[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV |

Brusel, 11.9.2007

KOM(2007) 511 v konečnom znení

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

o verejno-súkromnom dialógu vo výskume a inovácii v oblasti bezpečnosti

{SEK(2007) 1138}{SEK(2007) 1139}

OZNÁMENIE KOMISIE EURÓPSKEMU PARLAMENTU A RADE

o verejno-súkromnom dialógu vo výskume a inovácii v oblasti bezpečnosti

Úvod

Bezpečnostné hrozby, ktorým Európa čelí, sú mnohostranné. Je medzi nimi vzájomná súvislosť, sú zložité a nadnárodný charakter ich vplyvu stále narastá, pretože vnútorná a vonkajšia bezpečnosť sa v čoraz väčšej miere nedajú oddeliť[1]. Ani jeden členský štát nemôže dosiahnuť bezpečnosť sám. Takmer deväť občanov Európskej únie (EÚ) z desiatich je presvedčených, že otázky bezpečnosti by sa nemali riešiť len na vnútroštátnej úrovni, ale tiež na úrovni EÚ[2]. V tejto súvislosti je jedným z hlavných cieľov Európy zachovať jej hodnoty otvorenej spoločnosti a občianskych slobôd a súčasne riešiť zvýšenú hrozbu pre bezpečnosť. Európa musí zároveň zabezpečiť svoje hospodárstvo a jeho konkurencieschopnosť proti zvýšenej hrozbe narušenia jej základných ekonomických infraštruktúr vrátane priemyselného kapitálu a dopravných, energetických a informačných sietí.

Implementácia účinnej politiky bezpečnosti v Európe vyžaduje komplexný súbor nástrojov, ktoré zahŕňajú aspekty presadzovania práva, spravodajské, justičné, ekonomické, finančné a technologické aspekty. V sústavne sa meniacom a v rastúcej miere rozvíjajúcom sa technologickom svete je zaručenie bezpečnosti bez podpory znalostí a technológie takmer nemožné. Výskum a inovácia v oblasti bezpečnosti poskytujú praktické opatrenia a riešenia na podporu implementácie politiky. Nové riešenia v oblasti bezpečnosti by mali poskytnúť možnosti na zvýšenie bezpečnosti našich občanov bez toho, aby sa tým do ich každodenného života vniesla nepotrebná dodatočná záťaž.

Technológia uľahčuje odhaľovanie nebezpečných materiálov, s ktorými sa obchoduje. To isté platí pre hraničné kontroly s cieľom zabrániť tomu, aby nezákonní prisťahovalci, obchodníci s ľuďmi, obchodníci s drogami a teroristi využívali skutočnosť, že vnútorné hraničné kontroly boli v rámci schengenského priestoru odstránené. Inovačné a prepracované riešenia a systémy pomôžu predchádzať falšovaniu a pozmeňovaniu dokladov totožnosti, medzi iným aj pomocou biometrických údajov vo vízach, pasoch, povoleniach k pobytu a iných dokladoch.

Komisia podstatne zvýšila zdroje vyhradené na výskum a inováciu v oblasti bezpečnosti. Siedmy rámcový program EÚ pre výskum a technologický rozvoj (7RP) obsahuje silnú tému bezpečnosti, pokiaľ ide o vývoj technológií potrebných na zaistenie bezpečnosti občanov pred takými hrozbami, ako je terorizmus a trestná činnosť, prírodné katastrofy a priemyselné havárie, pričom zároveň venuje pozornosť základným ľudským právam a prihliada na spoločenské aspekty. Pomôže tiež usporiadať a skoordinovať európske a vnútroštátne úsilie v oblasti výskumu. Finančný rámcový program „Bezpečnosť a ochrana slobôd“ v priestore spravodlivosti, slobody a bezpečnosti sa zaoberá operačnou spoluprácou a politicky orientovanými štúdiami v oblasti predchádzania a boja proti trestnej činnosti a terorizmu. Verejné investície sú pre sektor bezpečnosti rozhodujúce. Koncovými používateľmi bezpečnostných aplikácií a technológií budú často verejné a štátne organizácie. Verejný sektor sa vo všeobecnosti musí aktívnejšie zapájať do rozvoja štruktúrovaného a efektívneho bezpečnostného trhu.

Súkromný sektor hrá tiež dôležitú úlohu: vytvorenie primeraných bezpečnostných kapacít vyžaduje silnú a konkurencieschopnú priemyselnú základňu, ktorá sama o sebe závisí od presného určenia potrieb zákazníkov, pre ktorých sa vytvárajú nové výrobky, systémy a služby. Je niekoľko prierezových politických otázok, ktoré sa musia riešiť s cieľom vytvoriť spomínanú konkurencieschopnú priemyselnú základňu a splniť bezpečnostné potreby verejného sektora a občanov. Zahrňuje to zlepšenie spôsobu, akým systémy spoločne pracujú a vzájomne sú prepojené, hlavne prostredníctvom vypracovania spoločných noriem, výmeny osvedčených postupov a prispievania k úvahám o zlepšovaní procesov obstarávania, koordinácie európskych a vnútroštátnych programov výskumu bezpečnosti, podpory zapojenia MSP do dodávateľského reťazca, zainteresovanosti koncového používateľa a stanovenia stratégie medzinárodnej spolupráce.

