SK Úradný vestník Európskej únie C 195/15

Uverejnenie žiadosti podľa článku 50 ods. 2 písm. a) nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny

(2016/C 195/09)

Týmto uverejnením sa poskytuje právo vzniesť námietku proti žiadosti podľa článku 51 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 (1).

JEDNOTNÝ DOKUMENT

„ŠOLTANSKO MASLINOVO ULJE“

EÚ č.: HR-PDO-0005-01346 – 19.6.2015

CHOP ( X ) CHZO ( )

1. Názov:

„Šoltansko maslinovo ulje“

2. Členský štát alebo tretia krajina

Chorvátsko

3. Opis poľnohospodárskeho výrobku alebo potraviny

3.1. Druh výrobku

Trieda 1.5. Oleje a tuky (maslo, margarín, oleje atď.)

3.2. Opis výrobku, na ktorý sa vzťahuje názov uvedený v bode 1

Extra panenský olivový olej známy ako „Šoltansko maslinovo ulje“ (olivový olej z ostrova Šolta) je olej, ktorý sa získava priamo z plodov olivovníka výhradne mechanickými spôsobmi.

V čase umiestnenia na trh musí mať olej „Šoltansko maslinovo ulje“ tieto fyzikálno-chemické vlastnosti:

— podiel voľných mastných kyselín musí byť ≤ 0,70 % a hodnota peroxidu ≤ 7,0 mmol O2/kg. Špecifická extinkcia v UV svetle musí byť K270 ≤ 0,220, K232 ≤ 2,50 a ∆K≤ 0,010,

a organoleptické vlastnosti sú tieto:

— žltozelená farba s vôňou olivových listov a zelených plodov (zelená ovocnosť) zvyčajne s kvetinovou a ovocnou arómou. Najčastejšou ovocnou arómou je banánová aróma. Chuť je príjemne horká a trpká.

Olej nemá nijaké organoleptické nedostatky. Mediány ovocnosti, horkosti a trpkosti majú hodnotu ≥ 1, pričom celkový súčet mediánov kladných organoleptických vlastností musí byť ≥ 5.

3.3. Krmivo (len pri výrobkoch živočíšneho pôvodu) a suroviny (len pri spracovaných výrobkoch)

Olej „Šoltansko maslinovo ulje“ sa vyrába z plodov autochtónnych odrôd olív známych ako Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica. Odroda Levantinka musí tvoriť najmenej 50 % výrobku, pričom spoločný podiel odrôd Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica musí byť najmenej 95 %. Zvyšných 5 % alebo menej môže pochádzať z iných odrôd, ktoré sa pestujú v olivových hájoch na ostrove Šolta. Keďže ich podiel je nízky, nemajú tieto odrody nijaký vplyv na konečné vlastnosti výrobku.

3.4. Špecifické kroky výroby, ktoré sa musia uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Všetky fázy výroby oleja „Šoltansko maslinovo ulje“, od pestovania a zberu olív až po ich spracovanie na olej, sa musia uskutočniť v zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4.

3.5. Špecifické pravidlá krájania, strúhania, balenia atď. výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

S cieľom zachovať jeho osobitné vlastnosti sa olej „Šoltansko maslinovo ulje“ musí preliať do fliaš v zemepisnej oblasti uvedenej v bode 4. Keďže Šolta je ostrov, olivový olej sa prepravuje čiastočne po mori. Svetlo, teplota a iné prírodné faktory preto môžu mať negatívny vplyv na kvalitu výrobku a môžu zmeniť organoleptické vlastnosti olivového oleja. Z tohto dôvodu sa olej „Šoltansko maslinovo ulje“ nesmie baliť mimo vymedzenej zemepisnej oblasti. Pôvod a vysledovateľnosť výrobku sa zabezpečuje systémom inšpekcií, ktoré by sa mimo oblasti výroby vykonávali zložitejšie. Olej „Šoltansko maslinovo ulje“ sa musí prelievať do fliaš s tmavým sklom s objemom do 1 litra.

3.6. Špecifické pravidlá označovania výrobku, na ktorý sa vzťahuje registrovaný názov

—

4. Stručné vymedzenie zemepisnej oblasti

Oblasť výroby oleja „Šoltansko maslinovo ulje“ zahŕňa ostrov Šolta a sedem ostrovčekov pri meste Maslinica: Polebrnjak, Saskinja, Balkun, Kamik, Šarac, Grmej a Stipanska, ktoré sú súčasťou obce Šolta. Ostrov Šolta patrí do súostrovia strednej Dalmácie a nachádza sa v Splitsko-dalmatínskej župe. Od pevniny a od ostrova Čiovo ho zo severu oddeľuje Splitský prieliv, od ostrova Brač na východe ho delí Splitská úžina a na západe sa medzi ostrovom Šolta a ostrovom Drvenik Veli nachádza Šoltský prieliv.

