Správa Komisie rozpočtovému orgánu o zárukách krytých všeobecným rozpočtom - Stav k 31. decembru 2008 {SEK(2009) 1063} /* KOM/2009/0398 v konečnom znení */





[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 30.7.2009 KOM(2009) 398 v konečnom znení SPRÁVA KOMISIE rozpočtovému orgánu o zárukách krytých všeobecným rozpočtom Stav k 31. decembru 2008 {SEK(2009) 1063} OBSAH 1. Úvod a druhy krytých operácií 3 2. Udalosti po poslednej správe z 30. júna 2008 3 3. Údaje o rizikách krytých rozpočtom 4 3.1. Vymedzenie rizika 4 3.2. Riziko spojené s členskými štátmi 5 3.3. Riziko spojené s tretími krajinami 6 3.4. Globálne riziko kryté rozpočtom 7 3.5. Vývoj rizika 7 4. Neplnenie, aktivácia záruk a nedoplatkov rozpočtu 9 4.1. Platby z hotovostných zdrojov 9 4.2. Platby z rozpočtu 9 4.3. Aktivácia Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia 9 5. Garančný fond pre vonkajšie opatrenia 9 5.1. Prostriedky získané späť 9 5.2. Aktíva 10 5.3. Cieľová suma 10 6. Hodnotenie rizík: hospodárska a finančná situácia tretích krajín s najvyššou mierou vystavenia riziku 10 6.1. Ciele 10 6.2. Metódy posudzovania rizika 10 ÚVOD A DRUHY KRYTÝCH OPERÁCIÍ Táto správa sa predkladá na základe článku 130 finančného nariadenia, podľa ktorého je Komisia povinná predkladať Európskemu parlamentu a Rade dvakrát ročne správy o rozpočtových zárukách a súvisiacich rizikách [1]. Túto správu dopĺňa pracovný dokument útvarov Komisie (ďalej len „PDÚK“)[2] obsahujúci podrobné tabuľky a vysvetlivky. Riziká kryté rozpočtom Európskej únie (ďalej len „rozpočet“) vyplývajú z rôznych operácií poskytovania pôžičiek a záruk, ktoré možno rozdeliť do dvoch kategórií: - pôžičky, ktoré poskytujú Európske spoločenstvá na makroekonomické ciele, t. j. pôžičky makrofinančnej pomoci[3] (ďalej len „MFA“) tretím krajinám a v spojení s inštitúciami z Bretton Woods, pôžičky v súvislosti s platobnou bilanciou (ďalej len „PB“) na podporu nečlenským štátom HMÚ čeliacim prechodným ťažkostiam; a - pôžičky na mikroekonomické ciele (pôžičky Euratomu a najmä vonkajšie financovanie Európskej investičnej banky, ďalej len „EIB“[4]). Tieto operácie kryje od roku 1994 Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (ďalej len „fond“)[5], ktorý sa zriadil, okrem iného, s cieľom obmedziť vplyv na rozpočet vyplývajúci zo žiadostí o záruky poskytované z rozpočtu na pôžičky v tretích krajinách (ak sa tretia krajina stala členským štátom, riziko znáša priamo rozpočet). V prípade nedostatku zdrojov vo fonde sa budú tieto prostriedky žiadať z rozpočtu. Nariadenie Rady o zriadení fondu („nariadenie o fonde“)[6], ktoré bolo prijaté v roku 1994, bolo prvý krát zmenené a doplnené v roku 1999. Na základe druhej zmeny a doplnenia nariadenia Rady v roku 2004 sa krytie z fondu ukončí, ak sa tretia krajina stane členským štátom. V roku 2007 sa zmenou a doplnením[7] nariadenia Rady zriadil nový mechanizmus tvorby rezerv fondu. Rozpočtom sa priamo pokrývajú pôžičky členským štátom