náklady súvisiace s pôžičkami spoločností. PVA boli teda primerane upravené. 3.4. Vývozná cena (152) Vo všetkých prípadoch sa príslušný výrobok predal nezávislým zákazníkom v Spoločenstve. Z tohto dôvodu bola u všetkých vývozcov vývozná cena založená na cenách zaplatených alebo splatných neprepojenými zákazníkmi v Spoločenstve podľa článku 2 ods. 8 základného nariadenia. 3.5. Porovnanie (153) Porovnanie medzi normálnou hodnotou a vývoznou cenou sa vykonalo na základe cien zo závodu. Na účely zabezpečenia spravodlivého porovnania sa vo forme úprav náležite zohľadnili rozdiely, ktoré ovplyvňujú porovnateľnosť cien v súlade s článkom 2 ods. 10 základného nariadenia. Podľa toho boli v prípade vhodnosti a podloženia overenými dôkazmi vykonané úpravy rabatov, zliav, nákladov na prepravu, manipuláciu a nakladanie, bankových poplatkov, nákladov na poistenie a úverových nákladov. 3.6. Dumping počas obdobia prešetrovania (154) Dumpingové rozpätie pre vyvážajúcich výrobcov v Turecku bolo stanovené na základe porovnania váženej priemernej normálnej hodnoty s váženou priemernou vývoznou cenou v súlade s článkom 2 ods. 11 a 12 základného nariadenia. (155) Porovnaním vážených priemerných vývozných cien a váženej priemernej normálnej hodnoty sa ukázali nasledujúce dumpingové rozpätia: - Erbosan Erciyas Boru Sanayii ve Ticaret AȘ, Kayseri (ďalej len „Erbosan“) 0,5%, - Borusan Mannesmann Boru Sanayi ve Ticaret AȘ, Istanbul (ďalej len „Borusan“) – -1,4%, - Toscelik Profil ve Sac Endustrisi AȘ, Iskenderun (ďalej len „Toscelik“) – 0,9%. (156) Dve spoločnosti deklarovali svoj zámer spolupracovať, ale neboli zaradené do vzorky. Vzhľadom na to, že dumpingové rozpätia stanovené pre všetky spoločnosti vo vzorke boli na minimálnej úrovni a spolupráca pri prešetrovaní bola veľmi dobrá, sa celoštátne dumpingové rozpätie tiež považovalo za minimálne. (157) Preto sa dospelo k záveru, že dumping v prípade Turecka nepokračoval. Ďalšia analýza v rámci článku 11 ods. 3 základného nariadenia sa preto zameria výlučne na pravdepodobnosť opätovného výskytu dumpingu. 3.7. Analýza pravdepodobnosti 3.7.1. Všeobecné pripomienky (158) Trh EÚ je nepopierateľne veľmi atraktívnym trhom pre tureckých výrobcov. Je to z dôvodu množstva faktorov, z ktorých na prvom mieste je veľkosť. Veľkosť sa týka nielen vysokej spotreby, ale aj skutočnosti, že väčšina tureckého vývozu na trhy iných tretích krajín je roztrieštená – t. j. malé množstvá sa vyvážajú do viacerých rôznych miest určenia. V tomto zmysle je Spoločenstvo atraktívnejšie ako jedno miesto určenia s veľkou kapacitou absorpcie. (159) Zemepisná blízkosť je ďalším dôležitým faktorom, keďže náklady na dopravu týchto výrobkov nie sú bezvýznamné. (160) Spoločenstvo je tiež tradičným trhom pre tureckých vývozcov, ktorí majú dobre vybudované distribučné kanály a širokú škálu zákazníkov. 3.7.2. Podiel vývozov do EÚ a cenové praktiky (161) Napriek platným opatreniam pokračovali vývozy z Turecka počas OP. Dumping sa nezistil v prípade žiadnej spoločnosti zaradenej do vzorky. Malo by sa poznamenať, že spoločnosti zaradené a spoločnosti nezaradené do vzorky, ktoré spolupracovali pri súčasných preskúmaniach ako aj spoločnosti, ktorých rozpätie v pôvodnom prešetrovaní bolo nulové alebo minimálne, zahŕňajú približne 90 % všetkých tureckých vývozov do Spoločenstva. Trh pre tieto turecké vývozy sa zdá byť stabilný a neexistujú náznaky, že spoločnosti by zmenili svoje cenové stratégie. Okrem toho, tri spoločnosti zaradené do vzorky a tri spoločnosti, ktorých dumpingové rozpätie v pôvodnom prešetrovaní bolo nulové alebo minimálne, sú jednoznačne najväčšími spoločnosťami na trhu a cenovými lídrami. Preto je pravdepodobné, že akákoľvek iná spoločnosť by skôr nasledovala ich cenové praktiky. Zdá sa preto nepravdepodobné, že dumping by sa opätovne vyskytol v prípade dovozov z Turecka. V záujme úplnosti však boli preskúmané aj faktory uvedené nižšie. 