Vypracovanie a implementácia účinnej stratégie výskumu bezpečnosti preto vyžaduje účasť všetkých príslušných zainteresovaných účastníkov v súkromnom a verejnom sektore na vnútroštátnej aj na európskej úrovni.

V tejto súvislosti sú konkrétnymi politickými cieľmi súkromno-verejného dialógu vo výskume a inovácii v oblasti bezpečnosti:

- - spojiť všetkých príslušných účastníkov s cieľom prediskutovať prierezové otázky spoločného záujmu, uľahčiť hodnotenie ich rozličných silných stránok a zdrojov, určiť oblasti potenciálnych synergií; alebo zabezpečiť spoločné programovanie;

- - určiť návrhy na vypracovanie strategického programu pre výskum a inováciu v oblasti bezpečnosti, do ktorého sa zapoja vnútroštátni a európski účastníci a vytýčia spoločný a jasný pohľad na potreby a priority európskeho výskumu bezpečnosti;

- - podeliť sa o myšlienky, názory a najvhodnejšie postupy s cieľom lepšie využívať existujúce kapacity a zvýšiť využívanie technológie v oblastiach spojených s bezpečnosťou, okrem iného aj prostredníctvom čo najlepšieho využívania rôznych nástrojov financovania v súčasnom finančnom programovacom období.

Podľa očakávaní Komisie bude vytvorenie fóra pre rozvoj verejno-súkromného dialógu (VSD) vo výskume a inovácii v oblasti bezpečnosti EÚ kľúčovým nástrojom na dosiahnutie týchto cieľov . Toto Európske fórum pre výskum a inováciu v oblasti bezpečnosti (ďalej len „ESRIF“) by malo stavať na práci, ktorú už vykonala skupina osobností[3] a Európska poradná rada pre výskum bezpečnosti (ESRAB)[4].

Cieľom tohto oznámenia je zdôrazniť zásady európskeho programu výskumu bezpečnosti a vyzdvihnúť význam nepretržitého verejno-súkromného dialógu v európskom výskume a inovácii v oblasti bezpečnosti . Jeho snahou je vytvoriť základ pre vzájomnú dôveru a pripraviť cestu pre užšiu integráciu iniciatív Spoločenstva súvisiacich s bezpečnosťou.

1. POTREBA SPOLOčNÉHO A JASNÉHO POHľADU NA POTREBY A PRIORITY EURÓPSKEHO VÝSKUMU BEZPEčNOSTI

Európska únia reagovala na potrebu rozsiahlejšieho výskumu bezpečnosti dvomi sedemročnými rámcovými programami[5] v oblasti bezpečnosti, na ktoré sa majú vynaložiť finančné prostriedky v celkovej výške 2 135 miliárd EUR za obdobie 2007 - 2013. Je to 7RP, ktorý zahrňuje tému bezpečnosti a rámcový program EÚ „Bezpečnosť a ochrana slobôd“. Pokiaľ ide o tieto dva programy, presadzuje sa koherentný prístup s cieľom zabezpečiť prelínanie medzi rôznymi druhmi výskumných činností. V súčasnosti možno rozlíšiť dva druhy bezpečnostných činností:

Téma „Bezpečnosť“ v rámci 7RP, ktorá má rozpočet 1,4 miliardy EUR, sa zameriava na vývoj technológií s cieľom vybudovať potrebné kapacity na ochranu proti terorizmu a trestnej činnosti, kontrolu hraníc, ochranu najdôležitejšej infraštruktúry a krízový manažment. Téma „Bezpečnosť“ vychádzala z odporúčaní „skupiny osobností“ (GoP)[6] „Európskej poradnej rady pre výskum bezpečnosti“ (ESRAB)[7]. ESRAB už bola založená na filozofii verejno-súkromného dialógu, ktorý zahŕňal koncových používateľov a pomohla navrhnúť výskumné činnosti v rámci 7RP. Je pokračovaním trojročnej „Prípravnej akcie na výskum bezpečnosti“ (PASR), ktorú Komisia začala v roku 2004 s celkovým rozpočtom 45 miliónov EUR.

Významné činnosti v oblasti výskumu bezpečnosti sa tiež uskutočňujú v rámci témy „Informačné a komunikačné technológie (IKT)“ v rámci RP. Rozpočet vyčlenený na výskum pre tému „Bezpečnosť IKT“ v rámci 6RP predstavoval 150 miliónov EUR a 90 miliónov EUR už bolo vyčlenených na prvé dva roky 7RP.

Činnosti súvisiace s bezpečnosťou sú v súčasnosti zahrnuté do rámcového programu „ Bezpečnosť a ochrana slobôd “, ktorý obsahuje dva špecifické programy, a to:

- Terorizmus a iné riziká ohrozujúce bezpečnosť – prevencia, pripravenosť a riadenie následkov

a

- Prevencia a boj proti trestnej činnosti.

