DÔVODOVÁ SPRÁVA

1.KONTEXT NÁVRHU

•Dôvody a ciele návrhu

Nariadením Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013, známym ako nariadenie o kapitálových požiadavkách („nariadenie CRR“), sa spolu so smernicou 2013/36/EÚ, známou ako smernica o kapitálových požiadavkách („smernica CRD“), ustanovuje prudenciálny regulačný rámec pre úverové inštitúcie pôsobiace v Únii. Nariadenie CRR a smernica CRD boli prijaté po finančnej kríze v rokoch 2008 – 2009 s cieľom zvýšiť odolnosť inštitúcií pôsobiacich vo finančnom sektore EÚ, a to najmä na základe globálnych noriem, na ktorých sa Únia dohodla s medzinárodnými partnermi, najmä s Bazilejským výborom pre bankový dohľad (BCBS). Nariadenie CRR bolo následne niekoľkokrát zmenené s cieľom riešiť zostávajúce nedostatky prudenciálneho regulačného rámca a vykonať niektoré zostávajúce prvky reformy globálnych finančných služieb, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie odolnosti inštitúcií. Jedným súborom zmien, ktorý je súčasťou nariadenia (EÚ) 2017/2401, sa zaviedol revidovaný sekuritizačný rámec prijatý výborom BCBS v decembri 2014 („revidovaný bazilejský rámec“). Revidovaný bazilejský rámec bol navrhnutý s cieľom zjednodušiť požiadavky na regulatórny kapitál, ktoré boli v tom čase uplatniteľné, lepšie zohľadniť riziká pozícií v sekuritizácii a umožniť inštitúciám, aby stanovovali kapitálové požiadavky na základe vlastných výpočtov a informácií, ktoré majú k dispozícii, čím sa zníži miera spoliehania sa na externé ratingy.

V záujme ďalšej podpory rozvoja vysokokvalitného sekuritizačného trhu EÚ založeného na najlepších postupoch sú súčasťou nariadenia (EÚ) 2017/2401 aj zmeny zacielené na zabezpečenie regulačného prístupu citlivejšieho voči rizikám v súvislosti s jednoduchými, transparentnými a štandardizovanými (STS) sekuritizáciami v súlade s normami alternatívneho zaobchádzania s kapitálom pre „jednoduché, transparentné a porovnateľné“ sekuritizácie, ktoré výbor BCBS uverejnil v júli 2016. Kritériá oprávnenosti pre STS sekuritizácie sú stanovené v nariadení (EÚ) 2017/2402, v ktorom sú takisto stanovené bežné požiadavky na ponechanie si rizika, náležitú starostlivosť a zverejňovanie v rámci všetkých sektorov finančných služieb.

Prudký hospodársky šok spôsobený pandémiou ochorenia COVID-19 a výnimočné opatrenia na zamedzenie jeho šírenia majú ďalekosiahly vplyv na hospodárstvo. Podniky čelia narušeniu dodávateľských reťazcov, dočasnému zatváraniu a zníženému dopytu, zatiaľ čo domácnosti sú konfrontované s nezamestnanosťou a klesajúcimi príjmami. Orgány verejnej moci na úrovni Únie a členských štátov podnikli rozhodné kroky na podporu domácností a solventných podnikov v tom, aby dokázali prekonať toto závažné, no dočasné spomalenie hospodárskej činnosti a z neho vyplývajúci nedostatok likvidity. Vďaka reformám uskutočneným po finančnej kríze z roku 2008 sú inštitúcie v súčasnosti dobre kapitalizované a oveľa odolnejšie, než boli v roku 2008. To im umožňuje zohrávať kľúčovú úlohu pri zvládaní hospodárskeho šoku, ktorý spôsobila pandémia ochorenia COVID-19. Neistota spojená s tempom obnovy hospodárskej činnosti však bude mať nevyhnutne vplyv na bankový sektor, a to aj v súvislosti s očakávaným nárastom množstva nesplácaných úverov v dôsledku hlbokej recesie zapríčinenej krízou spôsobenou pandémiou ochorenia COVID-19.

Sekuritizácia môže zohrať významnú úlohu v zlepšovaní schopnosti inštitúcií podporovať hospodársku obnovu tým, že im zabezpečení účinný nástroj na diverzifikáciu financovania a rizík. V kontexte hospodárskej obnovy po pandémii ochorenia COVID-19 je preto dôležité posilniť túto úlohu a umožniť inštitúciám, aby mohli smerovať dostatočný kapitál do reálnej ekonomiky. Vychádzajúc najmä z nedávnej práce orgánu EBA sa tento výsledok dá dosiahnuť prostredníctvom troch cielených zmien, ktorých zámerom je zvýšiť citlivosť sekuritizačného rámca EÚ na riziká, čo by viedlo k tomu, že využívanie sekuritizačného nástroja by bolo pre inštitúcie ekonomicky životaschopnejšie v rámci prudenciálneho rámca primeraného na zabezpečenie finančnej stability EÚ.

Po prvé, je nevyhnutné zabezpečiť zaobchádzanie so súvahovými STS sekuritizáciami, ktoré bude citlivejšie voči rizikám, v súlade s odporúčaním orgánu EBA, ktoré je súčasťou jeho správy Report on STS framework for synthetic securitisation (Správa o rámci STS pre syntetickú sekuritizáciu). V správe sa na základe rozsiahlej analýzy vývoja trhu a trendov v EÚ v oblasti súvahových syntetických sekuritizácií vrátane údajov o historickej výkonnosti syntetických transakcií, pokiaľ ide o zlyhanie a stratu, odporúča zriadenie medzisektorového rámca EÚ pre súvahovú STS sekuritizáciu obmedzeného na súvahovú syntetickú sekuritizáciu a založeného na spoločných kritériách oprávnenosti. Takisto sa odporúča cielené diferencované prudenciálne zaobchádzanie s expozíciami súvahových STS sekuritizácií, pri ktorom sa zohľadnia najmä znížené agentúrne riziko a riziko modelu v porovnaní s expozíciami súvahových syntetických sekuritizácií iných než STS.