3.7.3. Nevyužitá kapacita v Turecku (162) Prešetrovaním bola zistená voľná kapacita približne 143 000 ton počas OP pre spolupracujúcich výrobcov vrátane spoločností zaradených a nezaradených do vzorky. Toto množstvo by zodpovedalo približne 10 % celkovej spotreby zváraných rúr v Spoločenstve (vymedzenej v odôvodnení 231). 3.7.4. Možná absorpčná kapacita trhov tretích krajín (163) Najväčší trh tretej krajiny pre príslušný výrobok (USA) má zavedené antidumpingové opatrenia pre vývozy z Turecka až do výšky 14,7 %. To by znamenalo, že za inak rovnakých okolností by USA pravdepodobne neabsorbovali značné ďalšie vývozné množstvá z Turecka. Skutočnosť, že vývozy do tretích krajín sa zásielkami rozdeľujú do mnohých rôznych krajín určenia však pravdepodobne naznačuje, že tureckí vývozcovia aktívne skúmajú nové trhy a preto nie je nepravdepodobné, že trhy tretích krajín by mohli absorbovať niektoré z kapacít. Okrem toho pri zohľadnení skutočného pomeru tureckých vývozov do Spoločenstva a do tretích krajín (70/30), je možné realisticky očakávať ten istý pomer, ak by sa predali momentálne nevyužité kapacity. To by potom znamenalo dodatočný dovoz do Spoločenstva vo výške približne 100 000 ton, ktorý by zodpovedal dodatočnému podielu na trhu približne 7 %, na základe údajov o spotrebe počas OP. Treba však poznamenať, že toto by bolo najvyššie teoretické zvýšenie predaja založené na predpoklade, že voľná kapacita sa využíva na 100 %, čo je v tomto odvetví zriedkavé. 3.7.5. Cenové faktory (164) Cenové rozdiely medzi tureckými vývozmi do Spoločenstva a vývozmi do tretích krajín neboli výrazné a záviseli od príslušnej spoločnosti. Po ďalšej analýze nasledujúcej po zverejnení sa dospelo k záveru, že ceny tureckých vývozov do tretích krajín boli o trochu vyššie ako ceny vývozov do Spoločenstva. Vzhľadom na to, že sa nezistil dumping tureckých vývozov do Spoločenstva, je možné predpokladať, že vo všeobecnosti neboli ceny vývozov do tretích krajín dumpingové. Takisto neexistujú žiadne náznaky toho, že tureckí vývozcovia by zmenili svoju cenovú stratégiu. Okolnosti na trhu ani situácia vývozcov ako celku nenasvedčovala tomu, že by zmenili celkové správanie na trhu. (165) Vzhľadom na uvedené sa dospelo k záveru, že opätovný výskyt dumpingu nie je pravdepodobný pri dovozoch s pôvodom v Turecku. 4. TURECKO (ii): ASPEKTY ČLÁNKU 11 ODS. 3 (166) Navrhovateľ tvrdil, že platné opatrenia nezabránili pokračovaniu dumpingového dovozu a že úroveň opatrení už nepostačuje na zabránenie poškodzujúcemu dumpingu spôsobenému dovozom príslušného výrobku z Turecka. 4.1. Trvalý charakter zmenených okolností (167) Ako je uvedené vyššie, ceny dovozov z Turecka prestali byť dumpingové. Všetky úrovne dumpingu zistené v súčasnom prešetrovaní sú naozaj pod minimálnou úrovňou. Toto platí najmä pre tri spoločnosti, u ktorých sa pôvodne zistil dumping. (168) Ako bolo spomenuté, trh Spoločenstva veľmi pravdepodobne zostane atraktívnym trhom pre tureckých vývozcov, pokiaľ ide o ceny, ako aj z hľadiska dobre fungujúcich a dlhodobých obchodných vzťahov. Zároveň tureckí vývozcovia predávajú významné objemy tovaru na domácom trhu. Tieto množstvá sa predávajú za konkurenčné a