SK Úradný vestník Európskej únie C 128/23

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Smerovanie k ekologicky účinnému hospodárstvu – hospodárska kríza ako príležitosť na vznik novej energetickej éry“

(prieskumné stanovisko)

(2010/C 128/05)

Spravodajca: pán OSBORN

Nadchádzajúce švédske predsedníctvo Rady EÚ 3. júna 2009 požiadalo Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Smerovanie k ekologicky účinnému hospodárstvu – hospodárska kríza ako príležitosť na vznik novej energetickej éry“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 12. októbra 2009.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 457. plenárnom zasadnutí 4. a 5. novembra 2009 (schôdza z 5. novembra) prijal 164 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 8 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1. Závery a odporúčania

1.1. Najväčšie rozvinuté hospodárstva sveta uznali potrebu znížiť emisie skleníkových plynov do roku 2050 aspoň o 80 % ako súčasť celosvetového opatrenia nevyhnutného na udržanie rizika spojeného s klimatickými zmenami v ovládateľných rozmeroch. Už dnes je preto potrebné začať so zásadnými zmenami v energetickej základni rozvinutých hospodárstiev.

1.2. EÚ tento proces odštartovala rozsiahlym programom pre oblasť klímy a energetiky, zameraným na zníženie emisií do roku 2020 o 20 až 30 %, ktorý Rada EÚ a Európsky parlament odsúhlasili tento rok. Tento program ešte nie je ukončený a čoskoro bude potrebné prijať ďalšie opatrenia na dosiahnutie cieľa stanoveného na rok 2050.

1.3. Súčasná hospodárska kríza predstavuje hrozbu, ale aj príležitosť. Hrozbou je, že riešenie pretrvávajúcich hospodárskych problémov pohltí celú politickú pozornosť a všetky dostupné zdroje a že opatrenia sa zamerajú na obnovenie pôvodného systému hospodárstva s rovnakým modelom narastajúcich emisií. Príležitosťou je, že existuje široký priestor na prekonanie stereotypu a prijatie obojstranne výhodnej ekologickej stratégie, ktorá pomôže oživiť hospodárstvo, zlepšiť jeho konkurencieschopnosť a vytvoriť nové pracovné miesta a zároveň zmeniť energetickú základňu a výrazne znížiť emisie.

1.4. EHSV plne podporuje a povzbudzuje všetky v Európe zavedené alebo do budúcnosti plánované postupy zamerané na posilnenie ekologickej účinnosti, vrátane ďalších krokov na:

— podporu opatrení zameraných na energetickú účinnosť v novom akčnom pláne pre energetickú účinnosť,

— podporu postupov v oblasti obnoviteľných zdrojov v novom akčnom pláne pre obnoviteľné zdroje energie,

— upevnenie požiadaviek ekologickej účinnosti vo všetkých programoch verejných výdavkov,

— podporu a posilnenie ekologickej daňovej reformy,

— podporu ekologickej politiky obstarávania vo všetkých verejných orgánoch.

1.5. Aby bolo možné aktivizovať činnosť a podporu vo väčšom meradle a udržať konkurencieschopné vedúce postavenie Európy vo svete EHSV navrhuje, aby aj Komisia a ďalšie inštitúcie zamerali svoje nové úsilie na obmedzený počet konkrétnych výziev týkajúcich sa transformácie. Výbor osobitne zdôrazňuje tri zmeny, ktoré by si ako hlavné európske iniciatívy a programy mohli získať záujem a podporu verejnosti:

— prechod na solárnu energiu a energiu z ďalších obnoviteľných zdrojov,

— prechod na elektromobily,

— prechod na domy s nulovým emisiami CO2,

samozrejme pod podmienkou, že všeobecný prechod na elektromobily bude sprevádzaný ďalšou snahou vyrobiť väčší objem elektrickej energie zo zdrojov, ktoré samotné neprodukujú veľké množstvo čistých emisií CO2, aby sa produkcia emisií CO2 iba nepresunula z áut do elektrární.

