Jej cieľom je prispieť k účinnejším opatreniam na úrovni EÚ a členských štátov a) posilnením spolupráce medzi príslušnými orgánmi členských štátov a inými zainteresovanými subjektmi členských štátov, b) zvyšovaním kapacity príslušných orgánov členských štátov a subjektov členských štátov na riešenie problému nedeklarovanej práce, pokiaľ ide o jej cezhraničné aspekty, a c) zvyšovaním informovanosti verejnosti v súvislosti s otázkami týkajúcimi sa nedeklarovanej práce, ako aj podporovaním členských štátov, aby zintenzívnili svoje úsilie (článok 4 „Ciele“). Tieto ciele by sa mali dosiahnuť prostredníctvom a) výmeny osvedčených postupov a informácií, b) rozvíjania odborných znalostí a analýz, c) povzbudzovania a uľahčovania inovatívnych prístupov k účinnej a efektívnej cezhraničnej spolupráci a vyhodnocovaním skúseností, d) prispievania k horizontálnemu porozumeniu problémov týkajúcich sa nedeklarovanej práce (článok 5 „Poslanie“).

Množstvo nedeklarovanej práce v Európe je ťažké odhadnúť, keďže podľa definície je utajovaná pred verejnosťou. V prehľadoch sa najskôr zhrnuli charakteristiky nedeklarovanej práce vo všetkých krajinách EÚ a inštitúcie zapojené do jej riešenia. V roku 2017 bola vypracovaná aj štúdia o rozsahu nedeklarovanej práce v celej Európe. Na základe nezrovnalostí medzi nahlásenými vstupmi práce od pracovníkov a podnikov sa v štúdii odhaduje, že podiel nedeklarovanej práce z celkového počtu vstupov práce v súkromnom sektore v EÚ je 9,3 % a že nedeklarovaná práca predstavuje 14,3 % hrubej pridanej hodnoty (HPH) v súkromnom sektore. V jednotlivých členských štátoch však existujú výrazné rozdiely, a to v rozsahu od 7 % do 27 % HPH.

Podľa respondentov prieskumu z roku 2019 by sa platforma mala v budúcnosti viac sústrediť na iniciatívy zamerané na zvyšovanie informovanosti a budovanie dôvery (65 % respondentov), stimuly konať na deklarovanom základe (55 %) a činnosti na cezhraničnej úrovni (55 %). Respondenti nevidia potrebu veľkých zmien v činnostiach. Dôraz by sa mal klásť na podujatia združujúce členov, aby si vymieňali postupy v rámci seminárov (74 %), tematických hodnotiacich workshopov (65 %), pracovných skupín (61 %) a vzdelávacích návštev zamestnancov (52 %). Výmena osvedčených postupov a úspešných príkladov by mali podľa 48 % respondentov pokračovať.

Spoločný severský projekt týkajúci sa nedeklarovanej práce Dánsko, Estónsko, Fínsko, Island, Lotyšsko, Nórsko a Švédsko s finančnou podporou EÚ v rámci programu Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) spojili svoje sily v záujme spolupráce v spoločnom severskom projekte týkajúcom sa nedeklarovanej práce. Projekt sa zameriava na spoločné inšpekcie, výmenu osvedčených postupov (najmä v oblasti komunikácie a preventívnych prístupov) a hodnotenie výsledkov. Jeho cieľom je lepšie pripraviť severské krajiny na riešenie problému nedeklarovanej práce vďaka výmene informácií, spolupráci, možnostiam pomoci a výmene poznatkov.

Platforma pomohla členským štátom zintenzívniť partnerstvá v boji proti cezhraničnej nedeklarovanej práci, čím pripravila pôdu pre ďalšiu spoluprácu v rámci Európskeho orgánu práce. Vďaka posilneniu vzájomnej dôvery a častejším pravidelným kontaktom členské štáty upevnili existujúce partnerstvá a nadviazali spoluprácu s novými krajinami. V pracovnom programe sa okrem toho viac zdôraznili cezhraničné aspekty a poskytli nástroje, ktoré majú krajiny podporiť v zlepšení ich postupov prostredníctvom štúdií (napr. o cezhraničnej spolupráci), pracovných skupín (na výmenu údajov) a tematických hodnotiacich workshopov a nástrojov (o dvojstranných dohodách a memorandách o porozumení, spoločných a zosúladených inšpekciách).