relatívne nízke cene v porovnaní s cenami na iných veľkých trhoch vrátane EÚ a USA. Domáce ceny a tým aj normálne hodnoty boli naozaj na takých nízkych úrovniach, že dumping vývozov do Spoločenstva úplne zmizol. (169) Prešetrovaním sa nezistili žiadne iné okolnosti, ktoré by naznačovali, že cena a dumping sa pravdepodobne zmenia, ak sa nechá uplynúť platnosť opatrení. Pre spoločnosti, na ktoré sa vzťahovalo nulové clo od začiatku pôvodného prešetrovania, budú úvahy založene na správe Mexiko – hovädzie mäso a ryža (Mexico Beef and Rice) , ako je vysvetlené v odôvodnení 143 naďalej platné. Pokiaľ ide o iné spoločnosti, súčasné prešetrovanie naozaj ukázalo, že okolnosti sa zmenili, keďže v prípade týchto spoločností už nebol zistený dumping. Okrem toho neexistujú žiadne presvedčivé dôvody, ktoré by naznačovali, že takéto zmenené okolnosti nie sú trvalého charakteru. Všetky prešetrované spoločnosti navyše vyvážali do tretích krajín v roku 2006 a počas OP pri vyšších cenách ako sú vývozné ceny do Spoločenstva. V tých istých obdobiach boli ceny vývozov do Spoločenstva vyššie ako domáce predajné ceny. Toto jasne ukazuje, že zmenené okolnosti (vývoz už bez dumpingu) majú trvalý charakter. 4.2. Záver (170) Preto je možné usúdiť, že ak by sa povolilo ukončenie platnosti opatrení, vývoz do Spoločenstva pri dumpingových cenách bude nepravdepodobný . Zmenené okolnosti v súvislosti s pôvodným prešetrovaním týkajúcim sa absencie dumpingu sa môžu realisticky považovať za okolnosti trvalého charakteru. (171) Vzhľadom na uvedené by sa malo konanie, pokiaľ ide o dovozy s pôvodom v Turecku, ukončiť. 5. UKRAJINA (i): ASPEKTY ČLÁNKU 11 ODS. 3 5.1. Všeobecné pripomienky (172) Skupina Interpipe tvrdila, že porovnanie normálnej hodnoty, založené na jej vlastných nákladoch/cenách na domácom trhu a jej vývozných cenách pre trh tretej krajiny porovnateľnej s EÚ, by viedlo k zníženiu dumpingu výrazne pod úroveň súčasných opatrení. Preto sa konštatuje, že zachovanie zavedených opatrení na súčasnej úrovni už nie je potrebné na vyrovnanie dumpingu. (173) V priebehu prešetrovania bola spoločnosť upozornená na zámer Komisie uplatniť článok 18 základného nariadenia. Bolo to z dôvodu, že spoločnosť neposkytla údaje o výrobných nákladoch v požadovanom formáte druhu výrobku (kontrolné číslo výrobku (ďalej len „KČV“). Spoločnosť predložila len údaje o výrobných nákladoch ako priemer za všetky druhy výrobkov vyrábaných v konkrétnej prevádzke. (174) Preskúmaním skutočností sa ukázalo, že predložené výrobné náklady Komisia nemôže akceptovať, pretože by neumožnili správne porovnanie s predajnými cenami na domácom trhu podľa druhov výrobku. (175) Spoločnosť bola v primeranej lehote informovaná o dôvodoch podľa článku 18 ods. 4 základného nariadenia. Prijaté pripomienky boli analyzované a podrobne zodpovedané. Ani jedno z vysvetlení, ktoré spoločnosť poskytla, sa nepovažovalo za dostatočné nato, aby umožnilo Komisii neuplatniť najlepšie dostupné skutočnosti na vyššie zdôraznené oblasti. (176) Po zverejnení navrhovateľ tvrdil, že konanie by malo byť ukončené, keďže spolupráca jediného ukrajinského výrobcu bola taká zlá, že Komisia musela uplatniť článok 18 základného nariadenia na úpravu výrobných nákladov. Malo by sa však poznamenať, že článok 18 sa uplatňoval preto, aby sa Komisii umožnilo skompletizovať údaje predložené jediným ukrajinským spolupracujúcim výrobcom pomocou najlepších dostupných informácií. Tvrdenie bolo preto zamietnuté. 