Plánovaný rozpočet na tieto programy na obdobie 2007 – 2013 je 745 miliónov EUR.

V rámci finančných nástrojov, ktoré boli k dispozícii pre politiky bezpečnosti, sa uskutočnili krátkodobé politicky orientované štúdie. V minulosti k nim patril program AGIS, ktorý podporoval spoluprácu medzi organizáciami pre presadzovanie práva, súdnictvom a odborníkmi z členských štátov EÚ a kandidátskymi krajinami v trestných veciach a v boji proti trestnej činnosti. Trval od roku 2003 do konca roka 2006 a jeho rozpočet predstavoval približne 59 miliónov EUR.

- Medzinárodná spolupráca

Európsky výskum bezpečnosti má celosvetový kontext. To znamená, že Európa musí byť otvorená dialógu s tretími krajinami vo výskume a inovácii v oblasti bezpečnosti.

7RP umožňuje rozšírenú účasť výskumných pracovníkov a výskumných inštitúcií zo všetkých partnerských krajín medzinárodnej spolupráce a priemyselných krajín, s obmedzeniami, pokiaľ ide o určité aspekty utajenia údajov.

Okrem toho sa vo výskume bezpečnosti 7RP môžu zúčastňovať aj právnické osoby z pridružených krajín, ktoré majú rovnaké práva a povinnosti ako členské štáty[8].

Začlenenie tretích krajín prinesie odlišné názory a zabezpečí koherentnosť medzi Spoločným programom výskumu a inovácie v oblasti bezpečnosti a činnosťami výskumu bezpečnosti v iných častiach sveta.

Nadobudnutím účinnosti dvoch rámcových programov EÚ sa podstatne zvýšia zdroje vyhradené na bezpečnosť a výskum bezpečnosti a posilní sa spolupráca a synergie. |

2. VÝSKUM BEZPEčNOSTI PRESADZUJÚCI PRIESTOR SPRAVODLIVOSTI, SLOBODY A BEZPEčNOSTI V EÚ

Jedným z hlavných cieľov bezpečnostných politík EÚ je predchádzať hrozbám v súvislosti s bezpečnosťou územia, obyvateľstva alebo najdôležitejších infraštruktúr EÚ, odhaľovať ich, reagovať na ne a odstraňovať ich následky. EÚ uskutočňuje celý súbor činností súvisiacich s bezpečnosťou v rôznych oblastiach politiky, ako je spravodlivosť, sloboda a bezpečnosť, výskum, doprava a energetika, informačná spoločnosť, životné prostredie, zdravie a ochrana spotrebiteľa a vonkajšie vzťahy. Únia ochraňuje právo občanov EÚ na bezpečnosť a zároveň presadzuje a chráni slobodu pracovať a cestovať v EÚ, zákonnosť, slobodu prejavu a združovania, právo na súkromie a ochranu údajov a právo na spravodlivý proces. Výskum bezpečnosti môže prispieť k zaručeniu bezpečnosti aj k ochrane údajov. Verejno-súkromný dialóg v oblasti výskumu bezpečnosti by mohol byť závažný najmä v týchto oblastiach.

- Zvyšovanie bezpečnosti infraštruktúr a verejných služieb

Výzva spočíva v ochrane najdôležitejších infraštruktúr a verejných služieb pred poškodením, zničením alebo narušením v dôsledku úmyselných teroristických činov, prírodných katastrof, nedbalosti, havárií alebo počítačového pirátstva, trestnej činnosti a nezákonného správania. Je potrebné vyvinúť účinné technické riešenia. Európska komisia dňa 12. decembra 2006 prijala oznámenie o Európskom programe na ochranu najdôležitejšej infraštruktúry (EPCIP)[9] a návrh smernice o identifikácii a označení najdôležitejších európskych infraštruktúr.

- Organizovaná trestná činnosť a terorizmus

S cieľom odhaliť a vysledovať teroristickú a organizovanú trestnú činnosť je potrebné vyvinúť bezpečné prostriedky na výmenu informácií a vytvoriť finančné zdroje. Tieto prostriedky zahrňujú bezpečné komunikácie a dohľad nad informačnými infraštruktúrami, ako je napríklad internet. Pokiaľ ide o teroristické zbrane, prioritou je zisťovanie, vyhľadávanie, sledovanie, identifikácia a zneškodňovanie CBRNE (chemických, biologických, rádiologických, jadrových látok a výbušnín) a rádiofrekvenčných zbraní. Verejné a súkromné podniky musia pracovať na zvyšovaní bezpečnosti legitímne vyrábaných výbušnín, aby zabránili teroristom v používaní improvizovaných výbušnín. Komisia v dohľadnej dobe prijme akčný plán EÚ na ochranu a bezpečnosť výbušnín a rozbušiek.

