·Investície: do roku 2025 sa vynaloží 84 % celkových investícií do základnej siete TEN-T.

Predpokladá sa, že popri zvýšení objemu investícií a prilákaní súkromného kapitálu do infraštruktúry s vysokou pridanou hodnotou EÚ sa touto iniciatívou zabezpečí väčšia zrozumiteľnosť pre občanov a občiansku spoločnosť, a to prostredníctvom zjednodušenia rámca pre transparentnosť, aby sa mohli zapájať do plánovania projektov siete TEN-T.

K dosiahnutiu týchto cieľov významne prispievajú investície do dopravnej infraštruktúry. Očakáva sa, že dokončenie základnej siete a jej koridorov v rámci transeurópskej dopravnej siete (TEN-T) do roku 2030 prinesie ďalších 4 500 miliárd EUR alebo 1,8 % HDP EÚ a prispeje k vzniku 13 miliónov pracovných rokov. Predpokladá sa, že investície potrebné na dokončenie základnej siete TEN-T dosiahnu v rokoch 2021 až 2030 približne 500 miliárd EUR a približne 1 500 miliárd EUR, ak sa zahrnie aj súhrnná sieť TEN-T a iné investície do dopravy.

Táto iniciatíva je súčasťou tretieho balíka s názvom „Európa v pohybe“, v ktorom sa uplatňuje nová stratégia v oblasti priemyselnej politiky zo septembra 2017 a ktorého cieľom je dokončiť proces umožňujúci Európe využiť všetky výhody vyplývajúce z modernizácie mobility. Je dôležité, aby bol systém mobility zajtrajška bezpečný, ekologický a efektívny pre všetkých občanov EÚ. Cieľom je zvýšiť bezpečnosť a dostupnosť európskej mobility, konkurencieschopnosť európskeho priemyslu, bezpečnosť európskych pracovných miest a správať sa ekologickejšie a lepšie sa prispôsobiť nevyhnutnosti riešiť problematiku zmeny klímy. To si bude vyžadovať plné odhodlanie EÚ, členských štátov a zainteresovaných strán, a to nielen pri posilňovaní investícií do dopravnej infraštruktúry.

Technologický vývoj sa dotýka všetkých zložiek spoločnosti a hospodárstva a mení životy občanov EÚ. Tomuto trendu podlieha aj doprava. Nové technológie radikálne menia oblasť mobility. EÚ a jej priemyselné odvetvia sa musia s touto výzvou vyrovnať a stať sa svetovým lídrom v oblasti inovácií, digitalizácie a eliminácie emisií uhlíka. Komisia preto prijala komplexný prístup s cieľom zaistiť, aby sa tieto politické priority premietli do politiky EÚ v oblasti mobility, a to v podobe troch balíkov opatrení v oblasti mobility s názvom „Európa v pohybe“.

Politika v oblasti siete TEN-T sa výrazne posilnila v roku 2013 v dôsledku prijatia nového nariadenia, ktorým sa vymedzila holistická stratégia založená na vytvorení základnej siete do roku 2030 a súhrnnej siete do roku 2050. Politika siete TEN-T pritom existuje už 25 rokov a v čase prípravy aktuálneho rámca pre sieť TEN-T už existovali dôkazy o výskyte a vplyve oneskorení v postupoch povoľovania a iných regulačných postupoch. Opatrenia na zjednodušenie rámca pre sieť TEN-T sa plánovali už v úvode, napokon sa však vzhľadom na viaceré faktory považovali za predčasné. Transformovaný rámec pre sieť TEN-T konkrétne zahŕňal ambiciózny súbor inovácií, a to najmä v súvislosti s vytvorením nového nástroja financovania s názvom Nástroj na prepájanie Európy.

Nariadenie by bolo účinným nástrojom, pretože po prijatí by bolo priamo uplatniteľné na právny poriadok členských štátov a pred nadobudnutím právneho účinku v plnom rozsahu by si nevyžadovalo lehotu na transpozíciu. To je v súlade s cieľom odstraňovania nezrovnalostí vyplývajúcich z transpozície smerníc a zlepšovania prípravy projektov a postupov povoľovania.