5.2. Normálna hodnota (177) Komisia skúmala, či by bolo možné domáci predaj považovať za predaj uskutočnený pri bežnom obchodovaní podľa článku 2 ods. 4 základného nariadenia. Na tento účel sa skúmali náklady na výrobu hotového výrobku, ktorý spolupracujúci vyvážajúci výrobca vyrába a predáva na domácom trhu. (178) Verejná akciová spoločnosť Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (ďalej len „NMPP“), ktorá vyrába príslušný výrobok, neposkytla rozpis výrobných nákladov (ďalej len „VN“) podľa KČV. Tento vyvážajúci výrobca poskytol len priemerné VN za všetky KČV vyrábané v obidvoch svojich prevádzkach. Doklady o štruktúre nákladov podľa KČV od rôznych výrobcov v iných príslušných prešetrovaných krajinách vrátane Spoločenstva ukázali, že existujú veľké odchýlky vo výrobných nákladoch podľa KČV. (179) Verejná akciová spoločnosť Interpipe Nizhnedneprovsk tube rolling plant (ďalej len „NTRP“), ktorá je prepojená s NMPP, predložila rozpis VN podľa KČV. (180) Ako je vysvetlené v odôvodnení 173, Komisia uplatnila článok 18 základného nariadenia na NMPP s cieľom získať výrobné náklady podľa KČV. Zvažovala sa možnosť použiť údaje z pôvodného prešetrovania, ale keďže Ukrajina má odvtedy udelený štatút trhového hospodárstva, tieto údaje sa nepovažovali za najlepšie dostupné informácie. Komisia sa okrem toho domnievala, že kvalita informácií poskytnutých výrobným odvetvím Spoločenstva bola taká, že by umožňovala dospieť k záverom na základe výrobných nákladov (VN) podľa kontrolného čísla výrobku (KČV). Preto sa za najspoľahlivejšie a najlepšie dostupné informácie, z ktorých sa mali odvodiť VN podľa KČV, považovali informácie predložené spolupracujúcim výrobným odvetvím Spoločenstva. V tejto súvislosti zistenia prešetrovania ukázali, že sa môžu vypočítať rozdiely medzi najlacnejším KČV výrobného odvetvia Spoločenstva a všetkými ostatnými KČV. Tento rozdiel sa potom uplatnil na priemerné VN, ktoré predložila NMPP. Ak bola medzi KČV vyrábaným výrobným odvetvím Spoločenstva a rovnakým KČV vyrábaným spoločnosťou NTRP zhoda, použili sa náklady NTRP. (181) Tá istá strana spochybnila skutočnosť, že Komisia použila údaje z OP pri stanovení normálnej hodnoty a vývoznej ceny v OPI. Niektoré s tým súvisiace tvrdenia boli akceptované. Komisia posúdila vážený priemer vývozných cien CIF do Spoločenstva počas prelínajúcich sa šiestich mesiacov oboch konaní. Okrem toho, aby sa umožnilo spravodlivé porovnanie v rámci toho istého časového obdobia medzi váženým priemerom normálnych hodnôt každého druhu príslušného výrobku vyvážaného do Spoločenstva a váženým priemerom vývoznej ceny každého zodpovedajúceho druhu príslušného výrobku, upravili sa výrobné náklady spolupracujúcich výrobcov. Úprava sa vykonala tak, aby zodpovedala výrobným nákladom za tých istých 6 mesiacov, ktoré sa zohľadnili pri výpočte vývozných cien CIF do Spoločenstva. Jediný spolupracujúci ukrajinský výrobca tvrdil, že Komisia by mala použiť jednotkové výrobné náklady prepojenej spoločnosti OJSC Interpipe Nizhnedneprovsk (NTRP) tube rolling plant, keďže KČV sú takmer rovnaké ako KČV OJSC Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant (NMPP). Ako je vysvetlené v odôvodnení 175, Komisia však získala dôkazy o veľkých rozdieloch vo výrobných nákladoch podľa KČV. Toto tvrdenie sa preto zamietlo. 