- Bezpečnosť a spoločnosť

Technológia je dôležitým nástrojom pri predchádzaní potenciálnym bezpečnostným hrozbám pre európske spoločnosti, reagovaní na ne, ich riadení a zmierňovaní. Pôsobí však len v spojení s organizačným usporiadaním a ľudským zásahom. Na doplnenie technologicky orientovaného výskumu je preto potrebný výskum politickej, spoločenskej a humánnej problematiky.

Systémy na spracovanie údajov majú slúžiť občanom. Bez ohľadu na štátnu príslušnosť alebo bydlisko osôb však musia rešpektovať ich základné práva a slobody, hlavne právo na súkromie, a prispievať k ekonomickému a spoločenskému pokroku, rozširovaniu obchodu a blahobytu jednotlivcov. Budúci technologický vývoj by mal zvýšiť ochranu osobných údajov a súkromia a zároveň zabezpečiť prostriedky pre transparentné a zodpovedné presadzovanie práva. V tejto súvislosti je vývoj technológií na zvyšovanie súkromia [10] prístupom, o ktorý treba usilovať vo verejno-súkromnom dialógu.

- Inteligentný dohľad a posilnenie kontroly hraníc

Bezpečnosť hraníc sa musí riešiť v kontexte integrovaného riadenia hraníc, pomocou ktorého sa zabezpečí legitímny obchod a pohyb osôb a podporí sa tak schengenský systém, úsilia vnútroštátnych orgánov a agentúry Európskej únie pre vonkajšie hranice FRONTEX. Konvergencia systémov riadenia informácií, interoperabilita, odborný výcvik a postupné zavádzanie osvedčených postupov musia pokračovať. Väzba na normalizáciu, reguláciu a právne predpisy a s tým súvisiace testovanie, hodnotenie a certifikácia sú kľúčové. V súvislosti s nezákonným prisťahovalectvom je cieľom vyvíjať originálne, spoľahlivé a pružné riešenia na zisťovanie nezákonných pohybov a zároveň nevhodným spôsobom nebrániť toku prevažnej väčšiny legitímnych cestujúcich a dopravných prostriedkov.

V súvislosti s nezákonným obchodovaním s drogami, zbraňami a zakázanými látkami je cieľom narušiť siete a súčasne sa zamerať na sledovateľnosť, bezpečnosť dodávateľských reťazcov a štandardizáciu logistických sietí a dostupnejšie priame riešenia ako aj hľadanie spôsobov na zníženie jednotkových nákladov a skrátenie času na kontroly.

Súčasná technológia obmedzuje dohľad na určité časti vonkajšej hranice, ako sú napríklad pobrežné oblasti, a nie je vhodná na zisťovanie a sledovanie malých plavidiel, ktoré sa používajú na pašovanie ľudí, drog atď. do schengenského priestoru. Výskum a vývoj techniky by sa mal zamerať na technické nástroje na sledovanie (napríklad bezpilotné prieskumné lietadlá (UAV), družice).

- Obnovenie bezpečnosti v krízových situáciách

Musíme zabezpečiť, aby boli vlády, pohotovostné služby a spoločnosti lepšie pripravené vyrovnať sa s nepredvídateľnými katastrofickými udalosťami pomocou nových, inovačných a dostupných riešení. Výzva tiež spočíva v zdokonalení nástrojov, infraštruktúr, postupov a organizačných rámcov na účinnejšie a efektívnejšie reagovanie a zotavenie sa z následkov, a to počas udalosti aj po nej.

3. KONKURENCIESCHOPNOSť EURÓPSKEHO PRIEMYSLU V OBLASTI VÝSKUMU BEZPEčNOSTI

Trh bezpečnosti je zložitý a rôznorodý trh s aplikáciami v občianskej oblasti a aj v oblasti obrany. Bezpečnostné technológie a riešenia sú skutočne súčasťou a aj sa vyvíjajú v rámci rozsiahleho súboru odvetví, ktoré zahŕňajú napríklad dopravu, energetiku, životné prostredie, informačnú spoločnosť, telekomunikácie zdravotníctvo. Umožní to, aby sa aj MSP zapojili do vznikajúceho bezpečnostného trhu.

Samotné bezpečnostné technológie a riešenia sú rôznorodé a zahŕňajú také prvky ako umiestnenie, autorizáciu, identifikáciu, posúdenie rizika a informovanosť o situácii. Účinná priemyselná politika na podporu bezpečnostného trhu by mala zahrňovať reguláciu, normalizáciu, prístup k akciovému kapitálu, koherentnú stratégiu výskumu a nepretržitý prísun finančných prostriedkov.

Normalizácia zavedené v súlade s príslušnými pravidlami hospodárskej súťaže[11], sa osvedčila ako účinný nástroj koherentnej a účinnej implementácie európskych právnych predpisov v rôznych politikách EÚ.

Normy sú efektívne nástroje pre všetkých príslušných účastníkov vrátane verejného sektora ako odberateľa tovarov a služieb, pretože zabezpečujú interoperabilitu a trvanlivosť pri plnení požiadaviek koncového používateľa. Normy ako nástroj obstarávania sú kľúčovým prvkom tvorby trhu v oblasti bezpečnosti na európskej a medzinárodnej úrovni.

