Ako sa zdôrazňuje v Stratégii pre bezpečnostnú úniu, vzhľadom na prebiehajúce zavádzanie infraštruktúry 5G v EÚ a potenciálnu závislosť mnohých kritických služieb od sietí 5G môžu byť následky systémového a rozsiahleho narušenia mimoriadne závažné. Výsledkom je spoločná snaha členských štátov vyvinúť a zaviesť primerané bezpečnostné opatrenia. V nadväznosti na odporúčanie Komisie o kybernetickej bezpečnosti sietí 5G z marca 2019 členské štáty vykonali vnútroštátne posúdenia rizík, ktoré sa premietli do koordinovanej správy EÚ o posúdení rizík, v ktorej sa identifikovali bezpečnostné výzvy súvisiace so sieťami 5G. Na základe toho skupina pre spoluprácu v oblasti sieťovej a informačnej bezpečnosti uverejnila 29. januára 2020 súbor nástrojov EÚ pre kybernetickú bezpečnosť 5G, ktorým sa stanovujú potrebné strategické a technické opatrenia. Súčasťou tohto súboru nástrojov sú opatrenia na posilnenie bezpečnostných požiadaviek pre prevádzkovateľov mobilných sietí, zabezpečenie rozmanitosti dodávateľov pre jednotlivých prevádzkovateľov mobilných sietí, posúdenie rizikového profilu dodávateľov a uplatňovanie obmedzení v prípade dodávateľov považovaných za vysokorizikových. Komisia bude podporovať vykonávanie súboru nástrojov, pričom bude plne využívať svoje právomoci a prostriedky, ktoré má k dispozícii, vrátane pravidiel týkajúcich sa telekomunikácií a kybernetickej bezpečnosti, koordinácie v oblasti normalizácie a certifikácie na úrovni EÚ a rámca EÚ pre priame zahraničné investície.

Jedným z týchto systémov je systém cloudových služieb na podporu bezpečného a dôveryhodného trhu cloudových služieb. Je to kľúčový prvok v dátovej stratégii EÚ prijatej vo februári 2020. Vytvoril by sa tak spoločný základ bezpečnosti pre cloudové služby vo všetkých sektoroch, ktorý by vychádzal z najvyššieho spoločného menovateľa existujúcich (európskych a medzinárodných) noriem, systémov a postupov. Bude to kľúčový prvok vo voľnom toku údajov v rámci EÚ. Systém bude takisto podporovať zavádzanie cloudových technológií tým, že používateľom, najmä malým a stredným podnikom a verejnej správe, poskytne zrozumiteľnú záruku úrovne bezpečnosti pri používaní cloudu.

Pandémia ochorenia COVID-19 poukázala na vplyv zdravotnej krízy na bezpečnosť na úrovni EÚ a na celosvetovej úrovni a zvýraznila potrebu zlepšiť plánovanie pripravenosti a reakcie na epidémie a ďalšie závažné cezhraničné ohrozenia zdravia. V balíku Komisie z 11. novembra 2020 pod názvom Budovanie európskej zdravotnej únie: posilnenie odolnosti EÚ sa stanovujú ďalšie kroky na riešenie cezhraničných ohrození zdravia. Tento balík by posilnil rámec cezhraničnej spolupráce proti všetkými ohrozeniam zdravia a zahŕňa tri legislatívne návrhy: zdokonalenie právnych predpisov o závažných cezhraničných ohrozeniach zdravia a posilnenie Európskeho centra pre prevenciu a kontrolu chorôb (European Centre for Disease Prevention and Control – ECDC) a Európskej agentúry pre lieky (European Medicines Agency – EMA). Spoločne sa týmito návrhmi zavedie spoľahlivý a nákladovo efektívny rámec, aby EÚ a členské štáty získali bezpečnejší základ, na ktorom postavia svoju reakciu na budúce zdravotné krízy.

To bude cieľom pripravovaných návrhov na podporu odolnosti fyzických a digitálnych infraštruktúr. Celkovým zámerom je zvýšiť pripravenosť na vnútroštátnej úrovni a na úrovni EÚ vybudovaním spoľahlivých spôsobilostí, aby bolo možné predchádzať hrozbám, odhaľovať a zmierňovať ich a reagovať na ne, ako aj byť pripravení konať v prípade krízy. Prostredníctvom existujúcich právnych predpisov sa podarilo rozšíriť a zlepšiť riadenie rizika v kritických sektoroch; v tomto úsilí treba ďalej pokračovať. Kľúčovým cieľom revidovanej smernice o kritickej infraštruktúre bude podpora vysokej spoločnej úrovne odolnosti v dostatočnom spektre hlavných sektorov. Podobne bude cieľom aktualizácie smernice o sieťach a informačných systémoch (Network and Information Systems – NIS) vyššia konzistentnosť pri identifikácii „prevádzkovateľov základných služieb“ zo strany členských štátov. Všeobecnejšie platí, že spôsobilosti členských štátov v oblasti kybernetickej bezpečnosti sú napriek značnému pokroku stále nerovnomerné, cieľom revízie preto bude podporovať všeobecne vyššiu mieru kybernetickej bezpečnosti. Výsledkom budú širšie a koherentnejšie prístupy k odolnosti z hľadiska fyzickej a digitálnej infraštruktúry.