poskytnuté alebo garantované Spoločenstvom. UDALOSTI PO POSLEDNEJ SPRÁVE Z 30. JÚNA 2008 V druhej polovici roku 2008 sa v rámci makrofinančnej pomoci neuskutočnilo žiadne vyplácanie. Nové vyplácanie pôžičky Euratomu vo výške 22 miliónov USD sa uskutočnilo v októbri 2008. Prvá tranža vo výške 2 000 miliónov EUR pôžičky na platobnú bilanciu poskytnutej Maďarsku sa vyplatila v decembri 2008 (pozri oddiel 3.5). Pokiaľ ide o finančné operácie EIB, celkovú sumu 5 943 miliónov EUR podpísala EIB v rámci všeobecného mandátu na roky 2007 – 2013 (rozhodnutie Rady 2006/1016/ES). Čo sa týka vyplateného objemu, v druhom polroku 2008 sa vyplatila suma 2 052 miliónov EUR, z ktorej sa 643 miliónov EUR vyplatilo v rámci nového všeobecného mandátu na roky 2007 – 2013. Treba poznamenať, že v nadväznosti na opatrenia, ktoré podnikol Parlament, zrušil Súdny dvor 6. novembra 2008 rozhodnutie Rady 2006/1016/ES s odôvodnením, že sa malo prijať na dvojitom právnom základe. Aj keď Súd rozhodnutie zrušil, nariadil, „že jeho účinky sa zachovajú pre finančné operácie Európskej investičnej banky, ktoré budú dohodnuté do nadobudnutia účinnosti, v lehote dvanástich mesiacov od dátumu vyhlásenia tohto rozsudku, nového rozhodnutia prijatého na správnom právnom základe, a to spoločne na základe článkov 179 ES a 181a ES“ . Návrh predložený Európskemu parlamentu a Rade na náhradu zrušeného rozhodnutia Komisia prijala 14. januára 2009 [KOM(910) 2008]. ÚDAJE O RIZIKÁCH KRYTÝCH ROZPOčTOM Vymedzenie rizika Riziko, ktoré znáša rozpočet, je založené na posúdení miery vystavenia riziku a odvíja sa od nesplateného kapitálu a úrokov v súvislosti so zaručenými operáciami. Operácie sa v prípade neplnenia pokryjú z fondu, ak sa týkajú tretích krajín (68 % celkovej nesplatenej sumy garantovanej k 31. decembru 2008), a priamo z rozpočtu, ak sa týkajú členských štátov (pôžičky na projekty alebo v prospech projektov v členských štátoch predstavujú zvyšných 32 % celkovej nesplatenej garantovanej sumy). Veľká časť garantovaných pôžičiek, ktoré sa týkajú členských štátov, je výsledkom nedávnych kôl rozširovania[8] a aktivácie mechanizmu strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva pre členské štáty, ktoré neprijali euro. Na účely tejto správy sa používajú dve metódy hodnotenia rizík, ktoré znáša rozpočet (či už priamo alebo nepriamo cez fond): - Metóda výpočtu celkovej sumy nesplateného kapitálu pre príslušné operácie v stanovený dátum vrátane vzniknutého úroku. Touto metodikou sa vyčísľuje úroveň rizika, ktoré znáša rozpočet k stanovenému dátumu. - Rozpočtový prístup vymedzený ako „ročné riziko znášané rozpočtom“ je založený na výpočte maximálnej sumy, ktorú by muselo Spoločenstvo zaplatiť v danom rozpočtovom roku za predpokladu neplnenia všetkých zaručených pôžičiek[9]. Tabuľka 1: Celkové nesplatené sumy pokryté k 31. decembru 2008 (v miliónoch EUR) | Nesplatený kapitál | Vzniknutý úrok | Spolu | % | Členské štáty* | MFA | 140 | 2 | 142 | 1 % | Euratom | 433 | 8 | 440 | 2 % | PB | 2 000 | 4 | 2 004 | 10 % | EIB | 3 921 | 36 | 3 957 | 19 % | Medzisúčet členské štáty | 6 494 | 50 | 6 544 | 32 % | Tretie krajiny | MFA | 514 | 1 | 515 | 2 % | Euratom | 53 | 7 | 60 | < 1 % | EIB | 13 480 | 129 | 13 609 | 66 % | Medzisúčet tretie krajiny | 14 047 | 137 | 14 184 | 68 % | Spolu | 20 541 | 187 | 20 728 | 100 % | * Toto riziko priamo pokrýva rozpočet, pričom uvedené riziko zahŕňa Bulharsko a Rumunsko s ohľadom na ich vstup do EÚ 1. 1. 2007. | V tabuľkách A1, A2, A3 a A4 v PDÚK sú podrobnejšie informácie o týchto nesplatených sumách, najmä pokiaľ ide o stropy, vyplatené sumy alebo záručné sadzby. V porovnaní so stavom k 30. júnu 2008 sa celková nesplatená suma kapitálu a úrokov krytých rozpočtom zvýšila o 3 627 miliónov EUR na 20 728 miliónov EUR (pozri oddiel 3.5 ďalej). Riziko spojené s členskými štátmi Súčasné riziká spojené s členskými štátmi vyplývajú z pôžičiek poskytnutých pred vstupom do EÚ a pred aktiváciou nástroja platobnej bilancie koncom roka 2008. V roku 2009 bude rozpočet znášať maximálne riziko súvisiace s členskými štátmi vo výške 802 miliónov EUR. V tabuľke 2 sa uvádza, že Rumunsko a Česká republika sa medzi členskými štátmi nachádzajú na prvom, resp. druhom mieste, pokiaľ ide o ich nesplatenú sumu. Tabuľka 2: Poradie členských štátov podľa ich rizikovej angažovanosti v súvislosti s maximálnym rizikom znášaným rozpočtom v roku 2009 (v miliónoch EUR) | Poradie | Krajina | 2009 | % | 1 | Rumunsko | 264,5 | 33,0 % | 2 | Česká republika | 144,3 | 18,0 % | 3 | Bulharsko | 96,1 | 12,0 % | 4 | Maďarsko | 93,7 | 11,7 % | 5 | Poľsko | 85,8 | 10,7 % | 6 | Slovenská republika | 66,2 | 8,3 % | 7 | Slovinsko | 26,2 | 3,3 % | 8 | Cyprus | 9,5 | 1,2 % | 9 | Lotyšsko | 7,3 | 0,9 % | 10 | Litva | 6,4 | 0,8 % | 11 | Estónsko | 1,0 | 0,1 % | 12 | Malta | 0,7 | 0,1 % | Spolu | 801,8 | 100,0 % | Riziko spojené s členskými štátmi sa týka všetkých pôžičiek poskytnutých pred ostatnými dvoma rozširovaniami, pričom posledná pôžička má splatnosť v roku 2038. Riziko spojené s tretími krajinami V roku 2009 bude fond znášať maximálne riziko spojené s tretími krajinami vo výške 1 494 miliónov EUR. Nižšie sa uvádza desať krajín s najväčšou celkovou nesplatenou sumou. Predstavujú 79 % rizika, ktoré fond znáša v roku 2009. Hospodárska situácia týchto krajín – ako aj Čiernej Hory, Gruzínska a Ukrajiny – je rozanalyzovaná a opísaná v PDÚK. Tabuľka 3: Poradie 10 najdôležitejších tretích krajín podľa ich rizikovej angažovanosti v súvislosti s maximálnym rizikom znášaným fondom v roku 2009 (v miliónoch EUR) | Poradie | Krajina | 2009 | % celkového maximálneho rizika | 1 | Turecko | 293,4 | 19,6 % | 2 | Egypt | 208,7 | 14,0 % | 3 | Maroko | 137,1 | 9,2 % | 4 | Tunisko | 131,2 | 8,8 % | 5 | Juhoafrická republika | 115,2 | 7,7 % | 6 | Brazília | 80,8 | 5,4 % | 7 | Libanon | 70,6 | 4,7 % | 8 | Srbsko | 57,0 | 3,8 % | 9 | Jordánsko | 45,8 | 3,1 % | 10 | Sýria | 35,6 | 2,4 % | Spolu za