EURÓPSKA KOMISIA V Bruseli24. 9. 2020 COM(2020) 593 final 2020/0265(COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 (Text s významom pre EHP) {SEC(2020) 306 final} - {SWD(2020) 380 final} - {SWD(2020) 381 final}



DÔVODOVÁ SPRÁVA 1.KONTEXT NÁVRHU •Dôvody a ciele návrhu Tento návrh je súčasťou balíka digitálnych financií, ktorý zahŕňa opatrenia na ďalší rozvoj a podporu potenciálu digitálnych financií z hľadiska inovácií a hospodárskej súťaže pri súčasnom zmierňovaní rizík. Je v súlade s prioritami Komisie pripraviť Európu na digitálny vek a vybudovať hospodárstvo pripravené na budúcnosť, ktoré pracuje v prospech ľudí. Balík digitálnych financií zahŕňa novú stratégiu v oblasti digitálnych financií pre finančný sektor EÚ s cieľom zabezpečiť, aby EÚ prijala digitálnu revolúciu a s inovatívnymi európskymi firmami v čele ju poháňala, vďaka čomu získajú európski spotrebitelia a podniky prístup k výhodám digitálnych financií. Okrem tohto návrhu balík obsahuje aj návrh pilotného režimu pre trhové infraštruktúry založené na technológii distribuovanej databázy transakcií (DLT), návrh týkajúci sa digitálnej prevádzkovej odolnosti a návrh na objasnenie alebo zmenu určitých súvisiacich pravidiel EÚ v oblasti finančných služieb. Jednou z identifikovaných prioritných oblastí stratégie je zabezpečiť, aby bol regulačný rámec EÚ pre finančné služby naklonený inováciám a nebránil uplatňovaniu nových technológií. Tento návrh spolu s návrhom o pilotnom režime DLT predstavuje prvé konkrétne opatrenie v tejto oblasti. Kryptoaktíva sú jedným z hlavných spôsobov uplatňovania technológie blockchainu vo finančníctve. Od uverejnenia Akčného plánu Komisie pre finančné technológie v marci 2018 Komisia skúma príležitosti a výzvy, ktoré predstavujú kryptoaktíva. Po prudkom náraste trhovej kapitalizácie kryptoaktív v roku 2017 výkonný podpredseda Dombrovskis v decembri 2017 listom naliehavo vyzval Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) a Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA), aby investorom zopakovali svoje varovania. Komisia v rámci Akčného plánu pre finančné technológie z roka 2018 poverila orgány EBA a ESMA, aby posúdili uplatniteľnosť a vhodnosť existujúceho regulačného rámca EÚ pre finančné služby, pokiaľ ide o kryptoaktíva. V odporúčaní vydanom v januári 2019 sa uvádzalo, že aj keď niektoré kryptoaktíva môžu patriť do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov EÚ, ich účinné uplatnenie na tieto aktíva nie je vždy jednoduché. V odporúčaní sa navyše uviedlo, že ustanovenia v existujúcich právnych predpisoch EÚ môžu brzdiť využívanie DLT. Orgány EBA a ESMA zároveň zdôraznili, že nad rámec právnych predpisov EÚ zameraných na boj proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu väčšina kryptoaktív nepatrí do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov EÚ o finančných službách, a preto sa na ne nevzťahujú okrem iného ani ustanovenia o ochrane spotrebiteľov a investorov a integrite trhu, aj keď zapríčiňujú vznik týchto rizík. Niekoľko členských štátov navyše nedávno prijalo právne predpisy týkajúce sa otázok súvisiacich s kryptoaktívami, čo viedlo k fragmentácii trhu. Nedávno sa objavila relatívne nová podskupina kryptoaktív, tzv. stablecoiny, ktorá prilákala pozornosť verejnosti aj regulačných orgánov z celého sveta. Hoci trh s kryptoaktívami zostáva pomerne malý a v súčasnosti nepredstavuje hrozbu pre finančnú stabilitu, situácia sa môže zmeniť s príchodom „globálnych stablecoinov“, ktoré sa usilujú o širšie prijatie začlenením prvkov zameraných na stabilizáciu ich hodnoty a využívaním sieťových účinkov firiem, ktoré podporujú tieto aktíva. Vzhľadom na tento vývoj a v rámci širšej digitálnej agendy Komisie predsedníčka Ursula von der Leyenová zdôraznila potrebu „spoločného prístupu s členskými štátmi ku kryptomenám, aby sme vedeli, ako čo najlepšie využiť príležitosti, ktoré vytvárajú, a dokázali čeliť novým rizikám, ktoré môžu predstavovať“. Hoci si Komisia a Rada uvedomujú riziká vyplývajúce z kryptomien, v decembri 2019 spoločne vyhlásili, že „sú odhodlané zaviesť rámec, ktorý využije potenciálne príležitosti ponúkané niektorými kryptoaktívami“. Najnovšie Európsky parlament pracuje na správe o digitálnych financiách, ktorá sa osobitne zameriava na kryptoaktíva. S cieľom reagovať na všetky tieto otázky a vytvoriť rámec EÚ, ktorý umožní vznik trhov s kryptoaktívami, ako aj tokenizáciu tradičných finančných aktív a širšie využitie DLT vo finančných službách, budú toto nariadenie sprevádzať ďalšie legislatívne návrhy: Komisia takisto navrhuje objasniť, že súčasné vymedzenie pojmu „finančné nástroje“, ktoré určuje rozsah pôsobnosti smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (MiFID II), zahŕňa finančné nástroje založené na DLT, ako aj pilotný režim pre trhové infraštruktúry DLT pre tieto nástroje. Pilotný režim umožní experimentovanie v bezpečnom prostredí a poskytne argumenty pre prípadné ďalšie zmeny. Tento návrh týkajúci sa kryptoaktív, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy EÚ o finančných službách, ako aj tokenov elektronických peňazí má štyri všeobecné a súvisiace ciele. Prvým cieľom je právna istota. Nato, aby sa trhy s kryptoaktívami mohli v rámci EÚ rozvíjať, je potrebný spoľahlivý právny rámec, ktorý by jasne definoval regulačné zaobchádzanie so všetkými kryptoaktívami, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy o finančných službách. Druhým cieľom je podpora inovácií. Na presadzovanie vývoja kryptoaktív a širšieho využívania DLT je potrebné zaviesť bezpečný a primeraný rámec na podporu inovácií a spravodlivej hospodárskej súťaže. Tretím cieľom je zaviesť primeranú úroveň ochrany spotrebiteľov a investorov a integrity trhu, keďže kryptoaktíva, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy o finančných službách, predstavujú mnoho rovnakých rizík ako známejšie finančné nástroje. Štvrtým cieľom je zaistiť finančnú stabilitu. Kryptoaktíva sa neustále vyvíjajú. Zatiaľ čo niektoré majú dosť obmedzený rozsah a použitie, iné, napríklad vznikajúca kategória „stablecoinov“, majú potenciál stať sa všeobecne akceptovanými a potenciálne systémovými. Tento návrh zahŕňa ochranné opatrenia na riešenie potenciálnych rizík pre finančnú stabilitu a riadnu menovú politiku, ktoré by mohli spôsobiť „stablecoiny“. •Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky Tento návrh je súčasťou širšieho rámca pre kryptoaktíva a technológiu distribuovanej databázy transakcií (DLT), keďže ho sprevádzajú návrhy, ktoré zabezpečujú, aby existujúce právne predpisy nepredstavovali prekážky pri zavádzaní nových technológií a zároveň sa stále dosahovali príslušné regulačné ciele. Návrh vychádza z rozsiahleho a dlhodobého monitorovania trhu a zapájania sa do práce v oblasti medzinárodnej politiky, napríklad účasťou na fórach, ako je Rada pre finančnú stabilitu, Finančná akčná skupina a G7. V rámci Akčného plánu pre finančné technológie prijatého v marci 2018 Komisia poverila európske orgány dohľadu (ESA), aby vydali odporúčania týkajúce sa uplatniteľnosti a vhodnosti existujúceho regulačného rámca EÚ pre finančné služby, pokiaľ ide o kryptoaktíva. Tento návrh vychádza z odporúčaní orgánov EBA a ESMA. •Súlad s ostatnými politikami Únie Ako uviedla predsedníčka von der Leyenová vo svojich politických usmerneniach a ako sa uvádza v oznámení s názvom Formovanie digitálnej budúcnosti Európy, pre Európu je zásadné využiť všetky výhody digitálneho veku a posilniť priemyselné a inovačné kapacity v rámci bezpečných a etických hraníc. Okrem toho poverovací list pre výkonného podpredsedu Dombrovskisa vyzýva na spoločný prístup s členskými štátmi ku kryptomenám s cieľom zabezpečiť, že Európa bude môcť čo najlepšie využiť príležitosti, ktoré vytvárajú, a čeliť novým rizikám, ktoré môžu predstavovať. Tento návrh je úzko spätý so širšími politikami Komisie v oblasti technológie blockchainu, keďže kryptoaktíva ako hlavný spôsob uplatnenia technológií blockchainu sú neoddeliteľne spojené s propagáciou technológie blockchainu v celej Európe. Tento návrh podporuje celostný prístup k blockchainu a DLT, ktorého cieľom je dostať Európu na popredné miesto v oblasti inovácií a zavádzania blockchainu. Politická práca v tejto oblasti zahŕňala vytvorenie Európskeho monitorovacieho strediska a fóra pre technológiu blockchainu a Európskeho partnerstva pre blockchain, ktoré združuje všetky členské štáty na politickej úrovni, ako aj plánované verejno-súkromné partnerstvá s Medzinárodnou asociáciou spoľahlivých blockchainových aplikácií. Tento návrh je tiež v súlade s politikami Únie zameranými na vytvorenie únie kapitálových trhov. Reaguje najmä na záverečnú správu fóra na vysokej úrovni, v ktorej sa zdôraznil nevyužitý potenciál kryptoaktív a Komisia bola vyzvaná, aby zabezpečila právnu istotu a stanovila jasné pravidlá používania kryptoaktív. Tento návrh je v súlade so stratégiou pre MSP prijatou 10. marca 2020, ktorá takisto vyzdvihuje DLT a kryptoaktíva ako inovácie umožňujúce MSP priamo komunikovať s investormi. Návrh je napokon v úplnom súlade s odporúčaním Stratégie EÚ pre bezpečnostnú úniu vytvoriť legislatívny rámec pre kryptoaktíva vzhľadom na rastúci vplyv týchto nových technológií na spôsob emisie finančných aktív, ich výmeny, delenia a prístupu k nim.