Občania sa v každodennom živote spoliehajú na stále viac prepojenú a navzájom závislú fyzickú a digitálnu infraštruktúru. Táto infraštruktúra je nevyhnutná pre fungovanie hospodárstva a spoločnosti. Náš súčasný spôsob života by nebol možný bez spoľahlivých dodávok energie, predvídateľnej dopravy, komplexných zdravotníckych systémov alebo digitálne riadenej finančnej siete. Pandémia ochorenia COVID-19 ešte viac podčiarkla význam zabezpečenia odolnosti kritických sektorov a prevádzkovateľov. EÚ uznala spoločný záujem o ochranu kritickej infraštruktúry pred hrozbami, či už sú to živelné pohromy, katastrofy spôsobené ľudskou činnosťou alebo teroristické útoky. Súčasné spektrum hrozieb je z hľadiska kritických infraštruktúr rozsiahle. Zahŕňa: terorizmus, hybridné akcie, kybernetické útoky, vnútorné incidenty; hrozby súvisiace s novými a vznikajúcimi technológiami (ako sú bezpilotné vzdušné prostriedky, technológie 5G, umelá inteligencia); výzvy súvisiace so zmenou klímy; narušenie dodávateľských reťazcov a zasahovanie do volieb. Naše súčasné pravidlá treba zmodernizovať a rozšíriť. Ich zameranie sa musí posunúť od ochrany k odolnosti, aby sa zabezpečili vyššia miera koherentnosti a konzistentnosti v sektorovom pokrytí a zameranie na kritické subjekty poskytujúce základné služby.

Hrozba nadnárodných teroristických sietí je dôraznou pripomienkou, že nevyhnutným predpokladom účinných opatrení na ochranu Európanov sú koordinované opatrenia EÚ pri zachovaní našich spoločných hodnôt a európskeho spôsobu života. Vyplýva to z výskytu čoraz zložitejších cezhraničných a medziodvetvových bezpečnostných hrozieb, ktoré ďalej zvyšujú význam užšej bezpečnostnej spolupráce na všetkých úrovniach. Platí to pre organizovanú trestnú činnosť alebo obchodovanie s drogami, ako aj pre digitálny svet, v ktorom sa zvyšuje výskyt kybernetických útokov a počítačovej kriminality. Všetky tieto výzvy sú prítomné aj za našimi hranicami, pričom existuje jednoznačné prepojenie medzi vnútornou a vonkajšou bezpečnosťou. Európska bezpečnosť sa dostala do centra pozornosti aj v súvislosti s krízou spôsobenou pandémiou COVID-19, ktorá je skúškou odolnosti kritickej infraštruktúry Európy, pripravenosti na krízy, strategických hodnotových reťazcov a systémov krízového riadenia, ako aj odolnosti našich spoločností, pokiaľ ide o manipulatívne zasahovanie a dezinformácie.

Bezpečnosť je jednou z hlavných priorít občanov a nedávna vlna teroristických útokov na európskej pôde ešte viac zdôraznila potrebu opatrení EÚ. Komisia 24. júla 2020 prijala Stratégiu EÚ pre bezpečnostnú úniu na roky 2020 – 2025 s cieľom zamerať opatrenia na prioritné oblasti, v ktorých EÚ dokáže priniesť pridanú hodnotu k úsiliu na úrovni jednotlivých štátov. Nadväzuje na doteraz dosiahnutý pokrok v rámci Európskeho programu v oblasti bezpečnosti na roky 2015 – 2020 a teraz sa zameriava na to, aby bezpečnostná politika EÚ odzrkadľovala meniacu sa panorámu hrozieb, aby budovala dlhodobú a udržateľnú odolnosť, aby sa do nej zapojili inštitúcie a agentúry EÚ, orgány verejnej správy, súkromný sektor a jednotlivci na základe celospoločenského prístupu a aby spoločne zohľadnila mnohé oblasti politiky s priamym vplyvom na bezpečnosť. Stredobodom úsilia vynakladaného v tejto súvislosti je plné rešpektovanie základných práv, keďže bezpečnosť Únie možno zaistiť len vtedy, ak sa všetci budú môcť spoľahnúť na to, že sú ich základné práva plne rešpektované.

Komisia 24. júla 2020 prijala stratégiu EÚ pre účinnejší boj proti sexuálnemu zneužívaniu detí , ktorej cieľom je zabezpečiť účinnú reakciu EÚ na trestné činy sexuálneho zneužívania detí. Vznikla aj špecifická výzva, keďže od 21. decembra 2020 budú niektoré online komunikačné služby, ako webmail alebo služby odosielania správ, patriť do rozsahu pôsobnosti Smernice o súkromí a elektronických komunikáciách a vzťahuje sa na ne upravené vymedzenie pojmov v európskom kódexe elektronických komunikácií. V dôsledku toho jednoznačne hrozí, že poskytovatelia týchto služieb, ktorí v súčasnosti vykonávajú určité dôležité dobrovoľné činnosti na účely odhaľovania a oznamovania sexuálneho zneužívania detí online a boja proti nemu, budú musieť tieto činnosti ukončiť. Komisia preto navrhla nariadenie, ktorým by sa za určitých podmienok umožnilo pokračovanie v týchto dobrovoľných činnostiach až do prijatia dlhodobého legislatívneho riešenia. Komisia pracuje na návrhu takéhoto riešenia, ktorého prijatie je plánované na rok 2021.