Európsky úrad pre normalizáciu (CEN) zriadil pracovnú skupinu pre „Ochranu a bezpečnosť občana“ (BT/WG161), ktorá sa zameriava na:

- koordináciu normalizačných činností v tejto oblasti, najmä s normami ISO;

- prípadné nové normalizačné činnosti;

- zodpovedanie otázok zúčastnených strán, najmä z inštitúcií EÚ

ESRIF môže pomôcť určiť prioritné oblasti pri stanovovaní noriem na európskej úrovni s prihliadnutím na potrebu dostupnosti noriem pre MSP. ESRIF by tiež malo zmapovať celý dodávateľský reťazec civilnej bezpečnostnej technológie a analyzovať ekonomiku bezpečnosti, spolu s presadzovaním iniciatív zameraných na určovanie a stanovovanie vyčísliteľných cieľov.

Spoločný program výskumu bezpečnosti, v ktorom sú zapojení všetci európski účastníci z verejného a súkromného sektora na strane ponuky aj na strane dopytu, a ktorý je orientovaný na používateľa, bude vytvárať príležitosti pre koherentnejšiu tvorbu výskumných programov a financovanie, ktoré by malo viesť k lepšej inovácii. Takisto by mal byť zameraný na investovanie financií zo súkromného sektora do strategických priorít pre výskum, čo by doplnilo verejné investície. Okrem toho spoločný program výskumu bezpečnosti je v súlade so všeobecným cieľom vybudovať skutočný Európsky výskumný priestor, najmä podporovaním lepšej súdržnosti medzi investíciami do výskumu a vývoja vyčlenenými na vnútroštátnej, regionálnej a európskej úrovni.[12] Tým sa v konečnom dôsledku posilní trh bezpečnosti EÚ a konkurencieschopnosť priemyslu a iných dodávateľov technológií a riešení.

Silnejší a koherentnejší trh bezpečnosti prispeje k rastu a podporí lisabonský proces.

4. POTREBA PREPOJIť TRH BEZPEčNOSTI S ÚčASTNÍKMI Z VEREJNÉHO A SÚKROMNÉHO SEKTORA

Tu je potrebné zamerať sa na niekoľko problémov:

- Dialóg medzi dopytom po bezpečnostných technológiách a riešeniach a ich ponukou sa musí posilniť s cieľom získať spoločný a jednoznačný názor na potreby a priority európskeho výskumu bezpečnosti.

- Zdroje určené na výskum bezpečnosti sú rozptýlené na európskej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ako aj medzi zúčastnenými stranami z verejného a súkromného sektora: dobrá koordinácia pomôže optimálne využiť existujúce kapacity a zintenzívniť výmenu informácií s cieľom vyhnúť sa zbytočnej duplicite a posilniť spoluprácu, napríklad v cezhraničných otázkach, ako je bezpečnosť letísk, zisťovanie prítomnosti tekutých výbušnín.

- Je nevyhnutné posilniť medzinárodnú spoluprácu v určitých oblastiach.

- Je potrebná spolupráca s európskymi orgánmi, akými sú napríklad Europol, FRONTEX, Európska obranná agentúra, ako aj s medzinárodnými organizáciami (napr. UNICRI).

- Musia sa posilniť synergie medzi rôznymi prvkami európskej bezpečnosti (politika, implementácia, normalizácia, výskum a iné súvisiace činnosti) na európskej a vnútroštátnej úrovni.

- Koncoví používatelia sú niekedy zapojení len do posledných etáp výskumných projektov: výskum by mal byť multidisciplinárny a koncoví používatelia a dodávatelia by sa na ňom mali zúčastňovať hneď od začiatku.

- Musí sa zlepšiť šírenie a využívanie výsledkov výskumu.

- Je potrebné zlepšiť dostupnosť kvalitného výskumu na úrovni EÚ a prístup k nemu.

- Výskum v oblasti bezpečnosti by mal viesť k vývoju nových systémov a procesov. Ich preberanie by sa malo podporovať prostredníctvom vypracovania európskych noriem, pre ktoré by sa európskym organizáciám pre normalizáciu mali v prípade potreby vydať normalizačné poverenia.

- Tieto ciele by sa mali jasne stanoviť v podrobnom pláne postupu a mali by získať vysokú politickú podporu a zviditeľnenie.

Využitie existujúcich databáz ako je napríklad CORDIS – Informačná služba Spoločenstva pre výskum a vývoj (http://cordis.europa.eu) rýchlo umožní podporiť ciele ESRIF, a to výmenu názorov, šírenie informácií a presadzovanie výsledkov výskumu.

Výskum bezpečnosti môže významne prispieť k programu rastu a zamestnanosti, pretože európsky priemysel má príležitosť stať sa dôležitým hráčom na celosvetovom trhu bezpečnosti.