1.6. EHSV navrhuje vybudovať silné partnerstvo medzi verejným a súkromným sektorom, ktoré by tieto zmeny formovalo a zároveň stálo na ich čele, a získať čo najväčšiu podporu podnikov, ďalších príslušných inštitúcií a verejnosti. Navrhuje tiež zaviesť novú formu ekologických eurobondov, ktoré by poskytli ďalšie prostriedky na podporu niektorých týchto zmien.

1.7. EHSV zdôrazňuje, že základom novej Lisabonskej stratégie by mala byť nová iniciatíva zameraná na ekologickú účinnosť vychádzajúca z odporúčaní tohto stanoviska, ktorá by usmerňovala vývoj k udržateľnejšej budúcnosti.

2. Kontext

2.1. Všeobecné dôvody snahy o rýchlejší prechod na ekologicky účinnejšie hospodárstvo sú dobre známe. Klimatické zmeny spôsobené emisiami skleníkových plynov už dnes predstavujú vážne problémy v mnohých častiach sveta a tieto problémy sa budú v nasledujúcich rokoch takmer s istotou zhoršovať.

2.2. Popri zhoršovaní klimatických zmien narastá aj nebezpečenstvo vyčerpania svetových zásob ropy a zemného plynu, čo by v budúcnosti mohlo viesť k nedostatočným dodávkam a vyšším a nestabilnejším cenám týchto surovín. Regióny ako Európa, ktorých väčšina zásob je závislá od dovozu, musia znížiť svoju zraniteľnosť a zvýšiť svoje zabezpečenie prostredníctvom obmedzenia celkového dopytu po energii a čerpania väčšieho množstva energie z vlastných, obnoviteľných zdrojov.

2.3. Súhrnne tieto dve dlhodobé strategické výzvy znamenajú, že svet potrebuje docieliť výrazné zníženie emisií skleníkových plynov a uskutočniť zásadný posun smerom k ekologickej účinnosti. Vedúci predstavitelia G8 sa v zásade dohodli, že rozvinuté hospodárstva musia do roku 2050 znížiť emisie skleníkových plynov o 80 %. Niektoré zo zmien energetickej základne hospodárstva, ktoré majú toto zníženie dosiahnuť už prebehli, ale ich tempo sa musí výrazne zvýšiť, ak má byť tento cieľ dosiahnutý.

2.4. Väčšina opatrení, ktoré je potrebné prijať, je už známa a možno ju dosiahnuť overenými technológiami. Medzinárodná agentúra pre energetiku (IEA) vo svojom dokumente Vyhliadky svetovej energetiky 2008 (WEO 2008) odhaduje, že zavedením existujúcich technológií na podporu energetickej účinnosti by sa mohlo úspešne zrealizovať vyše 50 % opatrení na udržanie svetovej koncentrácie CO2 vo vzduchu v roku 2030 pod 450 milióntinami. Existujú hospodárne opatrenia, ktoré už možno uplatniť na strane dopytu (budovy, priemysel, doprava) ako aj ponuky (napr. kombinovaná výroba elektrickej energie a priemyselného tepla alebo diaľkové vykurovanie). Je však potrebné zintenzívniť činnosť, aby subjekty pôsobiace na trhu mohli tieto opatrenia zavádzať rýchlejšie.

2.5. Aby sa dosiahli ďalšie zníženia, ktoré budú potrebné, musia byť v najbližších desaťročiach okrem existujúcich technológií k dispozícii na masové uvedenie na trh aj nové technológie energetickej účinnosti a technológie na výrobu energie s nízkymi emisiami CO2. Analýzy Perspektívy energetických technológií 2008 Medzinárodnej agentúry pre energetiku zdôrazňujú potrebu prijať včasné opatrenia na aktivizáciu súkromného výskumu a vývoja a podporu vzdelávania v celom reťazci počnúc od dodávateľov technológií až k ich prevádzkovateľom a užívateľom, aby nové technológie prešli celým procesom osvojovania si znalostí, a aby sa zo sľubných, ale príliš nákladných demonštračných projektov premietli do spoľahlivej a hospodárnej hlavnej výroby. Aby bolo možné pokračovať vo zvyšovaní energetickej účinnosti (napr. budovy, osvetlenie, priemyselné postupy s nulovými emisiami CO2) a znížiť emisie CO2 z dodávok energie (napr. solárna elektrická energia, zachytávanie a ukladanie uhlíka, nefosílne pohonné hmoty), je potrebné vypracovať nové technológie.