Ako sa uvádza v programe EÚ na boj proti terorizmu, ochrana verejných priestorov prostredníctvom budovania odolnosti voči bezpečnostným hrozbám zostáva kľúčovou súčasťou úsilia o vybudovanie účinnej a skutočnej bezpečnostnej únie. Komisia spolupracuje so širokým radom verejných a súkromných zainteresovaných strán s cieľom vypracúvať usmernenia a poskytovať praktickú podporu a financovanie v súlade s Akčným plánom na podporu ochrany verejných priestorov z roku 2017 a so súhrnom osvedčených postupov z roku 2019 na podporu ochrany verejných priestorov. Ako sa stanovuje v programe EÚ na boj proti terorizmu, Komisia zintenzívni podporu pre miestne a regionálne orgány, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri ochrane verejných priestorov a pri predchádzaní radikalizácii. Súčasťou bude vypracovanie protokolu EÚ pre bezpečnosť a odolnosť miest, ktorým sa stanovia základné zásady a ciele pre miestne orgány v týchto oblastiach.

Rada 30. júla 2020 prijala vôbec prvé kybernetické sankcie EÚ proti šiestim jednotlivcom a trom subjektom, ktorí sú zodpovední za kybernetické útoky alebo sa na nich zúčastnili. Patrí medzi ne pokus o kybernetický útok proti Organizácii pre zákaz chemických zbraní (Organisation for the Prohibition of Chemical Weapons – OPCW) a útoky, ktoré verejnosť pozná pod názvami WannaCry, NotPetya a Operation Cloud Hopper. Rada 22. októbra 2020 uplatnila sankcie voči ďalším dvom jednotlivcom a jednému subjektu, ktorí sú zodpovední za kybernetický útok proti Nemeckému spolkovému snemu alebo sa na ňom zúčastnili. Tieto rozhodnutia nasledovali po tom, ako EÚ a členské štáty neustále upozorňovali na potrebu predchádzať škodlivým kybernetickým činnostiam, odrádzať od nich a reagovať na ne, a to aj pomocou režimu kybernetických sankcií v rámci súboru nástrojov kybernetickej diplomacie z roku 2017.

V globálnom kybernetickom priestore majú kybernetické útoky a hrozby často pôvod mimo EÚ. S cieľom účinne čeliť týmto výzvam EÚ a členské štáty spolupracujú pri rozvíjaní medzinárodnej bezpečnosti a stability v kybernetickom priestore, podpore zodpovedného správania štátov, zvyšovaní globálnej odolnosti a zvyšovaní informovanosti o kybernetických hrozbách a škodlivých kybernetických činnostiach, a to aj so zahraničnými partnermi. Vysoký predstaviteľ uverejnil 30. apríla 2020 vyhlásenie v mene EÚ, v ktorom sa odsudzuje škodlivé správanie v kybernetickom priestore a vyjadruje sa solidarita s obeťami.

Internetové fórum EÚ rozšírilo svoju pôsobnosť tak, aby zahŕňala aj sexuálne zneužívanie detí online. Fórum poskytne spoločný priestor na výmenu osvedčených postupov a identifikovanie prekážok, ktorým čelia súkromní aj verejní aktéri, s cieľom zlepšiť vzájomné porozumenie a spoločne nájsť riešenia. Umožní aj politickú koordináciu na vysokej úrovni, aby sa maximalizovala výkonnosť a účinnosť opatrení. V rámci internetového fóra EÚ bol vytvorený technický odborný proces, do ktorého je zapojená akademická obec, dané odvetvie, verejné orgány a organizácie občianskej spoločnosti, na účely mapovania a predbežného posúdenia možných technických riešení na odhaľovanie a oznamovanie sexuálneho zneužívania detí v elektronickej komunikácii šifrovanej bez medzifáz. Takéto technické riešenia by nemali oslabiť šifrovanie. Tento prístup dopĺňa iné prvky boja proti sexuálnemu zneužívaniu detí, online aj offline, opísané v predchádzajúcom texte.