Je potrebné spojiť stranu dopytu a stranu ponuky v oblasti technológií a riešení s inštitúciami EÚ a členskými štátmi s cieľom zamerať sa na celý rad špecifických otázok a problémov výskumu bezpečnosti. |

5. SPOJENIE SÍL: VYTVORENIE EURÓPSKEHO FÓRA PRE VÝSKUM A INOVÁCIU V OBLASTI BEZPEčNOSTI (ESRIF)

1. Poslanie a ciele

- Cieľom ESRIF je podporovať tvorbu politiky občianskej bezpečnosti spolu s príslušnou technologickou a znalostnou základňou prostredníctvom vytvorenia a úspešného rozvíjania strednodobého a dlhodobého Spoločného programu výskumu bezpečnosti, do ktorého sa zapoja všetci európski účastníci, vrátane účastníkov z krajín pridružených k 7RP, a to na strane ponuky aj na strane dopytu, účastníci z výrobných odvetví, akademickej obce a ďalší. Tento program by mal obsahovať podrobný plán výskumu založený na budúcich potrebách koncových používateľov z verejného a súkromného sektora a najmodernejších bezpečnostných technológií. Všetci účastníci by sa mali dôkladne zaoberať jeho implementáciou. Fórum by malo prostredníctvom spojenia strany ponuky a strany dopytu v oblasti výskumu bezpečnosti zabezpečiť, aby bol výskum relevantný a prispieval k tvorbe bezpečnostnej politiky. Takisto sa očakáva, že bude slúžiť na vybudovanie spoločnej základne výskumných činností, najmä prostredníctvom vnútroštátnych programov a programov EÚ. Úloha ESRIF bude mať výhradne konzultačný charakter. Je to v súlade s odporúčaniami ESRAB.

ESRIF by malo vyvíjať svoje činnosti v úplnom súlade so základnými právami, najmä s právom na ochranu osobných údajov, a zároveň bude dodržiavať bezpečnostné ustanovenia rozhodnutia Komisie 2001/844/ES, EZUO, Euratom (vrátane rozhodnutia 2006/548/ES, Euratom o priemyselnej bezpečnosti).

- Konkrétnejšie, úlohou ESRIF je pomáhať európskemu sektoru bezpečnosti prostredníctvom:

- posilňovania a vyzdvihovania významu verejno-súkromného dialógu v oblasti európskeho výskumu bezpečnosti, spájania strany dopytu a strany ponuky v oblasti bezpečnostných technológií, odhaľovania nových perspektív využívania technológií a vytvárania atmosféry vzájomnej dôvery a spolupráce;

- podnecovania inovačného myslenia s cieľom čeliť vznikajúcej hrozbe a podporiť vývoj budúcich možností a pokroku vo vede, technológii a iných oblastiach (sociológia, kultúra, ekonomika atď.);

- neustálej analýzy budúcich kapacitných potrieb bezpečnosti v súvislosti so súčasnými a budúcimi hrozbami, založenej na systematických hodnoteniach citlivosti a v súvislosti s kapacitami na strane ponuky, pokiaľ ide o dodávku príslušných technológií a riešení. Vo vhodných prípadoch by to tiež mohlo viesť k definícii potrieb bežného používateľa (verejného aj súkromného);

- presadzovania integrácie úplných dodávateľských reťazcov v oblasti inovácie v celej Európe (koncoví používatelia; výskumná obec; výrobné odvetvia, vrátane MSP). Bude nevyhnutné zaviesť účinné mechanizmy sledovania technológie s cieľom integrovať najvhodnejšie cenovo priaznivé technológie do bezpečnostných riešení.

2. Štruktúra

Fórum ESRIF bude založené na základe dohody s členskými štátmi a organizovať ho budú jeho účastníci.

Bude mať jedno plenárne zasadanie s vyváženým zastúpením všetkých účastníkov vo výskume bezpečnosti z verejného a súkromného sektora, to znamená, priemysel, výskumné zariadenia, verejní a súkromní koncoví používatelia, organizácie občianskej spoločnosti, európske inštitúcie, najmä Európsky parlament, a európske organizácie[13].

Po založení ESRIF sa určí niekoľko pracovných skupín a podľa predbežného odhadu sa zapojí celkovo 200 až 300 prispievateľov, spolu s menšími skupinami ad hoc na uskutočňovanie určitých činností.

Môže sa vytvoriť skupina, ktorá bude v určitých etapách sprevádzať proces na politickej úrovni, najmä v súvislosti s vypracovaním záverečnej správy ESRIF.

Cieľom európskeho fóra pre výskum a inováciu v oblasti bezpečnosti bude zostavenie Spoločného programu výskumu bezpečnosti EÚ a jeho následná implementácia. Prispeje tiež k európskej verejnej diskusii o otázkach bezpečnosti, technológie a inovácie. |

6. ZÁVERY A HLAVNÉ čINNOSTI

1. Verejno-súkromný dialóg vo výskume a inovácii v oblasti bezpečnosti a v Európe postavený na pevných základoch je rozhodujúci pri zabezpečení vzájomnej dôvery medzi všetkými príslušnými zúčastnenými stranami. Poskytol by pevný základ na zabezpečenie dlhodobých riešení v oblasti bezpečnosti v prospech občanov EÚ.