5.3. Vývozná cena (182) Pokiaľ ide o vývoz do Spoločenstva, skupina vyvážala počas OPI zanedbateľný objem príslušného výrobku do Spoločenstva. Tieto transakcie samotné sa nemohli považovať za reprezentatívne na stanovenie toho, či nastali nejaké zmeny správania trvalého charakteru. (183) Skupina Interpipe navrhla použiť na stanovenie úrovne cien, za ktoré by sa uskutočňoval vývoz do Spoločenstva, vývoz do tretích krajín. Vývozca konkrétne tvrdil, že v tejto súvislosti by sa mal použiť vývoz do Ruska. Spoločnosť poskytla dôkazy o svojom vývoze na trhy tretích krajín a na ruský trh. (184) Najprv bolo stanovené, či boli objemy vývozu príslušného výrobku do tretích krajín, ktoré navrhovala skupina Interpipe, dostatočne veľké z hľadiska celkového predaja. V tejto súvislosti sa dospelo k záveru, že predaj do Ruska predstavoval viac ako polovicu celkového vývozu skupiny a v podstate bol adekvátny na vyvodenie záverov, ak by bol ruský trh dostatočne podobný trhu Spoločenstva. (185) Na základe informácií, ktoré mala Komisia k dispozícii, sa skúmalo, či má Rusko podobné trhové podmienky a štruktúru ako má Spoločenstvo, aby bolo možné posúdiť, či je vývoz do Ruska spoľahlivým základom, podľa ktorého je možné zistiť pravdepodobné vývozné ceny do Spoločenstva na účely stanovenia novej úrovne opatrenia. (186) Na jednej strane sa veľkosť ruského trhu pre príslušný výrobok, podobne ako veľkosť trhu Spoločenstva, javí ako významná a druhy výrobkov predávané v obdivoch oblastiach sú všeobecne podobné. (187) Na druhej strane boli medzi týmito dvoma trhmi zistené pozoruhodné rozdiely. Po prvé, v Rusku existujú veľké dovozné clá, pričom v Spoločenstve takéto clá neexistujú[12]. Toto sa odráža v podieloch dovozu, ktoré sú výrazne nižšie než v Spoločenstve. Okrem toho sa zdá, že výrobné odvetvie v Rusku je oveľa koncentrovanejšie, hŕstkou veľkých výrobcov predstavujúcich väčšinu činnosti – zatiaľ čo v Spoločenstve je činnosť rozdelená medzi väčší počet výrobcov. Rovnako sa zdá, že kanály distribúcie majú menší počet dodávateľov než v Spoločenstve. Navyše skutočnosť, že v Spoločenstve existuje výrazný ruský dumping, poukazuje na rozdiely v tvorbe cien a na narušenia na ruskom domácom trhu, bez ktorých by takéto postupy nemohli existovať. (188) Existencia dumpingu okrem toho naznačuje, že domáce cenové úrovne v Rusku sú nad cenami, za ktoré by sa pravdepodobne vyvážalo do Spoločenstva. Je to z toho dôvodu, že prevažujúce ceny v prípade dovozcov, ktorí si zachovávajú významnú prítomnosť v Spoločenstve, sú pravdepodobne na rovnakej úrovni ako ceny ruského vývozu a z dôvodu homogénneho charakteru príslušného výrobku, čo znamená, že vývozcovia, ktorí sa snažia preniknúť do Spoločenstva, by sa podľa všetkého museli prispôsobiť úrovni najnižších cenových ponúk. (189) Uvedené poukazuje na rozdielnosť, ktorá by ovplyvnila tvorbu cien, a tým aj úrovne cien, a teda, že ruské ceny sa nemôžu použiť na účely stanovenia novej úrovne opatrení. (190) Komisia ďalej skúmala, či by sa na tento účel mohli použiť vývozné ceny do tretích krajín iných než Rusko. Najprv sa skúmalo, či sa za referenčnú krajinu môže považovať druhý najväčší trh z hľadiska vývozu. Táto možnosť bola však zamietnutá, pretože Bielorusko nie je krajinou s trhovým hospodárstvom. Analyzoval sa aj predaj do iných krajín, ale ich vývozné objemy boli príliš malé nato, aby sa považovali za reprezentatívne. (191) Za týchto okolností sa vývozné ceny z Ukrajiny do Ruska (a do iných tretích krajín, do ktorých žiadateľ počas OPI vyvážal) nemôžu považovať za reprezentujúce pravdepodobný priebeh vývozných cien do Spoločenstva, a preto sa neberú do úvahy. Na základe uvedeného sa namiesto toho považovalo za nevyhnutné uplatniť na skupinu Interpipe článok 2 ods. 9 základného nariadenia. V tejto súvislosti sa zvažovalo, či by sa vážený priemer vývozných cien CIF do Spoločenstva