5. Súvislosť so zemepisnou oblasťou

Špecifickosť zemepisnej oblasti

Prírodné faktory:

Pôdy na ostrove Šolta majú charakteristiky krasového stredomorského podnebia. Sú odrazom kombinácie vápencovo-dolomitového podložia, pahorkatého terénu a podnebia. Uvedená kombinácia pôdotvorných faktorov v tejto krasovej stredomorskej oblasti umožnila vznik špecifického typu pôdy, ako aj pôdy typu terrarossa a regozeme.

Ostrov Šolta leží v úzkej zemepisnej oblasti uprostred tzv. eumediteránnej zóny východného Jadranu. Z hľadiska podnebia a vegetácie ide o región jadranského pobrežia, ktorý sa vyznačuje špecifickými mikroekologickými podmienkami s najnižšími úhrnmi zrážok a najvyššou priemernou ročnou teplotou. Hlavnými črtami podnebia na ostrove Šolta sú mierne zimy a suché letá, pričom v najdaždivejšom mesiaci roka naprší trikrát viac ako v najsuchšom letnom mesiaci. Množstvo dažďa počas najsuchšieho mesiaca je menej ako 40 mm. Letá sú horúce, suché a slnečné. Priemerná ročná teplota na ostrove Šolta je 16 °C a priemerný úhrn zrážok dosahuje 847 mm. Ostrov sa nachádza v stredne teplom, suchom regióne. Väčšina zrážok spadne koncom jesene a začiatkom zimy v období silnej cyklónovej činnosti a na jar od marca do apríla. Najmenej zrážok je v júli. Ostrov Šolta leží v najslnečnejšej časti Chorvátska, kde počet hodín slnečného svitu dosahuje 2 713 hodín za rok a v priemere asi 7,4 hodiny za deň.

Na ostrov Šolta vanú vetry bóra, scirocco a mistrál. Vietor bóra je suchý, studený, nárazový vietor, ktorý sa najčastejšie vyskytuje v zime a začiatkom jari. Scirocco je vlhký, teplý, monotónny vietor, po ktorom prichádzajú silné zrážky. Mistrál je najčastejším druhom vetra v lete, pričom vzniká v dôsledku rozdielnej rýchlosti zahrievania mora a pevniny.

Ľudské faktory:

Keďže olivové háje sa na ostrove Šolta vysádzajú najmä v nedostupnom krasovom teréne, ktorý nie je vhodný na iné typy poľnohospodárskej výroby, výrobcovia olivové háje dodnes obrábajú a olivy zbierajú tradičnými spôsobmi: pôda sa okopáva ručne s použitím tradičných ručných nástrojov (motyky a krompáča), kým burina sa odstraňuje rukou a kosí sa pomocou tradičného kosáka alebo kosy. Olivy sa zo stromov zbierajú striasaním z konárov a ručným sčesaním hrabľami. Olivy padajú do siete, plastovej fólie alebo plachty roztiahnutej pod stromami. Olivy sa môžu zbierať ručne, ako aj s použitím plastových hrablí a ručných oberačov. Jednou zo špecifických metód, ktoré miestni pestovatelia olív používajú na zvýšenie výnosu olív na ostrove Šolta, je štepenie. Ide o metódu vegetatívnej reprodukcie, pri ktorej sa odroda Oblica zaštepí konárom odrody Levantinka (synonymum: Šoltanka).

Špecifickosť výrobku

Osobitosť a kvalita oleja „Šoltansko maslinovo ulje“ je výsledkom použitia autochtónnych odrôd Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica. Spoločne tieto odrody tvoria viac ako 95 % olivovníkov na ostrove Šolta. Odroda Levantinka (synonymum: Šoltanka) nie je nikde inde zastúpená tak ako na ostrove Šolta.

V rámci výskumu prchavých zložiek vzoriek olivového oleja z ostrova Šolta sa ukázala prítomnosť veľkého množstva fenolových zlúčenín, ktoré vytvárajú vôňu olivových listov a zelených plodov, teda tzv. zelenú ovocnosť. Najčastejšími zlúčeninami sú E-2-hexenal a Z-3-hexenol, kým hexylacetát je zodpovedný za ovocnú (banánovú) arómu.

Zistilo sa, že olivový olej z odrôd Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica má vysoký obsah polyfenolov (prírodných antioxidantov), ktoré zabraňujú znehodnoteniu oleja a dlho udržiavajú jeho čerstvosť a aromatickosť (M. Žanetić et al; Influences of polyphenolic compounds on the oxidative stability of virgin olive oils from selected autochthonous varieties [Vplyvy polyfenolických zlúčenín na oxidačnú stabilitu panenských olivových olejov z vybratých autochtónnych odrôd], Journal of Food, Agriculture and Environment, 2013).