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA •Právny základ Návrh vychádza z článku 114 ZFEÚ, ktorým sa európskym inštitúciám udeľuje právomoc prijať vhodné ustanovenia na aproximáciu právnych predpisov členských štátov, ktoré smerujú k vytváraniu a fungovaniu vnútorného trhu. Cieľom návrhu je odstrániť prekážky brániace vytvoreniu vnútorného trhu s finančnými službami a zlepšiť jeho fungovanie zabezpečením úplnej harmonizácie platných pravidiel. Emitenti kryptoaktív a poskytovatelia služieb kryptoaktív dnes nemôžu plne využívať výhody vnútorného trhu z dôvodu nedostatočnej právnej istoty, pokiaľ ide o regulačné zaobchádzanie s kryptoaktívami, ako aj z dôvodu chýbajúceho osobitného a uceleného režimu regulácie a dohľadu na úrovni EÚ. Zatiaľ čo niekoľko členských štátov už zaviedlo režim šitý na mieru, ktorý sa vzťahuje na niektorých poskytovateľov služieb kryptoaktív alebo na časť ich činnosti, vo väčšine členských štátov pôsobia mimo akéhokoľvek regulačného režimu. Navyše o vnútroštátnych rámcoch šitých na mieru uvažuje čoraz viac členských štátov s cieľom osobitne zohľadniť kryptoaktíva a poskytovateľov služieb kryptoaktív. Rozdielne rámce, pravidlá a výklad kryptoaktív aj služieb kryptoaktív v Únii brzdia schopnosť poskytovateľov služieb rozšíriť svoju činnosť na úrovni EÚ. To znamená, že poskytovatelia služieb v oblasti týchto prirodzene cezhraničných produktov a služieb sú nútení oboznámiť sa s právnymi predpismi niekoľkých členských štátov, získať viacero vnútroštátnych povolení alebo registrácií a dodržiavať často odlišné vnútroštátne právne predpisy, pričom niekedy musia upraviť svoj obchodný model v celej Únii. To vedie k vysokým nákladom, právnej zložitosti a neistote pre poskytovateľov služieb pôsobiacich v oblasti kryptoaktív, čo obmedzuje rozvoj a rozširovanie činností súvisiacich s kryptoaktívami v Únii. Nedostatok uplatniteľných režimov pre poskytovateľov služieb kryptoaktív navyše v mnohých členských štátoch obmedzuje dostupnosť financovania a niekedy aj širší prístup k potrebným finančným službám, ako sú bankové služby, v dôsledku regulačnej neistoty spojenej s kryptoaktívami, a teda aj poskytovateľmi služieb kryptoaktív. Tieto rozdiely takisto vytvárajú nerovnaké podmienky pre poskytovateľov služieb kryptoaktív v závislosti od ich umiestnenia, čím sa vytvárajú ďalšie prekážky pre hladké fungovanie vnútorného trhu. Napokon to prispieva aj k nedostatočnej právnej istote, čo v kombinácii s chýbajúcim spoločným rámcom EÚ vystavuje spotrebiteľov a investorov značným rizikám. Zavedením spoločného rámca EÚ je možné stanoviť jednotné podmienky výkonu činnosti pre firmy v EÚ, a tak prekonať rozdiely vo vnútroštátnych rámcoch, ktoré vedú k fragmentácii trhu, a znížiť zložitosť a náklady pre firmy pôsobiace v tejto oblasti. Rámec zároveň ponúkne firmám úplný prístup na vnútorný trh a poskytne právnu istotu potrebnú na podporu inovácií na trhu s kryptoaktívami. Napokon zabezpečí integritu trhu a zaistí, aby mali spotrebitelia a investori primeranú úroveň ochrany a jasne chápali svoje práva, pričom zaručí finančnú stabilitu. •Subsidiarita Odlišné prístupy členských štátov sťažujú cezhraničné poskytovanie služieb súvisiacich s kryptoaktívami. Pribúdanie vnútroštátnych prístupov predstavuje aj riziká pre rovnaké podmienky na jednotnom trhu, pokiaľ ide o ochranu spotrebiteľov a investorov, integritu trhu a hospodársku súťaž. Okrem toho, zatiaľ čo niektoré riziká sa v členských štátoch, ktoré zaviedli na mieru šité režimy pre kryptoaktíva, zmierňujú, v ostatných členských štátoch zostávajú spotrebitelia, investori a účastníci trhu naďalej nechránení pred niektorými z najzávažnejších rizík, ktoré predstavujú kryptoaktíva (napr. podvody, kybernetické útoky, manipulácia s trhom). Opatrenie na úrovni EÚ, ako napríklad tento návrh nariadenia, by vytvorilo prostredie, v ktorom by sa mohol rozvinúť väčší cezhraničný trh pre kryptoaktíva a poskytovateľov služieb kryptoaktív, čím by sa naplno využívali výhody vnútorného trhu. Rámec EÚ by značne znížil zložitosť, ako aj finančné a administratívne zaťaženie pre všetky zainteresované strany, ako sú poskytovatelia služieb, emitenti, spotrebitelia a investori. Harmonizácia prevádzkových požiadaviek pre poskytovateľov služieb, ako aj požiadaviek na zverejňovanie informácií kladených na emitentov by takisto mohla priniesť jasné výhody z hľadiska ochrany spotrebiteľov a investorov a finančnej stability. •Proporcionalita Podľa zásady proporcionality by obsah a forma opatrenia EÚ nemali prekročiť rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov zmlúv. Navrhované pravidlá neprekročia rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie cieľov návrhu. Budú sa týkať iba tých aspektov, ktoré členské štáty nemôžu dosiahnuť samy a pri ktorých administratívne zaťaženie a náklady zodpovedajú konkrétnym a všeobecným cieľom, ktoré sa majú dosiahnuť. Navrhované nariadenie zabezpečí proporcionalitu už v štádiu návrhu, pričom sa bude jasne rozlišovať medzi každým typom služieb a činností v súlade so súvisiacimi rizikami, aby príslušné administratívne zaťaženie bolo úmerné daným rizikám. Požiadavky stanovené v tomto nariadení sú predovšetkým primerané obmedzeným súvisiacim rizikám vzhľadom na dosiaľ relatívne malú veľkosť trhu. Návrhom sa zároveň ukladajú prísnejšie požiadavky na „stablecoiny“, v prípade ktorých je pravdepodobnejšie, že ich rozsah pôsobnosti bude rýchlo narastať a že prípadne povedú k vyššej miere rizika pre investorov, protistrany a finančný systém. •Výber nástroja V článku 114 ZFEÚ sa umožňuje prijímanie aktov v podobe nariadenia alebo smernice. Pre tento návrh bolo vybrané nariadenie s cieľom stanoviť jednotný súbor okamžite uplatniteľných pravidiel na jednotnom trhu. Navrhovaným nariadením sa stanovujú harmonizované požiadavky na emitentov, ktorí chcú ponúkať svoje kryptoaktíva v Únii, a na poskytovateľov služieb kryptoaktív, ktorí chcú požiadať o povolenie poskytovať svoje služby na jednotnom trhu. Na týchto emitentov a poskytovateľov služieb sa nesmú vzťahovať osobitné vnútroštátne pravidlá. Nariadenie je preto vhodnejšie než smernica. 3.VÝSLEDKY HODNOTENÍ EX POST, KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU •Hodnotenia ex post/kontroly vhodnosti existujúcich právnych predpisov Neuvádza sa. •Konzultácie so zainteresovanými stranami

Komisia počas celého procesu prípravy tohto návrhu konzultovala so zainteresovanými stranami. Konkrétne: i)Komisia uskutočnila špecializovanú otvorenú verejnú konzultáciu (19. decembra 2019 – 19. marca 2020); ii)Komisia viedla s verejnosťou konzultácie o úvodnom posúdení vplyvu (19. decembra 2019 – 16. januára 2020); iii)útvary Komisie dvakrát konzultovali s odborníkmi z členských štátov v expertnej skupine pre bankové, platobné a poisťovacie služby (EGBPI) (18. mája 2020 a 16. júla 2020); iv)útvary Komisie usporiadali špecializovaný webinár o rámci EÚ pre kryptoaktíva, ktorý bol súčasťou série podujatí zameraných na osvetu v oblasti digitálnych financií, organizovaných v roku 2020 (19. mája 2020). Účelom verejnej konzultácie bolo informovať Komisiu o vývoji potenciálneho rámca EÚ pre kryptoaktíva. Zahŕňala otázky o kryptoaktívach, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy EÚ o finančných službách, o kryptoaktívach, na ktoré sa vzťahujú existujúce právne predpisy EÚ o finančných službách (napr. kryptoaktíva, ktoré spĺňajú podmienky na prevoditeľné cenné papiere alebo elektronické peniaze), konkrétne otázky o takzvaných stablecoinoch, ako aj všeobecnejšie otázky týkajúce sa uplatňovania DLT vo finančných službách. Väčšina respondentov zdôraznila, že režim šitý na mieru pre kryptoaktíva, na ktoré sa v súčasnosti nevzťahujú právne predpisy EÚ o finančných službách, vrátane neregulovaných „stablecoinov“ by bol prospešný pre vytvorenie udržateľného ekosystému kryptoaktív v EÚ. Väčšina respondentov potvrdila, že je potrebná právna istota a harmonizácia všetkých vnútroštátnych právnych predpisov, a veľa zainteresovaných strán súhlasilo s veľkou časťou príkladov požiadaviek, ktoré by mohli byť stanovené pre poskytovateľov služieb kryptoaktív. Zástupcovia členských štátov v expertnej skupine pre bankové, platobné a poisťovacie služby (EGBPI) celkovo podporili zvolený prístup spočívajúci vo vytvorení vhodného regulačného rámca šitého na mieru pre neregulované kryptoaktíva. Zdôraznili potrebu vyhnúť sa regulačnej arbitráži a obchádzaniu pravidiel emitentmi kryptoaktív a zabezpečiť, aby všetky príslušné pravidlá z existujúcich právnych predpisov o platbách a elektronických peniazoch boli obsiahnuté aj v režime šitom na mieru pre takzvané stablecoiny. Takisto bola spomenutá potreba zabezpečiť právo na vyplatenie „stablecoinov“, zatiaľ čo názory na preferované riešenie v súvislosti s dohľadom sa líšili. V rámci série informačných podujatí usporiadala Komisia webinár zameraný špeciálne na kryptoaktíva. Na webinári sa zúčastnilo široké spektrum zainteresovaných strán z odvetvia a subjektov verejného sektora, ktoré poskytli doplňujúce informácie z tohto odvetvia týkajúce sa interakcie s právnymi predpismi o finančných službách. Návrh takisto nadväzuje na spätnú väzbu získanú zo stretnutí so zainteresovanými stranami a s orgánmi EÚ a integruje ju. Väčšina zainteresovaných strán vrátane poskytovateľov služieb kryptoaktív bola návrhu celkovo naklonená, čo opätovne zdôraznilo, ako tento sektor hľadá právnu istotu, aby sa mohol ďalej rozvíjať. •Získavanie a využívanie expertízy Pri príprave tohto návrhu sa Komisia opierala o kvalitatívne a kvantitatívne dôkazy získané z uznávaných zdrojov vrátane dvoch správ od orgánov EBA a ESMA. Tieto dôkazy boli doplnené verejne dostupnými správami od orgánov dohľadu, medzinárodných normalizačných orgánov a popredných výskumných ústavov, ako aj kvantitatívnymi a kvalitatívnymi podkladmi od identifikovaných zainteresovaných strán z globálneho finančného sektora. •Posúdenie vplyvu K tomuto návrhu je priložené posúdenie vplyvu, ktoré bolo predložené výboru pre kontrolu regulácie 29. apríla 2020 a schválené 29. mája 2020. Výbor pre kontrolu regulácie odporučil zlepšenia v niektorých oblastiach s cieľom: i) vnímať iniciatívu v kontexte prebiehajúceho regulačného úsilia na úrovni EÚ a medzinárodnej úrovni; ii) objasniť, ako táto iniciatíva zmierni riziká podvodov, hackingu a zneužívania trhu, a takisto vysvetliť súlad s pripravovanou revíziou právnych predpisov v oblasti boja proti praniu špinavých peňazí a iii) lepšie vysvetliť obavy o finančnú stabilitu v súvislosti so „stablecoinmi“ a objasniť, ako orgány dohľadu zabezpečia ochranu investorov a spotrebiteľov. Posúdenie vplyvu bolo zodpovedajúcim spôsobom zmenené, pričom sa zohľadnili aj podrobnejšie pripomienky výboru pre kontrolu regulácie. Komisia najskôr zvážila dve možnosti politiky na vývoj rámca pre kryptoaktíva, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy EÚ o finančných službách (okrem „stablecoinov“, v súvislosti s ktorými sa zvažoval iný súbor možností – pozri nižšie): ·Možnosť 1 – režim „dobrovoľnej registrácie“ pre neregulované kryptoaktíva V rámci možnosti 1 by emitenti a poskytovatelia služieb, ktorí sa rozhodnú pre režim EÚ, využívali pas EÚ na cezhraničné rozšírenie svojich činností. Poskytovatelia služieb, ktorí sa pre tento režim nerozhodnú, by zostali neregulovaní alebo by podliehali vnútroštátnym režimom šitým na mieru bez toho, aby im bol vydaný pas EÚ. ·Možnosť 2 – úplná harmonizácia V rámci možnosti 2 by všetci emitenti (okrem tých s malou ponukou) a poskytovatelia služieb podliehali právnym predpisom EÚ a využívali by pas EÚ. Vnútroštátne režimy šité na mieru pre kryptoaktíva by sa už neuplatňovali. Zatiaľ čo možnosť 1 by mohla predstavovať menšiu záťaž pre malých emitentov a poskytovateľov služieb, ktorí sa nemusia rozhodnúť pre daný režim, možnosť 2 by zabezpečila vyššiu úroveň právnej istoty, ochrany investorov, integrity trhu a finančnej stability a znížila by fragmentáciu na jednotnom trhu. Úplná harmonizácia predstavuje jednotnejší prístup v porovnaní s režimom dobrovoľnej registrácie. Možnosť 2 bola preto preferovanou možnosťou.

Komisia okrem toho posúdila aj konkrétne možnosti pre takzvané stablecoiny, v rámci ktorých by sa aj tieto považovali za kryptoaktíva, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy EÚ o finančných službách: ·Možnosť 1 – legislatívny režim šitý na mieru zameraný na riešenie rizík, ktoré predstavujú „stablecoiny“ a „globálne stablecoiny“ Pri dodržaní prísneho prístupu založeného na riziku a opieraní sa o odporúčania, ktoré v súčasnosti pripravuje napríklad Rada pre finančnú stabilitu, by táto možnosť riešila slabé miesta vo finančnej stabilite, ktoré predstavujú tzv. stablecoiny, a zároveň by umožňovala vývoj rôznych typov obchodných modelov založených na „stablecoinoch“. Patrili by sem konkrétne požiadavky na zverejňovanie informácií kladené na emitentov „stablecoinov“, ako aj požiadavky na rezervu kryjúcu „stablecoin“. ·Možnosť 2 – regulácia „stablecoinov“ podľa smernice o elektronických peniazoch „Stablecoiny“, ktorých hodnota je zabezpečená jednotnou menou, ktorá je zákonným platidlom, majú podobné vymedzenie pojmu ako elektronické peniaze v smernici o elektronických peniazoch. Cieľom mnohých „stablecoinov“ je vytvoriť „platobné prostriedky“, pričom niektoré „stablecoiny“ by sa mohli stať dôveryhodným prostriedkom výmeny a uchovávania hodnoty, ak by boli zabezpečené rezervou aktív. V tomto zmysle môžu mať „stablecoiny“ spoločné znaky s elektronickými peniazmi. Táto možnosť by však vyžadovala, aby emitenti „stablecoinov“ dodržiavali existujúce právne predpisy, ktoré nemusia zodpovedať účelu. Hoci by sa smernica o elektronických peniazoch, a tým aj smernica o platobných službách mohla vzťahovať na niektorých poskytovateľov služieb týkajúcich sa „stablecoinov“, nemusela by náležite zmierniť najzávažnejšie riziká pre ochranu spotrebiteľov, napríklad tie, ktoré by spôsobili poskytovatelia peňaženiek. V smernici o elektronických peniazoch sa navyše neuvádzajú osobitné ustanovenia pre subjekty, ktoré by boli systémové, akými by sa potenciálne mohli stať „globálne stablecoiny“. ·Možnosť 3 – opatrenia zamerané na obmedzenie používania „stablecoinov“ v rámci EÚ Možnosťou 3 by bolo obmedziť emisiu „stablecoinov“ a poskytovanie služieb súvisiacich s týmto typom kryptoaktíva. Tento prístup by mohol byť odôvodnený, pretože riziká, ktoré predstavujú „stablecoiny“, a najmä riziká, ktoré by mohli mať globálny rozsah (vrátane rizík pre finančnú stabilitu, menovú politiku a menovú suverenitu), by prevyšovali výhody pre spotrebiteľov z EÚ, pokiaľ ide o rýchle, lacné, efektívne a inkluzívne platobné prostriedky. Možnosť 3 by však nielenže generovala náklady pre „stablecoiny“, ktoré už sú v prevádzke, ale zabránila by aj získaniu akýchkoľvek výhod súvisiacich s týmto novým typom kryptoaktív. Možnosť 3 by nebola v súlade s cieľmi stanovenými na úrovni EÚ, ktoré spočívajú v podpore inovácií vo finančnom sektore. Možnosť 3 by navyše mohla spôsobiť, že niektoré riziká pre finančnú stabilitu by zostali nevyriešené, ak by spotrebitelia v EÚ často používali „stablecoiny“ emitované v tretích krajinách. Komisia usúdila, že možnosť 1 v kombinácii s možnosťou 2 je pre „stablecoiny“ preferovanou možnosťou, aby sa zabránilo regulačnej arbitráži medzi „stablecoinmi“, ktoré sú nerozoznateľné od elektronických peňazí, a zaobchádzaniu s elektronickými peniazmi emitovanými v rámci distribuovanej databázy transakcií. Spolu s možnosťou 2 (úplná harmonizácia, ako sa opisuje vyššie) pre ďalšie typy kryptoaktív, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy EÚ o finančných službách, by vytvorili komplexný a ucelený rámec EÚ pre „stablecoiny“ schopný zmierniť riziká identifikované Radou pre finančnú stabilitu, najmä riziká pre finančnú stabilitu. Štruktúra „stablecoinov“ je zložitá a zahŕňa mnoho vzájomne závislých funkcií a právnych subjektov. Regulačný prístup v rámci možnosti 1 (v kombinácii s možnosťou 2 pre doteraz neregulované kryptoaktíva) by sa vzťahoval na rôzne funkcie, ktoré sa zvyčajne vyskytujú v štruktúrach „stablecoinov“ (riadiaci orgán, správa aktív, platby a funkcie zákazníckeho rozhrania), a zachytil by aj tie interakcie medzi subjektmi, ktoré môžu zvýšiť riziko pre finančnú stabilitu. •Regulačná vhodnosť a zjednodušenie Toto nariadenie ukladá emitentom kryptoaktív povinnosť zverejniť informačný dokument (nazývaný whitepaper – biely doklad) s požiadavkami na povinné zverejňovanie informácií. S cieľom zabrániť vytváraniu administratívnej záťaže budú malé a stredné podniky (MSP) oslobodené od zverejnenia takéhoto informačného dokumentu v prípade, že celková protihodnota ponuky kryptoaktív je menšia než 1 000 000 EUR za obdobie 12 mesiacov. Emitenti „stablecoinov“ nebudú podliehať schváleniu príslušným vnútroštátnym orgánom, ak je nesplatená suma „stablecoinov“ nižšia než 5 000 000 EUR. Požiadavky kladené na poskytovateľov služieb kryptoaktív sú navyše úmerné rizikám spojeným s poskytovanými službami. •Základné práva EÚ sa zaviazala dodržiavať prísne normy ochrany základných práv a je signatárom mnohých dohovorov o ľudských právach. V tejto súvislosti je nepravdepodobné, že návrh bude mať priamy vplyv na tieto práva uvedené v hlavných dohovoroch OSN o ľudských právach, v Charte základných práv Európskej únie, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou zmlúv EÚ, a v Európskom dohovore o ľudských právach (EDĽP). 4.VPLYV NA ROZPOČET Tento návrh má vplyv z hľadiska nákladov a administratívneho zaťaženia pre príslušné vnútroštátne orgány a orgány EBA a ESMA. Rozsah a rozdelenie týchto nákladov bude závisieť od presných požiadaviek vzťahujúcich sa na emitentov kryptoaktív a poskytovateľov služieb kryptoaktív a od súvisiacich úloh v oblasti dohľadu a monitorovania. Odhadované náklady na dohľad pre každý členský štát (vrátane zamestnancov, školení, IT infraštruktúry a špecializovaných vyšetrovacích nástrojov) sa môžu pohybovať od 350 000 do 500 000 EUR ročne, pričom jednorazové náklady sa odhadujú na 140 000 EUR. Tieto náklady by však boli čiastočne kompenzované poplatkami za dohľad, ktoré by príslušné vnútroštátne orgány vyberali od emitentov kryptoaktív a poskytovateľov služieb kryptoaktív. V prípade orgánu EBA si bude prevzatie dohľadu nad emitentmi významných tokenov krytých aktívami alebo tokenov elektronických peňazí časom vyžadovať celkovo 18 zamestnancov na plný úväzok. Orgánu EBA vzniknú aj ďalšie náklady na IT, výdavky na služobné cesty spojené s kontrolami na mieste a náklady na preklady. Všetky tieto náklady by však boli plne hradené z poplatkov vyberaných od emitentov významných tokenov krytých aktívami a emitentov významných tokenov elektronických peňazí. Pokiaľ ide o orgán ESMA, odhadované náklady na zriadenie registra všetkých poskytovateľov služieb kryptoaktív a jeho dopĺňanie o informácie získané od príslušných vnútroštátnych orgánov a orgánu EBA majú byť hradené z jeho prevádzkového rozpočtu. Finančný a rozpočtový vplyv tohto návrhu je podrobne vysvetlený v legislatívnom finančnom výkaze, ktorý je prílohou k tomuto návrhu. 5.ĎALŠIE PRVKY •Plány vykonávania, spôsob monitorovania, hodnotenia a podávania správ

Zabezpečenie spoľahlivého monitorovacieho a hodnotiaceho mechanizmu je zásadné pre zaistenie účinnosti prijatých regulačných opatrení, pokiaľ ide o dosahovanie ich príslušných cieľov. Komisia preto stanovila program na monitorovanie výstupov a vplyvov tohto nariadenia. Komisia bude zodpovedná za sledovanie účinkov preferovaných možností politiky na základe neúplného zoznamu ukazovateľov uvedených v posúdení vplyvu (s. 64 – 65). Komisia bude takisto zodpovedná za posudzovanie vplyvu tohto nariadenia a bude mať za úlohu pripraviť správu pre Radu a Parlament (článok 122 návrhu). •Podrobné vysvetlenie konkrétnych ustanovení návrhu Cieľom tohto návrhu je poskytnúť právnu istotu, pokiaľ ide o kryptoaktíva, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy EÚ o finančných službách, a zaviesť jednotné pravidlá pre emitentov kryptoaktív a poskytovateľov služieb kryptoaktív na úrovni EÚ. Navrhované nariadenie nahradí existujúce vnútroštátne rámce uplatniteľné na kryptoaktíva, na ktoré sa nevzťahujú existujúce právne predpisy EÚ o finančných službách, a takisto sa ním ustanovia konkrétne pravidlá pre takzvané stablecoiny, a to aj v prípade, keď pôjde o elektronické peniaze. Navrhované nariadenie je rozdelené do deviatich hláv. V hlave I sa stanovuje predmet úpravy, rozsah pôsobnosti a vymedzenie pojmov. V článku 1 sa stanovuje, že nariadenie sa uplatňuje na emitentov kryptoaktív a poskytovateľov služieb kryptoaktív. Stanovujú sa v ňom jednotné požiadavky na transparentnosť a zverejňovanie informácií v súvislosti s emisiou, prevádzkou, organizáciou a správou poskytovateľov služieb kryptoaktív, ako aj pravidlá ochrany spotrebiteľov a opatrenia na zabránenie zneužívaniu trhu. Článkom 2 sa obmedzuje rozsah pôsobnosti nariadenia na kryptoaktíva, ktoré podľa právnych predpisov EÚ o finančných službách nespĺňajú podmienky na finančné nástroje, vklady alebo štruktúrované vklady. V článku 3 sa stanovuje vymedzenie pojmov, ktoré sa používajú na účely tohto nariadenia, vrátane týchto: „kryptoaktívum“, „emitent kryptoaktív“, „token krytý aktívami“ (často označovaný ako „stablecoin“), „token elektronických peňazí (často označovaný ako „stablecoin“), „poskytovateľ služieb kryptoaktív“, „úžitkový token“ a ďalšie. V článku 3 sa takisto vymedzujú rôzne služby kryptoaktív. Dôležité je, že Komisia môže prijímať delegované akty na spresnenie niektorých technických prvkov vymedzenia pojmov s cieľom prispôsobiť ich vývoju na trhu a technologickému vývoju. Hlava II upravuje verejné ponuky a obchodovanie s inými kryptoaktívami, než sú tokeny kryté aktívami a tokeny elektronických peňazí. Uvádza sa v nej, že emitent je oprávnený verejne ponúkať takéto kryptoaktíva v Únii alebo sa usilovať o ich prijatie na obchodovanie na obchodnej platforme, ak spĺňa požiadavky stanovené v článku 4, ako je napríklad povinnosť byť právnickou osobou alebo povinnosť vypracovať whitepaper o kryptoaktívach v súlade s článkom 5 (s prílohou I), informovať o ňom príslušné orgány (článok 7) a uverejniť ho (článok 8). Po zverejnení bieleho dokladu môže emitent kryptoaktív ponúkať svoje kryptoaktíva v EÚ alebo požiadať o ich prijatie na obchodovanie na obchodnej platforme (článok 10). Článok 4 zahŕňa aj niektoré výnimky zo zverejnenia bieleho dokladu, napríklad pre malé ponuky kryptoaktív (menej ako 1 milión EUR v období 12 mesiacov) a ponuky zamerané na kvalifikovaných investorov v zmysle vymedzenia v nariadení o prospekte [nariadenie (EÚ) 2017/1129)]. V článku 5 a prílohe I k návrhu sa stanovujú požiadavky na informácie týkajúce sa bieleho dokladu o kryptoaktívach, ktorý sprevádza verejnú ponuku kryptoaktív alebo ich prijatie na obchodnú platformu pre kryptoaktíva, zatiaľ čo článkom 6 sa ukladajú niektoré požiadavky týkajúce sa marketingových materiálov od emitentov iných kryptoaktív, než sú tokeny kryté aktívami alebo tokeny elektronických peňazí. Whitepaper o kryptoaktívach nebude podliehať predbežnému schváleniu príslušnými vnútroštátnymi orgánmi (článok 7). Oznámenie o ňom bude poskytnuté príslušným vnútroštátnym orgánom spolu s posúdením, či dané kryptoaktívum predstavuje finančný nástroj, najmä podľa smernice o trhoch s finančnými nástrojmi (smernica 2014/65/EÚ). Po informovaní o bielom doklade o kryptoaktívach budú mať príslušné orgány právomoc pozastaviť alebo zakázať ponuku, požadovať zahrnutie doplňujúcich informácií do bieleho dokladu o kryptoaktívach alebo zverejniť skutočnosť, že emitent nedodržiava nariadenie (článok 7). Hlava II obsahuje aj osobitné ustanovenia o časovo obmedzených ponukách kryptoaktív (článok 9), zmenách pôvodného bieleho dokladu o kryptoaktívach (článok 11), práve nadobúdateľov kryptoaktív na odstúpenie od zmluvy (článok 12), povinnostiach uložených všetkým emitentom kryptoaktív (článok 13) a zodpovednosti emitentov spojenej s bielym dokladom o kryptoaktívach (článok 14). V hlave III kapitole 1 sa opisuje postup udeľovania povolení emitentom tokenov krytých aktívami a schvaľovanie ich bieleho dokladu o kryptoaktívach príslušnými vnútroštátnymi orgánmi (články 16 až 19 a prílohy I a II). Ak chcú emitenti tokenov krytých aktívami získať povolenie pôsobiť v Únii, musia byť zaregistrovaní vo forme právneho subjektu so sídlom v EÚ (článok 15). V článku 15 sa takisto uvádza, že ak emitent nemá povolenie pôsobiť v Únii a nezverejní whitepaper o kryptoaktívach schválený jeho príslušným orgánom, nemôže v Únii verejne ponúkať žiadne tokeny kryté aktívami ani s nimi obchodovať na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. Článok 15 zahŕňa aj výnimky pre malé tokeny kryté aktívami a tokeny kryté aktívami, ktoré uvádzajú na trh, distribuujú a výhradne držia kvalifikovaní investori. V článku 20 je podrobne opísané odňatie povolenia a v článku 21 sa stanovuje postup zmeny bieleho dokladu o kryptoaktívach. V hlave III kapitole 2 sa stanovujú povinnosti pre emitentov tokenov krytých aktívami. Uvádza sa, že musia konať čestne, spravodlivo a profesionálne (článok 23). Stanovujú sa v nej pravidlá zverejnenia bieleho dokladu o kryptoaktívach a prípadných marketingových oznámení (článok 24), ako aj požiadavky vzťahujúce sa na tieto oznámenia (článok 25). Na emitentov sa ďalej vzťahuje povinnosť priebežne poskytovať informácie (článok 26) a vyžaduje sa od nich zavedenie postupu pri vybavovaní sťažností (článok 27). Takisto musia dodržiavať ďalšie požiadavky, napríklad pravidlá týkajúce sa konfliktov záujmov (článok 28), informovania príslušného orgánu o zmenách súvisiacich s ich riadiacim orgánom (článok 29), systému riadenia (článok 30) či vlastných zdrojov (článok 31), ako aj pravidlá týkajúce sa rezervy aktív, ktorou sa zabezpečujú tokeny kryté aktívami (článok 32), a požiadavky na úschovu rezervných aktív (článok 33). V článku 34 je vysvetlené, že emitent investuje rezervné aktíva iba do aktív, ktoré sú bezpečné a nízkorizikové. Článkom 35 sa takisto ukladá emitentom tokenov krytých aktívami povinnosť zverejniť práva spojené s tokenmi krytými aktívami vrátane akýchkoľvek priamych nárokov voči emitentovi alebo na rezervu aktív. Ak emitent tokenov krytých aktívami neposkytuje práva na priame vyplatenie alebo nároky voči emitentovi alebo na rezervné aktíva všetkým držiteľom tokenov krytých aktívami, článok 35 poskytuje držiteľom tokenov krytých aktívami minimálne práva. Článkom 36 sa zabraňuje emitentom tokenov krytých aktívami a poskytovateľom služieb kryptoaktív poskytovať akýkoľvek úrok držiteľom tokenov krytých aktívami. V hlave III kapitole 4 sa stanovujú pravidlá nadobúdania emitentov tokenov krytých aktívami, pričom v článku 37 je podrobne opísané posudzovanie zamýšľaného nadobúdania a v článku 38 obsah takéhoto posudzovania. V