Hlavným nástrojom na zabezpečenie týchto cieľov by malo byť fórum pre rozvíjanie verejno-súkromného dialógu (VSD) vo výskume a inovácii v oblasti bezpečnosti v EÚ, fórum ESRIF.

2. Úvodné zasadnutie ESRIF je plánované na september 2007 a predpokladá sa, že plne akcieschopné bude neskôr v tomto roku. Fórum bude zriadené na obmedzené obdobie, t. j. do konca roka 2009.

3. Komisia sa bude aktívne zúčastňovať na rokovaniach fóra. ESRIF predloží správu o dosiahnutom pokroku za rok 2008 a Komisia vykoná inventúru týchto prvých výsledkov a bude na ne reagovať oznámením na jeseň v roku 2008.

4. ESRIF by malo predložiť spoločný program výskumu bezpečnosti koncom roku 2009. V prípade potreby bude obsahovať odporúčania verejným orgánom.

5. ESRIF by malo byť prvým krokom v procese verejno-súkromného dialógu, ktorý má trvalejším a štruktúrovaným spôsobom spojiť účastníkov v oblasti bezpečnosti.

ANNEXThe Security theme under FP7 andsecurity activities under the EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

1. In March 2004, the Commission launched a three-year “Preparatory Action“ in the field of Security Research. With three annual budgets of €15 million, the Preparatory Action was a first step towards the Security theme of FP7.

Participants included companies in the aerospace, information & communication technologies, system integrators and defence sectors. Under the Preparatory Action, 39 projects have been launched covering the areas of situation awareness, protection of networked systems, protection against terrorism, crisis management and interoperability of control and communications systems.

The Security theme in FP7 will develop the technologies for building capabilities needed to ensure the security of citizens from threats such as terrorism and crime, natural disasters and industrial accidents, while having due regard for fundamental human rights and societal aspects;. It will also be an instrument to structure and coordinate European and national research efforts. Its budget is € 1.4 billion over seven years (2007-2013).

The Security theme work programme is based on the ESRAB report[14]. It is structured on the basis of four security missions of high political relevance which relate to specific security threats.

Missions:

1. Security of citizens

2. Security of infrastructures and utilities

3. Intelligence surveillance and border security

4. Restoring security and safety in a crisis

Three domains of cross-cutting interest were selected as well:

Cross cutting:

5. Security systems integration, interconnectivity and interoperability

6. Security and society

7. Security research coordination and structuring

The governance of the FP7 Security theme is organised in close cooperation between Member States' authorities and the Commission. On this basis, mutual information on national security research activities and results can be exchanged and common strategies developed.

2. The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’

AGIS (2003-2006) was set up to help legal practitioners, law enforcement officials and representatives of victim assistance services from the EU Member States and Candidate Countries to set up Europe-wide networks, as well as to exchange information and best practices. It also aimed at encouraging Member States to step up co-operation with applicant and third countries.

The EU Framework Programme on ‘Security and Safeguarding Liberties’ (2007-2013) consists of two financial instruments encompassing the following specific programmes: "Prevention of and Fight against Crime"[15] and "Prevention, Preparedness and Consequence management of Terrorism and other Security related risks"[16]

Budget 2007-2013

Total amount over the 2007-2013 period |

Framework programme: Security and safeguarding Liberties Including: | € 745.00 million |

- Specific programme: Prevention of and fight against crime | € 597.60 million |

- Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks | € 137.40 million |

As a follow-up to AGIS, the framework programme is concerned with effective operational co-operation in the fight against, and prevention of, crime and terrorism.

The objectives of the Specific programme: Prevention of and fight against crime are:

8. to stimulate, promote and develop horizontal methods and tools necessary for strategically preventing and fighting crime and guaranteeing security and public order, such as the work carried out in the European Union Crime Prevention Network, public-private partnerships, best practices in crime prevention, comparable statistics, applied criminology and an enhanced approach towards young offenders

9. to promote and develop coordination, cooperation and mutual understanding among law enforcement agencies, other national authorities and related Union bodies in respect of the priorities identified by the Council, in particular as set out by Europol's Organised Crime Threat Assessment

10. to promote and develop best practices for the protection of and support for witnesses

11. to promote and develop best practices for the protection of crime victims

The objectives of the Specific programme: Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks are to stimulate, promote and develop measures on prevention, preparedness and consequence management based, inter alia, on comprehensive threat and risk assessments, subject to supervision by Member States and with due regard for existing Community competence in that matter, and aiming to prevent or reduce risks linked with terrorism and other security related risks.

The most recent examples of research projects financed by AGIS include:

- Police Detention in Europe: a comparative study of the provision of services for problematic drug and alcohol users

- Implementation study for an international child sexual exploitation image database

- Optimisation of methods for identifying persons in photographs (photo identification): a contribution to combating and preventing crime in Europe

- Study on Corruption within the Public Sector

- Cyber crime Investigation (developing an international training programme for the future / delivering an intermediate level accredited modular international training programme (two projects)

- Training in efficient amphetamine comparison using a harmonised methodology and sustainable database.

