Vplyv na trh práce sa zmiernil vďaka politickým podporným opatreniam. Zamestnanosť sa v porovnaní so zaznamenanou stratou produkcie mierne znížila. Vďaka rozšírenému využívaniu skráteného pracovného času a iných systémov na udržanie pracovných miest – podporených novým nástrojom EÚ na dočasnú podporu na zmiernenie rizík nezamestnanosti v núdzovej situácii (SURE) – sa zmena do veľkej miery obmedzila na zníženie počtu odpracovaných hodín. Po oživení hospodárstva začala miera nezamestnanosti v celej EÚ klesať a v súčasnosti je len o 0,5 percentuálne bodu vyššia, než bola úroveň pred krízou. V niektorých regiónoch a odvetviach v EÚ však rozdiely v zamestnanosti zostávajú v porovnaní s predkrízovým obdobím stále výrazné a v iných regiónoch a odvetviach sa zas opäť začal prejavovať nedostatok pracovných síl. Je možné, že v budúcnosti bude preorientovanie zamestnaní, podnikov a odvetví vyvolávať isté napätie, keďže novovytvorené pracovné miesta budú klásť často vyššie alebo odlišné požiadavky na zručnosti ako zaniknuté pracovné miesta, čo si bude vyžadovať primerané politické opatrenia na trhu práce, aby sa tieto zmeny uľahčili.

Pandémia COVID-19 viedla k prudkému hospodárskemu poklesu, no hospodárstvu sa začalo opäť dariť. Pandémia vyústila v roku 2020 do bezprecedentného poklesu hospodárskej činnosti EÚ. Vďaka silnej politickej podpore, zrýchlenému zavádzaniu očkovania a postupnému uvoľňovaniu obmedzení súvisiacich s pandémiou tam, kde to bolo možné, sa však rast na jar 2021 výrazne obnovil. Hospodársky vývoj počas leta naznačuje, že v treťom štvrťroku sa zaznamená silný kontinuálny rast, a to najmä vďaka opätovnému otvoreniu našich spoločností a obnoveniu cestovania. Následne sa očakáva, že hospodárska činnosť sa udrží na tejto úrovni ešte niekoľko štvrťrokov, takže sa hospodárstvo EÚ posunie od obnovy k expanzii. Očakáva sa, že najmenej 19 členských štátov dosiahne tento rok úroveň svojho HDP z roku 2019, kým v prípade všetkých ostatných členských štátov sa dosiahnutie tejto úrovne očakáva v priebehu budúceho roka. Podobne sa v prvom polroku 2021 výrazne zotavil aj obchod EÚ s tovarom s krajinami, ktoré nie sú členmi EÚ. Výhľad však zostáva veľmi neistý a vysoko rizikový, najmä pre neistotu spojenú s budúcim vývojom pandémie, infláciou, cenami energií, nedostatkom ponuky na trhu práce a prekážkami v medzinárodných dodávateľských reťazcoch.

Finančná vzpruha vo výške 2 biliónov EUR z nového viacročného finančného rámca a nástroja Next Generation EU, a najmä Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti pomôže členským štátom riešiť tieto výzvy. Z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti sa poskytne 338 miliárd EUR nenávratnej podpory a až 386 miliárd EUR vo forme úverov (v bežných cenách) na podporu investícií a štrukturálnych reforiem do roku 2026, a to nad rámec približne 500 miliárd EUR poskytnutých z iných fondov EÚ.() Toto rozsiahle financovanie podporí zelenú a digitálnu transformáciu, čím pomôže členským štátom pri obnove a zároveň posilní ich hospodárstva a spoločnosti. Toto úsilie bolo doplnené o iniciatívu REACT-EU financovanú z programu Next Generation EU.()