Radikalizácia vedúca k násilnému extrémizmu a terorizmu je multidimenzionálnym a cezhraničným javom, ktorý dokáže využívať rýchly rozvoj internetu. Internet sa naďalej používa na radikalizáciu a nábor zraniteľných osôb. V júli zrušila jednotka Europolu pre nahlasovanie internetového obsahu 2 000 prepojení na teroristický obsah – vrátane príručiek a návodov, ako vykonať útok. Skutočnosť, že pri radikalizácii a propagovaní trestných činov páchateľov zapojených do útokov vo Francúzsku a Rakúsku zohrával úlohu internet, len zdôraznila potrebu jasného legislatívneho rámca, ktorý zabráni šíreniu teroristického obsahu online, pričom zostanú zachované účinné záruky ochrany základných práv. V posledných týždňoch sa zintenzívnili rokovania medzi Európskym parlamentom a Radou o návrhu nariadenia o predchádzaní šíreniu teroristického obsahu online. Z hľadiska riešenia problematiky teroristického obsahu vrátane obsahu, ktorý prispieva k radikalizácii, má rozhodujúci význam uzavrieť tieto rokovania najmä vytvorením nového a účinného operačného nástroja príkazov na odstránenie, aby sa teroristický obsah cezhranične eliminoval do jednej hodiny od prijatia týchto príkazov alebo skôr.

Komisia pracuje na niekoľkých kľúčových oblastiach práce. Komisia 25. novembra 2020 navrhla akt o správe údajov, ktorý je rámcom pre zjednodušenú výmenu a opätovné používanie osobných údajov a iných ako osobných údajov na účely inovácií a rozvoja. To sa vzťahuje na priemyselné odvetvia a verejné orgány prostredníctvom virtuálnych alebo fyzických odvetvových dátových priestorov. Umožňoval by vnútroštátnym orgánom presadzovania práva prístup k údajom uchovávaným v iných dátových priestoroch na účely ich vlastných inovácií. Zároveň by nebol povolený prístup k údajom, ktorými disponujú vnútroštátne orgány presadzovania práva a národné bezpečnostné orgány, pokiaľ by to nebolo povolené právom Únie alebo vnútroštátnym právom. Môže to byť prínosom aj pre vnútroštátne orgány presadzovania práva v oblasti bezpečnosti, ak jednotlivé dotknuté osoby sprístupnia svoje údaje dobrovoľne pre spoločné blaho výhradne na účely vedeckého výskumu.

Vzhľadom na to, že vplyvom technológií sa naďalej menia takmer všetky oblasti spoločnosti vrátane bezpečnosti, je potrebné, aby orgány presadzovania práva a súdne orgány držali krok s týmto vývojom. V záujme zvýšenia bezpečnosti a zabezpečenia je nevyhnutné začleniť do bezpečnostnej politiky umelú inteligenciu, veľké dáta a vysokovýkonnú výpočtovú techniku bez toho, aby došlo k oslabeniu účinnej ochrany základných práv.

Ďalším dôležitým prvkom v boji proti počítačovej kriminalite je úsilie o zabezpečenie dostupnosti a presnosti údajov o registrácii názvov internetových domén (informácie v databáze WHOIS) v súlade s úsilím Internetovej korporácie pre prideľovanie mien a čísel (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers – ICANN). Zámerom diskusií je zabezpečiť, aby legitímni žiadatelia o prístup vrátane orgánov presadzovania práva a prevádzkovateľov v oblasti kybernetickej bezpečnosti získali efektívny prístup k všeobecným informáciám o registrácii domény najvyššej úrovne v plnom súlade s platnými pravidlami na ochranu údajov. Záverečné odporúčania pre novú politiku v oblasti WHOIS boli uverejnené 10. augusta 2020 a v súčasnosti sú predmetom preskúmania pred prijatím rozhodnutia Správnou radou ICANN. Komisia preskúma závery tohto preskúmania a zváži rozsah, v akom dostatočne odrážajú aspekty ochrany údajov a verejného záujmu pri poskytovaní účinného prístupu orgánom presadzovania práva a prevádzkovateľom v oblasti kybernetickej bezpečnosti.

Súdny dvor vydal 6. októbra 2020 rozsudky týkajúce sa vnútroštátnych právnych predpisov Belgicka, Francúzska a Spojeného kráľovstva o uchovávaní a prenose neobsahových komunikačných údajov a prístupe k nim na účely presadzovania práva a národnej bezpečnosti. Komisia posúdi dostupné možnosti, aby sa zaistilo, že teroristi a iní páchatelia trestnej činnosti môžu byť identifikovaní a vyhľadaní pri súčasnom rešpektovaní právnych predpisov EÚ tak, ako ich interpretuje Súdny dvor, a to aj so zreteľom na ďalšie veci prejednávané Súdnym dvorom v tejto oblasti.

Rokovania by sa mali uzavrieť v roku 2021. Komisia zároveň na základe mandátu, ktorý minulý rok dostala Rada SVV, rokuje o dohode medzi EÚ a USA o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom. Tá by dopĺňala navrhované interné pravidlá EÚ pre priamu cezhraničnú spoluprácu s poskytovateľmi služieb odstránením kolízie právnych poriadkov a stanovením spoločných pravidiel a záruk. Formálne rokovania sa začali 25. septembra 2019 a uskutočnilo sa už niekoľko kôl rokovaní. Výsledok rokovaní však do značnej miery závisí od pokroku dosiahnutého v oblasti interných pravidiel o elektronických dôkazoch.

