Hospodárska politika v rokoch 2021 a 2022 musí zostať podporná. V budúcnosti, keď to dovolia hospodárske podmienky, by sa politiky mali opäť zamerať na minimalizovanie strednodobých dôsledkov krízy. Vykonávanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti prispeje k zvýšeniu potenciálneho rastu a zamestnanosti, a tým aj k zníženiu nerovnováh. V počiatočných štádiách krízy a počas obmedzenia pohybu boli opatrenia v oblasti podpory politík výrazne zamerané na zabránenie stratám pracovných miest a konkurzom. To pomohlo predísť hlbokým a dlhodobým následkom na európskych hospodárstvach. Cielené podporné opatrenia by v budúcnosti mali pomôcť životaschopným, ale aj tak zraniteľným firmám prispôsobiť svoje obchodné modely. Zameranie podpory by sa malo postupne presunúť na budovanie kapacít so zvýšeným dôrazom na odbornú prípravu, vývoj zručností, výskum a inovácie, podporu pri vytváraní kvalitných pracovných miest a zmenu pracovného miesta. Z mechanizmu sa teda budú podporovať investície a reformy, ktoré posilňujú potenciálny rast a zamestnanosť členských štátov. V dôsledku toho bude pomer verejných investícií k HDP v rokoch 2021 a 2022 v Únii najvyšší za viac než desaťročné obdobie. V aktualizovanej novej európskej priemyselnej stratégii sa stanovuje rámec na urýchlenie obnovy Európy a prechod na čistejší, digitálnejší a odolnejší hospodársky a priemyselný model, ako aj vybudovanie odolnejšieho jednotného trhu.

Riziká spojené s prognózami rastu sú vo všeobecnosti celkovo vyvážené. Kým však bude hospodárstvo EÚ a celého sveta ohrozovať pandémia, pretrvá zvýšená neistota. Napriek pokroku pri očkovacích kampaniach je prognóza z epidemiologickej a hospodárskej perspektívy naďalej vystavená značným rizikám. Vývoj pandémie a efektívnosť a účinnosť očkovacích programov by sa mohli ukázať lepšie alebo horšie, než sa predpokladalo, čo by si vyžiadalo odlišnú úroveň obmedzení činnosti. Hospodársky rast by takisto mohol byť slabší, než sa očakávalo, keby sa podpora politík zrušila príliš skoro. Jej oneskorené zrušenie by zasa mohlo zvýšiť neopodstatnené vedľajšie účinky a odsunúť prechod na udržateľnejšie a nadčasovejšie hospodárstvo. Na druhej strane, po niekoľkých štvrťrokoch potlačenej spotreby a zvyšovania miery úspor by prognózy mohli podceniť sklon domácností k zvýšeniu spotreby. Obnova mimo EÚ by takisto mohla byť výraznejšia, než sa očakáva v súčasnosti.

Vplyv krízy na sociálne skupiny, sektory a regióny bol nerovnomerný; najviac zasiahnuté boli najzraniteľnejšie skupiny. Neúmerne zasiahnutí boli mladí ľudia, ženy, nízkokvalifikovaní pracovníci, migranti, osoby so zdravotným postihnutím, pracovníci s dočasnými zmluvami alebo osoby v neštandardných formách zamestnania, ale aj samostatne zárobkovo činné osoby. Túto situáciu zhoršilo aj to, že boli vážne zasiahnuté podniky poskytujúce služby, najmä v priemyselných ekosystémoch, ako je cestovný ruch, kultúra a kreatívne činnosti. Zatiaľ čo podpora príjmov a záchranné sociálne siete zabránili rozsiahlemu poklesu príjmov domácností, kríza spôsobená pandémiou COVID-19 odhalila medzery v prístupe ku sociálnej ochrane a poukázala na dôležitosť upevňovania odolnosti. V tomto ohľade väčšina členských štátov posilnila existujúce schémy, rozšírila ich pokrytie a dočasne uvoľnila podmienky ich oprávnenosti, pričom stále existuje priestor na posilnenie sociálnej ochrany pre všetkých udržateľným spôsobom.