Ak chceme zlepšiť rastový potenciál Európy, ako aj tvorbu pracovných miest a dosiahnuť ciele udržateľného rozvoja, musíme nutne posilniť sociálno-ekonomickú odolnosť. Odolnosť je schopnosť nielen odolávať výzvam a vyrovnávať sa s nimi, ale aj prechádzať zmenami udržateľným, spravodlivým a demokratickým spôsobom. Menej odolné členské štáty, územia a odvetvia ťažšie odolávali kríze a ťažšie na ňu aj reagovali. () Rozdiely v odolnosti v rámci EÚ majú okrem toho vplyv aj na sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť, na konvergenciu v rámci eurozóny a na účinnosť jednotnej menovej politiky. Účinné a dobre navrhnuté aktívne politiky trhu práce a systémy sociálnej ochrany, investície do vzdelávania a zručností a zdravé verejné financie dokážu posilniť odolnosť a zvýšiť potenciálny rast. Po celosvetovej finančnej kríze sa členské štáty síce zamerali na vykonávanie takýchto nevyhnutných reforiem, no ich tempo sa postupne spomalilo a pokrok v jednotlivých členských štátoch a oblastiach politiky je čoraz nerovnomernejší. Keďže sú naše hospodárstva v rámci jednotného trhu aj hospodárskej a menovej únie navzájom úzko prepojené, o to dôležitejšie je koordinovať vnútroštátne politiky. Kľúčovým faktorom z hľadiska zvyšovania odolnosti a dosiahnutia dvojakej transformácie zostáva aj naďalej úplná implementácia Agendy 2030 pre udržateľný rozvoj.

Digitálna transformácia síce už prebieha, no mala by postupovať rýchlejšie. Kríza COVID-19 urýchlila digitalizáciu našich hospodárstiev aj našich spoločností. Obmedzenia pohybu viedli k rozmachu online služieb a elektronického obchodu. Občania EÚ sa mohli sami presvedčiť, nakoľko dokáže telepráca, telemedicína, online nakupovanie a digitalizované administratívne služby zlepšiť kvalitu života aj hospodárske výsledky. Avšak veľká časť obyvateľstva má iba slabé digitálne zručnosti a pri prístupe k novému digitálnemu prostrediu čelí ťažkostiam, takže hrozí prehlbovanie sociálnych rozdielov. Kríza odhalila okrem toho aj priepasť medzi digitálne vybavenými podnikmi a podnikmi, ktoré digitálne riešenia ešte nezaviedli, a poukázala na rozdiely medzi odľahlými či vidieckymi oblasťami a mestskými oblasťami s dobrým pripojením. Rastúci nedostatok digitálnych zručností, obmedzenia digitálnych infraštruktúr, oneskorenia pri zavádzaní nových technológií vládami a podnikmi a závislosti vo viacerých kľúčových technológiách, ako sú napríklad polovodiče, sa medzitým dostali do popredia ako veľké výzvy, ktoré by chcela EÚ prekonať v oblasti digitalizácie. EÚ musí prijať naliehavé a ambiciózne opatrenia.

Verejné financie boli značne zasiahnuté v dôsledku vážnej recesie a nevyhnutnej politickej reakcie, pričom medzi členskými štátmi došlo k zväčšovaniu fiškálnych rozdielov. Deficity a pomery dlhu k HDP rástli vo všetkých členských štátoch, pričom celkový deficit EÚ vzrástol z 0,5 % HDP v roku 2019 na približne 7 % HDP v roku 2020 a súhrnný pomer dlhu k HDP vyskočil o 13 percentuálnych bodov HDP na 92 % HDP na konci roka 2020.() Očakáva sa, že deficity a pomery dlhu zostanú v nadchádzajúcich rokoch nad úrovňami spred pandémie. Hospodársky prepad vyvolaný krízou COVID-19 zasiahol najviac práve členské štáty s vysokou úrovňou verejného dlhu. Dôvodom bola závažnosť zdravotnej situácie, opatrenia zavedené na ochranu verejného zdravia, ako aj štruktúra ich hospodárstiev vrátane veľkých odvetví cezhraničného cestovného ruchu. Tieto členské štáty tak zaznamenali najprudšie nárasty pomeru dlhu k HDP. Okrem priameho fiškálneho stimulu poskytli vlády aj pomoc na zvýšenie likvidity súkromnému sektoru v objeme takmer 20 % HDP, a to najmä v podobe verejných záruk pre podniky a odkladov platieb daní.() Využitie týchto verejných záruk sa v jednotlivých členských štátoch výrazne líšilo. Prípadný vplyv na verejné financie závisí od rozsahu, v akom budú tieto záruky uplatnené.