2.6. Všetky tieto zmeny sú na dosah. Treba však prudko zrýchliť ich tempo. Európa a jej členské štáty spolu s ďalšími veľkými hospodárstvami musia vynaložiť ešte väčšie úsilie než doposiaľ, aby vyvinuli inovačné stratégie a uplatnili hlavné transformačné programy v príslušných kľúčových odvetviach.

2.7. Zásadný význam majú programy uvedenia na trh. Tieto programy môžu poskytnúť stimuly na využitie potenciálu dostupných opatrení energetickej účinnosti alebo zvýšiť ich uplatnenie na trhu, ktoré podnieti súkromný výskum a vývoj a dosadí nové technológie do procesu vzdelávania. Programy uvedenia na trh majú najväčší potenciál na dosiahnutie dvojakého prínosu – na tvorbu pracovných miest a podporu prechodu na ekologicky účinné energetické systémy v súčasnosti a zároveň investovanie do vzdelávania, a následné vytvorenie účinnejších a lacnejších technológií do budúcnosti. Je potrebné navrhnúť také programy uvedenia na trh, ktoré podnietia hospodársku súťaž a získajú investície pre výskum a vývin v súkromnom sektore a podporia vzdelávanie v reťazci medzi výrobcom a užívateľom.

2.8. Existuje už niekoľko príkladov úspešného európskeho úsilia zlepšiť účinnosť a priniesť na trh technológie s nízkymi emisiami CO2. Európsky systém energetického označovania posunul trh s chladiacimi zariadeniami smerom k výrazne vyššej energetickej účinnosti. Národné programy modernizácie existujúcich budov priniesli zlepšenie účinnosti vykurovania. Národné programy využitia veternej energie výrazne zvýšili uplatňovanie tejto technológie, znížili jej náklady a v krajinách, v ktorých sa tieto programy využívajú, vytvorili priemyselné odvetvia v hodnote niekoľkých miliárd EUR.

2.9. Nároky na účinnosť a nové technológie s nízkymi emisiami CO2 pre budúcnosť však ostávajú veľmi veľké. Skúsenosti z tejto oblasti je potrebné zozbierať a následne ich využiť pri novom spoločnom koordinovanom úsilí o čo najrýchlejšie rozšírenie a uplatnenie novej generácie technológií s nízkymi emisiami CO2 na európskom území.

2.10. Niektoré z potrebných zmien môžu vyžadovať zásadnú zmenu prístupu. Práve im treba venovať pozornosť. Nasledujúce tri príklady ponúkajú osobitné príležitosti, ktoré by mohli byť pozitívne prijaté európskou verejnosťou a v oblasti ekologickej účinnosti dosiahnuť zmenu k lepšiemu:

— v oblasti výroby elektrickej energie je potrebné ešte väčšmi zrýchliť prechod na obnoviteľné zdroje. Solárna energia je ešte stále nákladná a využíva sa len okrajovo, ale ceny sa postupne znižujú a v súčasnosti je žiaduce ďalšie veľké povzbudenie, ktoré by podporilo jej rozsiahlejšie využívanie v miestnych aplikáciách menšieho rozsahu ako aj vo veľkých útvaroch energetickej výroby. Veterná energia sa v dnes už uplatňuje vo veľkom meradle, ale ešte stále je potrebné znížiť jej náklady. Geotermálne tepelné čerpadlá už vykazujú veľmi dobré výsledky a čo najrýchlejšie by sa mali zdokonaliť do takej miery, aby sa mohli stať štandardnou súčasťou všetkých nových obydlí a iných budov. Systémy podpory rozvodnej siete a infraštruktúry a skladovania energie musia byť nanovo premyslené a prostredníctvom inteligentného dizajnu a zásad riadenia prispôsobené väčšiemu využívaniu obnoviteľných zdrojov;