Vďaka opatreniam prijatým na úrovni EÚ a na národnej úrovni bol vplyv pandémie na európske trhy práce obmedzený. V čase vypuknutia pandémie sa na európskom trhu práce končil šiesty rok expanzie, pričom bolo zamestnaných viac ako 209 miliónov ľudí a miera nezamestnanosti bola v štvrtom štvrťroku 2019 na úrovni 6,5 %. O rok neskôr zamestnanosť klesla o 3 milióny a miera nezamestnanosti sa zvýšila na 7,2 %. V porovnaní s rozsahom otrasu boli straty pracovných miest obmedzené. Na zmiernenie vplyvu členské štáty zaviedli širokú škálu opatrení na udržanie pracovných miest, ako napríklad režimy skráteného pracovného času a dočasné nútené dovolenky svojich zamestnancov, ktorými podporili až 32 miliónov európskych pracovných miest. Takýto výsledok sa podarilo dosiahnuť vďaka financovaniu EÚ vrátane dočasnej podpory na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (nástroj SURE) a Investičnej iniciatívy v reakcii na koronavírus (CRII). Doteraz sa v rámci nástroja SURE poskytli 19 členským štátom pôžičky vo výške viac ako 90 miliárd EUR na podporu 25 až 30 miliónov ľudí a 1,5 až 2,5 milióna firiem.

Hospodárstvo EÚ sa má výrazne oživiť. Prísne opatrenia na zamedzenie šírenia pandémie COVID-19 od minulej jesene spôsobili, že sa hospodárstvo EÚ dostalo do recesie. Keďže tieto opatrenia sa postupne uvoľňujú a očkovanie napreduje, vo všetkých členských štátoch EÚ sa očakáva zvýšenie aktivity a jej zrýchlenie v druhej polovici roka 2021, v čom sa takisto odrazí rastový impulz vyplývajúci z vykonávania národných plánov obnovy a odolnosti. Rýchlosť obnovy v jednotlivých členských štátoch a regiónoch bude rôzna. Predpokladá sa, že všetky členské štáty EÚ dosiahnu predkrízovú úroveň štvrťročnej produkcie do konca roku 2022.

V Akčnom pláne na realizáciu Európskeho piliera sociálnych práv sa stanovujú konkrétne kroky na posilnenie sociálneho rozmeru naprieč všetkými politikami Únie a tento plán pomôže zabezpečiť inkluzívnu obnovu . Na sociálnom samite v Porte 7. – 8. mája 2021 lídri EÚ uznali Európsky pilier sociálnych práv za základný prvok obnovy a v Portskom vyhlásení zdôraznili svoje odhodlanie prehĺbiť jeho uplatňovanie na úrovni EÚ a na národnej úrovni. Posilní sa tým úsilie Únie o digitálnu, zelenú a spravodlivú transformáciu a prispeje sa k dosiahnutiu stúpajúcej sociálnej a hospodárskej konvergencie, riešeniu demografickej výzvy a zabezpečeniu rovnakých príležitostí pre všetkých. Tri nové hlavné ciele EÚ a doplňujúce čiastkové ciele, ktoré sa majú dosiahnuť do roku 2030 v oblastiach zamestnanosti, zručností a sociálneho začlenenia, budú podporovať pokrok smerom k silnej sociálnej Európe . Okrem toho pokrok v uplatňovaní zásad sociálneho piliera pomôže monitorovať revidovaný sociálny prehľad ako súčasť rámca koordinácie politík v kontexte európskeho semestra. Lídri EÚ zároveň ocenili spoločný návrh európskych sociálnych partnerov týkajúci sa alternatívneho súboru ukazovateľov na meranie hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho pokroku, ktorý by doplnil HDP ako meradlo prosperity z hľadiska inkluzívneho a udržateľného rastu.

K zlepšeniu výhľadu prispieva od jesene prelomový vývoj vakcín a začatie hromadného očkovania v Európe. EÚ je na dobrej ceste k dosiahnutiu cieľa zaočkovať do júla tohto roku 70 % všetkých dospelých . Podľa hospodárskej prognózy Komisie z jari 2021 hospodárstvo EÚ dosiahne predkrízovú úroveň štvrťročnej produkcie v priebehu roka 2021, pričom by vo všetkých členských štátoch malo dôjsť k oživeniu hospodárskej činnosti. Po klesajúcom trende posledných rokov môže kríza spôsobená pandémiou COVID-19 viesť k zvýšeniu rizík pre makroekonomickú stabilitu. Na riešenie týchto rizík a na odvrátenie prehlbovania rozdielov bude rozhodujúca silná koordinácia a účinné nasadenie všetkých politických nástrojov EÚ.