Pomery verejného dlhu k HDP rastú, no opatrenia navrhnuté v rámci plánov obnovy a odolnosti, ktorými sa má zvýšiť rastový potenciál, budú podporovať fiškálnu udržateľnosť. Očakáva sa, že vysoké pomery dlhu k HDP budú pretrvávať a v nasledujúcom desaťročí zostanú nad úrovňou spred pandémie v približne tretine členských štátov.() Ak sa uplatnia záruky súvisiace s ochorením COVID-19 alebo sa zvýšia úrokové sadzby, pomery dlhu k HDP budú rásť ďalej. Z dlhodobého hľadiska môžu mať na fiškálnu udržateľnosť vplyv aj výdavky súvisiace so starnutím obyvateľstva a zmenou klímy. Fiškálnu udržateľnosť však zároveň môže podporiť niekoľko faktorov: dlhšie splatnosti dlhov; relatívne stabilné zdroje financovania s diverzifikovanou a veľkou investorskou základňou a priaznivé diferenciály medzi úrokovými mierami a rastom. A čo je rovnako dôležité, úspešné vykonávanie fiškálnych reforiem a investícií podporujúcich rast financovaných z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti a fondov politiky súdržnosti a podporovaných Komisiou prostredníctvom nástroja technickej podpory by malo napomôcť potenciálny rast, prispieť k zlepšeniu fiškálnej udržateľnosti a udržať priaznivé podmienky financovania.

Investičné potreby sú naliehavé

Investičné potreby sú značné a Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti ich bude pomáhať riešiť do roku 2026. EÚ sa zaviazala podstúpiť dvojakú transformáciu, čo je zakotvené v Európskej zelenej dohode a digitálnej stratégii EÚ, a to si bude vyžadovať dodatočné každoročné súkromné a verejné investície vo výške približne 650 miliárd EUR počas nasledujúcich desiatich rokov (rámček 2).() Počas pandémie sa ešte viac ukázalo, že je nutné investovať do podpory digitálnej transformácie a otvorenej strategickej autonómie Európy() a že potrebujeme bezpečné a rýchle internetové pripojenie, ako aj prístup k digitálnym službám, že je dôležité digitálne vzdelávanie celej spoločnosti a získavanie digitálnych zručností a že je nutné riešiť otázku závislosti EÚ, pokiaľ ide o jej kľúčové digitálne kapacity. Ďalšie investície sú potrebné aj do zlepšenia hospodárskej a sociálnej odolnosti EÚ, okrem iného aj v oblasti zdravotnej starostlivosti, vzdelávania a odbornej prípravy, výskumu a vývoja, inovácie a dopravy. Hoci fondy politiky súdržnosti budú naďalej pomáhať členským štátom pri uspokojovaní týchto potrieb, Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude takisto podporovať toto úsilie prostredníctvom kombinácie nenávratnej podpory a úverového financovania, no toto financovanie je dočasné. Zabezpečenie hospodárskej a sociálnej odolnosti a splnenie cieľov dvojakej transformácie si bude v neposlednom rade vyžadovať aj trvalé a značné zvyšovanie verejných aj súkromných investícií v členských štátoch, a to aj po roku 2026. Plnenie týchto naliehavých potrieb si vo všeobecnosti bude vyžadovať aj vyvinutie ďalšieho úsilia na podporu súkromných investícií, okrem iného aj prostredníctvom dobudovania únie kapitálových trhov. Taxonómia EÚ pre udržateľné činnosti zas pomôže presunúť súkromné investície tam, kde budú najviac potrebné z hľadiska klímy a životného prostredia.

Fiškálna úprava po pandémii by mala byť sprevádzaná zlepšovaním kvality verejných financií. Podpora z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti prispeje k oživeniu a zvýšeniu potenciálneho rastu len vtedy, ak sa ňou budú financovať dodatočné produktívne a vysokokvalitné investície. To znamená, že verejné investície financované z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti by mali byť doplnkom k udržateľným investíciám financovaným z vnútroštátnych zdrojov. Preto bude mimoriadne dôležité, aby sa podporovali investície do dvojakej transformácie financované z vnútroštátnych zdrojov a posilňovala sa hospodárska a sociálna odolnosť. Ak podpora z Mechanizmu na podporu obnovy a odolnosti nepovedie k dodatočným investíciám, dočasne síce zníži deficity a pomery dlhu k HDP, no nebude mať pozitívny vplyv na potenciálny rast v strednodobom až dlhodobom horizonte, čo povedie k zhoršeniu štruktúry verejných výdavkov. Ak sú pomery dlhu k HDP veľmi vysoké, podporovanie investícií financovaných z vnútroštátnych zdrojov si bude vyžadovať jasné stanovenie priorít vo výdavkoch a vyvinutie snahy o zlepšenie celkového zloženia a kvality verejných financií.