hlave III kapitole 5 článku 39 sa stanovujú kritériá, ktoré orgán EBA použije pri určovaní, či je token krytý aktívami významný. Ide o tieto kritériá: veľkosť klientskej základne propagátorov tokenov krytých aktívami, hodnota tokenov krytých aktívami alebo ich trhová kapitalizácia, počet a hodnota transakcií, veľkosť rezervy aktív, význam cezhraničných činností emitentov a prepojenie s finančným systémom. Článok 39 obsahuje aj splnomocnenie pre Komisiu na prijímanie delegovaných aktov s cieľom bližšie určiť okolnosti a prahové hodnoty, na základe ktorých sa budú tokeny kryté aktívami považovať za významné. V článku 39 sú uvedené niektoré minimálne prahové hodnoty, ktoré delegovaný akt musí v každom prípade dodržať. V článku 40 je podrobne opísaná možnosť emitenta tokenu krytého aktívami označiť z vlastného podnetu svoj token za významný v čase podania žiadosti o udelenie povolenia. V článku 41 sa uvádza zoznam ďalších povinností vzťahujúcich sa na emitentov významných tokenov krytých aktívami, ako sú dodatočné požiadavky na vlastné zdroje, politika riadenia likvidity a interoperabilita. V hlave III kapitole 6 článku 42 sa stanovuje záväzok emitenta zaviesť postup riadneho ukončenia svojich činností. V hlave IV kapitole 1 sa opisuje postup udeľovania povolenia emitentovi tokenov elektronických peňazí. V článku 43 sa uvádza, že pokiaľ emitent nemá povolenie na činnosť úverovej inštitúcie alebo „inštitúcie elektronického peňažníctva“ v zmysle článku 2 bodu 1 smernice 2009/110/ES, nemôže v Únii verejne ponúkať žiadne tokeny elektronických peňazí ani s nimi obchodovať na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. V článku 43 sa takisto uvádza, že „tokeny elektronických peňazí“ sa na účely smernice 2009/110/ES považujú za elektronické peniaze. V článku 44 sa opisuje, ako bude držiteľom tokenov elektronických peňazí poskytnutý nárok voči emitentovi: tokeny elektronických peňazí sa emitujú v nominálnej hodnote a pri prijatí finančných prostriedkov a na požiadanie držiteľa tokenov elektronických peňazí ich emitenti musia kedykoľvek vyplatiť v nominálnej hodnote. Článkom 45 sa zabraňuje emitentom tokenov elektronických peňazí a poskytovateľom služieb kryptoaktív poskytovať akýkoľvek úrok držiteľom tokenov elektronických peňazí. V článku 46 a prílohe III sa stanovujú požiadavky na whitepaper o kryptoaktívach, ktorý sprevádza emisiu tokenov elektronických peňazí, napríklad: opis emitenta, podrobný opis projektu emitenta, informácia, či ide o verejnú ponuku tokenov elektronických peňazí alebo ich prijatie na obchodnú platformu, ako aj informácie o rizikách týkajúcich sa emitenta elektronických peňazí, tokenov elektronických peňazí a realizácie všetkých potenciálnych projektov. Článok 47 obsahuje ustanovenie o zodpovednosti spojenej s bielym dokladom o kryptoaktívach, ktorý sa týka tokenov elektronických peňazí. V článku 48 sa stanovujú požiadavky na prípadné marketingové oznámenia vypracované v súvislosti s ponukou tokenov elektronických peňazí a v článku 49 sa uvádza, že akékoľvek finančné prostriedky prijaté emitentom výmenou za tokeny elektronických peňazí sa investujú do aktív vyjadrených v rovnakej mene, ako je mena, na ktorú je naviazaný token elektronických peňazí. V hlave IV kapitole 2 článku 50 sa uvádza, že orgán EBA označí tokeny elektronických peňazí za významné na základe kritérií uvedených v článku 39. V článku 51 je podrobne opísaná možnosť emitenta tokenu elektronických peňazí označiť z vlastného podnetu svoj token za významný v čase podania žiadosti o udelenie povolenia. Článok 52 zahŕňa ďalšie povinnosti vzťahujúce sa na emitentov významných tokenov elektronických peňazí. Emitenti významných tokenov elektronických peňazí musia uplatňovať článok 33 o úschove rezervných aktív a článok 34 o investovaní týchto aktív namiesto článku 7 smernice 2009/110/ES, článok 41 ods. 1, 2 a 3 o odmeňovaní, interoperabilite a riadení likvidity, článok 41 ods. 4 namiesto článku 5 smernice 2009/110/ES a článok 42 o riadnom ukončení činností. Hlava V obsahuje ustanovenia o udeľovaní povolení poskytovateľom služieb kryptoaktív a podmienkach výkonu ich činnosti. V kapitole 1 sa uvádzajú ustanovenia o udeľovaní povolení (článok 53), pričom sa v nej podrobne opisuje obsah žiadosti o udelenie povolenia (článok 54), posudzovanie žiadosti (článok 55) a práva na odňatie povolenia udelené príslušným orgánom (článok 56). Táto kapitola obsahuje aj mandát pre orgán ESMA na zriadenie registra všetkých poskytovateľov služieb kryptoaktív (článok 57), ktorý bude zahŕňať aj informácie o bielych dokladoch o kryptoaktívach oznámených príslušnými orgánmi. Pokiaľ ide o cezhraničné poskytovanie služieb kryptoaktív, v článku 58 sa stanovujú podrobnosti a spôsob, akým by mal príslušný orgán domovského členského štátu oznamovať informácie o cezhraničných činnostiach súvisiacich s kryptoaktívami príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu. V kapitole 2 sú stanovené požiadavky na všetkých poskytovateľov služieb kryptoaktív, napríklad povinnosť konať čestne, spravodlivo a profesionálne (článok 59), prudenciálne záruky (článok 60 a príloha IV), organizačné požiadavky (článok 61), pravidlá úschovy kryptoaktív a finančných prostriedkov klientov (článok 63), povinnosť zaviesť postup pri vybavovaní sťažností (článok 64), pravidlá týkajúce sa konfliktu záujmov (článok 65) a pravidlá externého zabezpečovania činností (článok 66). V hlave V kapitole 3 sa stanovujú požiadavky na konkrétne služby: úschovu kryptoaktív (článok 67), obchodné platformy pre kryptoaktíva (článok 68), výmenu kryptoaktív za fiat menu alebo iné kryptoaktíva (článok 69), vykonávanie pokynov (článok 70), umiestňovanie kryptoaktív (článok 71), prijímanie a postupovanie pokynov v mene tretích strán (článok 72) a poradenstvo o kryptoaktívach (článok 73). V kapitole 4 sa stanovujú pravidlá pre nadobúdanie poskytovateľov služieb kryptoaktív. V hlave VI sa zavádzajú zákazy a požiadavky s cieľom zabrániť zneužívaniu trhu s kryptoaktívami. V článku 76 sa vymedzuje rozsah pôsobnosti pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu. V článku 77 sa vymedzuje pojem dôverných informácií a stanovuje sa, že emitent, ktorého kryptoaktíva sú prijaté na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva, zverejní dôverné informácie. Ostatné ustanovenia hlavy zakazujú obchodovanie s využitím dôverných informácií (článok 78), nezákonné zverejňovanie dôverných informácií (článok 79) a manipuláciu s trhom (článok 80). V hlave VII sú uvedené podrobnosti o právomociach príslušných vnútroštátnych orgánov, EBA a ESMA. V hlave VII kapitole 1 sa členským štátom ukladá povinnosť určiť jeden alebo niekoľko príslušných orgánov na účely tohto nariadenia vrátane určenia jedného príslušného orgánu ako jednotného kontaktného miesta (článok 81). Kapitola 1 takisto obsahuje podrobné ustanovenia o právomociach príslušných vnútroštátnych orgánov (článok 82), ako aj o spolupráci medzi príslušnými orgánmi (článok 83), s orgánmi EBA a ESMA (článok 84) alebo s inými orgánmi (článok 85). Podrobne sa v nej opisujú aj povinnosti členských štátov v oblasti informovania (článok 86), pravidlá služobného tajomstva (článok 87), ochrana údajov (článok 88) a preventívne opatrenia, ktoré môžu prijať príslušné vnútroštátne orgány hostiteľských členských štátov (článok 89). V článku 90 sa stanovujú pravidlá spolupráce s tretími krajinami a v článku 91 sa špecifikuje vybavovanie sťažností príslušnými orgánmi. V hlave VII kapitole 2 sú podrobne opísané správne sankcie a opatrenia, ktoré môžu prijať príslušné orgány (článok 92), výkon ich právomocí v oblasti dohľadu a ukladania sankcií (článok 93), právo podať odvolanie (článok 94), uverejňovanie rozhodnutí (článok 95), oznamovanie sankcií orgánom EBA a ESMA (článok 96), ako aj nahlasovanie porušení a ochrana osôb, ktoré takéto porušenia nahlasujú (článok 97). V hlave VII kapitole 3 sa uvádzajú podrobné ustanovenia o právomociach a kompetenciách orgánu EBA týkajúcich sa dohľadu nad emitentmi významných tokenov krytých aktívami a významných tokenov elektronických peňazí vrátane povinností dohľadu (článok 98) a v článku 99 sú uvedené pravidlá týkajúce sa kolégií orgánov dohľadu pre emitentov významných tokenov krytých aktívami. Kolégium sa skladá okrem iného z príslušného orgánu domovského členského štátu, v ktorom bolo emitentovi tokenov krytých aktívami udelené povolenie, orgánov EBA a ESMA, príslušných orgánov pre dohľad nad najvýznamnejšími obchodnými platformami pre kryptoaktíva, správcami, úverovými inštitúciami atď. poskytujúcimi služby v súvislosti s významnými tokenmi krytými aktívami a ECB. Ak je emitent významných tokenov krytých aktívami usadený v členskom štáte, ktorého menou nie je euro, alebo ak je v rezervných aktívach zahrnutá mena, ktorá nie je eurom, súčasťou kolégia je aj národná centrálna banka tohto členského štátu. Príslušné orgány, ktoré nie sú členmi kolégia, si môžu od kolégia vyžiadať všetky informácie potrebné na plnenie svojich povinností dohľadu. V článku 99 sa takisto opisuje, ako musí orgán EBA v spolupráci s orgánom ESMA a Európskym systémom centrálnych bánk vypracovať návrh regulačných predpisov s cieľom určiť najvýznamnejšie obchodné platformy a správcov a podrobné praktické dojednania kolégia.

V článku 100 je kolégiu zverená právomoc vydávať nezáväzné stanoviská. Tieto stanoviská môžu súvisieť s požiadavkou, aby mal emitent vyšší objem vlastných zdrojov, pozmeneným bielym dokladom o kryptoaktívach, predpokladaným odňatím povolenia, predpokladanou dohodou o výmene informácií s orgánom dohľadu z tretej krajiny atď. Príslušné orgány alebo EBA náležite zvážia stanoviská kolégia a ak s týmto stanoviskami vrátane akýchkoľvek odporúčaní nesúhlasia, ich konečné rozhodnutie musí obsahovať vysvetlenie každej značnej odchýlky od stanoviska alebo odporúčaní. V článku 101 sa stanovujú pravidlá týkajúce sa kolégií orgánov dohľadu pre emitentov významných tokenov elektronických peňazí, ktoré fungujú rovnako ako kolégiá pre tokeny kryté aktívami (ďalšími účastníkmi sú príslušné orgány najvýznamnejších platobných inštitúcií poskytujúcich platobné služby v súvislosti s významnými tokenmi elektronických peňazí), a v článku 102 sa stanovuje právomoc takéhoto kolégia vydávať nezáväzné stanoviská. V kapitole 4 sú špecifikované právomoci a kompetencie orgánu EBA týkajúce sa emitentov významných tokenov krytých aktívami a emitentov významných tokenov elektronických peňazí: právna ochrana (článok 103), žiadosť o informácie (článok 104), všeobecné vyšetrovacie právomoci (článok 105), kontroly na mieste (článok 106), výmena informácií (článok 107), dohoda o výmene informácií s tretími krajinami (článok 108), zverejňovanie informácií z tretích krajín (článok 109) a spolupráca s inými orgánmi (článok 110). Povinnosť služobného tajomstva je uvedená v článku 111 a opatrenia dohľadu orgánu EBA v článku 112. Správne sankcie a iné opatrenia, najmä pokuty, sú podrobne opísané v článku 113. Nasledujúce články upravujú pravidelné platby penále (článok 114), zverejňovanie, povahu a vymáhanie pokút (článok 115) a príslušné procesné pravidlá pre prijatie opatrení dohľadu a ukladanie pokút (článok 116). V článkoch 117 a 118 sa stanovujú požiadavky na vypočutie dotknutých osôb, resp. požiadavky na neobmedzenú právomoc Súdneho dvora nad rozhodnutiami orgánu EBA. V súlade s článkom 119 by orgán EBA mal mať možnosť účtovať poplatky emitentom významných tokenov krytých aktívami a emitentom významných tokenov elektronických peňazí na základe delegovaného aktu prijatého podľa nariadenia. Na základe článku 120 získava orgán EBA právomoci delegovať konkrétne úlohy v oblasti dohľadu na príslušné orgány, ak je to potrebné na riadny dohľad nad emitentom významného tokenu krytého aktívami alebo emitentom významného tokenu elektronických peňazí. Vykonávanie delegovania s cieľom prijímať delegované akty Komisie je uvedené v hlave VIII. Návrh nariadenia obsahuje splnomocnenie pre Komisiu na prijímanie delegovaných aktov spresňujúcich určité podrobnosti, požiadavky a opatrenia stanovené v nariadení (článok 121). Hlava IX obsahuje prechodné a záverečné ustanovenia vrátane povinnosti Komisie vypracovať správu hodnotiacu vplyv nariadenia (článok 122). Prechodné opatrenia zahŕňajúce doložku o zachovaní predchádzajúceho stavu pre kryptoaktíva emitované pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia, a to s výnimkou tokenov krytých aktívami a tokenov elektronických peňazí, sú uvedené v článku 123. Článkom 124 sa mení smernica o ochrane osôb, ktoré nahlasujú porušenia práva Únie [smernica (EÚ) 2019/1937], doplnením tohto nariadenia a v článku 125 sa uvádza, že táto zmena sa musí transponovať do vnútroštátneho práva 12 mesiacov po nadobudnutí účinnosti tohto nariadenia. V článku 126 sa uvádza, že toto nariadenie sa začne uplatňovať 18 mesiacov po nadobudnutí účinnosti. Výnimkou sú ustanovenia týkajúce sa tokenov elektronických peňazí a tokenov krytých aktívami, ktoré sa začnú uplatňovať dňom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia. 2020/0265 (COD) Návrh NARIADENIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY o trhoch s kryptoaktívami a o zmene smernice (EÚ) 2019/1937 (Text s významom pre EHP) EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 114, so zreteľom na návrh Európskej komisie, po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, so zreteľom na stanovisko Európskej centrálnej banky, so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru, konajúc v súlade s riadnym legislatívnym postupom, keďže: (1)Cieľom oznámenia Komisie o stratégii v oblasti digitálnych financií je zabezpečiť, aby právne predpisy Únie v oblasti finančných služieb zodpovedali digitálnemu veku a prispievali k hospodárstvu pripravenému na budúcnosť, ktoré pracuje v prospech ľudí, a to aj umožnením využívania inovačných technológií. Únia má deklarovaný a potvrdený záujem v oblasti príslušnej politiky o vývoj a podporu zavádzania transformačných technológií vo finančnom sektore vrátane technológie blockchainu a technológie distribuovanej databázy transakcií (DLT). (2)V oblasti financií sú kryptoaktíva jednou z hlavných aplikácií DLT. Kryptoaktíva sú digitálnym vyjadrením hodnoty alebo práv, ktoré môžu priniesť značné výhody tak účastníkom trhu, ako aj spotrebiteľom. Zjednodušením procesov získavania kapitálu a posilnením hospodárskej súťaže môžu emisie kryptoaktív umožniť lacnejší, menej zaťažujúci a inkluzívnejší spôsob financovania malých a stredných podnikov (MSP). Ak sa platobné tokeny používajú ako platobný prostriedok, môžu predstavovať príležitosti z hľadiska lacnejších, rýchlejších a efektívnejších platieb, najmä na cezhraničnom základe, a to obmedzením počtu sprostredkovateľov.