3.Zavádzanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti

Kľúčom k podpore obnovy je urýchlené vykonávanie národných plánov obnovy a odolnosti v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, ktoré zároveň majú viesť naše hospodárstva a spoločnosti k väčšej udržateľnosti, inkluzívnosti, odolnosti a pripravenosti na zelenú a digitálnu transformáciu. V rámci mechanizmu, ktorý nadobudol účinnosť 19. februára 2021, sa počas budúcich 6 rokov sprístupní 312,5 miliardy EUR v grantoch a až do 360 miliárd EUR v pôžičkách na podporu reforiem a investícií vo všetkých členských štátoch. Mechanizmus teda bude pre všetky členské štáty predstavovať bezprecedentnú príležitosť riešiť kľúčové štrukturálne výzvy a investičné potreby, pričom bude zahŕňať zelenú a digitálnu transformáciu.

Komisia intenzívne spolupracovala so všetkými členskými štátmi a podporovala ich pri navrhovaní ambicióznych plánov obnovy a odolnosti. V plánoch by sa mali navrhnúť investície a reformy, ktoré odzrkadľujú výzvy a okolnosti špecifické pre každý členský štát založené na dôkladnej analýze a výzvach identifikovaných za posledné roky v kontexte európskeho semestra. Tieto plány budú formovať program reforiem a investícií v členských štátoch na nadchádzajúce roky. Na zabezpečenie účinného vykonávania a dlhodobého vplyvu je rozhodujúca spoluzodpovednosť členských štátov a zapojenie všetkých príslušných zainteresovaných strán. Preto sa členské štáty dôrazne nabádajú, aby počas celého procesu konzultovali s miestnymi a regionálnymi orgánmi, sociálnymi partnermi, organizáciami občianskej spoločnosti, podnikmi, mládežníckymi organizáciami a iným príslušnými zainteresovanými stranami v súlade s ich vnútroštátnym právnym poriadkom. Súčasťou každého národného plánu musí byť zhrnutie týchto konzultácií spolu s údajmi o tom, ako sa vstupy týchto zainteresovaných strán premietli do plánu.

Zatiaľ predložilo plán 23 členských štátov a ďalšie plány sa očakávajú v nadchádzajúcich dňoch . Po tom, ako Komisia dokončí posúdenie týchto plánov, bude mať Rada jeden mesiac na ich schválenie, čím pripraví cestu na prvé vyplácanie ako predbežné financovanie v rámci Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti.

Očakáva sa, že plány obnovy a odolnosti, ktoré boli predložené alebo ktoré sa pripravujú, významne prispejú k šiestim pilierom uvedeným v nariadení. Ako sa vyžaduje v nariadení, každý plán bude musieť komplexným a primerane vyrovnaným spôsobom prispieť k oblastiam politiky európskeho významu rozdelených do šiestich pilierov: zelená transformácia; digitálna transformácia; inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast, produktivita a konkurencieschopnosť; sociálna a územná súdržnosť; zdravie, hospodárska, sociálna a inštitucionálna odolnosť a politiky pre budúcu generáciu, deti a mládež. Komisia vo všeobecnosti očakáva, že výrazný podiel výdavkov v plánoch bude súvisieť s klímou a digitalizáciou, ako aj s opatreniami prispievajúcimi k sociálnej a územnej súdržnosti a odolnosti. Komisia takisto očakáva významné reformy a investície, ktoré sa týkajú uvedených oblastí politík a pomôžu zabezpečiť komplexné riešenie všetkých šiestich pilierov, ako napríklad opatrenia na zvýšenie digitálnych zručností a uzavretie medzier v oblasti prepojiteľnosti s cieľom posilniť digitálnu transformáciu, podporiť súdržnosť a priniesť prospech pre MSP.

Kombinovaním fondov z nástroja obnovy NextGenerationEU a nového viacročného finančného rámca sa v rámci financovania EÚ v rokoch 2021 – 2027 poskytne 1,8 bilióna EUR. Z nástroja NextGenerationEU sa poskytne 750 miliárd EUR na naštartovanie obnovy prostredníctvom osobitných programov (Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti, REACT-EU, Fond na spravodlivú transformáciu, rozvoj vidieka, Program InvestEU, rescEU a Horizont Európa). Napríklad Program InvestEU spája rôzne finančné nástroje na podporu investícií v EÚ prostredníctvom záruky poskytnutej z rozpočtu EÚ vo výške 26,2 miliardy EUR. Očakáva sa, že Program InvestEU zmobilizuje počas budúcich siedmich rokov viac ako 370 miliárd EUR dodatočných investícií. Fondy z nástroja NextGenerationEU sú doplnením sumy 1,074 bilióna EUR z rozpočtu EÚ na roky 2021 – 2027. V rámci toho je politika súdržnosti s finančnou silou 338,6 miliardy EUR zameraná na podporu stratégií dlhodobejšieho rozvoja členských štátov prostredníctvom investícií.