počas OP od všetkých spolupracujúcich vyvážajúcich výrobcov vo všetkých príslušných krajinách podliehajúcich prešetrovaniu nemohol zlúčiť na základe KČV a či by sa nemohol použiť ako referenčná hodnota na stanovenie vývoznej ceny pre ukrajinského vyvážajúceho výrobcu. (192) Táto metóda sa považovala za vhodnú, keďže je opodstatnené predpokladať, že ak by ukrajinský vývoz vstúpil na trh Spoločenstva, neodchyľoval by sa výrazne od cenového modelu svojich priamych konkurentov, t. j. ostatných vývozcov do Spoločenstva. (193) Ako je vysvetlené v odôvodnení 181, pri stanovení vývoznej ceny použila Komisia údaje iba zo šiestich prelínajúcich sa mesiacov OP a OPI. (194) Preto sa na stanovenie vývoznej ceny skupiny Interpipe použili príslušné jednotkové vývozné ceny KČV týchto vývozcov. (195) Po zverejnení tvrdil jediný ukrajinský vyvážajúci výrobca, že pri stanovovaní vývoznej ceny by sa táto cena nemala znížiť o predajné, všeobecné ani administratívne náklady a zisk prepojenej spoločnosti, keďže sa v súčasnom prípade neuplatňuje článok 2 ods. 9 základného nariadenia. Argumentovalo sa, že článok 2 ods. 9 základného nariadenia sa uplatňuje len na prepojených dovozcov so sídlom v Spoločenstve, keďže v jeho znení sa jasne rozlišuje „dovoz a opätovný predaj“. Ďalej sa argumentovalo tým, že prepojená spoločnosť vystupuje ako vývozné oddelenie. (196) Malo by sa poznamenať, že v prípade predaja príslušného výrobku do Spoločenstva jediný ukrajinský vyvážajúci výrobca zaslal príslušný výrobok priamo do Spoločenstva, pre každú zásielku vystavil faktúru svojej prepojenej spoločnosti vo Švajčiarsku a prijal príslušnú platbu. Vyvážajúci výrobca teda vykonal všetky činnosti vývozcu. Prepojená spoločnosť vo Švajčiarsku rokovala o predajných zmluvách a vystavila faktúru prvému nezávislému kupujúcemu v Spoločenstve. Prepojená spoločnosť tiež zorganizovala dodávku predaných výrobkov. (197) Pokiaľ ide o poznámky ukrajinskej spoločnosti ku zverejneniu, tvrdí sa, že vývozné ceny môžu byť vytvorené podľa článku 2 ods. 9 základného nariadenia, ak neexistuje vývozná cena (prvá možnosť podľa článku 2 ods. 9). Opäť podľa článku 2 ods. 9 sa vývozné ceny môžu vytvoriť na ľubovoľnom primeranom základe. Takýto primeraný základ takisto zohľadní aj zníženie PVA a primeraného zisku prepojenej spoločnosti. Aj keď by sa vychádzalo z toho, že tieto prvky sú lepšie vyjadrené ako „provízie“/„príplatky“ v súlade s článkom 2 ods. 10 písm. i) základného nariadenia quod non , výsledné dumpingové rozpätie by bolo rovnaké. Keďže zisk prepojenej spoločnosti bol ovplyvnený skutočnosťou, že spoločnosť nakupovala tovar za podmienok, ktoré platia pre nákupy medzi spoločnosťami, primeraný zisk bol preto určený na základe údajov získaných od nezávislých dovozcov/obchodníkov spolupracujúcich pri prešetrovaní. (198) Po zverejnení tvrdilo výrobné odvetvie Spoločenstva, že základné nariadenie a pravidlá WTO nepovoľujú výpočet dumpingových rozpätí, ak neexistujú vývozy do Spoločenstva. Z dôvodov uvedených v predchádzajúcich odôvodneniach sa znova pripomína, že v článku 2 ods. 9 základného nariadenia sa výslovne uvádza, že ak neexistuje vývozná cena, takáto cena sa môže vytvoriť na ľubovoľnom primeranom základe. Z tohto dôvodu sa tvrdenie zamieta. 5.4. Dumpingové rozpätie (199) Porovnaním normálnej hodnoty a vývoznej ceny vypočítaných podľa vyššie uvedeného sa dokázala existencia dumpingu. Dumpingové rozpätie pre ukrajinskú skupinu vyjadrené v percentách dovoznej ceny CIF na hranici Spoločenstva, clo nezaplatené, je takéto: Interpipe Group (verejná akciová spoločnosť Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant a verejná akciová spoločnosť Interpipe Nizhnedneprovsk tube rolling plant): 10,7 %. 