Na medzinárodnej úrovni sa Komisia v mene EÚ zúčastňuje na prebiehajúcich rokovaniach o druhom dodatkovom protokole k Budapeštianskemu dohovoru Rady Európy o počítačovej kriminalite. Tento protokol by poskytol príslušným orgánom presadzovania práva vylepšené ďalekosiahle nástroje na cezhraničnú spoluprácu v oblasti vyšetrovania a trestného stíhania počítačovej kriminality a iných závažných foriem trestnej činnosti vrátane priamej spolupráce s poskytovateľmi služieb. Keďže väčšina týchto vylepšených a posilnených spôsobov spolupráce sa bude opierať o výmenu osobných údajov, je nevyhnutné, aby budúci protokol poskytoval primerané záruky ochrany údajov, a to nielen z pohľadu základných práv, ale aj s cieľom zaistiť právnu istotu, vzájomnú dôveru a účinnosť operačnej spolupráce pri presadzovaní práva.

V záujme zabezpečenia účinnejšieho stíhania trestných činov a vzhľadom na význam elektronických informácií a dôkazov pri vyšetrovaní trestných činov by orgány presadzovania práva a justičné orgány mali urýchlene získať prístup k takýmto informáciám a dôkazom na účely vyšetrovania trestných činov. Uvádza sa to v spoločnom vyhlásení ministrov vnútra EÚ z 13. novembra 2020. Europol, Eurojust a Európska justičná sieť uverejnili 1. decembra 2020 druhú situačnú správu EÚ o digitálnych dôkazoch v rámci projektu SIRIUS. V správe sa zdôrazňuje rastúci význam elektronických dôkazov vo vyšetrovaní trestných činov. K návrhom Komisie o cezhraničnom prístupe k elektronickým dôkazom z apríla 2018 Európsky parlament ešte nezaujal stanovisko, pretože rokovania medzi spoluzákonodarcami sa ešte len majú začať. Oneskorenia pri prijímaní týchto návrhov spôsobujú zdržanie práce orgánov presadzovania práva a justičných orgánov a komplikujú aj prebiehajúce snahy o vytvorenie kompatibilných pravidiel pre cezhraničný prístup k elektronickým dôkazom prostredníctvom medzinárodných rokovaní.

Komisia v júni 2020 uverejnila výsledky posledného monitorovania vykonávania kódexu správania týkajúceho sa nezákonných nenávistných prejavov na internete. Podľa neho posudzujú IT spoločnosti 90 % nahláseného obsahu do 24 hodín a odstránia 71 % obsahu považovaného za nezákonný nenávistný prejav. Zároveň však boli identifikované nedostatky, pokiaľ ide o transparentnosť a spätnú väzbu pre používateľov. Vykonávanie kódexu správania počas posledných štyroch rokov sa odrazilo aj v úvahách o tom, ako bojovať proti nezákonnému internetovému obsahu a zároveň chrániť slobodu prejavu, v pripravovanom návrhu aktu o digitálnych službách. Predsedníčka Ursula von der Leyenová v Správe o stave Únie v roku 2020 takisto oznámila, že Komisia do konca roka 2021 navrhne rozšírenie zoznamu trestných činov na úrovni EÚ podľa článku 83 ods. 1 ZFEÚ o trestné činy z nenávisti a nenávistné slovné prejavy.

4.Hybridné hrozby

Vzhľadom na meniaci sa charakter hybridných hrozieb Rada v júli 2019 zriadila horizontálnu pracovnú skupinu pre zvyšovanie odolnosti a boj proti hybridným hrozbám. Jej hlavným cieľom je podporovať strategickú a horizontálnu spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti odolnosti štátu a spoločnosti zlepšovaním strategickej komunikácie a bojom proti dezinformáciám. Súčasťou tejto práce boli opatrenia nadväzujúce na prieskumy hybridných hrozieb, ako aj osobitné zameranie na hybridné hrozby a dezinformácie v susedných partnerských krajinách. Činnosti horizontálnej pracovnej skupiny boli prezentované vo výročnej správe prijatej 14. septembra 2020.

Rada v decembri 2019 prijala závery o komplementárnom úsilí zameranom na zvyšovanie odolnosti a boj proti hybridným hrozbám, v ktorých vyzýva ku komplexnému prístupu k bezpečnosti a boju proti hybridným hrozbám a k strategickejšiemu, koordinovanejšiemu a súdržnejšiemu úsiliu vo všetkých príslušných sektoroch politík. Dva kľúčové následné kroky sa udiali v júli 2020. Po prvé, útvary Komisie a ESVČ vypracovali mapovanie opatrení a dokumentov súvisiacich s reakciou EÚ na hybridné hrozby. Mapovanie poskytuje celkový zoznam opatrení súvisiacich s bojom proti hybridným hrozbám na úrovni EÚ a zodpovedajúcich politických dokumentov. Slúži ako východiskový bod na vytvorenie obmedzenej online platformy ako jednotného kontaktného miesta so všetkými opatreniami, politikami a legislatívnymi dokumentmi, ktoré súvisia s bojom proti hybridným hrozbám, ako aj príslušnými štúdiami. Po druhé, posledná výročná správa o boji proti hybridným hrozbám sa zaoberala vykonávaním a zahŕňala situačnú informovanosť, budovanie odolnosti, pripravenosť a reakciu na krízu, ako aj na medzinárodnú spoluprácu, a najmä spoluprácu medzi EÚ a NATO, v boji proti hybridným hrozbám. Hoci sa v správe uvádza určitý pokrok z hľadiska koordinácie na úrovni EÚ, v dôsledku nevídanej miery a rozmanitosti hybridných hrozieb sú potrebné ďalšie kroky na úrovni prístupu EÚ s cieľom integrovať vonkajší aj vnútorný rozmer a podporiť úsilie členských štátov v oblasti boja proti hybridným hrozbám a posilňovania ich odolnosti.

