SK    SK SK 
 
SK    SK  KOMISIA EURÓ PSKYCH SPOLO ČENSTIEV 
Brusel, 17.9.2008 
SEK(2008) 2437 
  
PRACOVNÝ DOKUMENT ÚTVAROV KOMISIE 
sprievodný dokument k  
 
Návrhu 
 
nariadenia Rady, ktorým sa mení a dop ĺňa nariadenie (ES) č. 1290/2005 o financovaní 
Spoločnej poľnohospodárskej politiky a nariadenie (ES) č. 1234/2007 o vytvorení 
spoločnej organizácie po ľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre 
určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spolo čnej organizácii trhov), 
pokiaľ ide o distribúciu potravín p re najodkázanejšie osoby v Spolo čenstve 
 
Zhrnutie posúdenia vplyvu  
 
 
{KOM(2008) 563 v kone čnom znení} 
{SEK(2008) 2436}  
 
SK 2   SK 1. Ú VOD 
Program EÚ - „Program distribúcie potravín pre najodkázanejšie osoby v Spolo čenstve” 
(ďalej len „program distribúcie potravín“) sa zaviedol v decembri 1987, kedy Rada prijala 
pravidlá na uvo ľnenie verejných interven čných zásob po ľnohospodárskych výrobkov 
členským štátom, ktoré si želajú využíva ť ich ako potravinovú pomo c pre najodkázanejšie 
osoby v Spolo čenstve.  
V záujme zabezpe čenia kontinuity dodávok bol v polovici 90-tych rokov program distribúcie 
potravín upravený s cie ľom umožni ť dopĺňanie interven čných zásob nákupmi na trhu. Nešlo 
však o dlhodobé riešenie, ale o riešenie, ktoré možno použi ť v prípade, že nastane nedostatok 
zásob určitých výrobkov. Základom progr amu zostala intervencia „ dovtedy, kým sa zásoby 
nevyčerpali na bežnú úrove ň”.  
Postupnými reformami Spolo čnej poľnohospodárskej politiky ( ďalej len „SPP”) intervencia 
opäť získala svoju pôvodnú úlohu záchrannej siet e. V roku 2008 nákupy na  trhu predstavovali 
90 % distribuovaných potravín. Interven čné zásoby sú nízke a vzh ľadom na revíziu SPP, ako 
aj na situáciu na svetových tr hoch sa vytvorenie nových prebytkov neo čakáva, ani nie je 
veľmi pravdepodobné.  
Z tohto dôvodu sa musí vytvori ť nový základ pre program distri búcie potravín. Na uvedený 
účel sa vykonalo posúdenie vplyvu, po čas ktorého prebiehali konzultácie so zástupcami 
členského štátu a charitatívnymi organizáciami a v ďaka dotazníku na internete sa získala 
spätná väzba od ši rokej verejnosti. 
• Ako funguje program? 
Program distribúcie potravín je financovaný Európskym po ľnohospodárskym záru čným 
fondom (ďalej len „EPZF”). Jeho rozpo čet vzrástol z úrovne mierne nižšej ako 100 mil. EUR 
v roku 1987 na viac ako 305 mil. EUR v roku 2008. Ú časť na programe je dobrovo ľná; v roku 
2008 sa ho zú častnilo 19 členských štátov. 
Členské štáty, ktoré sa chcú zú častniť na programe, každý rok oznámia svoje potreby 
Komisii, vyjadrené ako množstvá výrobkov dostupných z interven čných zásob. Na základe 
vyššie uvedených údajov a údajov Eurostatu o chudobe vymedzí Komisia rozpo čtový strop 
pre každý zú častnený členský štát a zoznam výrobkov, ktoré sa majú odobra ť z verejných 
zásob alebo nakúpi ť na trhu za použitia pridelených rozpo čtových prostriedkov. 
Pri dodávkach z interven čných zásob sa vyhlasujú verejné sú ťaže na premenu týchto komodít 
(napr. pšenica) na spracované výrobky rovna kej „skupiny” (napr. múka alebo cestoviny) 
alebo verejné sú ťaže na ich výmenu za takéto spracované výrobky. Tieto výrobky sa 
distribuujú ako potravinová pomoc pre najodkázanejšie osoby, a to bu ď v podobe 
potravinových košov alebo ako jedlá podávané v strediskách prevádzkovaných charitatívnymi 
organizáciami a inými príslušnými subjektmi, ktoré poveria členské štáty. V roku 2006 
využívalo program distribúcie  potravín viac ako 13 miliónov ľudí v 15 členských štátoch.  
• Komu pomáha program? 
Program distribúcie potravín podporuje poskyt ovanie potravín jednotlivcom alebo obzvláš ť 
zraniteľným rodinám, ktoré sa ocitnú v ťažkostiach. V roku 2006 bolo v EÚ–25 ohrozených 
 