všetkých 10 krajín | 1 175,3 | 78,7 % | Fond pokrýva zaručené pôžičky 57 krajín, ktorých splatnosť siaha až do roku 2038. Podrobné údaje za každú krajinu sú uvedené v tabuľke A2 v PDÚK. Globálne riziko kryté rozpočtom Rozpočtom sa bude v roku 2009 celkovo pokrývať suma 2 296 miliónov EUR, čo predstavuje sumy splatné v priebehu tohto obdobia, z čoho 35 % sú sumy splatné členskými štátmi (pozri tabuľku A2 v PDÚK). Vývoj rizika - Nástroj platobnej bilancie Celkové riziko vo vzťahu k členským štátom sa v roku 2008 zvýšilo po aktivácii mechanizmu strednodobej finančnej pomoci Spoločenstva (mechanizmus platobnej bilancie, „PB“). Tento finančný nástroj umožňuje poskytovanie pôžičiek jednému alebo viacerým členským štátom, ktoré ešte neprijali euro a ktoré majú ťažkosti so svojou bilanciou platieb alebo im takéto ťažkosti vážnym spôsobom hrozia. Dňa 2. decembra 2008[10] bol strop pre maximálnu výšku pôžičiek poskytovaných členským štátom mimo eurozóny v rámci nástroja PB zvýšený z 12 miliárd EUR na 25 miliárd EUR. Prvá pôžička pre Maďarsko vo výške 6 500 miliónov EUR sa poskytla a podpísala v druhom polroku 2008[11]. Jedna tranža vo výške 2 000 miliónov EUR sa vyplatila v decembri 2008. Ďalšia tranža vo výške 2 000 miliónov EUR sa vyplatila v marci 2009. V priebehu roka 2009 sa plánuje vyplatenie dvoch ďalších tranží v celkovej výške 2 500 miliónov EUR. Druhá pôžička Lotyšsku sa poskytla začiatkom roka 2009[12] do výšky 3 100 miliónov EUR. Pôžička sa vyplatí v roku 2009 v niekoľkých tranžiach. Dňa 18. mája 2009[13] sa limit na nesplatenú sumu, ktorý sa má poskytnúť členským štátom mimo eurozóny, zvýšil z 25 miliárd EUR na 50 miliárd EUR: - Pôžičky v rámci makrofinančnej pomoci Pôžičky MFA pre tretie krajiny podliehajú individuálnemu rozhodovaniu Rady. Finančnú pomoc poskytnutú na základe rozhodnutia Rady 2007/860/ES z 10. decembra 2007 o poskytnutí makrofinančnej pomoci Libanonu tvoria pôžičky vo výške 50 miliónov EUR a granty vo výške do 30 miliónov EUR. Pôžičková časť pomoci sa vyplatí v roku 2009 v dvoch rovnakých tranžiach. - Pôžičky Euratomu Pôžičky Euratomu členským štátom alebo niektorým oprávneným nečlenským krajinám (Ruská federácia, Arménsko, Ukrajina) sú ohraničené stropom vo výške 4 miliardy EUR, z čoho sa už použilo asi 85 %. Zostávajúca suma predstavuje asi 600 miliónov EUR. Podľa jestvujúcej dohody o pôžičke z roku 2004 sa spoločnosti Energoatom na Ukrajine (suma v EUR zodpovedajúca 83 miliónom USD v úverovej dohode) 10. októbra 2008 vyplatila nová tranža vo výške 22 miliónov USD. - Úvery od EIB Platnosť predchádzajúceho všeobecného mandátu EIB sa skončila 31. júla 2007. K tomuto dátumu boli podpísané zmluvy, ktoré predstavujú 98 % celkového stropu v rámci tohto mandátu (20 060 miliónov EUR – pozri tabuľku A5 v PDÚK). K 31. decembru 2008 ostávalo v rámci tohto mandátu vyplatiť celkovú sumu 5 307 miliónov EUR, ktoré by sa mali vyplatiť do 10 rokov od skončenia mandátu, pretože koncom tohto obdobia