(3)Niektoré kryptoaktíva spĺňajú podmienky na finančné nástroje v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 15 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ. Väčšina kryptoaktív však nepatrí do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov Únie o finančných službách. Neexistujú žiadne pravidlá týkajúce sa služieb súvisiacich s kryptoaktívami vrátane prevádzkovania obchodných platforiem pre kryptoaktíva, výmeny kryptoaktív za fiat menu alebo za iné kryptoaktíva, či úschovy kryptoaktív. V dôsledku neexistencie takýchto pravidiel sú držitelia kryptoaktív vystavení rizikám, najmä v oblastiach, na ktoré sa nevzťahujú pravidlá ochrany spotrebiteľov. Absencia takýchto pravidiel môže viesť aj k značným rizikám pre integritu trhu na sekundárnom trhu s kryptoaktívami vrátane manipulácie s trhom. V záujme riešenia týchto rizík niektoré členské štáty zaviedli osobitné pravidlá pre všetky kryptoaktíva, na ktoré sa nevzťahujú právne predpisy Únie o finančných službách (alebo pre ich podskupinu). Iné členské štáty uvažujú o prijatí právnych predpisov v tejto oblasti. (4)Neexistencia celkového rámca Únie pre kryptoaktíva môže viesť k nedostatočnej dôvere používateľov v tieto aktíva, čo bude brzdiť rozvoj trhu s týmito aktívami a môže viesť k nevyužitým príležitostiam, pokiaľ ide o inovatívne digitálne služby, alternatívne platobné nástroje alebo nové zdroje financovania pre spoločnosti z Únie. Spoločnosti, ktoré používajú kryptoaktíva, okrem toho nebudú mať právnu istotu, pokiaľ ide o spôsob zaobchádzania s ich kryptoaktívami v rôznych členských štátoch, čo oslabí ich úsilie využívať kryptoaktíva na digitálne inovácie. Neexistencia celkového rámca Únie pre kryptoaktíva by mohla viesť aj k regulačnej fragmentácii, ktorá naruší hospodársku súťaž na jednotnom trhu, poskytovateľom služieb kryptoaktív sťaží rozširovanie činností na cezhraničnom základe a povedie k regulačnej arbitráži. Trh s kryptoaktívami je stále pomerne malý a ešte nepredstavuje hrozbu pre finančnú stabilitu. Je však pravdepodobné, že podskupina kryptoaktív, ktorých cieľom je stabilizovať ich cenu prepojením ich hodnoty s konkrétnym aktívom alebo skupinou aktív, by mohla byť široko prijatá spotrebiteľmi. Takýto vývoj by mohol priniesť ďalšie výzvy pre finančnú stabilitu, transmisiu menovej politiky alebo menovú suverenitu. (5)Na úrovni Únie je preto potrebný osobitný harmonizovaný rámec, ktorým sa stanovia osobitné pravidlá pre kryptoaktíva a súvisiace činnosti a služby a objasní uplatniteľný právny rámec. Takýto harmonizovaný rámec by sa mal vzťahovať aj na služby súvisiace s kryptoaktívami, ak sa na tieto služby ešte nevzťahujú právne predpisy Únie o finančných službách. Takýto rámec by mal podporovať inovácie a spravodlivú hospodársku súťaž a zároveň zabezpečovať vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov a integritu trhu na trhoch s kryptoaktívami. Jasný rámec by mal poskytovateľom služieb kryptoaktív umožniť rozširovať ich činnosť na cezhraničnom základe a mal by uľahčiť ich prístup k bankovým službám, aby mohli bezproblémovo vykonávať svoje činnosti. Mal by tiež zabezpečiť finančnú stabilitu a riešiť riziká menovej politiky, ktoré by mohli vyplynúť z kryptoaktív, ktorých cieľom je stabilizovať ich cenu naviazaním na menu, aktívum alebo skupinu aktív. Popri zvyšovaní ochrany spotrebiteľov, integrity trhu a finančnej stability prostredníctvom regulácie verejných ponúk kryptoaktív alebo služieb súvisiacich s takýmito kryptoaktívami by rámec Únie pre trhy s kryptoaktívami nemal regulovať súvisiacu technológiu a mal by umožňovať používanie distribuovaných databáz transakcií bez povolenia i s povolením. (6)V právnych predpisoch Únie o finančných službách by sa nemala uprednostňovať jedna konkrétna technológia. Kryptoaktíva, ktoré spĺňajú podmienky na „finančné nástroje“ v zmysle vymedzenia v článku 4 ods. 1 bode 15 smernice 2014/65/EÚ, by preto mali zostať regulované podľa všeobecných existujúcich právnych predpisov Únie vrátane smernice 2014/65/EÚ bez ohľadu na technológiu použitú na ich emisiu alebo ich prevod. (7)Kryptoaktíva emitované centrálnymi bankami konajúcimi ako menové orgány alebo inými verejnými orgánmi ani služby súvisiace s kryptoaktívami, ktoré poskytujú takéto centrálne banky alebo iné verejné orgány, by nemali podliehať rámcu Únie, ktorý sa vzťahuje na kryptoaktíva. (8)Všetky právne predpisy prijaté v oblasti kryptoaktív by mali byť špecifické, nadčasové a mali by držať krok s inováciami a technologickým vývojom. „Kryptoaktíva“ a „technológia distribuovanej databázy transakcií“ by sa preto mali vymedziť čo najširšie, aby sa zachytili všetky typy kryptoaktív, ktoré v súčasnosti nepatria do rozsahu pôsobnosti právnych predpisov Únie o finančných službách. Takéto právne predpisy by mali prispieť aj k cieľu boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Akékoľvek vymedzenie pojmu „kryptoaktíva“ by preto malo zodpovedať vymedzeniu pojmu „virtuálne aktíva“ uvedenému v odporúčaniach Finančnej akčnej skupiny (FATF). Z rovnakého dôvodu by mal každý zoznam služieb kryptoaktív zahŕňať aj služby virtuálnych aktív, ktoré by mohli vyvolať obavy v súvislosti s praním špinavých peňazí a ktoré ako také identifikovala FATF. (9)Malo by sa rozlišovať medzi tromi podkategóriami kryptoaktív, ktoré by mali podliehať špecifickejším požiadavkám. Prvou podkategóriou je typ kryptoaktíva, ktoré je určené na poskytovanie digitálneho prístupu k tovaru alebo službe a dostupné v rámci DLT, pričom ho akceptuje len emitent daného tokenu („úžitkové tokeny“). Takéto „úžitkové tokeny“ majú nefinančné účely súvisiace s prevádzkovaním digitálnej platformy a digitálnymi službami a mali by sa považovať za osobitný typ kryptoaktív. Druhou podkategóriou kryptoaktív sú „tokeny kryté aktívami“. Účelom tokenov krytých aktívami je zachovávať stabilnú hodnotu naviazaním na viaceré meny, ktoré sú zákonným platidlom, jednu alebo viaceré komodity, jedno či viacero kryptoaktív alebo na skupinu takýchto aktív. Stabilizácia hodnoty týchto tokenov krytých aktívami je často zameraná na to, aby ich ich držitelia používali ako platobný prostriedok na nákup tovaru a služieb a ako prostriedok uchovania hodnoty. Treťou podkategóriou kryptoaktív sú kryptoaktíva, ktoré sa majú používať hlavne ako platobný prostriedok a ktorých účelom je zachovať stabilnú hodnotu naviazaním len na jednu fiat menu. Funkcia takýchto kryptoaktív je veľmi podobná funkcii elektronických peňazí v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2009/110/ES. Podobne ako elektronické peniaze sú takéto kryptoaktíva elektronickými náhradami mincí a bankoviek a používajú sa na uskutočňovanie platieb. Tieto kryptoaktíva sú vymedzené ako „tokeny elektronických peňazí“. (10)Napriek podobnostiam sa elektronické peniaze a kryptoaktíva, ktoré sú naviazané na jednu fiat menu, líšia v niektorých dôležitých aspektoch. Držitelia elektronických peňazí v zmysle vymedzenia v článku 2 bode 2 smernice 2009/110/ES majú vždy nárok voči inštitúcii elektronického peňažníctva a majú zmluvné právo na to, aby sa im kedykoľvek vyplatili ich elektronické peniaze výmenou za fiat menu, ktorá je zákonným platidlom, v nominálnej hodnote tejto meny. Naopak, niektoré kryptoaktíva naviazané na jednu fiat menu, ktorá je zákonným platidlom, neposkytujú držiteľom podobný nárok voči emitentom takýchto aktív a mohli by byť mimo rozsahu pôsobnosti smernice 2009/110/ES. V prípade iných kryptoaktív naviazaných na jednu fiat menu sa neposkytuje nárok v nominálnej hodnote meny, na ktorú sú naviazané, alebo sa obmedzuje lehota na vyplatenie. Skutočnosť, že držitelia takýchto kryptoaktív nemajú nárok voči emitentom takýchto aktív alebo že takýto nárok nie je vyjadrený v nominálnej hodnote meny, na ktorú sú naviazané tieto kryptoaktíva, by mohla ohroziť dôveru používateľov týchto kryptoaktív. S cieľom zabrániť obchádzaniu pravidiel stanovených v smernici 2009/110/ES by akékoľvek vymedzenie pojmu „tokeny elektronických peňazí“ malo byť čo najširšie, aby zachytávalo všetky typy kryptoaktív, ktoré sú naviazané na jednu fiat menu, ktorá je zákonným platidlom. S cieľom vyhnúť sa regulačnej arbitráži by sa mali stanoviť prísne podmienky emisie tokenov elektronických peňazí vrátane podmienky, aby takéto tokeny elektronických peňazí emitovala buď úverová inštitúcia v zmysle vymedzenia v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, alebo inštitúcia elektronického peňažníctva, ktorej bolo udelené povolenie na základe smernice 2009/110/ES. Z rovnakého dôvodu by emitenti takýchto tokenov elektronických peňazí mali tiež poskytnúť používateľom takýchto tokenov nárok na to, aby im boli kedykoľvek vyplatené ich tokeny v nominálnej hodnote meny, na ktorú sú naviazané tieto tokeny. Keďže tokeny elektronických peňazí sú aj kryptoaktívami a môžu priniesť aj nové výzvy z hľadiska ochrany spotrebiteľov a integrity trhu špecifické pre kryptoaktíva, mali by tiež podliehať pravidlám stanoveným v tomto nariadení s cieľom riešiť príslušné výzvy v oblasti ochrany spotrebiteľov a integrity trhu. (11)Vzhľadom na rôzne riziká a príležitosti, ktoré prinášajú kryptoaktíva, je potrebné stanoviť pravidlá pre emitentov kryptoaktív, ktorými by mala byť každá právnická osoba, ktorá verejne ponúka akýkoľvek typ kryptoaktív alebo žiada o prijatie takýchto kryptoaktív na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. (12)Treba stanoviť osobitné pravidlá pre subjekty, ktoré poskytujú služby súvisiace s kryptoaktívami. Do prvej kategórie takýchto služieb patrí zabezpečenie prevádzkovania obchodnej platformy pre kryptoaktíva, výmena kryptoaktív za fiat meny, ktoré sú zákonným platidlom, alebo za iné kryptoaktíva obchodovaním na vlastný účet, ako aj služba v mene tretích strán spočívajúca v zabezpečení úschovy a správy kryptoaktív alebo v zabezpečení kontroly prostriedkov prístupu k takýmto kryptoaktívam. Do druhej kategórie takýchto služieb patrí umiestňovanie kryptoaktív, prijímanie alebo postupovanie pokynov týkajúcich sa kryptoaktív, vykonávanie pokynov týkajúcich sa kryptoaktív v mene tretích strán a poskytovanie poradenstva o kryptoaktívach. Každá osoba, ktorá poskytuje takéto služby kryptoaktív na profesionálnom základe, by sa mala považovať za „poskytovateľa služieb kryptoaktív“. (13)S cieľom zabezpečiť, aby sa všetky verejné ponuky kryptoaktív iných než tokenov krytých aktívami alebo tokenov elektronických peňazí v Únii alebo všetky prijatia takýchto kryptoaktív na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva riadne monitorovali a boli pod dohľadom príslušných orgánov, by mali byť všetci emitenti kryptoaktív právnickými osobami. (14)S cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov by potenciálni kupujúci kryptoaktív mali byť informovaní o vlastnostiach, funkciách a rizikách kryptoaktív, ktoré zamýšľajú kúpiť. Pri uskutočňovaní verejnej ponuky kryptoaktív v Únii alebo pri žiadosti o prijatie kryptoaktív na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva by emitenti kryptoaktív mali vypracovať a uverejniť informačný dokument (biely doklad – tzv. whitepaper o kryptoaktívach) obsahujúci povinne zverejňované údaje a informovať o ňom svoj príslušný orgán. Takýto whitepaper o kryptoaktívach by mal obsahovať všeobecné informácie o emitentovi, o projekte, ktorý sa má realizovať s použitím získaného kapitálu, o verejnej ponuke kryptoaktív alebo o ich prijatí na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva, o právach a povinnostiach spojených s kryptoaktívami, o súvisiacej technológii používanej pri takýchto aktívach a o príslušných rizikách. S cieľom zabezpečiť spravodlivé a nediskriminačné zaobchádzanie s držiteľmi kryptoaktív musia byť informácie uvedené v bielom doklade o kryptoaktívach a prípadne v marketingových oznámeniach týkajúcich sa verejnej ponuky nestranné, jasné a nezavádzajúce. (15)S cieľom zabezpečiť primeraný prístup by sa požiadavky na vypracovanie a uverejnenie bieleho dokladu o kryptoaktívach nemali vzťahovať na ponuky iných kryptoaktív, než sú tokeny kryté aktívami alebo tokeny elektronických peňazí, ktoré sa ponúkajú bezplatne, na ponuky kryptoaktív, ktoré sa ponúkajú výlučne kvalifikovaným investorom vymedzeným v článku 2 písm. e) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2017/1129 a ktoré môžu držať výlučne títo kvalifikovaní investori, ani na ponuky kryptoaktív, ktoré sú v prípade jednotlivých členských štátov určené pre malý počet osôb, prípadne sú jedinečné a nie je možné ich nahradiť inými kryptoaktívami. (16)Malé