Miera zapojenia do cezhraničnej spolupráce však zostáva nerovnomerná. Vnútroštátne orgány sa zameriavajú prevažne na ad hoc spoluprácu so susednými krajinami, pričom reagujú skôr na bezprostredné výzvy než na strategický plán. Väčšina inšpektorátov práce sa zriedka zapája do zosúladených a spoločných cezhraničných inšpekcií (raz až dvakrát ročne) . Spolupráca v kontexte Európskeho orgánu práce, a to aj s organizáciami sociálnych partnerov, by mohla pomôcť riešiť niektoré z týchto výziev a prekonať obmedzenú operačnú kapacitu platformy.

Nárast cezhraničnej spolupráce a pokrok v zlepšovaní kapacity V prieskume z roku 2019 uviedlo 61 % respondentov, že platforma prispela k zlepšovaniu kapacity príslušných aktérov členských štátov v boji proti nedeklarovanej práci, pokiaľ ide o jej cezhraničné aspekty. Organizácie sa zaviazali alebo sa plánujú zapojiť do cezhraničných činností vrátane: cezhraničných stretnutí úradníkov (52 %), výmeny zamestnancov/jednotných akcií (41 %), spoločných inšpekcií (39 %).

3.3.Zvyšovanie informovanosti verejnosti o otázkach súvisiacich s nedeklarovanou prácou a povzbudzovanie členských štátov, aby zintenzívnili svoje úsilie

Platforma prispela k väčšiemu dôrazu na zvyšovanie informovanosti medzi svojimi členmi, polovica členov nahlásila zmeny v tejto oblasti. Činnosť platformy sa zamerala predovšetkým na povzbudenie členov, aby sa podelili o svoje poznatky o kampaniach na zvyšovanie informovanosti prostredníctvom konkrétnych činností (napr. tematický hodnotiaci workshop a nástroj, semináre o preventívnych prístupoch a šírenie činností platformy).

Priamy vplyv na zvyšovanie informovanosti verejnosti sa však vyvíjal pomalšie. Len 35 % respondentov v prieskume z roku 2019 súhlasí s tým, že platforma dosiahla veľmi dobrý alebo dobrý pokrok pri dosahovaní tohto cieľa. Vzhľadom na potrebu premietnuť túto skutočnosť do konkrétnych krokov sa v pracovnom programe na roky 2019 – 2020 kládol väčší dôraz na komunikáciu a zvyšovanie informovanosti. Prvá kampaň platformy o výhodách deklarovanej práce, ktorú vypracovali členovia a pozorovatelia, bude prebiehať od marca do júna 2020. Bude ju sprevádzať týždeň akcií apelujúcich na členov, aby spojili svoje úsilie.

4.Závery

Európska platforma na riešenie problému nedeklarovanej práce od svojho začiatku v roku 2016 umožnila väčšiu spoluprácu medzi krajinami a v rámci nich. Na základe silného riadenia, komplexného pracovného programu a aktívnej účasti členov prispela k zvýšeniu efektívnosti a modernizácii orgánov presadzovania práva v celej EÚ. Vytvorila spoľahlivé poznatky založené na dôkazoch, ktoré umožňujú členským štátom a sociálnym partnerom učiť sa navzájom od seba, inovovať a spoločne konať.