5.5. Závery o dumpingu týkajúceho sa Ukrajiny (200) Nakoniec sa zistilo, že existuje dumping skupiny Interpipe na úrovni opísanej v odôvodnení 199. Pokiaľ ide o ostatných vyvážajúcich výrobcov na Ukrajine, platné zostatkové dumpingové rozpätie sa nezmení. 6. UKRAJINA (ii): ASPEKTY ČLÁNKU 11 ODS. 2 6.1. Predbežné poznámky (201) Vyvezené objemy z príslušnej krajiny do EÚ sa neustále znižovali z 29 kt v roku 2002 na 17,2 kt v roku 2005 a takmer na nulu počas OP. (202) Len dvaja ukrajinskí výrobcovia patriaci do tej istej skupiny (skupina Interpipe) sa prihlásili a predložili vyplnený dotazník – verejná akciová spoločnosť Interpipe Novomoskovsk Pipe Production Plant a verejná akciová spoločnosť Interpipe Nizhnedneprovsk Tube Rolling Plant. (203) Bolo zistené, že na Ukrajine pôsobí minimálne ďalších 7 výrobcov. Na základe informácií dostupných pre Komisiu predstavuje skupina Interpipe približne 26 % ukrajinskej výroby. Za týchto podmienok sa úroveň spolupráce považovala za veľmi nízku. 6.2. Dumping dovozu počas obdobia prešetrovania (204) Jediný spolupracujúci ukrajinský výrobca počas OP vyvážal do Spoločenstva zanedbateľné množstvo. Veľmi nízka úroveň ukrajinského vývozu príslušného výrobku do Spoločenstva nebola reprezentatívna a preto neposkytovala spoľahlivý a zmysluplný základ na určenie toho, či dumping pokračuje. Preto sa považovalo za vhodné, aby bola v tomto prípade analýza založená na pravdepodobnosti opätovného výskytu dumpingu v prípade ukončenia opatrení. 6.3. Vývoj dovozu v prípade zrušenia opatrení 6.3.1. Predbežné poznámky (205) Ako je zdôraznené v odôvodnení 203, prešetrovaním sa preukázalo, že počas OP bolo na Ukrajine minimálne 7 výrobcov príslušného výrobku a len jedna skupina spolupracovala pri prešetrovaní. (206) Skúmalo sa, do akej miery sa môžu použiť údaje od tejto jednej spolupracujúcej ukrajinskej skupiny na účely analyzovania pravdepodobného celkového vývoja vývozu z Ukrajiny a konkrétnejšie tiež ako referenčnú hodnotu, pokiaľ ide o ukazovatele domácich a vývozných cien, nákladov, výrobných kapacít a využitia kapacity. (207) Informácie týkajúce sa zásob, výrobného objemu a kapacity, ktoré spoločnosť poskytla, sa použili spolu s údajmi z podnetu s cieľom stanoviť výrobný objem a kapacitu ukrajinských výrobcov. (208) Vzhľadom na tieto skutočnosti sa pri posudzovaní pravdepodobného vplyvu v prípade zrušenia opatrení zohľadnili nasledujúce faktory. 6.3.2. Výroba, nevyužité kapacity a pravdepodobnosť, že sa tieto kapacity nasmerujú do Spoločenstva (209) Na základe informácií dostupných pre Komisiu bolo stanovené, že výrobná kapacita príslušného výrobku na Ukrajine presahuje 400 kt ročne. (210) Keďže neexistuje dôkaz o tom, že by táto kapacita mohla byť absorbovaná narastajúcim domácim predajom, predajom do iných tretích krajín alebo výrobou výrobkov iných než príslušný výrobok, usudzuje sa, že v prípade ukončenia platnosti opatrení by značné voľné kapacity boli pravdepodobne nasmerované do Spoločenstva najmä z dôvodu atraktívnosti Spoločenstva ako vývozného trhu. Toto ďalej potvrdzuje značná voľná kapacita, ktorá existuje v skupine Interpipe. (211) Vzhľadom na to, že trh Spoločenstva je jedným z najväčších na svete, jeho celková veľkosť ho robí atraktívnym pre ktoréhokoľvek ukrajinského vyvážajúceho výrobcu príslušného výrobku. (212) Je potrebné pripomenúť, že skupina Interpipe dodáva zvitky z