a stredné podniky a startupy by nemali byť vystavené nadmernej administratívnej záťaži. Verejné ponuky kryptoaktív v Únii, ktoré nepresahujú primeranú celkovú prahovú hodnotu počas obdobia 12 mesiacov, by preto mali byť oslobodené od povinnosti vypracovať whitepaper o kryptoaktívach. Horizontálne právne predpisy EÚ zabezpečujúce ochranu spotrebiteľov, ako je napríklad smernica Európskeho parlamentu a Rady 2011/83/EÚ, smernica Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES alebo smernica Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o nekalých podmienkach v spotrebiteľských zmluvách, vrátane všetkých informačných povinností, ktoré sú v nich obsiahnuté, sa však naďalej uplatňujú na tieto verejné ponuky kryptoaktív, ak sa týkajú vzťahov medzi podnikmi a spotrebiteľmi. (17)Ak sa verejná ponuka týka úžitkových tokenov na službu, ktorá sa ešte neposkytuje, trvanie verejnej ponuky, ako sa uvádza v bielom doklade o kryptoaktívach, nesmie presiahnuť dvanásť mesiacov. Toto obmedzenie trvania verejnej ponuky nesúvisí s okamihom, keď sa produkt alebo služba fakticky začne poskytovať a od ktorého ho/ju môže využívať držiteľ úžitkového tokenu po skončení verejnej ponuky. (18)S cieľom umožniť dohľad by emitenti kryptoaktív mali pred každou verejnou ponukou kryptoaktív v Únii alebo pred tým, než sa tieto kryptoaktíva prijmú na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva, informovať príslušný orgán členského štátu, v ktorom majú sídlo alebo pobočku, o svojom bielom doklade o kryptoaktívach a prípadne o svojich marketingových oznámeniach. Emitenti usadení v tretej krajine by mali informovať o svojom bielom doklade o kryptoaktívach a prípadne o svojich marketingových oznámeniach príslušný orgán prvého členského štátu, v ktorom majú zámer verejne ponúkať kryptoaktíva alebo v ktorom sa podá žiadosť o prijatie na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. (19)Malo by sa zabrániť neprimeranej administratívnej záťaži. Od príslušných orgánov by sa preto nemalo vyžadovať, aby schválili whitepaper o kryptoaktívach pred jeho uverejnením. Príslušné orgány by však po uverejnení mali mať právomoc požadovať, aby boli v bielom doklade o kryptoaktívach a prípadne v marketingových oznámeniach zahrnuté dodatočné informácie. (20)Príslušné orgány by tiež mali mať možnosť pozastaviť alebo zakázať verejnú ponuku kryptoaktív alebo prijatie takýchto kryptoaktív na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva, ak takáto verejná ponuka alebo prijatie na obchodovanie nespĺňa uplatniteľné požiadavky. Príslušné orgány by mali mať aj právomoc uverejniť upozornenie, že emitent nesplnil uvedené požiadavky, a to buď na svojom webovom sídle, alebo prostredníctvom tlačovej správy. (21)Biele doklady o kryptoaktívach a prípadne marketingové oznámenia, o ktorých bol príslušný orgán riadne informovaný, by sa mali uverejniť, v nadväznosti na čo by emitenti kryptoaktív mali mať možnosť ponúkať svoje kryptoaktíva v celej Únii a žiadať o prijatie takýchto kryptoaktív na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. (22)S cieľom zabezpečiť ešte väčšiu ochranu spotrebiteľov by sa spotrebiteľom, ktorí nadobúdajú kryptoaktíva iné než tokeny kryté aktívami alebo tokeny elektronických peňazí priamo od emitenta alebo od poskytovateľa služieb kryptoaktív, ktorý umiestňuje kryptoaktíva v mene emitenta, malo poskytnúť právo na odstúpenie od zmluvy počas obmedzeného obdobia po ich nadobudnutí. S cieľom zabezpečiť bezproblémové dokončenie verejnej ponuky kryptoaktív, pre ktorú emitent stanovil lehotu, by spotrebiteľ nemal po skončení obdobia upisovania uplatňovať toto právo na odstúpenie od zmluvy. Okrem toho by sa právo na odstúpenie od zmluvy nemalo uplatňovať v prípade, že sú kryptoaktíva iné než tokeny kryté aktívami alebo tokeny elektronických peňazí prijaté na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva, keďže v takom prípade by cena takýchto kryptoaktív závisela od fluktuácií na trhoch s kryptoaktívami.

(23)Aj v prípade, keď sú emitenti kryptoaktív iných než tokenov krytých aktívami alebo tokenov elektronických peňazí oslobodení od povinnosti uverejniť whitepaper o kryptoaktívach, by všetci takíto emitenti mali konať čestne, spravodlivo a profesionálne a mali by nestranne, jasne a pravdivým spôsobom komunikovať s držiteľmi kryptoaktív, identifikovať, riadiť a zverejňovať konflikty záujmov a predchádzať im, ako aj zavádzať účinné administratívne opatrenia na zabezpečenie toho, že ich systémy a bezpečnostné protokoly spĺňajú normy Únie. S cieľom pomôcť príslušným orgánom pri plnení ich úloh v oblasti dohľadu by mal byť Európsky orgán pre cenné papiere a trhy (ESMA) v úzkej spolupráci s Európskym orgánom pre bankovníctvo (EBA) poverený uverejnením usmernení o týchto systémoch a bezpečnostných protokoloch s cieľom bližšie určiť tieto normy Únie. (24)S cieľom ďalej chrániť držiteľov kryptoaktív by sa na emitentov kryptoaktív a ich riadiaci orgán mali uplatňovať pravidlá občianskoprávnej zodpovednosti za informácie poskytované verejnosti prostredníctvom bieleho dokladu o kryptoaktívach. (25)Účelom tokenov krytých aktívami je stabilizovať ich hodnotu naviazaním na viaceré fiat meny, jednu alebo viaceré komodity, jedno či viacero kryptoaktív alebo na skupinu takýchto aktív. Používatelia by ich preto mohli vo veľkej miere prijať na prevod hodnoty alebo ako platobný prostriedok, a teda by mohli predstavovať zvýšené riziká z hľadiska ochrany spotrebiteľov a integrity trhu v porovnaní s inými kryptoaktívami. Emitenti tokenov krytých aktívami by preto mali podliehať prísnejším požiadavkám ako emitenti iných kryptoaktív. (26)Takzvané algoritmické „stablecoiny“, ktorých cieľom je zachovať stabilnú hodnotu prostredníctvom protokolov, ktoré zabezpečujú zvýšenie alebo zníženie ponuky takýchto kryptoaktív v reakcii na zmeny dopytu, by sa nemali považovať za tokeny kryté aktívami za predpokladu, že ich cieľom nie je stabilizovať ich hodnotu naviazaním na jedno alebo viacero iných aktív. (27)S cieľom zabezpečiť riadny dohľad nad verejnými ponukami tokenov krytých aktívami a ich monitorovanie by emitenti tokenov krytých aktívami mali mať sídlo v Únii. (28)Verejné ponuky tokenov krytých aktívami v Únii alebo žiadosti o prijatie takýchto kryptoaktív na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva by mali byť možné len vtedy, ak príslušný orgán udelil povolenie emitentovi takýchto kryptoaktív a schválil whitepaper o kryptoaktívach týkajúci sa takýchto kryptoaktív. Požiadavka na povolenie by sa však nemala uplatňovať, ak sa tokeny kryté aktívami ponúkajú len kvalifikovaným investorom alebo ak je verejná ponuka tokenov krytých aktívami pod určitou prahovou hodnotou. Úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na základe smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, by nemali potrebovať ďalšie povolenie podľa tohto nariadenia na emisiu tokenov krytých aktívami. V týchto prípadoch by sa od emitenta takýchto tokenov krytých aktívami malo naďalej vyžadovať, aby pred uverejnením verejnej ponuky vypracoval whitepaper o kryptoaktívach s cieľom informovať kupujúcich o vlastnostiach a rizikách takýchto tokenov krytých aktívami a upovedomil o ňom dotknutý príslušný orgán. (29)Príslušný orgán by mal zamietnuť žiadosť o povolenie, ak obchodný model potenciálneho emitenta tokenov krytých aktívami môže vážne ohroziť finančnú stabilitu, transmisiu menovej politiky a menovú suverenitu. Príslušný orgán by sa mal pred udelením povolenia alebo zamietnutím žiadosti o povolenie poradiť s orgánmi EBA a ESMA a v prípade, že sú tokeny kryté aktívami naviazané na meny Únie, s Európskou centrálnou bankou (ECB) a národnou centrálnou bankou vydávajúcou príslušné meny. Orgány EBA a ESMA a prípadne ECB a národné centrálne banky by mali príslušnému orgánu poskytnúť nezáväzné stanovisko k žiadosti potenciálneho emitenta. V prípade udelenia povolenia potenciálnemu emitentovi tokenov krytých aktívami by mal príslušný orgán schváliť aj whitepaper o kryptoaktívach vypracovaný týmto subjektom. Povolenie udelené príslušným orgánom by malo byť platné v celej Únii a malo by umožniť emitentovi tokenov krytých aktívami ponúkať takéto kryptoaktíva na jednotnom trhu a požiadať o ich prijatie na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. Podobne by mal byť platný v celej Únii aj whitepaper o kryptoaktívach bez toho, aby členské štáty mali možnosť stanoviť dodatočné požiadavky. (30)S cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov by emitenti tokenov krytých aktívami mali držiteľom tokenov krytých aktívami vždy poskytovať jasné, nestranné a nezavádzajúce informácie. Whitepaper o kryptoaktívach týkajúci sa tokenov krytých aktívami by mal obsahovať informácie o stabilizačnom mechanizme, investičnej politike uplatňovanej v súvislosti s rezervnými aktívami, opatreniach týkajúcich sa úschovy rezervných aktív a o právach poskytnutých držiteľom. Ak emitenti tokenov krytých aktívami neponúkajú priamy nárok na rezervné aktíva alebo právo na vyplatenie všetkým držiteľom takýchto tokenov krytých aktívami, whitepaper o kryptoaktívach týkajúci sa tokenov krytých aktívami by mal v tejto súvislosti obsahovať jasné a jednoznačné upozornenie. Marketingové oznámenia emitenta tokenov krytých aktívami by mali tiež zahŕňať rovnaké vyhlásenie, pokiaľ emitenti neponúkajú takéto priame práva všetkým držiteľom tokenov krytých aktívami. (31)Okrem informácií uvedených v bielom doklade o kryptoaktívach by emitenti tokenov krytých aktívami mali tiež poskytovať držiteľom takýchto tokenov priebežné informácie. Predovšetkým by mali aspoň raz mesačne zverejňovať na svojom webovom sídle sumu tokenov krytých aktívami v obehu a hodnotu a zloženie rezervných aktív. Emitenti tokenov krytých aktívami by mali zverejniť aj každú udalosť, ktorá bude mať pravdepodobne významný dosah na hodnotu tokenov krytých aktívami alebo na rezervné aktíva, bez ohľadu na to, či sú takéto kryptoaktíva prijaté na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. (32)S cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov by emitenti tokenov krytých aktívami mali vždy konať čestne, spravodlivo a profesionálne a v najlepšom záujme držiteľov tokenov krytých aktívami. Emitenti tokenov krytých aktívami by takisto mali zaviesť jasný postup pri vybavovaní sťažností prijatých od držiteľov kryptoaktív. (33)Emitenti tokenov krytých aktívami by mali zaviesť politiku zameranú na identifikáciu, riadenie a potenciálne zverejňovanie konfliktov záujmov, ktoré môžu vyplynúť z ich vzťahov s ich manažérmi, akcionármi, klientmi alebo poskytovateľmi služieb, ktorí sú tretími stranami. (34)Emitenti tokenov krytých aktívami by mali mať spoľahlivý systém riadenia, ktorý zahŕňa jasnú organizačnú štruktúru s presne vymedzenými, transparentnými a konzistentnými líniami zodpovednosti a účinné postupy zisťovania, riadenia, monitorovania a ohlasovania rizík, ktorým sú alebo môžu byť vystavení. Riadiaci orgán takýchto emitentov a ich akcionári by mali mať dobrú povesť a dostatočné odborné znalosti a mali by byť spôsobilí a vhodní na účel boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Emitenti tokenov krytých aktívami by mali tiež využívať zdroje primerané rozsahu svojich činností a mali by vždy zabezpečovať kontinuitu a pravidelnosť vykonávania svojich činností. Na tento účel by emitenti tokenov krytých aktívami mali vypracovať politiku kontinuity činnosti zameranú na zabezpečenie vykonávania ich hlavných platobných činností v prípade prerušenia ich systémov a postupov. Emitenti tokenov krytých aktívami by mali mať aj veľmi účinný mechanizmus vnútornej kontroly a hodnotenia rizika, ako aj systém, ktorým sa zaručuje integrita a dôvernosť prijatých informácií. (35)Emitenti tokenov krytých aktívami sú zvyčajne v centre siete subjektov, ktoré zabezpečujú emisiu takýchto kryptoaktív, ich prevod a distribúciu držiteľom. Od emitentov tokenov krytých aktívami by sa preto malo vyžadovať, aby uzatvorili a zachovávali primerané zmluvné dojednania s týmito subjektmi, ktoré sú tretími stranami, ktorými sa zabezpečí stabilizačný mechanizmus a investovanie rezervných aktív, ktorými sa kryje hodnota tokenov, úschova takýchto rezervných aktív a v prípade potreby verejná distribúcia tokenov krytých aktívami. (36)S cieľom riešiť riziká pre finančnú stabilitu širšieho finančného systému by emitenti tokenov krytých aktívami mali podliehať kapitálovým požiadavkám. Tieto kapitálové požiadavky by mali byť úmerné veľkosti emisie tokenov krytých