Pokiaľ ide o zostávajúce výzvy, činnosti v rámci platformy poukázali na potrebu posilniť záväzok všetkých členov a zvýšiť operačnú kapacitu platformy. Orgány presadzovania a sociálni partneri musia naďalej rozvíjať účinnejšiu spoluprácu na vnútroštátnej aj cezhraničnej úrovni ďalším rozvojom strategických a operačných prístupov k riešeniu problému nedeklarovanej práce. Existuje veľký potenciál na prehĺbenie vzájomného učenia medzi orgánmi členských štátov a zlepšenie účinnosti opatrení na riešenie problému nedeklarovanej práce, najmä prostredníctvom lepšej výmeny údajov, analýzy údajov a posúdenia rizika, ako aj prostredníctvom lepšej cezhraničnej spolupráce. Takéto zlepšenia možno čiastočne dosiahnuť ďalším rozvojom informačných systémov na úrovni EÚ, ktoré by sa používali nielen na identifikáciu vysokorizikových podnikov na účely inšpekcie, ale aj na lepšie zameranie preventívnych prístupov. V tejto súvislosti je takisto nevyhnutné ďalej rozvíjať synergie s kľúčovými iniciatívami a politikami EÚ (napríklad tie, ktoré sa týkajú pracovných podmienok pracovníkov platforiem, európskeho semestra a vykonávania Európskeho piliera sociálnych práv, výmeny informácií na daňové účely vrátane príjmov zo závislej činnosti) a finančné nástroje (ako je napríklad Európsky sociálny fond+). Je dôležité ďalej rozvíjať komplexný prístup, ktorý spája účinné a efektívne odstrašujúce opatrenia s opatreniami zameranými na predchádzanie vzniku nedeklarovanej práce v prvom rade. V budúcnosti sa môže klásť aj väčší dôraz na vzdelávanie a zvyšovanie informovanosti občanov, pracovníkov a zamestnávateľov o ich právach, záväzkoch a povinnostiach. Prvá informačná kampaň platformy #EU4FairWork na zvyšovanie informovanosti, ktorá prebieha od marca do júna 2020, je dôležitým krokom týmto smerom, na ktorom treba ďalej stavať.

Spolupráca členských štátov v rámci Európskeho orgánu práce môže vychádzať z vysokej miery dôvery a dobre fungujúcej spolupráce medzi členmi platformy a pozorovateľmi. Vytvorí sa tak solídny základ pre lepšiu cezhraničnú spoluprácu a budovanie kapacít v počiatočnej fáze činnosti Európskeho orgánu práce, ktorý má omnoho širší mandát. Širší rozsah Európskeho orgánu práce bude kompenzovať obmedzenejšiu operačnú kapacitu platformy a nerovnomerné zapojenie jej členov.

Pracovný program platformy na roky 2019 – 2020 sa bude vykonávať podľa plánu, čo umožní hladký prechod. Rozhodnutie (EÚ) 2016/344 sa zruší po tom, ako Európsky orgán práce dosiahne plnú operačnú kapacitu. Súčasné ciele, poslanie a činnosti platformy boli však vo veľkej miere potvrdené v nariadení, ktorým sa zriaďuje Európsky orgán práce (článok 12 a príloha). Okrem toho zriadenie Európskeho orgánu práce poskytuje príležitosť na ďalšiu zmenu a riešenie výziev vyplývajúcich z počiatočnej konfigurácie platformy.

Európsky orgán práce stanoví priority a navrhne, ako riešiť uvedené výzvy z dlhodobého hľadiska. Možno predpokladať, že platforma ako stála pracovná skupina Európskeho orgánu práce sa zameriava na svoju hlavnú úlohu, ktorou je riešenie problému nedeklarovanej práce, zatiaľ čo niektoré ďalšie horizontálne úlohy, ako je podpora operačnej cezhraničnej spolupráce, budovanie kapacít v orgánoch presadzovania práva a rozvoj nástrojov na úrovni EÚ, môžu byť koherentnejšie riešené v rámci širších činností Európskeho orgánu práce. Platforma bude využívať výhody komplexnej operačnej štruktúry v rámci Európskeho orgánu práce a špecializované odborné znalosti zamestnancov v rôznych oblastiach. Vďaka synergiám s inými činnosťami Európskeho orgánu práce a silnému mandátu na riešenie problému nedeklarovanej práce možno činnosti platformy rozšíriť, spresniť, zacieliť a naplánovať v dlhšom časovom rámci. Účasť Európskeho orgánu práce na kampani platformy o výhodách deklarovanej práce v roku 2020 je dobrým príkladom pre synergie a zosúladenie iniciatív na úrovni EÚ zameraných na podporu spravodlivosti na európskom trhu práce.

Zriadením Európskeho orgánu práce sa poskytne väčší stimul na účinnejšie riešenie problému nedeklarovanej práce a jej premenu na deklarovanú prácu, čím sa prispeje k spravodlivým pracovným podmienkam, spravodlivej hospodárskej súťaži a spravodlivej mobilite v prospech pracovníkov, hospodárstva a spoločnosti ako celku.