Prebiehajúca náprava makroekonomických nerovnováh sa stretla s prekážkami

Hoci mala kríza nerovnomerný vplyv na domácnosti a podniky, podporné politické opatrenia zmiernili otras, a to aj pokiaľ ide o bankový sektor. Po prvé, hoci boli straty pracovných miest celkovo obmedzené, častejšie sa vyskytovali u nízko a stredne kvalifikovaných pracovníkov. Rovnako boli najviac zasiahnutí mladí pracovníci a iní noví účastníci na trhu práce. Tieto trendy môžu zvýšiť nerovnosti v našich spoločnostiach a vyžadovať si ďalšie politické opatrenia zamerané na rekvalifikáciu a zvyšovanie úrovne zručností. V Portskom vyhlásení z 8. mája 2021 sa opätovne potvrdil záväzok vedúcich predstaviteľov EÚ k Európskemu pilieru sociálnych práv ako základnému prvku obnovy. Po druhé, hoci si boli spoločnosti nútené zobrať dodatočné úvery, aby uspokojili potreby pracovného kapitálu, kríza COVID-19 vo všeobecnosti nevyústila do rastu platobnej neschopnosti.() Podporné opatrenia sa momentálne viac zacieľujú. Vzhľadom na pretrvávajúce slabé miesta by sa malo ukončovanie podporných programov uskutočňovať postupne. Po tretie, banky boli vďaka svojim silným pomerom kapitálu a vysokým vankúšom likvidity schopné aj naďalej poskytovať úvery hospodárstvu. Vďaka pozastaveniu vyplácania dividend a určitej dočasnej regulačnej úľavy získali banky väčší manévrovací priestor. Nárast objemu nesplácaných úverov bol obmedzený, no kvalita aktív by sa mala pozorne monitorovať. Po štvrté, dynamické ceny nehnuteľností a finančných aktív predstavujú dodatočné riziká.

Kríza COVID-19 oslabila viacero už existujúcich zraniteľných miest. Vnútorné nerovnováhy súvisiace s vysokým verejným a súkromným dlhom sa zvýšili, čo bolo spôsobené poklesom HDP v roku 2020 a opatreniami prijatými na riešenie krízy COVID-19. Dynamické trendy v cenách nehnuteľností spred pandémie pretrvávali a hypotekárny dlh v niektorých krajinách naďalej výrazne rástol. V krajinách závislých od príjmov z cestovného ruchu sa zvýšili deficity bežného účtu. Zároveň sa pozastavila korekcia prebytkov bežného účtu. V budúcnosti sa môžu objaviť nové nerovnováhy v dôsledku štrukturálnych transformácií, ktoré sa urýchlili v dôsledku krízy COVID-19. Nedostatok pracovnej sily, prekážky v globálnom hodnotovom reťazci a strategické závislosti by mohli mať vplyv na relatívne ceny a konkurencieschopnosť. Zrýchlená digitálna transformácia a posun v modeloch spotreby by mohli viesť k nesúladu medzi ponúkanými a požadovanými zručnosťami a k súbežnej existencii frikčnej nezamestnanosti popri nedostatku pracovných síl.

3.2.Reakcia na krízu

Reakcia vnútroštátnych politík a maximálne využívanie flexibility v regulačných rámcoch EÚ

Bezprecedentné politické opatrenia, ktoré boli prijaté koordinovaným spôsobom v reakcii na krízu COVID-19, úspešne zmiernili jej vplyv. Opatrenia prijaté v reakcii na krízu boli rázne tak na úrovni členských štátov, ako aj na úrovni EÚ. Tieto opatrenia boli koordinované a mali rôzne doplnkové podoby. Aktivácia všeobecnej únikovej doložky Paktu stability a rastu, dohoda o dočasnom rámci štátnej pomoci (následne viackrát zmenená s cieľom zohľadniť vývoj situácie a potreby podnikov), Investičné iniciatívy v reakcii na koronavírus (ktoré poskytovali výnimočnú flexibilitu, aby sa prostriedky z fondov politiky súdržnosti mohli presmerovať tam, kde je to najnutnejšie) a zriadenie núdzových nástrojov ako SURE – to všetko sa udialo veľmi rýchlo.() Následné opatrenia Komisie a odporúčania Rady odrážali potrebu úzkej koordinácie hospodárskej politiky počas pandémie. Vďaka rozhodným opatreniam na úrovni EÚ sa zabezpečil vývoj, rýchle obstarávanie a koordinovaná distribúcia vakcín proti ochoreniu COVID-19. Okrem úsilia vynaloženého na zmiernenie vplyvu krízy sa zriadili osobitné dočasné nástroje EÚ, ktoré majú posilniť obnovu a podporiť udržateľný a inkluzívny rast. Záväzok Komisie plniť ciele Agendy 2030 a ciele udržateľného rozvoja určoval v tomto kontexte smer k „obnove k lepšiemu“ tak, aby sa na nikoho nezabudlo.