Súčasne prebiehajú práce na vykonávaní opatrení stanovených v novej bezpečnostnej stratégii s cieľom začleniť hybridné aspekty do tvorby politík, vytvoriť obmedzenú online platformu, stanoviť základné odvetvové scenáre odolnosti EÚ voči hybridným hrozbám a uľahčiť toky informácií so zámerom prehĺbiť situačnú informovanosť. Vychádzajú z činností strediska EÚ pre hybridné hrozby (Hybrid Fusion Cell – HFC) zriadeného v rámci Spravodajského a situačného centra EÚ (EU Intelligence and Situation Centre – EU INTCEN), ktoré naďalej bude kontaktným miestom EÚ pre posudzovanie hybridných hrozieb. To vypracovalo 180 písomných správ o hybridných a kybernetických hrozbách. Jedným z projektov HFC je analýza hybridných trendov, ktorá poskytuje údaje k témam ako: opakovaná analýza hybridných činností nových aktérov; činnosti zahraničných spravodajských služieb namierené proti členským štátom EÚ, inštitúciám, partnerom a záujmom; zneužívanie pandémie ochorenia COVID-19 zo strany hybridných štátnych a neštátnych aktérov.

Spolupráca medzi EÚ a NATO (v rámci komplexného rámca stanoveného spoločnými vyhláseniami z Varšavy a Bruselu z rokov 2016 a 2018) sa ďalej zintenzívnila, ako bolo zdôraznené v piatej správe o pokroku z júna 2020, vďaka interakcii medzi zamestnancami a konkrétnym výsledkom v oblasti hybridných hrozieb, kybernetickej obrany a budovania kapacít. Je nevyhnutné vytvoriť medzi odvetviami jednotnú metodiku pre prácu so základnými scenármi odolnosti voči hybridným hrozbám a riešiť riziko roztrieštených a zdvojených politík, nástrojov a opatrení. Do tejto spolupráce bolo zapojené aj Európske centrum excelentnosti pre boj proti hybridným hrozbám v Helsinkách. Spolupráca s NATO sa počas krízy spôsobenej pandémiou COVID-19 zintenzívnila, a to aj v oblasti dezinformácií v súvislosti s pandémiou a riešenia nepriateľských informačných činností.

Pandémia ochorenia COVID-19 vo všeobecnosti poukázala na rýchlo sa vyvíjajúce riziká spojené s dezinformáciami a na skutočné riziká ohrozujúce životy ľudí. Komisia a vysoký predstaviteľ prijali 10. júna 2020 spoločné oznámenie o ochorení COVID-19 a dezinformáciách s cieľom poukázať na konkrétne riziká spojené s dezinformáciami o ochorení COVID-19 a na to, aké opatrenia by sa mali prijať. Opatrenia zahŕňali činnosť hlavných online platforiem s cieľom vytvoriť politiky na riešenie hrozby a zintenzívnili monitorovanie činnosti platforiem, ako aj osobitnej spolupráce prostredníctvom systému včasného varovania riadeného ESVČ. Pandémia podnietila k väčšiemu úsiliu v boji proti dezinformáciám a väčšej informovanosti verejnosti. V prvej polovici roka 2020 verejná databáza prípadov šírenia dezinformácií EUvsDisinfo pridala 1 963 nových prípadov šírenia prokremeľských dezinformácií, z ktorých sa takmer jedna tretina týkala infodémie COVID-19. Od polovice marca do konca apríla 2020 navštívilo toto webové sídlo viac ako 10 000 ľudí denne a celkový počet návštevníkov vzrástol o 400 % v porovnaní s rovnakým obdobím v roku 2019. Súčasťou reakcie EÚ boli cielené komunikačné kampanea poskytovanie faktických informácií o pandémii.