Odroda Levantinka (synonymum: Šoltanka) má vyváženú vôňu a chuť, kým odroda Oblica má výraznú ovocnú vôňu s nižšou horkosťou a trpkosťou (M. Žanetić et al; Ispitivanje fenolnih spojeva i senzorski profil dalmatinskih djevičanskih maslinovih ulja [Výskum fenolových zlúčenín a organoleptický profil dalmatínskych extra panenských olivových olejov], Pomologia Croatica, zv. 17, č. 1 – 2, 2011).

Prvé písomné zmienky o olivovom oleji z ostrova Šolta pochádzajú z dávnej histórie. Autor Mihovilović píše, že: „… ostrov Šolta patril počas benátskej vlády od roku 1409 do roku 1797 mestu Split, pričom poľnohospodárstvo ostrova bolo pre mesto Split zdrojom zásobovania. Z ostrova Šolta pochádzalo víno, olivový olej, obilniny, sušené ovocie a šošovica.“ (M. A. Mihovilović, Otok Šolta-monografija [Ostrov Šolta – monografia], 1990).

V cirkevnom časopise sv. Štefana sa uvádza, že „ostrov Šolta je centrom pestovania odrody olív s gréckym názvom Levantinka, alebo ako ich volajú na pevnine, Šoltanka, pričom sa uvádzajú početní pestovatelia, ktorí tieto olivy pestujú veľmi úspešne.“ (Cirkevný časopis sv. Štefana, Nada, Grohote, 1979).

Názov „Šoltansko maslinovo ulje“ sa dodnes používa v každodennej reči (na dodacích listoch a faktúrach, na družstve Eko Rast Šolta, v miestnosti na ochutnávky Kapja i Bokun, v rokoch 2011, 2013 a 2014).

Príčinná súvislosť

Kvalita oleja „Šoltansko maslinovo ulje“ sa opiera o tieto faktory, ktoré vytvárajú príčinnú súvislosť: podnebie, dostupnosť autochtónnych odrôd, odborné znalosti a skúsenosti výrobcov týkajúce sa výrobných procesov a historická tradícia pestovania olív.

Klimatické podmienky vo vymedzenej poľnohospodárskej oblasti, ktoré sa vyznačujú horúcimi, suchými, slnečnými letami a miernymi zimami, sú priaznivé na pestovanie olív odrôd Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica. Klimatický podtyp „Csa“, ktorý prevláda na ostrove Šolta, je preto známy aj svojou vhodnosťou na pestovanie olív. Vetry, ktoré vanú nad ostrovom Šolta, majú takisto významný vplyv na tamojšie olivové háje. Vďaka chladnému, suchému vetru bóra, t. j. suchému, studenému vzduchu, ktorý tento vietor prináša, nespôsobujú nákazy škodcami a choroby rastlín olivovým hájom na ostrove významné škody. Vlhký, teplý vietor scirocco, po ktorom nasledujú silné zrážky, sa bežne vyskytuje počas letných mesiacov a je osobitne dôležitý a vítaný, keďže olivám poskytuje potrebné množstvo vlahy. Vietor mistrál, ktorý vanie v máji a júni, je dôležitý počas obdobia kvitnutia a opeľovania, keď olivy kvitnú a rodia ovocie.

Osobitosť a kvalita oleja „Šoltansko maslinovo ulje“ vychádza zo zloženia olivových hájov na ostrove Šolta, pričom 95 % olivovníkov na ostrove tvoria odrody Levantinka (synonymum: Šoltanka) a Oblica. Odroda Levantinka (synonymum: Šoltanka) je pritom najrozšírenejšou odrodou s 50 – 60 % olivovníkov na ostrove. Olej „Šoltansko maslinovo ulje“ sa vyznačuje ovocnou arómou s jemnou vôňou banánu a miernou horkosťou a trpkosťou.

Výrobcovia si vybudovali rozsiahle odborné znalosti a skúsenosti, ktoré im umožňujú prekonať prekážky spojené s nedostupným krasovým terénom, na ktorom sa vysádzajú olivové háje na ostrove Šolta. Do dnešného dňa sa olivové háje obrábajú ručne alebo s použitím malých, tradičných nástrojov. Zber rukou umožňuje triedenie olív na mieste v olivových hájoch, pričom na výrobu oleja „Šoltansko maslinovo ulje“ sa vyberajú len tie najlepšie, zdravé olivy tak, aby sa zaručila konzistentná kvalita oleja. Výrobcovia na ostrove Šolta navyše používajú aj metódu štepenia odrody Oblica odrodou Levantinka (synonymum: Šoltanka), vďaka čomu vznikajú tzv. zmiešané stromy. Takto sa zvyšuje plodnosť olivovníkov odrody Oblica a zvyšuje sa výnos.

Odkaz na uverejnenie špecifikácie

(článok 6 ods. 1 druhý pododsek tohto nariadenia)

http://www.mps.hr/UserDocsImages/HRANA/SOLTANSKO%20MASLINOVO%20ULJE/Izmijenjena%20specifikacija%20proizvoda%20Šoltansko%20maslinovo%20ulje_16.3.2016_133943.pdf

(1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.