4.Koordinácia fiškálnych politík

Koordinácia národných fiškálnych politík je pre podporu obnovy aj naďalej rozhodujúca. Celkové zámery fiškálnej politiky by vzhľadom na štátne rozpočty a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti mali v rokoch 2021 a 2022 zostať podporné. Fiškálna politika by mala byť naďalej aktívna a náležite sa prispôsobiť vyvíjajúcej sa situácii, pričom by sa malo zabrániť predčasnému zrušeniu fiškálnej podpory. Po znížení zdravotných rizík by sa fiškálne opatrenia mali postupne zamerať na cielenejšie opatrenia, ktoré podporujú odolnú a udržateľnú obnovu. Napokon, vzhľadom na to, že v druhej polovici roku 2021 sa očakáva postupná normalizácia hospodárskej činnosti, fiškálne politiky členských štátov by sa mali v roku 2022 stať diferencovanejšími, a to s prihliadnutím na stav obnovy, fiškálnu udržateľnosť a potrebu znížiť hospodárske, sociálne a územné rozdiely. Po rozbehnutí obnovy by fiškálna politika mala uprednostňovať vyššie verejné a súkromné investície a podporovať prechod na zelené a digitálne hospodárstvo.

Všeobecná úniková doložka Paktu stability a rastu sa bude uplatňovať naďalej aj v roku 2022 a očakáva sa, že od roku 2023 bude deaktivovaná. Všeobecná úniková doložka umožnila členským štátom prijať veľmi rozsiahle výdavkové a príjmové opatrenia na minimalizovanie hospodárskeho a sociálneho vplyvu pandémie. Takisto im umožnila, aby flexibilnejšie koordinovali svoje fiškálne politiky. Ako sa uvádza v oznámení z 3. marca 2021, rozhodnutie o deaktivácii všeobecnej únikovej doložky by sa malo prijať po celkovom posúdení stavu hospodárstva na základe kvantitatívnych kritérií, pričom kľúčovým kvantitatívnym kritériom by mala byť úroveň hospodárskej činnosti v EÚ alebo eurozóne v porovnaní s predkrízovou úrovňou. Na základe prognózy Komisie z jari 2021 sa predpokladá, že predkrízová hospodárska činnosť (koniec roku 2019) by sa v EÚ ako celku mala dosiahnuť približne v štvrtom štvrťroku 2021 a v eurozóne v prvom štvrťroku 2022. Na základe tejto prognózy sú splnené podmienky na pokračovanie v uplatňovaní všeobecnej únikovej doložky v roku 2022 a jej deaktiváciu v roku 2023. Situácia v jednotlivých krajinách sa bude zohľadňovať aj po deaktivácii všeobecnej únikovej doložky.

V roku 2022 musia byť zámery fiškálnej politiky vyplývajúce z národných rozpočtov a Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti naďalej podporné. Výdavky financované z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti poskytnú v roku 2022 a nadchádzajúcich rokoch významný fiškálny impulz. Výdavky financované z nenávratnej podpory umožnia financovať vysokokvalitné investičné projekty a pokryť náklady na reformy na zvýšenie produktivity bez toho, aby vznikol vyšší deficit a dlh. Členské štáty by mali využívať financovanie z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti, čo následne prispeje k podpore hospodárskej obnovy, upevneniu vyššieho potenciálneho rastu a postupne aj k zlepšeniu ich východiskovej fiškálnej pozície. Členské štáty s nízkym dlhom by mali predovšetkým sledovať podporné zámery fiškálnej politiky vrátane impulzu poskytnutého Mechanizmom na podporu obnovy a odolnosti. Členské štáty s vysokým dlhom by mali využívať Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti na financovanie dodatočných investícií na podporu obnovy a pri tom uplatňovať obozretnú fiškálnu politiku. Členské štáty by mali zachovať investície financované z vnútroštátnych zdrojov. Zároveň by sa mal udržiavať pod kontrolou rast bežných výdavkov financovaných z vnútroštátnych zdrojov a v prípade členských štátov s vysokým dlhom by mal byť obmedzený. To umožní, aby fiškálne opatrenia poskytli maximálnu podporu obnove bez obmedzovania budúcich fiškálnych trajektórií a vytvárania trvalého zaťaženia verejných financií.