aktívami, a preto by sa mali vypočítavať ako percentuálny podiel rezervy aktív, ktorou sa zabezpečuje hodnota tokenov krytých aktívami. Príslušné orgány by však mali mať možnosť zvýšiť alebo znížiť hodnotu požiadaviek na vlastné zdroje, ktoré sa vyžadujú okrem iného na základe hodnotenia v rámci mechanizmu emitenta na hodnotenie rizika, kvality a volatility aktív v rezerve, ktorou sa zabezpečujú tokeny kryté aktívami, alebo súhrnnej hodnoty a počtu tokenov krytých aktívami. (37)S cieľom stabilizovať hodnotu svojich tokenov krytých aktívami by preto emitenti tokenov krytých aktívami mali vytvoriť a udržiavať rezervu aktív, ktorá neustále kryje tieto kryptoaktíva. Emitenti tokenov krytých aktívami by mali zabezpečiť obozretnú správu takejto rezervy aktív a mali by najmä zaistiť, aby vytvorenie a zničenie tokenov krytých aktívami vždy zodpovedalo príslušnému zvýšeniu alebo zníženiu hodnoty rezervných aktív a aby sa takéto zvýšenie alebo zníženie primerane spravovalo s cieľom zabrániť nepriaznivým vplyvom na trh s rezervnými aktívami. Emitenti kryptoaktív krytých aktívami by preto mali zavádzať, zachovávať a podrobne špecifikovať politiky, ktoré okrem iného opisujú zloženie rezervných aktív, prideľovanie aktív, komplexné posúdenie rizík vyplývajúcich z rezervných aktív, postup vytvárania a ničenia tokenov krytých aktívami, postup nákupu a vyplatenia tokenov krytých aktívami výmenou za rezervné aktíva, a v prípade, že sa investujú rezervné aktíva, investičnú politiku, ktorú uskutočňuje emitent. (38)S cieľom predísť riziku straty tokenov krytých aktívami a zachovať hodnotu týchto aktív by emitenti tokenov krytých aktívami mali mať primeranú politiku úschovy rezervných aktív. Touto politikou by sa malo zabezpečiť, aby boli rezervné aktíva neustále úplne oddelené od vlastných aktív emitenta, aby sa rezervné aktíva nezaťažili ani nezakladali ako kolaterál a aby emitent tokenov krytých aktívami mal k týmto rezervným aktívam okamžitý prístup. Rezervné aktíva by v závislosti od ich povahy mala držať v úschove buď úverová inštitúcia v zmysle nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo poskytovateľ služieb kryptoaktív s povolením. Úverové inštitúcie alebo poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorí držia v úschove rezervné aktíva, ktorými sa zabezpečujú tokeny kryté aktívami, by mali niesť zodpovednosť za stratu takýchto rezervných aktív voči emitentovi alebo držiteľom tokenov krytých aktívami, pokiaľ nepreukážu, že takáto strata vznikla v dôsledku vonkajšej udalosti, ktorú nemožno primerane ovplyvniť. (39)S cieľom ochrániť držiteľov tokenov krytých aktívami pred znížením hodnoty aktív, ktorými sa zabezpečuje hodnota tokenov, by emitenti tokenov krytých aktívami mali investovať rezervné aktíva do bezpečných, nízkorizikových aktív s minimálnym trhovým a kreditným rizikom. Keďže tokeny kryté aktívami možno použiť ako platobný prostriedok, všetky zisky alebo straty vyplývajúce z investovania rezervných aktív by mal znášať emitent tokenov krytých aktívami. (40)Niektoré tokeny kryté aktívami môžu ponúkať všetkým ich držiteľom práva, ako sú napríklad práva na vyplatenie alebo nároky na rezervné aktíva či voči emitentovi, zatiaľ čo iné tokeny kryté aktívami nemusia udeliť takéto práva všetkým ich držiteľom a môžu obmedziť právo na vyplatenie na konkrétnych držiteľov. Všetky pravidlá týkajúce sa tokenov krytých aktívami by mali byť dostatočne pružné na to, aby zachytili všetky tieto situácie. Emitenti tokenov krytých aktívami by preto mali informovať držiteľov tokenov krytých aktívami o tom, či im bol poskytnutý priamy nárok voči emitentovi alebo práva na vyplatenie. Ak emitenti tokenov krytých aktívami udeľujú priame práva voči emitentovi alebo na rezervné aktíva všetkým držiteľom, mali by presne stanoviť podmienky, za ktorých sa takéto práva môžu uplatniť. Ak emitenti tokenov krytých aktívami obmedzujú takéto priame práva voči emitentovi alebo na rezervné aktíva na limitovaný počet držiteľov tokenov krytých aktívami, mali by naďalej ponúkať minimálne práva všetkým držiteľom tokenov krytých aktívami. Emitenti tokenov krytých aktívami by mali zabezpečiť likviditu týchto tokenov uzavretím a zachovaním primeraných dohôd o likvidite s poskytovateľmi služieb kryptoaktív, ktorí sú zodpovední za predvídateľné zverejňovanie záväzných kotácií s cieľom kupovať a predávať tokeny kryté aktívami za fiat menu. Ak sa hodnota tokenov krytých aktívami výrazne líši od hodnoty rezervných aktív, držitelia tokenov krytých aktívami by mali mať právo požadovať priamo od emitenta vyplatenie svojich tokenov krytých aktívami výmenou za rezervné aktíva. Emitenti tokenov krytých aktívami, ktorí dobrovoľne zastavia prevádzku alebo riadne ukončia svoje činnosti, by mali mať zavedené zmluvné dojednania na zabezpečenie toho, aby sa držiteľom tokenov krytých aktívami vyplatili výnosy z rezervných aktív. (41)S cieľom zabezpečiť, aby sa tokeny kryté aktívami používali hlavne ako prostriedok výmeny, a nie ako prostriedok uchovania hodnoty, by emitenti tokenov krytých aktívami a akíkoľvek poskytovatelia služieb kryptoaktív nemali poskytovať úroky používateľom tokenov krytých aktívami počas obdobia, keď títo používatelia držia dané tokeny kryté aktívami. Niektoré tokeny kryté aktívami a tokeny elektronických peňazí by sa mali považovať za významné vzhľadom na potenciálnu veľkú klientsku základňu ich propagátorov a akcionárov, ich potenciálnu vysokú trhovú kapitalizáciu, potenciálnu veľkosť rezervy aktív, ktorou sa zabezpečuje hodnota takýchto tokenov krytých aktívami alebo tokenov elektronických peňazí, potenciálny vysoký počet transakcií, potenciálnu prepojenosť s finančným systémom alebo potenciálne cezhraničné využívanie takýchto kryptoaktív. Významné tokeny kryté aktívami alebo tokeny elektronických peňazí, ktoré by mohol používať veľký počet držiteľov a ktoré by mohli vyvolať osobitné problémy z hľadiska finančnej stability, transmisie menovej politiky alebo menovej suverenity, by mali podliehať prísnejším požiadavkám než iné tokeny kryté aktívami alebo tokeny elektronických peňazí. (42)Vzhľadom na svoj veľký rozsah môžu významné tokeny kryté aktívami predstavovať väčšie riziká pre finančnú stabilitu než iné kryptoaktíva a tokeny kryté aktívami s obmedzenejšou emisiou. Emitenti významných tokenov krytých aktívami by preto mali podliehať prísnejším požiadavkám než emitenti iných kryptoaktív alebo tokenov krytých aktívami s obmedzenejšou emisiou. Predovšetkým by mali podliehať vyšším kapitálovým požiadavkám, ako aj požiadavkám na interoperabilitu, a mali by zaviesť politiku riadenia likvidity.

(43)Emitenti tokenov krytých aktívami by mali mať plán riadneho ukončenia činností, aby sa zabezpečila ochrana práv držiteľov tokenov krytých aktívami v prípade, že emitenti tokenov krytých aktívami zastavia prevádzku alebo riadne ukončia svoje činnosti v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi o platobnej neschopnosti. (44)Emitentom tokenov elektronických peňazí by sa malo udeliť buď povolenie na činnosť úverovej inštitúcie na základe smernice 2013/36/EÚ, alebo povolenie na činnosť inštitúcie elektronického peňažníctva na základe smernice 2009/110/ES, a mali by spĺňať príslušné prevádzkové požiadavky smernice 2009/110/ES, pokiaľ nie je v tomto nariadení stanovené inak. Emitenti tokenov elektronických peňazí by mali vypracovať whitepaper o kryptoaktívach a informovať o ňom svoj príslušný orgán. Ak je emisia tokenov elektronických peňazí pod určitou prahovou hodnotou alebo ak tokeny elektronických peňazí môžu držať výlučne kvalifikovaní investori, emitenti takýchto tokenov elektronických peňazí by nemali podliehať požiadavkám na povolenie. Emitenti by však vždy mali vypracovať whitepaper o kryptoaktívach a informovať o ňom svoj príslušný orgán. (45)Držiteľom tokenov elektronických peňazí by sa mal poskytnúť nárok voči emitentovi príslušných tokenov elektronických peňazí. Držiteľom tokenov elektronických peňazí by sa vždy malo udeliť právo na vyplatenie v nominálnej hodnote fiat meny, na ktorú je naviazaný token elektronických peňazí, a to kedykoľvek. Emitenti tokenov elektronických peňazí by mali mať možnosť účtovať poplatok, ak držitelia tokenov elektronických peňazí žiadajú o vyplatenie svojich tokenov vo fiat mene. Takýto poplatok by mal byť úmerný skutočným nákladom, ktoré vznikli emitentovi tokenov elektronických peňazí. (46)Emitenti tokenov elektronických peňazí a akíkoľvek poskytovatelia služieb kryptoaktív by nemali poskytovať úroky držiteľom tokenov elektronických peňazí počas obdobia, keď títo držitelia držia dané tokeny elektronických peňazí. (47)Whitepaper o kryptoaktívach, ktorý vyhotovil emitent tokenov elektronických peňazí, by mal obsahovať všetky relevantné informácie týkajúce sa tohto emitenta a ponuky tokenov elektronických peňazí alebo ich prijatia na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva, ktoré sú potrebné na to, aby sa potenciálni kupujúci mohli informovane rozhodnúť o kúpe a pochopili riziká súvisiace s ponukou tokenov elektronických peňazí. V bielom doklade o kryptoaktívach by sa tiež malo výslovne uviesť, že držiteľom tokenov elektronických peňazí sa poskytuje nárok vo forme práva na vyplatenie ich tokenov elektronických peňazí vo fiat mene v nominálnej hodnote a kedykoľvek. (48)Ak emitent tokenov elektronických peňazí investuje finančné prostriedky prijaté výmenou za tokeny elektronických peňazí, takéto finančné prostriedky by sa mali investovať do aktív denominovaných v rovnakej mene, ako je mena, na ktorú je naviazaný token elektronických peňazí, aby sa zabránilo krížovým menovým rizikám. (49)Významné tokeny elektronických peňazí môžu predstavovať väčšie riziká pre finančnú stabilitu ako nevýznamné tokeny elektronických peňazí a tradičné elektronické peniaze. Emitenti takýchto významných tokenov elektronických peňazí by preto mali podliehať dodatočným požiadavkám. Emitenti významných tokenov elektronických peňazí by predovšetkým mali podliehať vyšším kapitálovým požiadavkám než emitenti iných tokenov elektronických peňazí, ako aj požiadavkám na interoperabilitu, a mali by zaviesť politiku riadenia likvidity. Emitenti tokenov elektronických peňazí by mali spĺňať aj určité požiadavky, ktoré sa vzťahujú na emitentov tokenov krytých aktívami, ako sú požiadavky na úschovu rezervných aktív, investičné pravidlá pre rezervné aktíva a povinnosť vypracovať plán riadneho ukončenia činností. (50)Služby kryptoaktív by mali poskytovať len právnické subjekty, ktoré majú sídlo v členskom štáte a ktorým príslušný orgán členského štátu, v ktorom majú sídlo, udelil povolenie na činnosť poskytovateľov služieb kryptoaktív. (51)Toto nariadenie by nemalo mať vplyv na možnosť osôb usadených v Únii prijímať z vlastného podnetu služby kryptoaktív od spoločnosti z tretej krajiny. Ak spoločnosť z tretej krajiny poskytuje služby kryptoaktív z vlastného podnetu osoby usadenej v Únii, tieto služby kryptoaktív by sa nemali považovať za poskytnuté na území Únie. Ak sa spoločnosť z tretej krajiny snaží získať klientov alebo potenciálnych klientov v Únii alebo propaguje či inzeruje v rámci Únie služby alebo činnosti týkajúce sa kryptoaktív, nemalo by sa to považovať za službu kryptoaktív poskytnutú z vlastného podnetu klienta. V takom prípade by spoločnosti z tretej krajiny malo byť udelené povolenie na činnosť poskytovateľa služieb kryptoaktív. (52)Vzhľadom na súčasný pomerne malý počet poskytovateľov služieb kryptoaktív by právomoc udeľovať povolenia takýmto poskytovateľom služieb a vykonávať nad nimi dohľad mala byť zverená príslušným vnútroštátnym orgánom. Povolenie by mal udeliť alebo odňať a žiadosť o povolenie by mal zamietnuť príslušný orgán členského štátu, v ktorom má subjekt sídlo. V takomto povolení by sa mali uvádzať služby kryptoaktív, na poskytovanie ktorých má poskytovateľ služieb kryptoaktív povolenie, a malo by platiť pre celú Úniu. (53)V záujme zabezpečenia transparentnosti pre držiteľov kryptoaktív, pokiaľ ide o poskytovanie služieb kryptoaktív, by mal orgán ESMA zriadiť register poskytovateľov služieb kryptoaktív, ktorý by mal obsahovať informácie o subjektoch, ktorým bolo udelené povolenie poskytovať uvedené služby v celej Únii. Tento register by mal zahŕňať aj biele doklady o kryptoaktívach, o ktorých boli informované príslušné orgány a ktoré uverejnili emitenti kryptoaktív. (54)Niektoré spoločnosti, na ktoré sa vzťahujú právne predpisy Únie o finančných službách, by mali mať možnosť poskytovať služby kryptoaktív bez toho, aby