prestáva platiť záruka Spoločenstva[14]. Najdôležitejšou položkou, ktorá bude mať v budúcnosti vplyv na rozpočtové riziko, je záruka Spoločenstva poskytnutá EIB v rámci nového všeobecného mandátu na roky 2007 – 2013. Táto záruka Spoločenstva je obmedzená na 65 % celkovej výšky vyplatených úverov a záruk poskytnutých v rámci finančných operácií EIB, mínus uhradené sumy a plus všetky príslušné sumy, s maximálnym stropom 27 800 miliónov EUR[15]. V rámci tohto mandátu bola k 31. decembru 2008 podpísaná celková suma 5 943 miliónov EUR, z ktorej k tomuto dátumu zostalo nevyplatených 5 053 miliónov EUR (pozri tabuľku A6 v PDÚK). NEPLNENIE, AKTIVÁCIA ZÁRUK A NEDOPLATKOV ROZPOčTU Platby z hotovostných zdrojov Komisia čerpá z vlastných hotovostných zdrojov, aby sa predišlo oneskoreniu a následným nákladom na splácanie jej pôžičkových operácií v prípade, že dlžník mešká so splátkami Komisii[16]. Platby z rozpočtu V rámci rozpočtového článku 01 04 01 „Záruky Európskeho spoločenstva za pôžičky“ sa nepožadovali žiadne rozpočtové prostriedky, keďže v druhom polroku 2008 sa nezaznamenalo žiadne neplnenie. Aktivácia Garančného fondu pre vonkajšie opatrenia V prípade, že sa príjemca (tretie krajiny) pôžičky poskytnutej alebo zaručenej Spoločenstvom oneskorí s platbou, garančný fond bude vyzvaný, aby kryl nesplatenú splátku v lehote troch mesiacov od dátumu splatnosti platby[17]. Počas druhého polroka 2008 nebola fondu adresovaná žiadna výzva. GARANčNÝ FOND PRE VONKAJšIE OPATRENIA Prostriedky získané späť Dňa 12. decembra 2008 sa spätne získal sankčný úrok od Argentínskej republiky vo výške 1 448 433,44 USD. K 31. decembru 2008 fond neevidoval žiadne nedoplatky, ktoré sa majú získať späť. Aktíva K 31. decembru 2008 predstavovali čisté aktíva[18] fondu sumu 1 182 717 413 EUR. Cieľová suma Fond musí dosiahnuť vhodnú úroveň (cieľovú sumu) stanovenú na 9 % celkových nesplatených kapitálových záväzkov vyplývajúcich z každej operácie, plus vzniknutý úrok. Pomer medzi zdrojmi fondu (1 182 717 413 EUR) a nesplatenými kapitálovými záväzkami[19] (14 183 712 379 EUR) v zmysle nariadenia o fonde sa mierne zvýšil z 8,29 % k 30. júnu 2008 na 8,34 % k 31. decembru 2008. Ku koncu roka 2008 boli zdroje fondu nižšie než cieľová suma. Podľa nových pravidiel tvorby rezerv, ktoré Rada prijala 30. januára 2007[20], sa vytvorená rezerva vo výške 93 100 000 EUR vložila do predbežného návrhu rozpočtu na rok 2010. Táto suma sa do fondu prevedie z rozpočtu v januári 2010. HODNOTENIE RIZÍK: HOSPODÁRSKA A FINANčNÁ SITUÁCIA TRETÍCH KRAJÍN S NAJVYššOU MIEROU VYSTAVENIA RIZIKU Ciele V predchádzajúcich oddieloch tejto správy sú poskytnuté informácie o kvantitatívnych aspektoch rizika, ktoré znáša rozpočet. Mala by sa však posúdiť aj kvalita rizík, ktoré závisia od druhu operácie a bonity dlžníkov (pozri oddiel 3.3 vyššie). Metódy posudzovania rizika Posudzovanie rizík v tejto správe vychádza z informácií o hospodárskej a finančnej situácii, ratingoch a iných známych skutočnostiach krajín, ktoré dostali zaručené pôžičky. Toto posúdenie nezahŕňa odhady očakávaných strát a spätne získaných prostriedkov, na ktoré sa prirodzeným spôsobom viaže vysoká miera neistoty. V ukazovateľoch rizikovosti krajín zahrnutých do tabuliek v PDÚK sa uvádza vývoj rizika platobnej neschopnosti. Táto analýza sa v oddiele 2 PDÚK uvádza pre krajiny, ktoré predstavujú v roku 2009 pre rozpočet najvyššiu mieru rizika, a pre krajiny, ktoré sú priamo vystavené riziku v súvislosti s rozpočtom Spoločenstva (pôžičky MFA a Euratomu). [1] Správy KOM(2009) 68 a SEK(2009) 159 tvoria predchádzajúcu správu o zárukách krytých rozpočtom k 30. júnu 2008. [2] SEK(2009) 1063. [3] MFA môže mať aj podobu grantov tretím krajinám. Viac informácií o MFA možno nájsť v správach Komisie KOM(2008) 590 a SEK(2008) 2504. [4] Čísla týkajúce sa mandátov EIB sa uvádzajú v tabuľke A1 a odkazy na právne základy sa uvádzajú v tabuľke A4 v PDÚK. [5] Posledná správa o činnosti fondu je k dispozícii v KOM(2006) 695 „Súhrnná správa o činnosti garančného fondu“ a v priloženom pracovnom dokumente útvarov Komisie [SEK(2006) 1460]. [6] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 2728/94 z 31. októbra 1994, ktorým sa zriaďuje Garančný fond pre vonkajšie opatrenia (Ú. v. ES L 293, 12.11.1994, s. 1). [7] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 89/2007 z 30. januára 2007 (Ú. v. EÚ L 22, 31.1.2007, s. 1.) [8] Podľa tretieho odseku článku 1 nariadenia o fonde, ak sa krajina stane členským štátom, rizikovosť pôžičiek sa prenáša z fondu na rozpočet. [9] Na účely tohto výpočtu sa predpokladá, že neplnenie pôžičiek sa nezrýchľuje, to znamená, že sa zohľadňujú len splatné splátky (pozri tiež oddiel 1 PDÚK). [10] Nariadenie Rady (ES) č. 1360/2008 z 2. decembra 2008, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [11] Rozhodnutie Rady 09/102/ES zo 4. novembra 2008. [12] Rozhodnutie Rady 09/290/ES z 20. januára 2009. [13] Nariadenie Rady (ES) č. 431/2009 z 18. mája 2009, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 332/2002, ktorým sa zavádza systém strednodobej finančnej pomoci pre platobné bilancie členských štátov. [14] Pozri článok 1.06 preformulovanej a zmenenej a doplnenej záručnej zmluvy podpísanej medzi ES a EIB 30. augusta/2. septembra 2005. [15] Táto suma sa skladá zo základného stropu v pevne stanovenej maximálnej výške 25 800 miliónov EUR a voliteľného mandátu vo výške 2 000 miliónov EUR, o ktorom má rozhodnúť Rada. [16] Pozri článok 12 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 z 22. mája 2000, ktorým sa vykonáva rozhodnutie 94/728/ES, Euratom o systéme vlastných zdrojov Spoločenstiev. [17] Podrobnejšie informácie sa nachádzajú v oddiele 1.4.3 v PDÚK. [18] Celkové aktíva fondu mínus vzniknuté záväzky (poplatky EIB a poplatky za audit). [19] Vrátane vzniknutých úrokov. [20] Nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 89/2007 z 30. januára 2007 (Ú. v. EÚ L 22, 31.1.2007, s. 1.)