Ukrajiny do výrobného podniku Mogilev v Bielorusku, ktorý spracováva tento výrobok za poplatok na príslušný výrobok, ktorý potom švajčiarska dcérska spoločnosť Interpipe predáva do Spoločenstva. V priebehu celého procesu si Interpipe zachováva vlastníctvo výrobku. Ako bolo uvedené, zistilo sa, že tento vývoz bol dumpingový. Keďže sa osobitne navrhuje uložiť opatrenia proti Bielorusku, nedá sa vylúčiť, že určitý vývoz realizovaný skupinou z Bieloruska bude namiesto toho pochádzať z Ukrajiny. (213) Vzhľadom na pomerne atraktívnu cenovú úroveň v Spoločenstve s dobre rozvinutými distribučnými kanálmi sa usudzuje, že v prípade chýbajúcich opatrení by vznikla jasná ekonomická motivácia presunúť vývoz z tretích trhov, akými sú Rusko alebo Bielorusko, do Spoločenstva. (214) Celkove sa za týchto podmienok usudzuje, že akékoľvek zvýšenie využitia súčasnej kapacity sa pravdepodobne upriami na vývoz, a to najmä na trh Spoločenstva. 6.3.3. Pravdepodobné cenové úrovne (215) V súvislosti s nízkou spoluprácou a uvedenými informáciami sa usudzuje, že by sa mali potvrdiť tvrdenia uvedené v podnete, pokiaľ ide o pravdepodobnosť opakovaného výskytu dumpingu. Toto podporujú aj ďalšie faktory. (216) Vývozné ceny pre iné tretie krajiny sú na rovnakej úrovni ako úroveň prevažujúcich dovozných cien do Spoločenstva. To by znamenalo, že je pravdepodobné, že vývozné ceny pre tieto iné tretie krajiny sú tiež dumpingové poukazujúc na všeobecnejší model dumpingového správania. (217) Okrem toho, pokiaľ ide o príslušný výrobok, ktorý je vo všeobecnosti skôr homogénny, potenciálni ukrajinskí predajcovia by výrobky ponúkali za prevládajúce ceny ostatných dovozov v Spoločenstve. Ako bolo usúdené v predchádzajúcich odsekoch, dovozné ceny ostatných vyvážajúcich krajín sú všeobecne nízke. Vzhľadom na to, že potenciálne vývozné ceny ukrajinských vyvážajúcich výrobcov pravdepodobne budú musieť odrážať tieto nízke ceny a vzhľadom na štruktúru nákladov na príslušný výrobok, založenú najmä na cenách oceľových zvitkov a zinku, ktoré výrazne rastú na celom svete, je pravdepodobné, že vývozné ceny budú dumpingové na úrovni približne 10,7 %, ako je uvedené v odôvodnení 199. 6.4. Záver (218) Je preto pravdepodobné, že ak by sa povolilo ukončenie platnosti opatrení, značný objem ukrajinského vývozu by sa predával v Spoločenstve za dumpingové ceny. E. ASPEKTY UJMY (Antidumpingové prešetrovanie, preskúmanie pred uplynutím platnosti, predbežné preskúmanie týkajúce sa Turecka) 1. Vymedzenie výrobného odvetvia Spoločenstva a výroby Spoločenstva (219) Bolo zistené, že v rámci Spoločenstva vyrába podobný výrobok 17 spoločností, ktoré spolupracovali pri prešetrovaní a podporovali podnet, a nespolupracovali 2 výrobcovia Spoločenstva. Žiadny výrobca zo Spoločenstva sa neprihlásil a nevzniesol námietky proti prešetrovaniu. (220) Keďže 2 výrobcovia v Spoločenstve nespolupracovali, výroba Spoločenstva bola stanovená na základe informácií predložených v podnete a informácií zhromaždených počas prešetrovania od spolupracujúcich výrobcov. (221) Uvedených 17 spolupracujúcich výrobcov Spoločenstva predstavovalo 95 % celkovej výroby príslušného výrobku v Spoločenstve. Preto sa považovali za výrobcov, ktorí tvoria odvetvie Spoločenstva v zmysle článku 4 ods. 1 základného nariadenia. (222) Vybratí výrobcovia Spoločenstva v prešetrovaní predstavovali počas obdobia prešetrovania približne 67 % výroby podobného výrobku vo výrobnom odvetví Spoločenstva. 1. Spotreba Spoločenstva (223) Spotreba príslušného výrobku na trhu Spoločenstva bola stanovená na z