Calls for proposals for action and operating grants are regularly published for these specific programmes. Information is available at:

http://ec.europa.eu/justice_home/funding/intro/funding_security_en.htm

[1] Komisia bude ďalej analyzovať rozsah a spôsoby, akými môžu výsledky činností vykonávaných v súlade s týmto oznámením pomôcť a doplniť politiku vonkajších krokov a príslušné nástroje. Komisia v súčasnosti pripravuje oznámenie o lepšej koordinácii úlohy EÚ, pokiaľ ide o vonkajšiu pomoc v oblasti bezpečnosti.

[2] Osobitné vydanie Eurobarometra, „Úloha Európskej únie v oblasti politiky spravodlivosti, slobody a bezpečnosti“, Práca v teréne: jún - júl 2006, uverejnenie: február 2007.

[3] „Skupina osobností“ (ďalej len „GoP“) bola vytvorená v roku 2003. Vo svojej záverečnej správe (Výskum pre bezpečnú Európu: Správa skupiny osobností v oblasti výskumu bezpečnosti, 15. marca 2004, http://ec.europa.eu/enterprise/security/doc/gop_en.pdf.), GoP odporúčala, aby sa začalo s témou výskumu bezpečnosti 7RP s minimálnym limitom 1 miliarda EUR ročne a aby sa vytvorila „Európska poradná rada pre výskum bezpečnosti“ (ďalej len „ESRAB“).

[4] Rada ESRAB vznikla na základe rozhodnutia Komisie 2005/516/ES 22. apríla 2005 a svoju záverečnú správu uverejnila 22. septembra 2006. Odporúča v nej, aby sa uskutočnil multidisciplinárny, cieľovo orientovaný výskum. Pri definovaní a realizácii projektu by sa mali spojiť koncoví používatelia a dodávatelia. V správe bolo stanovených niekoľko oblastí s cieľom podnietiť inováciu a zlepšiť využívanie výskumu v obstarávaní výrobkov a služieb. Nakoniec, v správe ESRAB sa tiež odporúča „vytvorenie Európskej rady pre bezpečnosť s cieľom presadzovať intenzívnejší dialóg a spoločný pohľad na európske bezpečnostné potreby. Rada by mala nebyrokratickým spôsobom spájať autoritatívnych vysokých predstaviteľov verejných a súkromných spoločenstiev, aby spoločne vypracovali strategický program bezpečnosti a pôsobili ako prípadný referenčný orgán pre implementáciu existujúcich programov a iniciatív.“

[5] Rámcový program, ktorý zastrešuje rôzne finančné programy EÚ súvisiace s určitou témou.

[6] Výskum pre bezpečnú Európu: Správa skupiny osobností v oblasti výskumu bezpečnosti, 15. marca 2004. „Výskum bezpečnosti: najbližšie kroky“, 9. septembra 2004.

[7] V správe ESRAB z roku 2006 sa odporúča, aby sa uskutočnil multidisciplinárny, cieľovo orientovaný výskum. V procese definovania a realizácie projektu by sa mali spojiť koncoví používatelia a dodávatelia. V správe sa identifikovalo niekoľko oblastí s cieľom podnietiť inováciu a zlepšiť využívanie výskumu v obstarávaných výrobkoch a službách.

[8] K deviatim krajinám, ktoré sú v súčasnosti pridružené k 7RP, patria: Chorvátsko, Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko, Island, Izrael, Lichtenštajnsko, Nórsko, Srbsko, Švajčiarsko a Turecko.

[9] KOM(2004) 702.

[10] Pozri „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade o podpore ochrany údajov prostredníctvom technológií na zvyšovanie súkromia (PETs)“, KOM(2007) 228.

[11] Pozri najmä usmernenia Komisie v súvislosti s uplatňovaním článku 81 Zmluvy o ES na dohody o horizontálnej spolupráci – Ú. v. ES C 3, 6.1.2001, s. 2, kapitola 6.

[12] V Zelenej knihe Európskej Komisie pod názvom „Európsky výskumný priestor: nové perspektívy“ zo 4. apríla 2007 sa navrhuje spoločná tvorba výskumných programov medzi členskými štátmi, regiónmi a ďalšími aktérmi, zameraných na niekoľko spoločenských výziev – KOM(2007) 161.

[13] Prví členovia fóra boli navrhnutí členskými štátmi a pridruženými krajinami na základe formálnej výzvy zo strany Komisie.

[14] The ESRAB Board was created by Commission decision (2005/516/EC) on 22 April 2005 and published its final report on 22 September 2006.

[15] Council Decision 2007/125/JHA of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention of and Fight against Crime’.

[16] Council Decision 2007/124/EC of 12 February 2007 establishing for the period 2007 to 2013, as part of General Programme on Security and Safeguarding Liberties, the Specific Programme ‘Prevention, Preparedness and Consequence Management of Terrorism and other Security related risks’.