Získané poznatky boli základom pre vypracovanie akčného plánu pre európsku demokraciu, ktorý bol prijatý 2. decembra 2020. Stanovuje kľúčové kroky na posilnenie odolnosti demokratickej štruktúry EÚ podporovaním slobodných a legitímnych volieb, zmierňovaním napätia, ktorému sú vystavené slobodné a nezávislé médiá, a bojom proti dezinformáciám. Posledný z uvedených aspektov bude vychádzať z akčného plánu proti dezinformáciám z roku 2018, ktorý je základom pre posilnenie opatrení EÚ v boji proti dezinformáciám a pre možnosti zapojenia kľúčových zainteresovaných strán občianskej spoločnosti aj súkromného odvetvia. Zároveň v pozitívnom duchu očakáva ďalší krok v súvislosti s Kódexom postupov proti šíreniu dezinformácií po posúdení jeho účinnosti v septembri 2020. Kódex bol dôležitým a nevyhnutným krokom k vytvoreniu transparentnejšieho a zodpovednejšieho ekosystému online platformy, bol by však účinnejší, ak by boli definície jednotnejšie, vykonávanie dôslednejšie a bolo by viac opatrení na riešenie špecifických oblastí, napríklad mikrozacielenia. Ďalší kľúčový nástroj, ktorý má teraz EÚ k dispozícii, je Európske stredisko pre monitorovanie digitálnych médií, ktoré začalo pôsobiť v júni 2020. Spája kľúčové zainteresované strany, ktoré sa zaoberajú dezinformáciami, vrátane overovateľov faktov a akademických výskumných pracovníkov.

IV OCHRANA EURÓPANOV PRED TERORIZMOM A ORGANIZOVANOU TRESTNOU ČINNOSŤOU

1.Terorizmus a radikalizácia

Nedávne útoky znovu poukázali na to, že teroristická hrozba v EÚ je naďalej vysoká. Po vražde učiteľa v Conflans-Sainte-Honorine 16. októbra 2020 boli 29. októbra zabití traja ľudia v kostole Notre-Dame v Nice. Teroristický útok vo Viedni z 2. novembra si vyžiadal štyroch mŕtvych a 23 zranených. Rada 13. novembra prijala spoločné vyhlásenie ministrov vnútra EÚ o nedávnych útokoch vo Francúzsku a v Rakúsku. Okrem nedávnych útokov inšpirovaných džihádizmom rastie hrozba násilného pravicového extrémizmu a iných foriem terorizmu.

S cieľom ďalej podporiť členské štáty v boji proti terorizmu a radikalizácii Komisia v súčasnosti prijíma protiteroristickú agendu pre EÚ. Agenda vychádza z existujúcich politík a nástrojov a posilní rámec EÚ s cieľom ďalšieho zlepšovania v oblasti predvídania hrozieb a rizík, predchádzania radikalizácii a násilnému extrémizmu, ochrany ľudí a infraštruktúr, a to aj prostredníctvom bezpečnosti vonkajších hraníc, a účinného vyšetrovania po útokoch. Uvádza sa v nej aj ďalší postup s cieľom zlepšiť spoluprácu v oblasti presadzovania práva a justičnú spoluprácu, používanie technológií a výmenu relevantných informácií v celej EÚ vrátane informácií pre tých, ktorí vykonávajú kontroly na vonkajších hraniciach. Vykonávanie a presadzovanie právnych predpisov sú aj naďalej kľúčové.

Pre boj s terorizmom je kľúčová prevencia. Snahy EÚ v oblasti predchádzania radikalizmu vychádzajú z rozsiahlych skúseností získaných pri podpore odborníkov z prvej línie a tvorcov politík. Komisia 24. novembra prijala nový akčný plán pre integráciu a začlenenie. Je mimoriadne dôležité, aby sa v rámci boja proti radikalizácii zintenzívnila práca na zbližovaní komunít. Súdržnejšia a inkluzívnejšia spoločnosť môže pomôcť v predchádzaní šíreniu extrémistických ideológií, ktoré môžu viesť k terorizmu a násilnému extrémizmu. V januári 2020 bola podpora siete na zvyšovanie informovanosti o radikalizácii rozšírená o ďalšiu zmluvu v hodnote 30 miliónov EUR na ďalšie štvorročné obdobie pomoci pre pracovníkov v teréne a takisto o osobitnú podporu určenú pre tvorcov politík a výskumníkov. Tieto a ďalšie nástroje, napríklad internetové fórum EÚ, umožnia Komisii riešiť prioritné činnosti, ktoré sú zdôraznené v strategickom smerovaní činností na rok 2021 v oblasti koordinovaného prístupu EÚ k predchádzaniu radikalizmu, ktoré bolo vypracované v spolupráci s členskými štátmi. Strategické smerovanie dopĺňajú opatrenia uvedené v protiteroristickej agende na boj proti extrémistickým ideológiám online, zintenzívnenie úsilia vo väzniciach a v oblasti rehabilitácie a opätovného začlenenia vrátane zahraničných teroristických bojovníkov a na posilňovanie podpory lokálnych subjektov a budovanie odolnejších komunít.