— automobily s nulovým emisiami CO2. Možnosti vylepšenia spaľovacích motorov zamerané na zníženie emisií CO2 sú obmedzené základnými fyzikálnymi zákonmi. Príde čas prechodu na elektromobily alebo automobily poháňané palivovými článkami dobíjajúcimi sa alebo čerpajúcimi z energetických zdrojov s nízkymi alebo nulovými čistými emisiami skleníkových plynov. Výbor sa domnieva, že práve teraz je potrebné stanoviť jasné ciele a časové harmonogramy tohto prechodu a vybudovať potrebnú infraštruktúru a podporné opatrenia;

— v oblasti stavebníctva predstavujú jednu z možností budovy s nulovými emisiami CO2. V súčasnosti je potrebné vynaložiť veľké úsilie, aby bolo možné tento koncept preniesť z niekoľkých zaujímavých prototypov do rozsiahlejšieho využitia v nových a existujúcich obydliach a iných budovách. Na tieto účely by mali byť vo všetkých regiónoch EÚ postavené modelové energeticky úsporné domy, pri plánovaní ktorých by sa zohľadnili klimatické a geografické podmienky príslušného regiónu. Tieto budovy by slúžili ako vzor.

2.11. Podobné opatrenia by boli potrebné aj pri podpore ďalšieho vývoja a uplatňovania technológií zachytávania a ukladania CO2 a na rozšírenie kapacity informačných technológií a inteligentných systémov určených na podporu väčšej ekologickej účinnosti.

3. Úloha členských štátov a Európskej únie

3.1. EÚ zohráva obzvlášť dôležitú úlohu kvôli rozsahu a širokej škále niektorých z potrebných opatrení. Zmeny tohto rozsahu a tempa možno dosiahnuť iba prostredníctvom koordinovaného úsilia spájajúceho partnerov verejného a súkromného sektora celej Európy a v niektorých prípadoch dokonca aj celého sveta. EÚ už prijala celé série programov a balíkov určených na podporu energetickej účinnosti, obnoviteľných zdrojov energie a prechod k hospodárstvu s nízkymi emisiami CO2. Toto úsilie však treba ešte viac posilniť a zrýchliť Nasledujúce body skúmajú niektoré z kľúčových oblastí, ktoré si vyžadujú nové zásahy EÚ.

3.2. Výskum a vývoj. Európsky výskum a vývoj niekoľko rokov stagnoval na úrovni približne 1,84 % HDP, hlboko pod dohodnutým cieľom 3 %. Je potrebné vyvinúť veľké úsilie na zvýšenie tejto úrovne na stanovené 3 % a venovať viac programov podpore prechodu na hospodárstvo s nízkymi emisiami CO2. Niektoré z radikálnejších nových technológií s nízkymi emisiami CO2 (napr. zachytávanie a ukladanie CO2, fotovoltaické články vyrobené z tenkého filmu, morská veterná energia a biopalivá druhej generácie) patria medzi tie, ktoré si vyžadujú lepšie verejné financovanie výskumu a vývoja.

3.3. Programy uvedenia na trh by mali byť navrhnuté tak, aby využívali medzery na trhu nových technológií a podporovali investície do vzdelávania zo strany subjektov pôsobiacich na trhu. Mali by sa využívať synergie daňovej a priemyselnej politiky. EÚ by sa mala zamerať najmä na najväčšie potrebné zmeny ako napr. prechod na elektromobily alebo domy s nulovým emisiami CO2, ktoré si budú vyžadovať veľkoplošný technologický vývoj, obrovské investície, širokú podporu infraštruktúry a rozsiahlu aktivizáciu záujmu verejnosti a spotrebiteľov ako aj podporu a stimuly. Skúsenosti s platformami energetických technológií sa musia rozšíriť a rozvinúť do aktívnych programov uvedenia potrebných kľúčových zmien na trh.