V období po roku 2022 by fiškálne politiky mali naďalej zohľadňovať silu obnovy, stupeň hospodárskej neistoty a aspekty fiškálnej udržateľnosti. Keď to hospodárske podmienky umožnia, členské štáty by mali uskutočňovať fiškálnu politiku zameranú na dosiahnutie obozretných strednodobých fiškálnych pozícií a zabezpečenie fiškálnej udržateľnosti v strednodobom horizonte. Členské štáty by zároveň mali zvýšiť investície na posilnenie rastového potenciálu. Vzhľadom na v súčasnosti stále mimoriadne vysoký stupeň neistoty, a to aj pokiaľ ide o vplyv krízy a reforiem a investícií vykonaných prostredníctvom Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti na rastový potenciál, zostávajú tohtoročné usmernenia predovšetkým kvalitatívne. Presnejšie kvantifikované usmernenia na ďalšie roky by mali byť poskytnuté v roku 2022, keď sa stupeň neistoty dostatočne zníži.

Komisia posúdila súlad s kritériami deficitu a dlhu v roku 2020. Keďže aktiváciou všeobecnej únikovej doložky sa nepozastavujú postupy v rámci Paktu stability a rastu, Európska komisia pokračuje vo vykonávaní ročného cyklu fiškálneho dohľadu. Komisia vydala správu [v súlade s článkom 126 ods. 3 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ)], v ktorej posudzuje súlad s kritériami deficitu a dlhu v prípade všetkých členských štátov s výnimkou Rumunska. V tomto kontexte Komisia zohľadnila vysoký stupeň neistoty, dohodnutú reakciu fiškálnej politiky na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 a odporúčania Rady na rok 2021. V analýze, ktorá podľa potreby zohľadňuje všetky závažné faktory, sa uvádza, že kritérium deficitu vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997 splnili tri členské štáty a nesplnilo 23 členských štátov. Dlhové kritérium vymedzené v zmluve a nariadení (ES) č. 1467/1997 nesplnilo 13 členských štátov. Vypuknutie pandémie COVID-19 malo mimoriadny makroekonomický a fiškálny vplyv a spôsobilo výnimočnú neistotu, a to aj pri koncipovaní dôveryhodného smerovania fiškálnej politiky. S prihliadnutím na vysokú neistotu, dohodnutú reakciu fiškálnej politiky na krízu spôsobenú pandémiou COVID-19 a odporúčania Rady z 20. júla 2020 sa Komisia domnieva, že v tejto situácii by sa nemalo prijať rozhodnutie o tom, či sa má na členské štáty uplatniť postup pri nadmernom deficite. V prípade Rumunska, kde sa postup pri nadmernom deficite začal na základe údajov za rok 2019, Komisia odporúča aktualizáciu postupu úprav smerom k náprave nadmerného deficitu v roku 2024. Komisia prehodnotí rozpočtovú situáciu členských štátov na základe hospodárskej prognózy z jesene 2021 a návrhov rozpočtových plánov na rok 2022, ktoré predložili členské štáty eurozóny do 15. októbra 2021.