Smernica o boji proti terorizmu prijatá v marci 2017 je hlavným nástrojom trestného súdnictva na úrovni EÚ na boj proti terorizmu. Stanovuje minimálne normy týkajúce sa vymedzenia trestných činov terorizmu a trestných činov súvisiacich s terorizmom a sankcií a zároveň poskytuje obetiam terorizmu práva na ochranu, podporu a pomoc. Komisia 30. septembra 2020 prijala správu, v ktorej sa posudzujú opatrenia prijaté členskými štátmi s cieľom dosiahnuť súlad s touto smernicou. Konštatuje sa v nej, že transpozícia do vnútroštátneho práva pomohla posilniť prístup trestného súdnictva členských štátov k terorizmu a k právam priznaným obetiam terorizmu, ale nedostatky stále pretrvávajú. Napríklad nie všetky členské štáty kriminalizujú vo svojom vnútroštátnom práve všetky trestné činy uvedené v smernici ako trestné činy terorizmu a nedostatočná je aj transpozícia ustanovení, ktorými sa kriminalizuje cestovanie na účely terorizmu a financovanie terorizmu, ako aj ustanovení týkajúcich sa podpory obetí. Hodnotiaca správa o smernici bude prijatá neskôr v roku 2021.

EÚ pokračuje vo svojej práci na podpore členských štátov, aby teroristom odobrali prostriedky, ktoré im umožňujú konať, a na podpore vykonávania pravidiel. Nariadenie o uvádzaní prekurzorov výbušnín na trh a ich používaní prijaté v júni 2019 sa začne uplatňovať od 1. februára 2021. Komisia v júni 2020 uverejnila súbor usmernení s cieľom pomôcť vnútroštátnym orgánom a súkromnému sektoru vykonávať uvedené nariadenie. Okrem toho Komisia v júni 2020 vytvorila program na monitorovanie výstupov, výsledkov a vplyvu nariadenia.

Komisia v novembri 2019 vyzvala členské štáty, aby posúdili vykonávanie akčného plánu z roku 2017 s cieľom zlepšiť pripravenosť na chemické, biologické, rádiologické a jadrové (chemical, biological, radiological and nuclear – CBRN) bezpečnostné riziká. Celkový záver bol, že sa vykonala väčšina opatrení. Komisia začiatkom roka 2020 v spolupráci s národnými expertmi stanovila zoznam vysoko rizikových chemických látok, ktoré vyvolávajú obavy. Zoznam bol základom pre spoluprácu s výrobcami zariadení s cieľom zvýšiť detekčné schopnosti. Komisia nedávno začala štúdiu uskutočniteľnosti obmedzenia prístupu k niektorým z týchto chemických látok. Zároveň prebiehajú práce v rámci mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany a rokuje sa s členskými štátmi o dodatočných kapacitách reakcie na CBRN v oblastiach dekontaminácie, detekcie, sledovania a monitorovania, ako aj hromadenia zásob.

Rada 12. októbra 2020 rozhodla o predĺžení sankčného režimu proti šíreniu a používaniu chemických zbraní o jeden rok, čo EÚ umožnilo uložiť reštriktívne opatrenia voči osobám a subjektom zapojeným do vývoja a používania chemických zbraní. Rada 14. októbra 2020 prijala reštriktívne opatrenia voči šiestim fyzickým osobám a jednému subjektu, ktorí boli zapojení do pokusu o vraždu Alexeja Navaľného otráveného 20. augusta 2020 v Rusku toxickou nervovou látkou zo skupiny novičok.

Na identifikáciu teroristických sietí sú nevyhnutné aj finančné informácie, pretože teroristi potrebujú finančné prostriedky na cestovanie, výcvik a vybavenie, a na účely vyšetrovania terorizmu je nevyhnutné úsilie v oblasti boja proti financovaniu terorizmu. Medzi hlavné problémy patrí využívanie plného potenciálu existujúcich nástrojov a spravodajských informácií, riadne vykonávanie medzinárodne dohodnutých noriem a riešenie vznikajúcich výziev, ktoré predstavujú nové technológie a platformy sociálnych médií (pozri ďalej).

Dopravná sieť bola a naďalej je cieľom terorizmu. Súčasťou úsilia EÚ je prístup založený na posudzovaní rizík s cieľom chrániť sektor letectva. Oblasti konfliktov predstavujú závažné riziko pre civilné letectvo a pri zmierňovaní rizika zohrávajú kľúčovú úlohu výmena informácií a posudzovanie rizík. Systém varovania a informácií EÚ o posudzovaní rizík v oblastiach konfliktu je považovaný za osvedčený postup a medzinárodné normy o výmene informácie boli zapracované do právnych predpisov EÚ . Komisia na základe skúseností získaných v oblasti civilného letectva rozšírila prístup založený na posudzovaní rizík aj na iné druhy dopravy. Vykonávanie akčného plánu EÚ v oblasti bezpečnosti železničnej dopravy značne pokročilo, pričom sa využívajú odborné znalosti platformy EÚ pre bezpečnosť cestujúcich v železničnej doprave, ktorú zriadila Komisia ako vyhradenú expertnú skupinu. V námornej oblasti je posudzovanie rizík známe a používané, pričom Komisia spolupracuje s členskými štátmi a zainteresovanými stranami s cieľom posilniť bezpečnosť cestujúcich. Je to zahrnuté aj do stratégie námornej bezpečnosti EÚ a jej akčného plánu revidovaného v roku 2018 vrátane oblasti bezpečnosti a obrany. Je to uvedené v poslednej správe o vykonávaní, ktorá bola prijatá a uverejnená 23. októbra 2020.