SK 3   SK rizikom potravinovej chudoby 43 miliónov ľudí. Toto percento kolísalo od približne 2 % v 
Dánsku do 37 % na Slovensku. V 5 spomedzi 10 nových členských štátov bol tento 
ukazovate ľ vyšší ako 20 %.  
Deti z chudobných rodín sú mimoriadne zranite ľné; ich stravovacie návyky podmie ňujú ich 
budúce zdravotné problémy, vrátane obmedzeného vývoja mozgovej činnosti a schopnosti 
učiť sa.  
Často sa uvádza, že staršie osoby trpia podv ýživou; je bežné, že kvôli chudobe alebo 
invalidite sa stravujú  nevhodne a nedostato čne.  
Medzi ohrozených patria nepochybne bezdomovci , ako aj žiadatelia o azyl alebo nezákonne 
pracujúci migrujúci pracovníci, ktorí spravidla nie sú zahrnutí do oficiálnych údajov; ich 
štatút im môže bráni ť vo využívaní sociálnych služieb a tvoria ve ľkú časť osôb využívajúcich 
jedálne pre chudobných.  
• Základ pre činnosť Spoločenstva 
Hlad, bieda, chudoba a sociálne vylú čenie, toto všetko sú európske problémy, ktoré sa 
vyskytujú v každom členskom štáte. Program distribúcie  potravín sa týmito problémami 
priamo zaoberá v duchu zmluvy, v ktor ej sa uvádza, že Únia má za cie ľ „presadzova ť blaho 
svojich národov  “ a „ podporuje [...] solidaritu medzi členskými štátmi  “. 
Konkrétnejšie program pr ispieva k naplneniu cie ľov SPP, ktorými sú stabilizácia trhov 
a zabezpe čenie dodávok spotrebite ľom za primerané ceny. Hoci sa  SPP v minulosti sústredila 
najmä na opatrenia na strane ponuky, vždy bolo jej cie ľom zabezpe čiť, aby sa uspokojil aj 
dopyt. 
Sociálna pomoc, ktorú poskytujú orgány členského štátu, sa iba málokedy zameriava na 
prístup k potravinám. Potravinové iniciatí vy, ktoré sa zameriavajú na sociálne vylú čené osoby 
a na marginálne obyvate ľstvo, väčšinou riadia charitatívne or ganizácie a vykonávajú sa 
s pomocou dobrovo ľníkov.  
Program distribúcie po travín treba vidie ť ako stimul, ktorý môže podnieti ť členské štáty 
k činnosti a napomôc ť charitatívne organizácie a ob čiansku spolo čnosť vo vyvíjaní ich 
vlastných iniciatív s cie ľom zabezpe čiť všetkým ob čanom EÚ právo na potraviny. Rámec EÚ 
môže zabezpe čiť, aby sa program riadil pod ľa noriem EÚ o dobrej sp ráve vecí verejných 
a súčasne dopĺňal existujúce programy členských štátov.  
2. C IELE  
Cieľom Programu distribúcie  potravín je znižova ť potravinovú neistotu a pomáha ť tak 
zaručovať právo na potraviny v EÚ. Revízi a programu by sa mala zamera ť na: 
• Zabezpečovanie stáleho zdroja potravín pre cie ľovú skupinu obyvate ľstva 
• Posilňovanie verejnej správy 
• Zlepšovanie zacielenia na osoby v núdzi. 
 
SK 4   SK 3. P OLITICKÉ MOŽNOSTI  
Možnosť 1- Iba intervencia („Status quo“) 
Ak sa nákupy na trhu nebudú môc ť využívať trvalo, Program distribúcie potravín bude 
závislý na dostupných interven čných zásobách ako na jedinom zd roji potravín na distribúciu 
pre najodkázanejšie osoby. Tiet o by sa zamenili za použite ľnejšie potravinové výrobky 
v rámci rovnakej „skupiny“, za čo by zodpovedali členské štáty. Rovnako ako teraz by sa 
potom potraviny distribuovali cez organizácie, ktoré si vyberú členské štáty.  
S cieľom zjednoduši ť postupy by každý členský štát mal ma ť priamy prístup k interven čným 
zásobám, ktoré sú na jeho vl astnom území, a prepravné náklady by sa mali zahrnú ť do výzvy 
na predloženie ponúk. Dostupné zásoby by sa mohli prepravova ť medzi jednotlivými 
členskými štátmi pod ľa konkrétnych dohôd medzi príslušnými členskými štátmi. Informácie 
týkajúce sa mobilizovaných zásob by sa mali sprístupni ť prostredníctvom elektronického 
a informa čného systému Komisie. 
Možnosť 2- Interven čné zásoby doplnené o nákupy na trhu  
Tento program by bol na ďalej založený na odberoch z interven čných zásob, ak sú takéto 
zásoby k dispozícii, a tie by sa dopl ňovali o nákupy na trhu. Ak dostupné zásoby nie sú 
vhodné (napr. ich kvalita nie je vhodná pre ľudskú spotrebu) alebo ich umiestnenie by 
spôsobilo mimoriadne vysoké prepravné náklady, členské štáty nebudú povinné využíva ť ich 
na účely programu distribúcie potravín. 
V prípade využívania interven čných zásob by sa postup zjednodušil ako v možnosti 1. 
Výrobky oprávnené na nákup by sa už neobmedzovali na sú časné „skupiny“ výrobkov 
a nebolo by potrebné ži adne predbežné pride ľovanie rozpo čtových prostriedkov pod ľa druhu 
výrobkov. Členské štáty by sa mohli rozhodnú ť, aké výrobky sa majú nakupova ť. 
S cieľom zlepši ť transparentnos ť by mali členské štáty uverej ňovať informácie o verejných 
súťažiach na internete. 
Možnosť 3 – Výlu čne nákupy na trhu 
Previazanos ť s interven čnými zásobami by zanikla a program by sa zakladal výlu čne na 
prevode rozpo čtových prostriedkov, ktoré sa majú využíva ť na nákupy na trhu. Členské štáty 
by bez obmedzení rozhodli, ktoré výrobky sa majú nakupova ť za pridelené finan čné 
prostriedky Spolo čenstva.  
Rovnako ako v možnosti 2 by sa týmto riešením ponúkla vä čšia flexibilita, umožnila by sa 
lepšia nutri čnú vyváženos ť ako v sú časnosti a efektívnejšie riad enie programu distribúcie 
potravín. Dôraz by sa kládol na šírenie informácií o verejných sú ťažiach rovnako ako 
v prípade možnosti 2. 
Možnosť 4 – Ukon čenie programu dist ribúcie potravín 
Keďže interven čné zásoby sú menej dostupné, program stratil aspo ň sčasti svoje dôvody na 
existenciu a po roku 2009 by sa mal postupne zastavi ť alebo jednoducho ukon čiť.  
 
SK 5   SK 4. H ORIZONTÁLNE OTÁZKY  
• Začlenenie do širšieho kont extu sociálnej politiky  
EÚ v súčasnosti koordinuje činnosti členských štátov zamerané na boj proti chudobe 
a sociálnej vylú čenosti prostredníctvom výmeny osved čených postupov a inými formami 
vzájomného u čenia sa. Tento aspekt by sa mal v novom programe dist ribúcie potravín 
posilniť.  
• Zacielenie na skupinu príjemcov 
Ide o zacielenie potravinovej pomoci na konkrétnu(-e) skupinu(-y) obyvate ľstva, stanovenie 
kritérií zacielenia a ur čenie najlepšej úrovne pre vyme dzenie takéhoto zacielenia. 
• Znižovanie potravinových odpadov 
V celom rade členských štátov charitatívne organi zácie už rokujú so supermarketmi 
a ostatnými predaj ňami čerstvých potravín, aby mohli získa ť nepredané, avšak ešte stále 
dobré výrobky, a distribuova ť ich osobám v núdzi. Od členských štátov, ktoré sa zú častňujú 
na programe distribúcie potra vín, by sa mohlo vyžadova ť, aby do programu za členili 
opatrenia zamerané na získan ie nechcených/odpadových potravín. 
• Administratívne riadenie 
S cieľom zlepši ť transparentnos ť a súlad s cie ľmi programu by sa mali vo viacro čných 
vnútroštátnych programoch opísa ť vnútroštátne priority, cie ľové skupiny príjemcov, druhy 
výrobkov a/alebo jedál, ktoré sa majú dodáva ť, atď. Podrobné postupy by zabezpe čili 
transparentnos ť postupov verejného obstarávania. 
• Rozpočet a financovanie 
Viacročný rámec by umožnil kontinuitu a st rednodobé plánovanie zo strany členských štátov 
a charitatívnych organizácií. Krité riá používané na rozdelenie rozpo čtu by sa mali preskúma ť 
a malo by sa zváži ť spolufinancovanie zo strany členských štátov. 
• Potravinové poukážky 
Možnosť, aby sa program distribúcie potravín opieral o systém potravinových poukážok, bola 
zamietnutá z dôvodu rizika podvodov. Kontrolné postupy by boli ob ťažné, účinnosť nízka 
a náklady vysoké.  
5. A NALÝZA VPLYVOV  
Nebolo možné kvantifikova ť makroekonomické  a ani environmentálne  vplyvy jednotlivých 
možností. Usudzuje sa, že neexistuje žiadny vplyv na medzinárodnej úrovni ; dovezené 
výrobky by boli oprávnené na nakupovanie na trhu. Tieto mo žnosti sa posúdili hlavne 
vzhľadom na ich vplyv na verejné politiky členského štátu , na charitatívne organizácie  
a na príjemcov programu . 
 
SK 6   SK Vzhľadom na to, že hrozí riziko sporadickej dostupnosti interven čných zásob, vplyv 
možnosti 1  je iba o nie čo menej extrémny ako vplyv možnosti 4 : prvá možnos ť povedie 
k drastickému obmedzeniu programu, zatia ľ čo štvrtá možnos ť vedie k jeho úplnému zániku. 
Ak by program závisel  výhradne od interven čných zásob ( možnosť 1), viedlo by to 
k významnému obmedzeniu objemu distribuovanýc h potravín; Program distribúcie potravín 
by už nemohol fungova ť tak ako doteraz a bol by len malou oporou pre odkázané osoby.  
Pokiaľ ide o rozpo čet na rok 2008, ak by výrobky z interven čných zásob neboli dostupné, 
straty charitatívnych organi zácií vykonávajúcich distribúc iu potravín by dosiahli 
305 miliónov EUR. Charitatívne organizácie a sociálne služby by museli svoje programy bu ď 
obmedziť, alebo h ľadať dodatočnú pomoc u súkromných darcov a členských štátov alebo 
miestnych organizácií.  
Ak by sa program ukon čil (možnosť 4) alebo by závisel výlu čne od interven čných zásob 
(možnosť 1), mohlo by to ma ť priamy vplyv na viac ako 13 miliónov ľudí (údaje za rok 2006 
– 15 zúčastnených členských štátov).  
Je pravdepodobné, že v nových členských štátoch by distri búcia potravinovej pomoci 
najodkázanejším osobám prakticky skon čila. V „starých“ členských štátoch by bolo zníženie 
objemu distribuovanej potravinovej pomoci úmer né percentu pomoci, ktoré predstavujú 
príspevky EÚ.  
V „starých“ členských štátoch by sa v ďaka rozvinutým systémom so ciálnej starostlivosti síce 
aj naďalej poskytovala pomoc rodinám s nízkymi príjmami (táto pomoc vä čšinou nezah ŕňa 
poskytovanie potravín), no pomoc by sa spravidla nedostala k sociálne vylú čeným, ktorí trpia 
ukončením programu najviac. 
Zvyšovanie cien potravín a energií by znamenalo ešte v ážnejšie dôsledky pre obyvate ľstvo 
EÚ, ktoré sa považuje za ohrozené potravinovou chudobou, najmä pokia ľ ide o deti. 
Obidve možnosti 2 a  3 by mali podobný vplyv, nako ľko obidve možnosti by umožnili 
pokračovanie programu. Obidve možnosti majú  tú výhodu, že ponúkajú flexibilitu, pokia ľ ide 
o druhy potravín, ktoré sa môžu distribuova ť. V súčasnosti uložené obmedzenie, ktorým sa 
predpisuje, že nákupy sa musia vykona ť v rovnakých „skupinách“ výrobkov, ako sú dostupné 
intervenčné zásoby, by sa zrušilo, čím by sa charitatívnym organizáciám umožnilo, aby 
zlepšili diverzitu a nutri čnú kvalitu poskytovaných potravín.  
Nové členské štáty, ktoré sa zú častňujú na programe, považujú program Spolo čenstva za 
nevyhnutný. Program umožnil ove ľa vyššiu mieru podpory pre odkázané osoby vzh ľadom na 
zrejmé potreby v týchto krajinách a taktiež pomohol zvýši ť efektívnos ť a profesionalitu 
charitatívnych mimovládnych organizácií. 
Navyše, poskytovanie potravinovej pomoci ponúka možnos ť prvého kontaktu medzi 
charitatívnymi organizáciami a odkázanými ľuďmi. Charitatívne organi zácie alebo príslušné 
sociálne služby potom môžu zabezpe čiť inú formu pomoci, ktorá môže pomôc ť vylúčeným 
osobám, aby sa opätovné za členili do spolo čnosti.  
Začlenenie do širšieho kont extu sociálnej politiky 
Program distribúcie potravín by mohol by ť veľmi prínosný z h ľadiska podporovania 
sociálneho za členenia, a to prostredníctvom výberu cie ľov, cieľových skupín a výrobkov, 
 
SK 7   SK spôsobu, akým je organizovaný a ako distribu uje potraviny, a zapojenia zainteresovaných 
strán do finan čných a ostatných programových záležitostí. Nako ľko sú však mimovládne 
organizácie do ve ľkej miery závislé na dobrovo ľníkoch, niektoré by mohli ma ť ťažkosti pri 
plnení nových administratívnych úloh. 
Zacielenie 
Členské štáty by sa mali aj na ďalej zameriava ť na obyvate ľstvo, ktorému môžu pod ľa 
vlastného uváženia najú činnejšie pomôc ť, pričom by mali zoh ľadniť konkrétnu situáciu 
a potreby vo svojej krajine. 
Potravinový odpad 
V EÚ existujú rôzne iniciatívy ako získava ť a distribuova ť takéto potraviny odkázaným 
osobám, ale dá sa urobi ť aj viac, napríklad v oblasti logi stickej podpory a výmeny informácií. 
Predchádzanie potravinový m odpadom má ekologické dosahy a môže predstavova ť aj spôsob 
ako zvýši ť rozpočet charitatívnych orga nizácií na potraviny. 
Vplyv na rozpo čet 
• Rozpočet EÚ 
Možnosť 1: Program distribúcie potravín by sa výlu čne spoliehal na interven čné zásoby, 
ktoré by boli nepravidelné. V závislosti od dostupnosti interven čných zásob pre program na 
rok 2008 by sa čerpanie prostriedkov pohybovalo od nuly do 25 miliónov EUR, čo by 
vzhľadom na sú časný rozpo čet predstavovalo úspory od 275 do 305 miliónov EUR. 
Možnosť 4: Ukončením programu distribúcie potrav ín by sa ušetril celý rozpo čet, nakoľko 
neexistujú žiadne sprievodné opatrenia , ktoré majú za následok priebežné výdavky. 
Možnosti 2 a 3 majú podobný vplyv na rozpo čet. Aj ke ď rozsah pôsobnosti programu 
distribúcie potravín nebol predmetom diskusie, je zrejmé, že by mal zosta ť programom, ktorý 
čiastočne prispieva k potrebám potravinovej pomoci členských štátov. 
Podľa odhadov na základe referen čnej populácie vo všetkých 27 členských štátoch by si 
zachovanie rozpo čtu programu distribúcie potravín na  rovnakej úrovni ako v roku 2003 
vyžiadalo v reálnom vyjadrení zvýšenie rozpo čtu na takmer 500 miliónov EUR v roku 2008. 
Dvojnásobný rozpo čet by charitatívne organizácie ľahko spotrebovali, a to najmä vzh ľadom 
na vysoké ceny potravín. V posledných rokoch sa  na program pridelili zakaždým nižšie 
rozpočtové prostriedky, než boli žiadosti členských štátov. 
• Programovanie 
Viacročné plánovanie by malo tú výhodu, že by členským štátom poskytlo strednodobú 
perspektívu, zabezpe čilo by dodávky potravín z r oka na rok a ponúklo by vä čšiu flexibilitu pri 
vykonávaní programu dist ribúcie potravín. 
Ročné monitorovanie by umožnilo v prípade potreby vykona ť úpravy. Nepoužité finan čné 
prostriedky by sa nemohli prenies ť. 
 
SK 8   SK • Metodika pride ľovania rozpo čtových prostriedkov 
Rozdelenie bežného rozpo čtu vychádza z potrieb, ktoré oznámia členské štáty, a z „ čo 
najpresnejšieho odhadu“ po čtu odkázaných osôb v každom členskom štáte. V snahe lepšie 
zohľadniť kohézne ciele sa preskúmali nové metódy výpo čtu rozdelenia rozpo čtových 
prostriedkov, pri čom sa zoh ľadnila kombinácia rôznych ukazovate ľov. 
• Spolufinancovanie 
Spolufinancovanie by umožnilo vä čšiu zainteresovanos ť štátnej správy a mohlo by rozšíri ť 
pôsobnos ť programu distribúcie potravín. Podiel spolufinancovania štátov čerpajúcich 
finančné prostriedky z kohézneho fondu a štátoch ne čerpajúcich finan čné prostriedky z 
kohézneho fondu by sa mohol líši ť. 
Správne náklady a zjednodušenie 
Využívanie interven čných zásob (možnosti 1 a 2) prináša dodato čné náklady a ďalšie správne 
postupy, čo znamená, že časť hodnoty pridelených rozpo čtových prostriedkov sa môže strati ť, 
zatiaľ čo nákup potravín na trhu (možnosti 2 a 3) môže vies ť k úsporám z rozsahu. 
Možnosťou 2 by sa zjednodušil prístup členského štátu k interven čným zásobám, čím by sa 
však nedosiahla vä čšia účinnosť ako pri možnosti 3, ktorá umož ňuje iba prevody 
rozpočtových prostriedkov. Využívanie interven čných zásob má tú výhodu, že skracuje 
obdobie, po čas ktorého sa zásoby skladujú, čo má za následok nižšie správne a finan čné 
náklady. 
Vnímanie dobrej správy vecí verejných 
Zníženie alebo ukon čenie pomoci by bolo negatívne vnímané príjemcami i verejnos ťou. 
Možnosti 2 a 3 by zachovali sú časný pozitívny imidž programu distribúcie potravín. 
Využívanie interven čných zásob na program (možnosti 1 a 2 ), a to najmä v prípade, keby 
mali dosahova ť vysoké úrovne, by bolo prijaté pozitívne a odzrkad ľovalo by dobrú správu 
vecí verejných na úrovni EÚ. 
6. M ONITOROVANIE , VYHODNOCOVANIE A  PODÁVANIE SPRÁV  
Pravidelne zaznamenávané ukazovatele by umožnili neustále posudzovanie súladu programu 
distribúcie potravín s jeho cie ľmi a umožnili by neustále zlepšovanie programu.  
Kontrolné postupy by zostali v rukách štátnych správ členského štátu. Pravidelné kontroly by 
vykonávala Komisia. 
Zúčastnené členské štáty by predkladali viacro čné programy, v ktorých by uviedli cie ľovú(-é) 
skupinu(-y), výber organizác ií, ktoré majú vykonáva ť distribúciu, výrobky, ktoré sa majú 
distribuova ť atď., a ročné správy o plnení programu. 
7. Z ÁVER  
Program EÚ - Program distribúcie potra vín pre najodkázanejšie osoby v Spolo čenstve si 
nekladie za cie ľ úplne vyrieši ť problém potravinovej chudoby v členských štátoch. Zameriava 
 
SK 9   SK sa na podporu a/alebo stimulovanie činnosti členských štátov a na poskytovanie pomoci 
charitatívnym organizáciám a ob čianskej spolo čnosti pri vyvíjaní ich vlastných iniciatív na 
zabezpečenie práva na potraviny pre všetkých ob čanov EÚ.  
Obidve možnosti 2 a 3 sp ĺňajú ciele stanovené v obnovenom pr ograme distribúcie potravín. 
Okrem administratívneho zjednodušenia a lepšej správy by program mohol zavies ť inovácie, 
pokiaľ ide o potravinový odpad a za členenie do širšieho sociálneho kontextu.