3.4. Stanovenie noriem. Regulačné normy na požiadavky minimálnej energetickej účinnosti pre výrobky a služby by mali pri dosahovaní pokroku zohrávať kľúčovú úlohu. EÚ už stanovila normy minimálnej energetickej účinnosti pre niektoré kľúčové výrobky spolu s časovými harmonogramami na ďalšie zlepšenie, ktoré má nasledovať v budúcnosti. Tieto programy je však potrebné rozšíriť a stanoviť im ambicióznejšie krátkodobé a dlhodobé ciele.

3.5. Samozrejme existujú praktické obmedzenia tempa pokroku, ktoré je nutné rešpektovať. Je však tiež dôležité ďalej vyvíjať tlak na európsky priemysel, aby patril medzi svetovú špičku v oblasti noriem účinnosti a udržal si silné konkurenčné postavenie v období, keď celosvetový obchod prejde na vyššiu ekologickú účinnosť.

3.6. Verejné obstarávanie. Programy verejného obstarávania môžu byť mimoriadne silným nástrojom na dosiahnutie zlepšenia noriem v kľúčových odvetviach priemyslu, ak sa do špecifikácií a zmlúv zahrnú primerané podmienky. EÚ by mala aj naďalej udávať smer a pri každom verejnom obstarávaní tovaru, služieb a budov stanoviť za štandardné požiadavky oveľa prísnejšie normy energetickej účinnosti. Kritériá ekologickej účinnosti by mali byť súčasťou všetkých postupov hodnotiacich projektov.

3.7. Niektoré miestne a regionálne orgány v Európe stoja v popredí snahy zakotviť ekologickú účinnosť do všetkých svojich činností. Veľa z nich však nie. Existuje priestor pre dvojakú európsku iniciatívu: vyzdvihnúť osvedčené postupy a povzbudzovať ostatných, aby ich nasledovali, a na druhej strane podporovať systematizáciu a harmonizáciu požiadaviek kladených na tieto orgány na dosiahnutie noriem ekologickej účinnosti.

3.8. Stimuly pre súkromný sektor. V súkromnom sektore je najdôležitejšie stanoviť primeranú cenu emisií CO2. Výbor očakáva, že Komisia bude pokračovať vo vývoji systému obchodovania s emisnými kvótami pre patričné sektory a podporí ďalšie rozšírenie zdaňovania emisií CO2 v ostatných oblastiach. Mali by sa tiež prijať ďalšie opatrenia pre špecifickejšie stimuly, ako napríklad využívanie vstupných sadzieb na podporu investícií do obnoviteľných zdrojov. V niektorých prípadoch môže byť potrebná spolupráca súkromného sektora s verejným, aby vznikla náležitá podpora infraštruktúry nových kľúčových technológií, a to napríklad podpora decentralizovaných druhov výroby energie a inteligentných rozvodných sietí.

3.9. Spotrebiteľské správanie. Povedomie spotrebiteľov či ich záujem o vyššiu účinnosť toho, čo nakupujú alebo ich vlastného spôsobu života je ešte stále nedostatočný. A naopak, na strane regulačných orgánov exituje len veľmi nízka informovanosť o motívoch spotrebiteľského správania a o tom, ako najlepšie podporiť dopyt po ekologicky účinných tovaroch a službách. Je potrebné rozšíriť podporu osvety, zvyšovania informovanosti a činnosť obcí. Označovanie tovarov a výrobkov s cieľom poskytnúť informácie o ich energetických vlastnostiach sa musí rozšíriť a zlepšiť.