Členské štáty čelili vážnej zdravotnej a hospodárskej kríze, a preto urýchlene prijali rozsiahle fiškálne podporné opatrenia. Včasné využitie existujúcej flexibility v príslušných rámcoch EÚ zjednodušilo prijímanie protikrízových opatrení na vnútroštátnej úrovni. Celková fiškálna reakcia členských štátov EÚ – vrátane automatických stabilizátorov aktivovaných silnými sociálnymi záchrannými sieťami – sa v rokoch 2020 – 2022 odhaduje na takmer 19 % HDP.() Členské štáty EÚ poskytli okrem toho podnikom významnú podporu likvidity vo forme štátnych záruk a odkladov dane. Úsilie vyvíjané v oblasti fiškálnej politiky dopĺňala menová politika. Tieto spoločne prijaté koordinované protikrízové opatrenia boli úspešné, keďže vplyv krízy COVID-19 na nezamestnanosť, hospodárske a sociálne rozdiely, platobnú neschopnosť podnikov a nesplácané úvery bol oveľa menej závažný, než sa pôvodne predpokladalo.

Nové nástroje EÚ zmiernili vplyv krízy

Nástroj SURE zohrával kľúčovú úlohu pri podpore európskych trhov práce. Táto rýchlo vytvorená záchranná sieť poskytuje členským štátom lacné úvery, ktoré im umožňujú podporovať pracovníkov a podniky počas krízy. Podporuje aj oživenie a obmedzuje stigmatizujúci účinok na trhu práce. EÚ doteraz schválila úvery SURE vo výške viac ako 94 miliárd EUR 19 žiadajúcim členským štátom. Z toho bolo už vyplatených takmer 90 miliárd EUR. Nástroj SURE pomohol ochrániť viac ako 31 miliónov ľudí (vrátane 8,5 milióna samostatne zárobkovo činných osôb) pred rizikami nezamestnanosti a počas pandémie podporil viac ako 2,5 milióna podnikov. Vnútroštátne opatrenia trhu práce, ktoré sú podporované z nástroja SURE, pomohli v roku 2020 predísť nezamestnanosti približne 1,5 milióna ľudí a prispievajú k obnove.()

Európska centrálna banka zaviedla široký súbor opatrení menovej politiky, ktoré podporili aj transmisiu opatrení fiškálnej politiky. Opatrenia menovej politiky spočívali najmä v dodatočných nákupoch aktív a operáciách poskytovania likvidity bankám eurozóny. Aby sa zlepšil prístup bánk k týmto operáciám, Európska centrálna banka prijala okrem iného aj viaceré opatrenia na zjednodušenie požiadaviek na kolaterál. Tieto opatrenia prispievali počas celej pandémie k zachovaniu priaznivých podmienok financovania vo všetkých odvetviach hospodárstva vrátane vlád, zároveň podporovali hospodársku činnosť a zabezpečovali strednodobú cenovú stabilitu. Účinky fiškálnej a menovej politiky sa vzájomne posilňovali, čo malo zásadný vplyv na zmierňovanie vplyvu krízy a prispievalo k podporovaniu obnovy.

Svoju úlohu zohrávali aj ďalšie nástroje vytvorené na úrovni EÚ a eurozóny. Očakáva sa, že Celoeurópsky záručný fond založený skupinou Európskej investičnej banky zmobilizuje až 200 miliárd EUR (1,4 % HDP EÚ) dodatočného financovania na podporu malých a stredných podnikov. K 31. augustu 2021 dosahoval schválený objem financovania 18 miliárd EUR a mal by podľa očakávaní zmobilizovať investície vo výške približne 144 miliárd EUR. Naďalej zostáva k dispozícii nástroj podpory v kríze spôsobenej pandémiou zriadený Európskym mechanizmom pre stabilitu, ktorého objem finančných prostriedkov dosahuje 240 miliárd EUR (2,0 % HDP eurozóny). Aj tento nástroj prispel k upevneniu dôvery v opatrenia, ktorými EÚ zareagovala na krízu.