im bolo predtým udelené povolenie. Úverové inštitúcie, ktorým bolo udelené povolenie na základe smernice 2013/36/EÚ, by nemali potrebovať ďalšie povolenie na poskytovanie služieb kryptoaktív. Investičným spoločnostiam, ktorým bolo udelené povolenie na základe smernice 2014/65/EÚ na poskytovanie jednej alebo viacerých investičných služieb vymedzených v uvedenej smernici, ktoré sú podobné službám kryptoaktív, ktoré zamýšľajú poskytovať, by sa takisto malo umožniť poskytovať služby kryptoaktív v celej Únii bez ďalšieho povolenia. (55)S cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov, integritu trhu a finančnú stabilitu by poskytovatelia služieb kryptoaktív mali vždy konať čestne, spravodlivo a profesionálne v najlepšom záujme svojich klientov. Služby kryptoaktív by sa mali považovať za „finančné služby“ v zmysle vymedzenia v smernici Európskeho parlamentu a Rady 2002/65/ES. V prípade poskytovania služieb na diaľku by sa uvedená smernica mala vzťahovať na zmluvy medzi poskytovateľmi služieb kryptoaktív a spotrebiteľmi. Poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali svojim klientom poskytovať jasné, nestranné a nezavádzajúce informácie a upozorniť ich na riziká spojené s kryptoaktívami. Poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali uverejňovať svoje cenové politiky, zaviesť postup pri vybavovaní sťažností a mali by mať spoľahlivú politiku zameranú na identifikáciu, prevenciu, riadenie a zverejňovanie konfliktov záujmov. (56)S cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov by poskytovatelia služieb kryptoaktív mali dodržiavať niektoré prudenciálne požiadavky. Tieto prudenciálne požiadavky by sa mali stanoviť ako pevná suma alebo v pomere k ich fixným režijným nákladom za predchádzajúci rok v závislosti od druhu služieb, ktoré poskytujú. (57)Poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali podliehať prísnym organizačným požiadavkám. Ich manažéri a hlavní akcionári by mali byť odborne spôsobilí a vhodní na účel boja proti praniu špinavých peňazí a financovaniu terorizmu. Poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali zamestnávať riadiacich pracovníkov a personál s primeranými zručnosťami, vedomosťami a odbornými znalosťami a mali by prijať všetky primerané kroky na vykonávanie svojich funkcií, a to aj prostredníctvom vypracovania plánu kontinuity činnosti. Mali by mať spoľahlivé mechanizmy vnútornej kontroly a hodnotenia rizika, ako aj vhodné systémy a postupy na zabezpečenie integrity a dôvernosti prijatých informácií. Poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali mať primerané opatrenia na vedenie záznamov o všetkých transakciách, pokynoch a službách súvisiacich s kryptoaktívami, ktoré poskytujú. Mali by mať takisto zavedené systémy na odhaľovanie potenciálneho zneužívania trhu, ktorého sa dopúšťajú klienti. (58)S cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov by poskytovatelia služieb kryptoaktív mali mať zavedené primerané opatrenia na ochranu vlastníckych práv klientov k podielom na kryptoaktívach. Ak si ich obchodný model vyžaduje, aby mali v držbe finančné prostriedky vymedzené v článku 4 bode 25 smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 vo forme bankoviek, mincí, bezhotovostných peňazí alebo elektronických peňazí patriacich ich klientom, poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali umiestniť takéto finančné prostriedky do úverovej inštitúcie alebo centrálnej banky. Poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali mať povolenie vykonávať platobné transakcie súvisiace so službami kryptoaktív, ktoré ponúkajú, len ak im bolo udelené povolenie na činnosť platobných inštitúcií v súlade so smernicou (EÚ) 2015/2366. (59)V závislosti od služieb, ktoré poskytujú, a vzhľadom na špecifické riziká vyplývajúce z každého druhu služieb by poskytovatelia služieb kryptoaktív mali podliehať požiadavkám špecifickým pre tieto služby. Poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorí zabezpečujú úschovu a správu kryptoaktív v mene tretích strán, by mali mať zmluvný vzťah so svojimi klientmi s povinnými zmluvnými ustanoveniami a mali by zaviesť a vykonávať politiku úschovy. Títo poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali tiež niesť zodpovednosť za všetky škody vyplývajúce z incidentu súvisiaceho s IKT vrátane incidentu vyplývajúceho z kybernetického útoku, krádeže alebo akýchkoľvek porúch. (60)S cieľom zabezpečiť riadne fungovanie trhov s kryptoaktívami by poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorí prevádzkujú obchodnú platformu pre kryptoaktíva, mali mať podrobné prevádzkové pravidlá, mali by zabezpečiť, aby ich systémy a postupy boli dostatočne odolné, a mali by podliehať požiadavkám na predobchodnú a poobchodnú transparentnosť prispôsobeným trhu s kryptoaktívami. Poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali zabezpečiť, aby obchody vykonané na ich obchodnej platforme pre kryptoaktíva boli vyrovnané a rýchlo zaznamenávané v DLT. Poskytovatelia služieb kryptoaktív prevádzkujúci obchodnú platformu pre kryptoaktíva by takisto mali mať transparentnú štruktúru poplatkov za poskytované služby, aby sa zabránilo zadávaniu pokynov, ktoré by mohli prispieť k zneužívaniu trhu alebo narušeniu podmienok obchodovania. (61)S cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov by poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorí vymieňajú kryptoaktíva za fiat meny alebo iné kryptoaktíva s použitím vlastného kapitálu, mali zaviesť nediskriminačnú obchodnú politiku. Mali by uverejniť buď záväzné kotácie alebo metódu, ktorú používajú na určenie ceny kryptoaktív, ktoré chcú kúpiť alebo predať. Mali by tiež podliehať požiadavkám na poobchodnú transparentnosť. Poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorí vykonávajú pokyny týkajúce sa kryptoaktív v mene tretích strán, by mali zaviesť politiku vykonávania pokynov a mali by sa vždy zameriavať na dosiahnutie najlepšieho možného výsledku pre svojich klientov. Mali by podniknúť všetky potrebné kroky na zabránenie zneužívaniu informácií týkajúcich sa pokynov klientov ich zamestnancami. Poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorí prijímajú pokyny a postupujú ich iným poskytovateľom služieb kryptoaktív, by mali zaviesť postupy na rýchle a riadne zasielanie týchto pokynov. Poskytovatelia služieb kryptoaktív by nemali dostávať žiadne peňažné ani nepeňažné výhody za postúpenie týchto pokynov akejkoľvek konkrétnej obchodnej platforme pre kryptoaktíva alebo iným poskytovateľom služieb kryptoaktív. (62)Poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorí umiestňujú kryptoaktíva pre potenciálnych používateľov, by mali pred uzavretím zmluvy informovať tieto osoby o tom, ako zamýšľajú poskytovať svoje služby. Mali by tiež zaviesť osobitné opatrenia na predchádzanie konfliktom záujmov vyplývajúcim z tejto činnosti.

(63)S cieľom zabezpečiť ochranu spotrebiteľov by poskytovatelia služieb kryptoaktív, ktorí buď na žiadosť tretej strany alebo z vlastného podnetu poskytujú poradenstvo o kryptoaktívach, mali predbežne posúdiť skúsenosti, vedomosti a ciele svojich klientov a ich schopnosť znášať straty. Ak klienti neposkytujú poskytovateľom služieb kryptoaktív informácie o svojich skúsenostiach, vedomostiach, cieľoch a schopnosti znášať straty, alebo ak je zrejmé, že títo klienti nemajú dostatočné skúsenosti alebo vedomosti na pochopenie súvisiacich rizík, alebo schopnosť znášať straty, poskytovatelia služieb kryptoaktív by mali týchto klientov upozorniť, že kryptoaktíva alebo služby kryptoaktív pre nich nemusia byť vhodné. Pri poskytovaní poradenstva by poskytovatelia služieb kryptoaktív mali vypracovať správu, v ktorej zhrnú potreby a požiadavky klientov a poskytnuté poradenstvo. (64)Je potrebné zabezpečiť dôveru používateľov v trhy s kryptoaktívami a integritu trhu. Preto treba stanoviť pravidlá na zabránenie zneužívaniu trhu v prípade kryptoaktív, ktoré sú prijaté na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. Keďže sú však emitenti kryptoaktív a poskytovatelia služieb kryptoaktív veľmi často MSP, bolo by neprimerané uplatňovať na nich všetky ustanovenia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 596/2014. Preto treba stanoviť osobitné pravidlá zakazujúce určité správanie, ktoré by mohlo narušiť dôveru používateľov v trhy s kryptoaktívami a integritu trhu s kryptoaktívami, vrátane obchodovania s využitím dôverných informácií, neoprávneného zverejňovania dôverných informácií a manipulácie s trhom v súvislosti s kryptoaktívami. Tieto špecifické pravidlá o zneužívaní trhu, ku ktorému došlo v súvislosti s kryptoaktívami, by sa mali uplatňovať, ak sú kryptoaktíva prijaté na obchodovanie na obchodnej platforme pre kryptoaktíva. (65)Príslušným orgánom by sa mali udeliť dostatočné právomoci na dohľad nad emisiou kryptoaktív vrátane tokenov krytých aktívami alebo tokenov elektronických peňazí, ako aj nad poskytovateľmi služieb kryptoaktív, vrátane právomoci pozastaviť alebo zakázať emisiu kryptoaktív alebo poskytovanie služby kryptoaktív a vyšetrovať porušenia pravidiel týkajúcich sa zneužívania trhu. Vzhľadom na cezhraničnú povahu trhov s kryptoaktívami by príslušné orgány mali navzájom spolupracovať s cieľom odhaliť akékoľvek porušenia právneho rámca, ktorým sa riadia kryptoaktíva a trhy s kryptoaktívami, a odrádzať od nich. Príslušné orgány by tiež mali mať právomoc ukladať sankcie emitentom kryptoaktív vrátane tokenov krytých aktívami alebo tokenov elektronických peňazí a poskytovateľom služieb kryptoaktív. (66)Významné tokeny kryté aktívami sa môžu použiť ako prostriedok výmeny a na uskutočňovanie veľkých objemov platobných transakcií na cezhraničnom základe. S cieľom zabrániť regulačnej arbitráži medzi členskými štátmi je vhodné poveriť orgán EBA úlohou vykonávať dohľad nad emitentmi významných tokenov krytých aktívami po tom, ako sa takéto tokeny kryté aktívami označia za významné. (67)Orgán EBA by mal zriadiť kolégium orgánov dohľadu pre emitentov významných tokenov krytých aktívami. Títo emitenti sú zvyčajne v centre siete subjektov, ktoré zabezpečujú emisiu takýchto kryptoaktív, ich prevod a distribúciu držiteľom. Členmi kolégia orgánov dohľadu by preto mali byť všetky príslušné orgány dotknutých subjektov a poskytovateľov služieb kryptoaktív zabezpečujúcich okrem iného úschovu rezervných aktív a prevádzkovanie obchodných platforiem pre kryptoaktíva, na ktorých sú prijaté na obchodovanie významné tokeny kryté aktívami, a poskytovateľov služieb kryptoaktív, ktorí zabezpečujú úschovu a správu významných tokenov krytých aktívami v mene držiteľov. Kolégium orgánov dohľadu by malo uľahčovať spoluprácu a výmenu informácií medzi svojimi členmi a malo by vydávať nezáväzné stanoviská k opatreniam dohľadu alebo zmenám v povoleniach týkajúcim sa emitentov významných tokenov krytých aktívami alebo k príslušným subjektom poskytujúcim služby alebo vykonávajúcim činnosti vzťahujúce sa na významné tokeny kryté aktívami. (68)Príslušné orgány zodpovedné za dohľad podľa smernice 2009/110/ES by mali vykonávať dohľad nad emitentmi tokenov elektronických peňazí. Vzhľadom na potenciálne rozšírené používanie významných tokenov elektronických peňazí ako platobných prostriedkov a na riziká, ktoré môžu predstavovať pre finančnú stabilitu, je však potrebný dvojitý dohľad príslušných orgánov a orgánu EBA nad emitentmi významných tokenov elektronických peňazí. Orgán EBA by mal dohliadať na to, či emitenti významných tokenov elektronických peňazí dodržiavajú osobitné dodatočné požiadavky stanovené v tomto nariadení pre významné tokeny elektronických peňazí. (69)Orgán EBA by mal zriadiť kolégium orgánov dohľadu pre emitentov významných tokenov elektronických peňazí. Emitenti tokenov elektronických peňazí sú zvyčajne v centre siete subjektov, ktoré zabezpečujú emisiu takýchto kryptoaktív, ich prevod a distribúciu držiteľom. Členmi kolégia orgánov dohľadu pre emitentov významných tokenov elektronických peňazí by preto mali byť všetky príslušné orgány dotknutých subjektov a poskytovateľov služieb kryptoaktív zabezpečujúcich okrem iného prevádzkovanie obchodných platforiem pre kryptoaktíva, na ktorých sú prijaté na obchodovanie významné tokeny elektronických peňazí, a poskytovateľov služieb kryptoaktív, ktorí zabezpečujú úschovu a správu významných tokenov elektronických peňazí v mene držiteľov. Kolégium orgánov dohľadu pre emitentov významných tokenov elektronických peňazí by malo uľahčovať spoluprácu a výmenu informácií medzi svojimi čl