3.10. Profesionálny rozvoj a odborná príprava. Je potrebné vyvinúť oveľa väčšie úsilie na zakomponovanie lepšieho pochopenia potreby a dosahu energeticky účinnej výroby a udržateľnosti do odborného a technického vzdelávania a rekvalifikácie.

4. Príležitosti a hrozby súčasnej hospodárskej krízy

4.1. Existuje riziko, že súčasné hospodárske problémy sveta by mohli sťažiť rýchly vývoj smerom k ekologickej účinnosti. Financovanie ďalších investícií do verejného alebo súkromného sektora je nepostačujúce a často pred ním dostáva prednosť financovanie krátkodobých priorít.

4.2. S nastupujúcou obnovou svetového hospodárstva však môžu vzniknúť nové príležitosti na posun európskeho hospodárstva (a ďalších veľkých hospodárstiev) smerom k väčšej trvalej udržateľnosti. Je veľmi dôležité, aby Európa prijala tieto výzvy a reagovala na ne pozitívne, ak chce uspieť v budúcej svetovej hospodárskej súťaži o ekologickú účinnosť a trvalú udržateľnosť.

Niektoré špecifické oblasti, ktoré patria najmä do pôsobnosti odboru financií, hospodárstva a priemyslu je v súčasnej hospodárskej situácii obzvlášť potrebné preskúmať bližšie.

4.3.1. Uplatňovanie ekologického hľadiska pri HDP. Hospodárska kríza podnietila obnovený záujem o nedostatky HDP ako meradla celkového pokroku a vyzdvihla potrebu uprednostniť širší koncept, ktorý by bol schopný zohľadniť sociálne a environmentálne faktory ako aj výkonnosť peňažného hospodárstva. Činnosť Komisie v tejto oblasti je potrebné monitorovať s ohľadom na nedávnu Stiglitzovu správu vypracovanú pre francúzsku vládu.

4.3.2. Uplatňovanie ekologického hľadiska v oblasti verejných výdavkov. Vlády niekoľkých členských štátov rovnako ako Komisia prijali dôležité balíky v oblasti verejných výdavkov na podporu svojich hospodárstiev a aby zabránili zhoršeniu stavu smerujúcemu k hospodárskej kríze. Plán hospodárskej obnovy Európy predložený Komisiou je dobrým príkladom toho, ako zladiť hospodársku podporu s podporou prechodu na ekologickejšie hospodárstvo. Tento plán však bol nevyhnutne obmedzený pomerne nízkym objemom dostupných finančných prostriedkov. Čas na ďalšie podporné balíčky je už možno za nami, ale všetky programy verejných výdavkov ešte musia byť preskúmané z hľadiska ekologickej účinnosti, aby sa zabezpečil dvojaký účinok. Systematické posudzovanie udržateľnosti programov verejných výdavkov by sa malo stať normou rozpočtových procesov v EÚ a jej členských štátoch.

4.3.3. Krátenie verejných výdavkov so zameraním na ekológiu. Všetky programy verejných výdavkov budú počas niekoľkých nasledujúcich rokov pod podrobným dohľadom, pretože verejné orgány sa snažia ušetriť, aby mohli ozdraviť svoje financie. Pri skúmaní priestoru na krátenie rozpočtu by sa pozornosť mala zamerať hlavne na programy výdavkov, ktoré majú veľkú spotrebu energie alebo odporujú ekologickej účinnosti. V tejto súvislosti by mali byť preverené obzvlášť nevhodné dotácie, ktoré podporujú výrobu alebo spotrebu fosílnych palív (napr. dotácie na výrobu uhlia alebo dotované ceny pohonných látok pre určité skupiny) a tým prinášajú dvojaké nevýhody (vytláčanie užitočnejších verejných investícií a smerovanie podmienok proti samotným technológiám pre obnoviteľné zdroje, atď., ktoré by sa mali naopak podporovať). Dlho očakávané oznámenie Komisie o reforme dotácií by mohlo Európu podnietiť k takejto činnosti.