Prekonanie krízy a príprava na budúcnosť

Mechanizmus na podporu obnovy a odolnosti bude podporovať obnovu bohatú na investície a reformy podporujúce rast, zvyšovať potenciálny rast a zmierňovať fiškálne problémy. Vďaka jeho účinnému vykonávaniu bude hospodárstvo EÚ udržateľnejšie, inkluzívnejšie, odolnejšie a lepšie pripravené na dvojakú transformáciu a zároveň pomôže zmierniť riziko sociálno-ekonomických rozdielov.() Opatrenia, ktoré sú financované z mechanizmu formou nenávratnej podpory, umožnia financovať vysokokvalitné investičné projekty a pokryť náklady na reformy zvyšujúce produktivitu bez toho, aby to viedlo k zvyšovaniu deficitov a dlhu. Financovanie z mechanizmu tak pomôže členským štátom v ich úsilí vyvíjanom na obnovu hospodárstva, pričom bude zvyšovať potenciálny rast a postupne zlepšovať základné fiškálne pozície. Nenávratná podpora z mechanizmu a iné zdroje financovania EÚ, najmä fondy politiky súdržnosti, poskytnú v roku 2021 aj v roku 2022 podporu vo výške približne 0,5 % HDP. Celkovo sa predpokladá, že verejné investície financované tak z vnútroštátnych zdrojov, ako aj z mechanizmu sa v rokoch 2021 a 2022 zvýšia na 3,5 % HDP.

3.3.Dôsledky pre preskúmanie správy hospodárskych záležitostí

Kríza COVID-19 ešte viac zviditeľnila problémy, ktorým čelí rámec správy hospodárskych záležitostí. Hlavné závery vyplývajúce z preskúmania rámca správy hospodárskych záležitostí, ktoré Komisia uverejnila takmer pred dvoma rokmi, sú stále aktuálne (rámček 1). V dôsledku krízy sa mnohé z nich stali ešte relevantnejšími. Po prvé, pomery verejného dlhu k HDP sa ďalej zvyšovali, takže čelíme výzve, ktorá spočíva v postupnom, udržateľnom a rastovo orientovanom znižovaní dlhu na obozretnú úroveň. Po druhé, aby sa zabezpečil udržateľný a inkluzívny rast, verejné investície sa budú musieť v nasledujúcich rokoch udržať na vysokej úrovni, pričom bude dôležité dbať na ich dobré zloženie a kvalitu. Po tretie, proticyklická diskrečná fiškálna politika spolu s dočasnými nástrojmi fiškálnej podpory EÚ sa ukázala byť veľmi účinným prostriedkom na včasné a efektívne zmierňovanie vplyvu tejto výnimočnej krízy, čo poukazuje na to, ako veľmi dôležité je vytvoriť fiškálny manévrovací priestor v normálnych časoch, ktorý sa potom môže využiť v čase krízy Po štvrté, účinné protikrízové opatrenia svedčia o dôležitosti úzkej politickej koordinácie, konkrétne medzi rôznymi politickými nástrojmi a nástrojmi financovania, ako aj medzi úrovňou EÚ a vnútroštátnou úrovňou. Po piate, rýchly vývoj krízy názorne ukázal ťažkosti spojené s používaním ukazovateľov, ktoré nie sú pozorovateľné, a s navrhovaním pravidiel, ktoré sa snažia zohľadňovať všetky možné okolnosti. Po šieste, náprava makroekonomických nerovnováh bola prerušená a objavujú sa nové slabé miesta, takže sa ukazuje, že je dôležité, aby sa rizikám a rozdielom predchádzalo, resp. aby sa včas riešili. Obnovené preskúmanie by malo vychádzať z predchádzajúcich zistení Komisie, ktoré sú uvedené v oznámení z februára 2020, ako aj z ponaučení, ktoré sme získali počas krízy. Budeme tak môcť uvažovať o rámci správy hospodárskych záležitostí, ktorý by bol schopný maximálne pomáhať členským štátom pri riešení makroekonomických výziev po skončení pandémie COVID-19.