Návrh je v súlade so zásadou proporcionality. Spadá do rozsahu pôsobnosti opatrení v oblasti transeurópskej dopravnej siete, ako sa vymedzuje v článku 170 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.

Identifikoval sa spoločný súbor pravidiel na úrovni Únie, ktoré sa vzťahujú na cezhraničné projekty, ako najúčinnejšie riešenie na zlepšenie problémov verejného obstarávania, a to predovšetkým zo strany predkladateľov projektov a priemyselných skupín. Vnútroštátne orgány uviedli, že tento súbor pravidiel by bol účinnejší, keby sa uplatňoval na cezhraničné projekty využívajúce financovanie Únie.

Respondenti a najmä predkladatelia projektov, jednotlivci a priemyselné záujmové skupiny súhlasili, že proces udeľovania povolení by nemal trvať viac ako dva roky a že stanovenie takéhoto časového obmedzenia by pomohlo obmedziť nadmerné oneskorenia. Miestne a regionálne orgány, ako aj niektoré národné vlády, sa k tejto otázke vyjadrili s výhradami.

Podľa predkladateľov projektov a jednotlivcov by malo mať každé jednotné kontaktné miesto rozšírenú kapacitu na prijímanie rozhodnutí, prostredníctvom ktorej by sa riadili všetky environmentálne hodnotenia na úrovni projektu, povolenia týkajúce sa priestorového plánovania a stavebné povolenia. Názory národných a regionálnych vlád sa však líšili, pokiaľ ide o rozsah integrácie postupov a úroveň právomocí. Významný počet národných zástupcov uviedol, že jednotné kontaktné miesta by mali mať len koordinačné právomoci.

3.V súvislosti s posúdením vplyvu sa v čase od 6. decembra 2017 do 17. januára 2018 uskutočnili rozhovory so zainteresovanými stranami.

Pokiaľ ide o kontrolu štátnej pomoci, novoprijaté objasnenia už v každom prípade odstránili väčšinu neistoty, ktorá mohla v minulosti údajne brzdiť rozvoj projektov. Zdá sa však, že v prípade zložitých projektov so sofistikovanými štruktúrami financovania je potrebné zvýšiť kvalitu notifikácií, a to aj prostredníctvom lepšej spolupráce medzi útvarmi Komisie, orgánmi členských štátov a právnickou a podnikateľskou komunitou. Podobne ako pri kódexe najlepšej praxe pre uskutočňovanie konaní vo veci kontroly štátnej pomoci treba prioritne riešiť projekty spoločného záujmu v rámci základnej siete TEN-T v súlade so vzájomne dohodnutým harmonogramom medzi členskými štátmi a Komisiou, kde sa jasne uvedú medzníky, ktoré majú členské štáty dosiahnuť, a informácie, ktoré majú poskytovať. Tým sa umožní, aby postupy v Komisii prebiehali bezproblémovo a rozhodnutie sa mohlo prijať rýchlejšie.

–Podrobnejšie boli predstavené výsledky otvorených verejných konzultácií a iných konzultácií so zainteresovanými stranami. Do kapitoly 7 sa doplnila osobitná časť venovaná porovnaniu možností politík.

Monitorovanie bude vychádzať z existujúcich opatrení na monitorovanie realizácie siete TEN-T ako takej. Do maximálnej možnej miery sa pri ňom teda bude využívať existujúci rámec, a to v jednoduchej a transparentnej forme, aby bol ľahko dostupný pre zainteresované strany. Zámerom nie je vytvárať zložitý systém nových ukazovateľov výkonnosti.

Niektoré členské štáty v rámci svojich príslušných vnútroštátnych právnych rámcov zabezpečujú zrýchlené konania a osobitné zjednodušené zaobchádzanie pre určité kategórie projektov, a to na základe ich významu pre rozvoj krajiny alebo z iných dôvodov. Podobné preferenčné vybavovanie by sa malo vzťahovať na projekty spoločného záujmu Únie, aby sa splnili ciele dokončenia siete TEN-T, ku ktorým sa členské štáty zaviazali tým, že na zasadnutí Rady prijali nariadenie vymedzujúce túto sieť a záväzné lehoty na jej dokončenie.

keďže:

(1)V nariadení Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1315/2013 sa stanovuje spoločný rámec pre vytvorenie najmodernejších interoperabilných sietí na účely rozvoja vnútorného trhu. Transeurópske dopravné siete (TEN-T) majú dvojúrovňovú štruktúru: súhrnnou sieťou sa zabezpečuje prepojenie všetkých regiónov Únie, pričom základná sieť pozostáva z tých prvkov siete, ktoré majú pre Úniu najväčší strategický význam. V nariadení (EÚ) č. 1315/2013 sa pre realizáciu siete vymedzujú záväzné ciele dokončenia, pričom základná sieť sa má dokončiť do roku 2030 a súhrnná sieť do roku 2050.

(2)Bez ohľadu na potrebu a záväzné lehoty zo skúseností vyplynulo, že veľa investícií zameraných na dokončenie siete TEN-T naráža na zložité postupy udeľovania povolení, postupy cezhraničného obstarávania a iné postupy. Táto situácia ohrozuje včasnú realizáciu projektov a v mnohých prípadoch vedie k značným oneskoreniam a vyšším nákladom. Na účely vyriešenia týchto problémov a umožnenia synchronizovaného dokončenia siete TEN-T sú potrebné harmonizované opatrenia na úrovni Únie.

(3)V právnych rámcoch mnohých členských štátov sa umožňuje prioritné zaobchádzanie s určitými kategóriami projektov, a to vzhľadom na ich strategický význam pre hospodárstvo. Pre prioritné zaobchádzanie sú typické kratšie lehoty, súbežné postupy alebo obmedzené lehoty na odvolania, čím sa zabezpečuje aj dosahovanie cieľov iných horizontálnych politík. Ak takýto rámec existuje vo vnútroštátnom právnom rámci, mal by sa automaticky uplatňovať aj na projekty Únie uznávané ako projekty spoločného záujmu podľa nariadenia (EÚ) č. 1315/2013.

(4)S cieľom zlepšiť účinnosť environmentálnych hodnotení a zjednodušiť proces rozhodovania v prípadoch, keď povinnosť vykonať hodnotenia týkajúce sa environmentálnych otázok súvisiacich s projektmi základnej siete vyplýva súbežne zo smernice 2011/92/EÚ zmenenej smernicou 2014/52/EÚ a z iných právnych predpisov Únie, ako napríklad smernice 92/43/EHS, smernice 2009/147/ES, smernice 2000/60/ES, smernice 2008/98/ES, smernice 2010/75/EÚ, smernice 2012/18/EÚ a smernice 2011/42/ES, by členské štáty mali zabezpečiť spoločný postup spĺňajúci požiadavky týchto smerníc.

(5)Projekty základnej siete by sa mali podporiť integrovanými postupmi udeľovania povolení, čím by sa umožnilo jasné riadenie celého postupu a zabezpečilo by sa jednotné kontaktné miesto pre investorov. Členské štáty by mali určiť príslušný orgán v súlade so svojimi vnútroštátnymi právnymi rámcami a administratívnymi usporiadaniami.

(6)Zriadením jediného príslušného orgánu na vnútroštátnej úrovni, ktorým by sa integrovali všetky postupy udeľovania povolení (jednotné kontaktné miesto), by sa znížila zložitosť a zvýšila efektívnosť a transparentnosť postupov. Zároveň by sa tým podľa potreby posilnila spolupráca medzi členskými štátmi. Týmito postupmi by sa mala podporovať skutočná spolupráca medzi investormi a jednotným príslušným orgánom, a teda by sa umožnilo preskúmanie postupu udeľovania povolení v etape pred podaním žiadosti. Takéto preskúmanie by sa začlenilo do podrobného vysvetlenia žiadosti a vychádzalo by z postupu stanoveného v článku 5 ods. 2 smernice 2011/92/EÚ zmenenej smernicou 2014/52/EÚ.

(7)Postup stanovený v tomto nariadení by nemal mať vplyv na plnenie požiadaviek vymedzených v medzinárodnom práve a práve Únie vrátane ustanovení na ochranu životného prostredia a zdravia ľudí.