Zosúladenie prudenciálneho zaobchádzania sa všeobecne uznáva za nevyhnutný krok pri ďalšej podpore inštitúcií v tom, aby znášali náklady, ktoré im vzniknú v súvislosti s dodržiavaním kritérií STS pri štruktúrovaní sekuritizačných transakcií.

Po druhé, je nevyhnutné odstrániť existujúce regulačné obmedzenia týkajúce sa sekuritizácie problémových expozícií v súčasnom rámci. Ako sa zdôrazňuje v stanovisku orgánu EBA 2019/13 k regulačnému zaobchádzaniu so sekuritizáciami problémových expozícií, súčasný rámec nezahŕňa osobitné vlastnosti sekuritizácie problémových expozícií, čo má za následok nadmerné kapitálové požiadavky pre túto kategóriu expozícií, a to najmä v rámci prístupu k sekuritizácii na základe interných ratingov (SEC-IRBA) a štandardizovaného prístupu k sekuritizácii (SEC-SA). Nadmerná konzervatívnosť rámca je spôsobená tým, že bol navrhnutý výlučne s ohľadom na konkrétne rizikové faktory v súvislosti so splácanými úvermi. Z tohto dôvodu sa navrhuje zmeniť zaobchádzanie so sekuritizáciami problémových expozícií stanovením jednoduchého a dostatočne konzervatívneho prístupu založeného na paušálnej rizikovej váhe 100 % uplatniteľnej v súvislosti s nadriadenou tranžou tradičnej sekuritizácie problémových expozícií, ako aj na uplatnení dolného ohraničenia rizikovej váhy 100 % pre všetky ostatné tranže tradičných aj súvahových syntetických sekuritizácií problémových expozícií, ktoré naďalej podliehajú všeobecnému rámcu pre výpočet rizikovo vážených expozícií. Navrhované zaobchádzanie je zosúladené s hlavnými prvkami prístupu, ktorý v súčasnosti dokončuje BCBS.

Po tretie sa navrhuje zmena článku 249 ods. 3, ktorou sa zavádza ďalšie kritérium oprávnenosti na uznanie nefinancovaného zabezpečenia pre inštitúcie, ktoré uplatňujú štandardizovaný prístup na výpočet kapitálových požiadaviek pre sekuritizačné expozície. Konkrétne sa v ňom ukladá požiadavka na minimálne ratingové hodnotenie pre takmer všetky druhy poskytovateľov nefinancovaného zabezpečenia vrátane ústredných vlád. Toto ustanovenie podľa všetkého nie je v súlade so všeobecnými pravidlami zmierňovania kreditného rizika stanovenými v nariadení CRR, s cieľmi uvedeného nariadenia ani s novými medzinárodnými normami stanovenými v revidovanom rámci Bazilej III, ktorým sa ukladá požiadavka na minimálne ratingové hodnotenie len pre obmedzený počet poskytovateľov zabezpečenia v prípade sekuritizačných expozícií. Táto zmena zvýši účinnosť vnútroštátnych systémov verejných záruk, ktoré pomáhajú stratégiám inštitúcií v oblasti sekuritizácie problémových expozícií po pandémii ochorenia COVID-19.

Tieto navrhované zmeny spolu s navrhovanými zmenami nariadenia (EÚ) 2017/2402 umožnia inštitúciám udržať vysoký objem úverov poskytovaných ekonomike v najbližších mesiacoch, čím významne prispejú k absorpcii vplyvu šoku v dôsledku krízy spôsobenej ochorením COVID-19.

Zmeny ako také a v porovnaní so súčasným regulačným rámcom posilnia úlohu sekuritizácie ako nástroja, ktorý majú inštitúcie k dispozícii, aby udržali a prípadne dokonca zvýšili svoju úverovú kapacitu dvoma spôsobmi:

·uľahčením využitia tejto techniky s cieľom zbaviť sa problémových expozícií, ktoré budú podľa očakávania po kríze rásť. Inštitúcie tak budú môcť lepšie rozložiť riziko na iných účastníkov finančných operácií a v konečnom dôsledku znížia obmedzenia regulatórneho kapitálu vyplývajúce z vplyvu vysokého objemu problémových expozícií pri udržaní vysokých prudenciálnych štandardov, a

·uplatnením zaobchádzania citlivejšieho voči rizikám v súvislosti s nadriadenou tranžou, ktorú drží inštitúcia, ktorá je originátorom, v prípade súvahovej STS sekuritizácie. Ako poukázali mnohé zainteresované strany, vývoj kritérií oprávnenosti STS by sám osebe nepostačoval na dosiahnutie toho, aby dodržiavanie týchto kritérií bolo ekonomicky životaschopné, ak zavedenie nových kritérií nesprevádza prudenciálne zaobchádzanie citlivejšie voči rizikám v oblasti kapitálových požiadaviek, ktoré lepšie zohľadňuje ich osobitné vlastnosti.

Zaobchádzanie so sekuritizáciami problémových expozícií a s nadriadenými tranžami súvahových STS sekuritizácií citlivejšie voči rizikám je stanovené v tomto návrhu, zatiaľ čo kritériá oprávnenosti pre druhý z uvedených typov sekuritizácií spolu s ostatnými medzisektorovými ustanoveniami sú súčasťou nariadenia (EÚ) 2017/2402.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky