[pic] | KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV | Brusel, 20.2.2006 KOM(2006)68 v konečnom znení OZNÁMENIE KOMISIE RADE, EURÓPSKEMU PARLAMENTU, EURÓPSKEMU HOSPODÁRSKEMU A SOCIÁLNEMU VÝBORU A VÝBORU REGIÓNOV REGULÁCIA A TRHY EURÓPSKYCH ELEKTRONICKÝCH KOMUNIKÁCIÍ 2005 (11. SPRÁVA) [SEK(2006)193] . 1. ÚVOD Iniciatíva Komisie i2010[1] zdôrazňuje kľúčovú úlohu informačných a komunikačných technológií (IKT) pri dosahovaní cieľov hospodárskeho rastu a zamestnanosti Lisabonskej stratégie. Tieto ciele podporuje Európsky regulačný rámec elektronických komunikácií navrhnutý tak, aby podporoval hospodársku súťaž na trhu, prinášal investície a inovácie s možnosťou výberu, kvalitou a nižšími cenami pre spotrebiteľa. Členské štáty v implementácii týchto pravidiel značne pokročili. Existujú však ešte medzery a prioritou je teraz dosiahnuť plné zavedenie regulácie. Sektor sa vždy vyznačoval rýchlymi technologickými a trhovými zmenami. Hranice medzi obsahom, službami a aplikáciami sa stávajú čoraz nejasnejšími. Súčasne tradičné trhy dozrievajú a hospodárska súťaž núti trhové subjekty investovať do nových technológií, aby mohli poskytovať inovované služby založené na konvergencii širokopásmových sietí, audiovizuálnych médií a elektronických zariadení, pričom spotrebiteľ má úžitok z vyšších rýchlostí prenosu údajov a zlepšenej kvality. Toto oznámenie zdôrazňuje vývoj trhu, regulácie a spotrebiteľov tohto sektora v roku 2005 a vymedzuje hlavné otázky implementácie, ktoré ešte vyžadujú pozornosť. Je založené na súbežne prijatom pracovnom dokumente útvarov Komisie a dopĺňa nedávne oznámenia o politike spektra a prehľady trhu[2]. Je dodatkom k monitorovaniu pokroku členských štátov v realizácii cieľov Lisabonskej stratégie, ktoré Komisia vykonáva a ktorého výsledky prezentovala v správe jarnej Európskej rade[3]. Situácia v oblasti regulácie opísaná v tomto dokumente je situácia k 1. decembru 2005. Údaje o trhoch, ak nie je uvedené inak, pokrývajú obdobie do 1. septembra 2005 (v prípade údajov o širokopásmovom pripojení do 1. októbra 2005). 2. HLAVNÉ OBLASTI VÝVOJA TRHU Sektor elektronických komunikačných služieb naďalej predstavuje najväčší segment v rámci celého sektora IKT; realizoval 44,4 % celkovej hodnoty, čo je nárast oproti 43 % v minulom roku. Hodnota sektora v roku 2005 dosiahla 614 miliárd eur, pričom 273 miliárd pochádzalo z elektronických komunikačných služieb. Celkový nárast príjmov bol naďalej výrazný, odhad sa pohybuje medzi 3,8 %[4] a 4,7 %[5]. Výroba a využívanie IKT sa podieľa asi 40 % na raste produktivity a štvrtinou na celkovom raste v Európe. Záujem o širokopásmové pripojenie rýchlo vzrástol na takmer 53 miliónov liniek, čo znamená nárast skoro o 20 miliónov v priebehu roka 2005. Na trhu je viac poskytovateľov a ceny klesajú, kým prenosové rýchlosti sa zvyšujú. Nové trhové subjekty majú teraz na trhu podiel takmer 50 %; hoci sa mnohí musia spoliehať na služby poskytované sieťami prevádzkovateľov zo zákona, nastáva významný posun smerom k neviazaným účastníckym vedeniam so zvýšenou kvalitou a diferenciáciou služieb. Hoci sa v oblasti mobilného telefonovania záujem zvyšuje, najmä v nových členských štátoch, objavujú sa náznaky, že trh hlasových služieb dozrieva. Príjmy však ďalej rástli, odhadom o 5,9 %[6]. Jednako ceny za medzinárodný roaming zostávajú vysoké. Postupne pribúdajú hlasové a obsahové služby 3G s asi 15 miliónmi účastníkov. Príjmy v tradičných hlasových službách sa naďalej postupne znižujú, ale zostávajú najväčším zdrojom obratu pre subjekty pevného trhu. Spotrebitelia naďalej pociťujú výhody zo znižovania cien, keďže na trh vstupujú ďalšie subjekty. Trhovú pozíciu zavedených subjektov ďalej ohrozuje aj technológia hlasu cez internetový protokol (Voice over Internet Protocol, VoIP). Budúcnosť ukáže, do akej miery toto ohrozenie zvýšia služby poskytované internetovými softvérovými a vyhľadávacími spoločnosťami. Hospodárska súťaž núti trhové subjekty ponúkajúce pevné i mobilné služby investovať do nových technológií, aby znižovali náklady a vybudovali si pozície v konvergentnom prostredí. Operátori začínajú ponúkať portfóliá služieb s rozličnými kombináciami lacných hlasových služieb (vrátane mobilných), prístupu na internet a audiovizuálneho obsahu, aby pritiahli a udržali si zákazníkov. Po významnom poklese v rokoch 1999-2001 úrovne investícií opäť stúpajú, pričom konzervatívny odhad kapitálových výdavkov v EÚ v roku 2005 pre sektor ako celok presahuje 45 miliárd eur[7], čo je v porovnaní s rokom 2004 nárast približne o 6 percent a už tretí nepretržitý ročný prírastok. Kým pomer investícií a príjmov sa pre operátorov zo zákona približuje k historickej úrovni 15 %, tento pomer je pre mobilný sektor ako aj pre káblových operátorov vyšší, čo naznačuje silnú budúcu konkurenciu v oblasti nových služieb s vysokou pridanou hodnotou. Napriek spochybňovaniam obchodných modelov najväčší operátori zaznamenali v polovici roka 2005 vyššie zisky za uplynulý rok, predovšetkým v dôsledku zníženia nákladov a rastu príjmov v niektorých segmentoch. Obzvlášť v mobilnom sektore výsledky za prvý a druhý štvrťrok naznačujú, že mnohým operátorom sa podarilo v roku 2004 zvýšiť zisk v dôsledku zvýšenej penetrácie a prevádzkových tokov a všeobecne vyššieho príjmu na užívateľa. Podporované zvýšenou regulačnou istotou, cezhraničné investície v podobe kapitálových výdavkov a preberania/zlučovania firiem sa znova stávajú kľúčovou črtou trhu elektronických komunikácií EÚ. V roku 2005 významne vzrástli najmä aktivity týkajúce sa zlučovania a preberania firiem a cezhraničné transakcie – podporované hľadaním úspor z rozsahu a realizáciou celoeurópskych stratégií – možno triezvo odhadnúť na celkových viac ako 70 miliárd eur, čo je najvyššia úroveň od roku 2000[8] (v minulosti sa aktivity zlučovania a preberania osvedčili ako dobrý indikátor celkovej úrovne zahraničných priamych investícií)[9]. Podiel zahraničného obratu v rámci EÚ tvoril u najväčších európskych subjektov zo zákona v priemere 15 %, pričom dosahoval hodnoty od 5 do 27 %[10]. Väčšina väčších subjektov je prítomná na iných vnútroštátnych trhoch a zo strany etablovanejších subjektov ako aj celoeurópskych a miestnych nových trhových subjektov bol badateľný trend investovať v nových členských štátoch. Väčší počet subjektov vyvíja aktivity v rôznych štátoch a kombináciách služieb. Kým v niektorých prípadoch sa zadlženosť udržiava na významnej úrovni, táto situácia kontrastuje s predchádzajúcimi cyklami prevzatí, v ktorých sa mnohí operátori vysoko zadlžili. Investície do infraštruktúry telekomunikácií tvoria význačnú súčasť kohéznej politiky vo vzdialených a vidieckych oblastiach a v mnohých nových členských štátoch. Pevné širokopásmové pripojenie V roku 2005 došlo k významnému nárastu záujmu o širokopásmové pripojenie, pričom priemerná úroveň penetrácie EÚ (počet liniek na 100 obyvateľov) dosiahla v októbri 11,5 % v porovnaní so 7,3 % v októbri 2004. (pri náraste priemernej penetrácie EÚ-15 za rovnaké obdobie z 8,4 % na 13 %). To sa rovná vyše 52 000 nových širokopásmových pripojení denne v celej EÚ oproti 38 000 v roku 2004. [pic]V EÚ je teraz takmer 53 miliónov pevných širokopásmových pripojení. Príjmy za pevné dátové služby významne vzrástli, odhadom o 8,3 %[11]. Hoci toto číslo zahŕňa dátové služby, ako sú prenajaté okruhy, i širokopásmové pripojenie, naznačuje, že pri náraste objemu má spotrebiteľ úžitok z nižších cien za širokopásmové pripojenie. [pic] Rast však bol v rámci členských štátov nerovnomerný a pokiaľ ide o penetráciu, medzi najlepším a najhorším výsledkom je rozdiel 23 %. Spomedzi štátov EÚ-10 dosahuje dobré výsledky Estónsko a Malta. Porovnanie penetrácie širokopásmových pripojení v polovici roku 2005 ukazuje, že hoci EÚ ako celok zaostáva za niektorými inými krajinami OECD, päť členských štátov dosahujúcich najlepšie výsledky (Holandsko, Dánsko, Fínsko, Švédsko a Belgicko) prekonalo Spojené štáty (15 %) i Japonsko (16 %). [pic]Podiel nových subjektov na trhu širokopásmového pripojenia stabilne rástol, pre EÚ-25 dosiahol 49,8 %. V skutočnosti sa podiel na trhu mení od štátu k štátu, pričom podiel prevádzkovateľov zo zákona siaha od 25 % v Spojenom kráľovstve po 100 % na Cypre. Faktory prispievajúce k rozvinutiu širokopásmového pripojenia Hoci k zvýšeniu záujmu o širokopásmové pripojenie prispelo mnoho faktorov, jedným z najdôležitejších je hospodárska súťaž. Ako sa zdá, rozsah a podstata hospodárskej súťaže v rámci EÚ značne kolíšu. Napríklad všetky krajiny s najvyššou penetráciou (nad 15 %) majú vysokú penetráciu káblového pripojenia, ale často aj rozvinuté režimy prístupu, napríklad pre neviazané účastnícke vedenia alebo bitový prúd. Niektoré štáty ako Francúzsko, Spojené kráľovstvo, Rakúsko a Estónsko dosiahli značný úspech, keď kombinácia konkurenčných infraštruktúr a účinnej regulácie oživila hospodársku súťaž a dôsledkom bola pomerne vysoká penetrácia širokopásmového pripojenia. Hromadný prístup k sieťam prevádzkovateľov zo zákona V spôsobe prístupu k sieťam prevádzkovateľov zo zákona došlo v priebehu roka k významnému posunu. Nové trhové subjekty pri poskytovaní širokopásmových služieb postupne prechádzajú od opätovného predaja a prístupu k bitovému prúdu k uvoľňovaniu účastníckych vedení. Rastúci dopyt po nových službách a trend vytvárania balíkov služieb (ako „triple play“ – dáta, video, hlas) urobil z uvoľňovania pre nové subjekty príťažlivejšiu alternatívu. Možno najnápadnejším prvkom je strojnásobenie počtu spoločných účastníckych vedení za posledný rok. Toto sa stalo katalyzátorom nárastu širokopásmového pripojenia v Spojenom kráľovstve, Francúzsku a Dánsku, kde po znížení poplatkov za uvoľnenie prístupu k účastníckemu vedeniu národnými regulačnými orgánmi (ďalej NRO) došlo k dramatickému nárastu počtu spoločných účastníckych vedení. Mnohí operátori môžu uprednostniť takýto prístup, pretože proces uvoľnenia účastníckych vedení je ľahší a ako alternatívu k prepínaniu okruhov môžu poskytnúť VoIP. Mobilné služby Priemerná penetrácia mobilných služieb dosiahla v októbri 2005 92,8 %, pri rýchlejšom raste v EÚ-10, kde tri štáty, Česká republika, Estónsko a Litva, prvý raz prekročili úroveň 100 %. V EÚ je teraz 79 operátorov sietí 2G a 214 poskytovateľov služieb, čo je nárast oproti 166 % v roku 2004. Penetrácia má tendenciu dosahovať najvyššie hodnoty v štátoch s väčším počtom poskytovateľov služieb. [pic]Do septembra 2005 bolo v EÚ asi 15 miliónov účastníkov služieb 3G, väčšina v Taliansku a Spojenom kráľovstve; obchodné služby teraz ponúka 58 operátorov: patrí sem prístup na internet, obsahové služby vrátane správ a prehľadov športových výsledkov, videotelefonovanie a sťahovanie súborov. Trhový podiel vedúcich mobilných operátorov ďalej klesal takmer vo všetkých členských štátoch, kým súperiaci sieťoví operátori a poskytovatelia služieb zvyšovali konkurenčný tlak. Hlavnou zložkou príjmov mobilných operátorov zostávajú telefonické hlasové služby a poplatky za paušál, hoci dátové služby vrátane SMS sú oblasťou, ktorá zaznamenala významný nárast. Aj keď karty do prenosných počítačov v súčasnosti netvoria viac ako 2 % obratu, tento zdroj príjmov narastá. Vo väčšine členských štátov došlo k významnému zníženiu spotrebiteľských cien za vnútroštátne hovory, najmä pre občasných a priemerných užívateľov (low and medium users) v Belgicku, Luxembursku, Holandsku, Poľsku, Portugalsku, Fínsku a Švédsku. Ceny za medzinárodný roaming zostávajú vo väčšine členských štátov vysoké, v mnohých prípadoch s vysokými veľkoobchodnými tarifami a maloobchodnými maržami. Internetové stránky zriadené Komisiou poskytujú podnety na transparentnosti voči spotrebiteľom v tejto oblasti, kým regulátori vyvíjajú vlastné iniciatívy na vnútroštátnej úrovni pod záštitou Európskej skupiny regulátorov. Komisia chce stavať na tejto iniciatíve a v apríli rozšíri a aktualizuje tieto internetové stránky v záujme zvýšenia transparentnosti, a tým aj konkurenčného tlaku. Bude takisto ďalej úzko spolupracovať s národnými regulačnými orgánmi na ich súvisiacich opatreniach na zvýšenie transparentnosti. Pokiaľ ide o reguláciu, do konca roka 2005 iba jeden NRO, a to fínsky, analyzoval relevantný trh v súlade s regulačným rámcom a nezistil na tomto trhu dominantné postavenie. Je potrebné, aby odvetvie v tejto oblasti dosiahlo väčší pokrok. Komisia pozorne sleduje vývoj a zváži možnosti čo možno najúčinnejšej a najlepšie načasovanej celoeurópskej akcie. V mnohých prípadoch robí spotrebiteľom starosti aj fakturácia, najmä tam, kde nie je jasné, či sa ceny kalkulovali na základe minút alebo sekúnd a či je zahrnutý poplatok za zostavenie spojenia. Ceny pre užívateľov pevných liniek za volania mobilných účastníkov takisto zostávajú vysoké, osem až desaťnásobne prevyšujú hovorné za volania iným účastníkom pevnej siete. Tarifné štruktúry pevných sietí však vždy neodrážajú pokles terminačných poplatkov v mobilných sieťach. Regulačné orgány v roku 2005 zakročili, aby dosiahli ďalšie zníženie terminačných poplatkov; tie od roku 2001, keď sa regulačné orgány začali vážne zaoberať touto záležitosťou, do roku 2005 poklesli približne o 40 %[12]. Väčšina NRO určila obdobie („dráhu sklzu“) pre postupné znižovanie poplatkov na nákladovo orientovanú úroveň. Prenosnosť čísla mobilného telefónu, ktorá je dôležitým nástrojom na oživenie hospodárskej súťaže, sa