4.3.4. Dôraz na ekológiu pri obnove daňovej rovnováhy. Aktuálna daňová nerovnováha v mnohých krajinách Európy bude pravdepodobne vyžadovať prispôsobenie úrovne a rovnováhy zdaňovania. Pri uplatňovaní týchto zmien treba mať na zreteli ekologický rozmer. V súčasnej situácii by sa malo uprednostniť hlavne vyššie zdanenie energie (z fosílnych palív) pred zdaňovaním práce, a to prijatím príslušných záruk ochrany postavenia najchudobnejších a najzraniteľnejších. Komisia a členské štáty by mohli vypracovať novú štúdiu na posilnenie koordinovanej činnosti na orientovanie daňovej stratégie týmto smerom.

4.3.5. Podpora a reštrukturalizácia priemyslu s dôrazom na ekológiu. Súčasná hospodárska kríza už viedla k niekoľkým závažným zásahom vlád na podporu alebo reštrukturalizáciu kľúčových odvetví priemyslu. Pri uskutočňovaní takýchto zásahov by vždy mala byť hlavným cieľom podpora účinnosti zdrojov. Niektoré špecifické transformačné výzvy uvedené v tomto stanovisku (elektromobily, domy s nulovým emisiami CO2 a solárna energia) môžu obzvlášť potrebovať zásahy a podporu, aby sa mohli stať súčasťou platformy nového hospodárstva, okolo ktorého sa vytvoria nové investície, nové podniky a nové pracovné miesta.

4.3.6. Nová inovačná stratégia. EÚ by v rámci svojej novej inovačnej stratégie mohla zohrávať novú úlohu pri podpore vzniku európskej špičky svetovej úrovne v kľúčových odvetviach technológií s nízkymi emisiami CO2. EHSV navrhuje vytvoriť pracovné skupiny združujúce aktérov verejného a súkromného sektora, ktoré by na úrovni EÚ pomohli dosiahnuť pokrok v oblasti elektromobilov, domov s nulovým emisiami CO2 a solárnej energie. V každom prípade by tieto činnosti museli stavať na práci existujúcich platforiem výskumu a vývoja energetických technológií a posunúť ju smerom k väčšiemu rozšíreniu a uplatneniu.

4.3.7. Pracovné skupiny by sa mali v rámci každého prípadu snažiť identifikovať možnosti zmien a odlišné úlohy, ktoré bude musieť zohrávať verejný a súkromný sektor v oblasti výskumu a vývoja a investícií. Mali by preskúmať, aká podpora infraštruktúry môže byť potrebná (napr. sieť dobíjacích stanovíšť na podporu rozsiahleho zavedenia elektromobilov alebo program podpory obcí pre domácnosti na zlepšenie energetickej účinnosti budov). Mohli by tiež preskúmať, ako možno takéto zmeny uplatniť v rozvojových krajinách (napr. solárna energia pre Afriku), aby sa mohli zúčastniť na prechode k hospodárstvu s nízkymi emisiami CO2.

4.3.8. Nové formy financovania – eurobondy zamerané na ekológiu? Za súčasných hospodárskych podmienok sú v nasledujúcich rokoch na území EÚ veľmi pravdepodobné prísne obmedzenia verejných výdavkov (môžu nastať aj na úrovni súkromných investícií). Výbor poukazuje na to, že na podporu investícií nevyhnutných na rozšírenie nových ekologicky účinných technológií sú potrebné inovatívne formy financovania. Osobitná pozornosť by sa mala venovať vytvoreniu ekologického eurobondu. Ten by sa mohol uviesť na trh so skromným, ale bezpečným výnosom a financovať vývoj a uplatnenie niektorých nových kľúčových technológií, ako napr. automobilov a obydlí s nulovým emisiami CO2. Využil by tak veľké úsilie o skombinovanie bezpečnej formy sporenia s určitým prínosom k lepšej budúcnosti.

5. Nový impulz na úrovni EÚ

5.1. EÚ už úspešne spustila počiatočné kroky smerom k ekologicky účinnejšiemu hospodárstvu prostredníctvom cieľov, ktoré si stanovila a opatrení, ktoré prijala. Je však jasné, že toto je len začiatok. Pretrvávajúce problémy svetového hospodárstva zdôrazňujú pretrvávajúcu potrebu aktívneho riadenia, ktoré by zabránilo návratu k predchádzajúcim neúčinným a škodlivým modelom rastu a vývoja. Nástup nových poslancov EP a nových členov EK je pre EÚ výbornou príležitosťou na zrýchlenie tempa a poskytnutie nového impulzu ekologickej účinnosti a trvalo udržateľnému vývoju v Európe.

5.2. Z krátkodobého hľadiska EHSV vyzýva Komisiu a švédske a nasledujúce predsedníctva Rady EÚ, aby včas využili príležitosti prostredníctvom:

— revízie a obnovy Lisabonskej stratégie a stratégie trvalo udržateľného rozvoja,

— vytvorenia nových finančných výhľadov,

— prepracovania smernice 2002/91/ES o energetickej hospodárnosti budov,

— monitorovania oznámenia Komisie „Prekonávanie prekážok pre energiu z obnoviteľných zdrojov v EÚ“,

— podpory iniciatívy na financovanie udržateľnej energetiky ako spoločného projektu Komisie a Európskej investičnej banky,

— prijatia novej energetickej politiky pre Európu v roku 2010 s programom do roku 2030 a perspektívou do roku 2050.

5.3. EHSV uznáva potenciál národných akčných plánov energetickej účinnosti a národných akčných plánov pre obnoviteľné zdroje. Výsledky analýz prvého kola plánov musia byť v krátkom čase rozšírené medzi členské štáty EÚ, ktoré na ne budú reagovať, a zároveň rozsiahlo monitorované Komisiou a ostatnými inštitúciami.

5.4. Aj v budúcnosti vidí EHSV potrebu podporovať široké uplatňovanie ekologickej účinnosti a rozšíriť ju na všetky nasledujúce oblasti súčasných alebo potenciálnych činností EÚ, ktorými sa zaoberalo toto stanovisko:

— podporovať výskum a vývoj,

— podporovať programy v oblasti odbornej prípravy v strojárstve, stavebníctve a ďalších kľúčových odvetviach s cieľom zahrnúť do nich ako povinnú súčasť koncepciu ekologickej účinnosti,

— zakomponovať požiadavky ekologickej účinnosti do všetkých príslušných účtovných štandardov, regulačnej praxe a pravidiel hodnotenia ministerstiev financií,

— stanoviť ekologickú účinnosť za prioritu všetkých výdavkových programov a verejného obstarávania EÚ a členských štátov,

— prostredníctvom systematického posudzovania udržateľnosti ako kľúčového nástroja podporovať ekologický aspekt vo všetkých programoch verejných výdavkov na úrovni EÚ a členských štátov,

— vytvoriť nové formy financovania pre hlavné transformačné programy,

— podporovať ekologickú účinnosť daňovej reformy,

— zrušiť škodlivé dotácie,

— podporovať novú inovačnú stratégiu s pracovnými skupinami pre špecifické kľúčové zmeny,

— podporovať osvedčené postupy pri vzdelávaní spotrebiteľov a činnosti obcí.

5.5. Hospodárstva, ktorým sa podarí najrýchlejšie dosiahnuť ekologickú účinnosť získajú rozsiahle konkurenčné výhody, zatiaľ čo tie, ktoré ostanú pozadu, budú vo vážnej konkurenčnej nevýhode. Výbor preto vyzýva, aby základom obnovenej Lisabonskej stratégie pre budúcnosť hospodárstiev EÚ bol cieľ stať sa jedným z ekologicky najúčinnejších hospodárstiev sveta a aby bol tento cieľ zakotvený vo všetkých európskych politikách a programoch vychádzajúcich z odporúčaní tohto stanoviska.