(8)Vzhľadom na naliehavosť dokončenia základnej siete TEN-T by zjednodušenie postupov udeľovania povolení malo byť doplnené lehotou, do ktorej by príslušné zodpovedné orgány mali prijať komplexné rozhodnutie o výstavbe projektu. Táto lehota by mala podporovať efektívnejšie vykonávanie postupov a za žiadnych okolností by nemala znížiť prísne normy Únie na ochranu životného prostredia a účasť verejnosti.

(9)Členské štáty by sa mali snažiť zaistiť, aby sa odvolania spochybňujúce vecnú alebo procesnú zákonnosť komplexného rozhodnutia, vybavovali čo najefektívnejšie.

(10)Pokiaľ ide o koordináciu postupov udeľovania povolení, cezhraničné infraštruktúrne projekty siete TEN-T narážajú na osobitné problémy. Európski koordinátori by mali dostať oprávnenie na monitorovanie týchto postupov a uľahčovanie ich synchronizácie a dokončenia.

(11)Verejné obstarávanie v cezhraničných projektoch spoločného záujmu by sa malo vykonávať v súlade so zmluvou a smernicou 2014/25/EÚ a/alebo smernicou 2014/24/EÚ. V záujme zaistenia účinného dokončenia cezhraničných projektov základnej siete spoločného záujmu by malo verejné obstarávanie vykonávané spoločným subjektom podliehať jednotným vnútroštátnym právnym predpisom. Odchylne od právnych predpisov Únie v oblasti verejného obstarávania by sa ako platné vnútroštátne pravidlá mali v zásade uplatňovať pravidlá členského štátu, kde má spoločný subjekt svoje sídlo. Mala by zostať možnosť vymedziť platné právne predpisy v medzivládnej dohode.

(12)Komisia sa nezapája do povoľovania jednotlivých projektov systematicky. V niektorých prípadoch však určité aspekty prípravy projektu podliehajú schváleniu na úrovni Únie. V prípade, ak sa Komisia do postupov zapája, poskytuje prioritné zaobchádzanie s projektmi spoločného záujmu Únie a zabezpečuje istotu pre predkladateľov projektov. V niektorých prípadoch môže byť potrebný súhlas so štátnou pomocou. V súlade s kódexom najlepšej praxe pre uskutočňovanie konaní vo veci kontroly štátnej pomoci môžu členské štáty požiadať Komisiu, aby sa zaoberala projektmi spoločného záujmu v rámci základnej siete TEN-T, ktoré považujú za prioritné, s predvídateľnejšími lehotami v rámci portfóliového prístupu k prípadom alebo na základe vzájomne dohodnutého plánovania.

(13)Realizácia infraštruktúrnych projektov v rámci základnej siete TEN-T by mala byť podporená aj usmerneniami Komisie, ktorými sa zabezpečí väčšia zrozumiteľnosť, pokiaľ ide o realizáciu určitých druhov projektov pri súčasnom dodržaní acquis Únie. V akčnom plán pre ľudí, prírodu a hospodárstvo sa napríklad predpokladá, že pomocou takýchto usmernení sa zaručí väčšia zrozumiteľnosť z hľadiska dodržiavania smerníc o vtákoch a biotopoch. Na projekty spoločného záujmu by sa s cieľom zaistiť najlepšie využitie verejných peňazí mala zabezpečiť priama podpora súvisiaca s verejným obstarávaním. Okrem toho by sa mala sprístupniť vhodná technická pomoc v rámci mechanizmov vytvorených pre viacročný finančný rámec na roky 2021 – 2027 s cieľom poskytnúť finančnú podporu pre projekty spoločného záujmu siete TEN-T.

(14)Keďže ciele tohto nariadenia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale z dôvodu potreby koordinácie týchto cieľov ich je možné lepšie dosiahnuť na úrovni Únie, Únia môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 Zmluvy o Európskej únii. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec toho, čo je nevyhnutné na dosiahnutie uvedených cieľov.

(15)Z dôvodov právnej istoty by administratívne postupy, ktoré sa začali pred nadobudnutím účinnosti tohto nariadenia, nemali podliehať ustanoveniam tohto nariadenia,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

KAPITOLA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Článok 1

Predmet úpravy a rozsah pôsobnosti