za rok zdvojnásobila. Zákazníci, ktorí v EÚ menili dodávateľa, si celkove ponechali 25,1 milióna čísel. Pevné hlasové služby Napriek skutočnosti, že obrat v tradičných pevných hlasových službách klesá ročne o 1,6 %, táto oblasť zostáva pre nové subjekty príťažlivým trhom. Vlastne je ešte najväčším zdrojom obratu pre operátorov pevných liniek za rok 2005 s hodnotou 85,8 miliárd eur. Príliv trhových subjektov po miernom poklese v období rokov 2001-2003 viedol k ďalšiemu poklesu trhových podielov prevádzkovateľov zo zákona. Prevádzkovatelia zo zákona si však udržiavajú veľkú prevahu, najmä pokiaľ ide o miestny prístup a volania. V súčasnosti nové trhové subjekty môžu priamo pristupovať len k 8,3 % zákazníkov za použitia káblových rozvodov, neviazaných účastníckych vedení alebo iných technológií ako napríklad bezdrôtového pripojenia. Hospodárska súťaž je preto z veľkej časti založená na voľbe a predvoľbe prevádzkovateľa zavedenej v súlade s prechodnými podmienkami alebo po analýze trhu. Mnohé NRO uložili aj povinnosť prenajímania sietí za veľkoobchodné ceny, aby umožnili novým trhovým subjektom poskytnúť svojim zákazníkom službu jednoduchého faktúrovania (single billing). Rast počtu účastníkov využívajúcich alternatívnych operátorov sa začal spomaľovať. Možno je to dôsledok kampaní operátorov zo zákona zameraných na opätovné získanie zákazníkov, ale na trhu smerujúcom k integrovaným balíkom služieb, napríklad hlasových služieb, prístupu na internet a audiovizuálneho obsahu. Je to možno aj z toho dôvodu, že poskytovanie hlasových služieb prostredníctvom predvoľby prevádzkovateľa nemusí byť dostatočne atraktívne. Dynamika trhu vyvíja neustály tlak na NRO, aby veľmi starostlivo zvažovali rozhodnutia týkajúce sa cien regulovaných produktov prístupu s cieľom zabezpečiť, aby nové trhové subjekty, ktoré investovali do priblíženia sa k zákazníkovi, napríklad prostredníctvom uvoľňovania účastníckych vedení, boli primerane odmenené výškou ceny, ktorú musia zaplatiť. Služby IP telefónie (napr. VoIP) sú teraz dostupné vo väčšine členských štátov. Hoci zatiaľ ešte dramaticky neovplyvnili príjmy z tradičných hlasových služieb, potenciálny vstup na trh nových poskytovateľov služieb VoIP vzbudzujúcich rešpekt núti existujúce trhové subjekty reagovať svojimi vlastnými produktmi VoIP alebo balíkmi obsahujúcimi hlasové služby. Komisia podporuje mierny štýl regulácie a víta skutočnosť, že celý rad NRO zaujal k otázke regulovania VoIP progresívne stanovisko odrážajúce jej prístup. Komisia sa zhodla s mnohými NRO na tom, že VoIP je súčasťou trhu hovorov, a vyslovila sa v tom zmysle, že by uprednostnila miernu reguláciu. Regulácia VoIP v členských štátoch bola v tomto zmysle zatiaľ veľmi uvážlivá. Zdá sa, že v praxi pre vstup na trh existujú malé prekážky. 3. PROSTREDIE REGULÁCIE Niektoré členské štáty prakticky ukončili legislatívny a regulačný proces, ktorý zabezpečuje implementáciu rámca, ostatné v ňom značne pokročili. Grécko prijalo primárne transpozičné opatrenia iba v januári 2006 a v niektorých členských štátoch sa ešte očakáva prijatie niektorých sekundárnych právnych predpisov. Viaceré členské štáty takisto ešte nezačali s oznamovaním prieskumov trhu, ktoré sú kľúčovým aspektom celkového rámca; obavy vyvoláva aj dĺžka obdobia, ktoré v niektorých prípadoch uplynie medzi začatím prieskumu trhu a jeho dokončením. Nezávislosť NRO Nezávislosť NRO od obchodných záujmov je vo všeobecnosti zabezpečená, i keď na Cypre, na Slovensku a v Slovinsku naďalej pretrvávajú obavy ohľadom oddelenia vlastníckych a regulačných funkcií a tento problém sa opäť zjavil v Belgicku. Je dôležité, aby NRO neboli pri každodennom rozhodovaní obmedzované a mohli uplatňovať svoje právomoci nestranne a transparentne. Otázky nestrannosti NRO zostávajú otvorené v malom počte štátov a Komisia ich starostlivo skúma. Právomoci NRO Komisia naďalej venuje pozornosť možným obmedzeniam právomocí NRO v Írsku, na Malte a v Holandsku prostredníctvom smerníc vydaných ministerstvom, ktoré neboli notifikované ako NRO. Obavy vyvoláva aj možné obmedzovanie právomocí NRO vymáhať svoje rozhodnutia v dôsledku obmedzenej výšky pokút, ktoré môže NRO uložiť. V Nemecku je právomoc regulátora využívať celý rozsah povinností ukladaných maloobchodnému a veľkoobchodnému trhu obmedzená, vo Fínsku existuje podobné obmedzenie, najmä vo vzťahu k trhu terminácie v rámci mobilných sietí. Konvergentné NRO Väčšina členských štátov ustanovila konvergentné regulačné orgány s právomocami pokrývajúcimi celý sektor elektronických komunikácií (hoci nie vždy aj poskytovanie obsahu). Kde sa tak nestalo, existuje riziko regulačnej neistoty v konvergentnom prostredí, ktoré zahŕňa tradičné telekomunikácie a prenosy vysielaní. Tak je tomu najmä v Belgicku. Odvolania Spôsob, akým členské štáty implementovali povinnosť realizovať účinný odvolací mechanizmus, je záležitosť, ktorej dôležitosť narastá vzhľadom na obavy naznačované nielen operátormi, ale aj príslušnými orgánmi v rade členských štátov. Komisia zvažuje rozličné súvisiace otázky vrátane času, ktorý si vyžiada dokončenie odvolacieho procesu, a skutočnosti, že v mnohých členských štátoch sú rozhodnutia NRO v súlade s vnútroštátnou praxou často automaticky pozastavené. Po tom, ako Komisia prikročila ku konaniu o porušení, odstraňuje sa v Poľsku automatické pozastavenie rozhodnutí. Ekonomická regulácia Tam, kde sa regulačné povinnosti ukladajú po analýze trhu či v rámci prechodných opatrení, hospodárska súťaž sa otvorí až po ich úplnej implementácii. Vo všeobecnosti NRO účinne zabezpečovali prijatie potrebnej regulácie a v celej EÚ sú už napríklad dostupné referenčné ponuky uvoľňovania účastníckych vedení. Najzávažnejšie problémy, ktoré skúma Komisia, sa týkajú - uvoľňovania účastníckych vedení, ktoré zrejme v praxi nefunguje v Estónsku, na Cypre, v Litve, Lotyšsku, Maďarsku, na Malte, v Poľsku, Slovinsku a na Slovensku; - účinného prepojenia, ktoré je naďalej problematické v Estónsku, Litve, na Malte, v Poľsku, na Slovensku a v Slovinsku; - systémov nákladového účtovníctva vhodných na zabezpečenie nákladovo orientovaného prepojenia v Luxembursku, na Malte, v Poľsku a na Slovensku. Komisia sa nazdáva, že systémy nákladového účtovníctva zavedené v niekoľkých ďalších štátoch ešte nie sú rozvinuté, alebo sú nedostatočne transparentné. Účasť NRO Pre subjekty trhu a spotrebiteľov je dôležité, aby NRO viedli dobre organizované verejné konzultácie týkajúce sa regulačných rozhodnutí. V rade členských štátov proces konzultácií neposkytuje trhovým subjektom dostatočnú spätnú väzbu alebo nie je transparentný, pokiaľ ide o vznesené pripomienky. Účasť NRO je kľúčová pre zabezpečenie toho, aby trhové subjekty, ktoré budujú svoje infraštruktúry a prechádzajú od jedného regulovaného produktu k druhému, čím zvyšujú kontrolu nad kvalitou svojich produktov ponúkaných spotrebiteľom, mohli bez zbytočných prekážok „preniesť“ týchto spotrebiteľov do nových infraštruktúr. To znamená skúmanie cien i praktických postupov. Španielsko a Taliansko riešili túto otázku zvláštnym regulačným opatrením; v Spojenom kráľovstve NRO ustanovil „telekomunikačného rozhodcu“, ktorého hlavnou úlohou je dozor nad prechodom k uvoľneniu účastníckych vedení. Práva prechodu Oddelenie regulačných a vlastníckych funkcií je pri poskytovaní práv prechodu čoraz dôležitejšie vzhľadom na trend účasti miestnych orgánov na rozvíjaní širokopásmovej infraštruktúry v niektorých členských štátoch. Implementácia pravidiel EÚ týkajúcich sa transparentného a nediskriminačného poskytovania práv prechodu je v rade členských štátov predmetom pretrvávajúceho znepokojenia. Komisia skúma, či na Cypre a v Grécku dochádza k diskriminácii trhových subjektov, a zároveň mieru transparentnosti rozhodnutí príslušných orgánov verejnej správy v týchto krajinách. 4. ZÁUJEM SPOTREBITEĽOV Univerzálna služba Pokiaľ ide o určenie poskytovateľa univerzálnej služby, členské štáty musia zabezpečiť, aby mechanizmus bol účinný, objektívny, transparentný a nediskriminačný, a aby žiaden podnik nebol a priori vylúčený. Komisia má obavy, že vo Francúzsku, Maďarsku a Fínsku, by subjekty mohli byť vylúčené a priori a skúma podobné problémy v Belgicku, na Cypre, v Litve a v Rakúsku ako aj postup prebiehajúci v Poľsku a v Holandsku. Existuje obava, že v Portugalsku bol prevádzkovateľ zo zákona určený do roku 2025 bez výberového konania. Komisia poznamenáva, že všetky členské štáty, v ktorých sa určenie uskutočnilo, vybrali pevného operátora zo zákona. Osobitné sociálne potreby Vízia informačnej spoločnosti prístupnej pre všetkých (i2010) je zhrnutá v rámcových cieľoch NRO a službách, ktoré môžu ľudia so zvláštnymi sociálnymi potrebami očakávať ako súčasť univerzálnej služby. Kým tieto ciele sú vo všeobecnosti dobre transponované, konkrétne akcie sa skôr podporujú, než aby nimi bol niekto poverený. Pokiaľ ide o ceny pre užívateľov so zdravotným postihnutím, zdá sa, že väčšina členských štátov prijala primerané opatrenia. Dalo by sa však urobiť viac, pokiaľ ide o praktický prístup k službám. Členské štáty sú aktívne, pokiaľ ide o užívateľov s nízkym príjmom. Napríklad rakúsky štát financuje osobitné tarifné schémy a v Maďarsku bol zriadený fond na pomoc účastníkom s nízkym príjmom. Práva spotrebiteľov Skúsenosti ukazujú, že prenosnosť pevných a mobilných čísel, ako aj voľba a predvoľba prevádzkovateľa, zvýšili konkurenčný tlak. Prenosnosť čísel je teraz plne funkčná vo väčšine členských štátov s výnimkou Českej republiky, Lotyšska, Litvy, Malty, Poľska, Slovenska a Slovinska. Voľba a predvoľba prevádzkovateľa je teraz dostupná v celej EÚ s výnimkou Slovenska, hoci existujú obavy, že v niektorých členských štátoch náklady spojené s prepojením bránia rozvoju tejto služby. Služby telefónnych zoznamov Užívatelia chcú jednoduchý prístup k telefónnym zoznamom a informačným službám pokrývajúcim všetkých účastníkov, ktorí sa nerozhodli uchovať svoje číslo v tajnosti. Zvyšujúci sa počet účastníkov, ktorí sa vzdávajú pevnej linky a využívajú len mobilné služby, pravdepodobne privíta možnosť mať svoje číslo v telefónnom zozname. Komisia sa obáva, že úplný telefónny zoznam a/alebo informačné služby nie sú k dispozícii v Českej republike, Grécku, Francúzsku, na Cypre, v Lotyšsku, na Malte, v Poľsku, Portugalsku, na Slovensku a v Spojenom kráľovstve. Problémom sú aj vysoké náklady na prístup k údajom operátorov, ktorým musia čeliť konkurujúci si poskytovatelia informačných služieb. Európsky súdny dvor rozhodol[13], že takéto údaje sa majú poskytovať na nákladovo orientovanom základe. Komisia preskúma prípady, ktoré sa jej dostanú do pozornosti. Európske tiesňové číslo 112 Možnosť občanov cestujúcich v rámci Únie používať pri volaní tiesňových služieb jediné číslo je kľúčová. Toto číslo sa teraz dá používať bezplatne v celej EÚ z pevných liniek aj mobilných telefónov. Mnohé členské štáty zlepšujú aj organizáciu svojich tiesňových systémov, aby poskytovali volajúcim na toto číslo lepšie služby. Napríklad Fínsko centralizovalo núdzové strediská s maximálnym časom odozvy 90 sekúnd. V Českej republike tiesňový operátor môže presmerovať hovor podľa jazykových znalostí operátorov v iných strediskách. V Španielsku regióny výrazne zlepšili kvalitu odozvy na tiesňové volania, keď zaistili, aby núdzové služby disponovali údajmi o miestach, z ktorých hovory prichádzajú. Komisia skúma, či rad členských štátov spĺňa v tomto ohľade požiadavky smernice o univerzálnej službe. Monitoruje aj situáciu, aby zabezpečila dostatočnú informovanosť občanov o čísle 112, najmä o tom, že ho môžu používať, aj keď cestujú do iných štátov. 5. ZÁVERY Systém vyžadoval, aby členské štáty urobili podstatné zmeny vo vnútroštátnych právnych predpisoch i v praxi. Hoci toto oznámenie Komisie uvádza niektoré nedostatky v implementácii, väčšina potrebnej práce bola urobená. Je evidentné, že rastúca konkurencia prináša spotrebiteľom väčšie výhody a vyhliadky na inovácie a investície v členských štátoch aj za ich hranicami sú pozitívne. Systém predovšetkým občanom zabezpečuje poskytovanie základných služieb za prijateľné ceny a uspokojovanie osobitných sociálnych potrieb. Revízia súčasného systému sa už rozbehla, hoci požiadavka bola, aby sa začala v priebehu roka 2006, a úroveň pokroku v jeho implementácii je dobrým základom pre spotrebiteľov, trhové subjekty i všetky hlavné zúčastnené strany pre posúdenie potrieb reforiem, najmä v súvislosti s budúcim technologickým, trhovým a sociálnym vývojom. [1] KOM(2005) 229. [2] KOM(2005) 411, KOM(2006) 28. [3] Čas konať – Nové partnerstvo pre rast a zamestnanosť, KOM(2006) 30, 25. január 2006. [4] EITO, 2005. [5] IDATE. [6] EITO, 2005. [7] Na základe údajov z ETNO, ECTA, ECCA, OECD a Infonetics Research. [8] Založené na údajoch od Thomson Financial, Dealogicu a UNCTAD. [9] Zahraničné priame investície (FDI) je širšie meradlo než jednoduché portfoliové investície alebo transakcie týkajúce sa zlučovania a preberania firiem a zahŕňa napríklad kapitálové výdavky na hmotné aktíva. [10] Treba poznamenať, že menší prevádzkovatelia zo zákona sú v rámci EÚ často ešte výraznejšie diverzifikovaní. Navyše najväčší mobilný operátor (druhá najväčšia spoločnosť na svete v rebríčku podľa zahraničných aktív) sa nezohľadnil , aby tak nedošlo k skresleniu. [11] EITO, 2005. [12] Operátori SMP. [13] Vec C-109/03 KPN Telecom BV vs. OPTA [2004].