Jadrom návrhu fiškálnej politiky je kvalita verejných financií. V priebehu roku 2020 všetky členské štáty reagovali veľmi promptne, a to prijatím núdzových opatrení na boj s pandémiou a podporovaním príjmov firiem a domácností. Po znížení zdravotných rizík by sa hospodárska politika mala presunúť z núdzového režimu smerom k cieľom orientovaným na obnovu. Kvalita rozpočtových opatrení by mala zabezpečiť udržateľnú a inkluzívnu obnovu. Členské štáty by mali uprednostňovať investície na posilnenie rastu, najmä na podporu zelenej a digitálnej transformácie. Rozhodujúce je zamerať sa na fiškálne štrukturálne reformy vrátane zvýšenia efektívnosti výdavkov a vysokokvalitného riadenia zdrojov verejných financií. Na strane príjmov sú nevyhnutné aj reformy zamerané na presun daňového zaťaženia z práce na environmentálne dane, ktoré menej narúšajú hospodársku súťaž a bránia škodlivej daňovej súťaži a agresívnemu daňovému plánovaniu. Pomôže to zabezpečiť financovanie priorít verejnej politiky a prispeje k dlhodobej udržateľnosti verejných financií, a to aj posilnením rozsahu pokrytia, primeranosti a udržateľnosti systémov zdravotnej starostlivosti a sociálnej ochrany pre všetkých. Po okamžitej reakcii na krízu v roku 2020 viacero členských štátov obnovilo plány na zlepšenie hodnotenia a preskúmania výdavkov. Posilnenie preskúmania výdavkov prostredníctvom budovania kapacít, zlepšenia riadenia a užšieho prepojenia s rozpočtovým cyklom predstavuje dôležitú reformu v niektorých balíkoch na obnovu hospodárstva. Dôležitejšiu úlohu v rozpočtovom plánovaní zohráva intenzívnejšie hodnotenie politík a väčší dôraz na politické priority. Niektoré členské štáty vyvíjajú aj zelené rozpočtové postupy s cieľom zintenzívniť kroky v oblasti klímy a životného prostredia. Tieto postupy im umožnia posúdiť ekologický obsah ich rozpočtových politík a zabezpečiť súlad verejných výdavkov a príjmov s cieľmi v oblasti životného prostredia. Komisia pokračuje v dialógu a podpore rozvoja a spresňovania postupov, ktoré zlepšujú kvalitu verejných financií.

5.Makroekonomické nerovnováhy v členských štátoch

V prípade 12 členských štátov Komisia identifikovala makroekonomické slabé miesta v súvislosti s nerovnováhami a nadmernými nerovnováhami. Tieto členské štáty boli vybrané na hĺbkové preskúmanie v správe o mechanizme varovania na rok 2021 . V troch členských štátoch naďalej pretrvávajú nadmerné nerovnováhy (Cyprus, Grécko a Taliansko) a v deviatich ďalších štátoch existujú nerovnováhy (Chorvátsko, Francúzsko, Nemecko, Írsko, Holandsko, Portugalsko, Rumunsko, Španielsko a Švédsko) v zmysle postupu pri makroekonomickej nerovnováhe. Zavádzanie Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti bude kľúčom k zníženiu existujúcich makroekonomických nerovnováh, pretože bude podporovať reformy a investície, ktorými sa riešia výzvy identifikované počas predchádzajúcich cyklov semestra.

Hlavné zdroje nerovnováh sú vo veľkej miere rovnaké ako pred rokom, ale riziká sa zvýšili. Zatiaľ čo kríza spôsobená pandémiou COVID-19 v zásade nezmenila povahu nerovnováh členských štátov, spôsobila útlm pri znižovaní týchto nerovnováh a môže zvýšiť riziká pre makroekonomickú stabilitu. Došlo k viditeľnému zvýšeniu verejného a súkromného dlhu, čo možno do veľkej miery vysvetliť nielen recesiou, ale aj politikami na riešenie pandémie a na podporu hospodárstva a obnovy. V niektorých členských štátoch pretrvávajú vysoké prebytky bežného účtu. Viaceré členské štáty s vysokými úrovňami dlhu majú aj nízky potenciálny rast. V takýchto prípadoch bude riešením efektívne využiť mechanizmus na povzbudenie investícií a reforiem zameraných na posilnenie rastu. Po postupnom ukončení podporných opatrení sa môžu problémy so splácaním dlhu premietnuť do nesplácaných úverov. Na rozdiel od toho sa počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 zmiernili niektoré slabé miesta súvisiace s tlakom na nákladovú konkurencieschopnosť.

V tomto štádiu sa revízia klasifikácie nerovnováh nejaví ako opodstatnená. Kríza spôsobená pandémiou COVID-19 môže zvýšiť riziká pre makroekonomickú stabilitu, aj keď nie spôsobom, ktorý by si v tomto štádiu vyžiadal revíziu klasifikácie nerovnováh. Pretrvávajúca vysoká neistota si vyžaduje dôkladné monitorovanie nerovnováh a rizík pre makroekonomickú stabilitu so silným výhľadom do budúcnosti.

·Cyprus, Grécko a Taliansko naďalej čelia nadmernej nerovnováhe súvisiacej s vysokými verejným dlhom a vysokým podielom nesplácaných úverov, a to napriek pokračujúcemu a významnému pokroku v tejto oblasti. Na Cypre a v Grécku ide o kombináciu s vysokým zahraničným dlhom a na Cypre aj s vysokým súkromným dlhom. Potenciálny rast je navyše naďalej príliš nízky na to, aby podnietil znižovanie zadlženosti.