Návrh ROZHODNUTIE RADY o vzťahoch medzi Európskou úniou na jednej strane a Grónskom a Dánskym kráľovstvom na strane druhej /* KOM/2011/0846 v konečnom znení - 2011/0410 (CNS) */





DÔVODOVÁ SPRÁVA 1. KONTEXT NÁVRHU Pred rokom 1982 sa Grónsko ako časť Dánska považovalo za súčasť Európskej únie (EÚ), pričom toto umožňovalo plavidlám EÚ loviť ryby v grónskych vodách. Od roku 1982 Grónsko z Európskej únie vystúpilo a prostredníctvom zmluvy o Grónsku sa stalo súčasťou pridružených zámorských krajín a území. V zmluve bola zdôraznená potreba udržiavať medzi EÚ a Grónskom úzke vzťahy, a predovšetkým potreby Grónska v oblasti rozvoja a práva na rybolov EÚ. Dohoda o rybolove bola podpísaná 13. marca 1984. Po zhodnotení štvrtého protokolu o rybnom hospodárstve v polovici trvania Európska rada (v roku 2003) skonštatovala, že dohoda by mala brať do úvahy dôležitosť rybného hospodárstva a štrukturálne problémy v oblasti rozvoja v Grónsku. V spoločnom vyhlásení EÚ, Grónska a Dánska sa stanovili spoločné ciele nového partnerstva a vyhlásenie bolo politickým základom rozhodnutia Rady 2006/526/ES, v ktorom sa ustanovil rámec spolupráce medzi jednotlivými stranami na obdobie rokov 2007 – 2013. Partnerstvo na základe rozhodnutia Rady 2006/526/ES končí 31. decembra 2013. Bez toho, aby bola dotknutá dohoda o partnerstve v odvetví rybného hospodárstva medzi EÚ a Grónskom, zvýšený geostrategický význam Grónska, význam arktického regiónu pre EÚ a jeho lepšia dostupnosť spôsobená klímou, ako aj štrukturálne nedostatky Grónska sú dostatočnými argumentmi v prospech nového nástroja, aby sa na tieto skutočnosti reagovalo. Partnerstvo medzi Európskou úniou, Grónskom a Dánskom zjednoduší konzultácie a politický dialóg o cieľoch a oblastiach spolupráce zriadených týmto rozhodnutím. Partnerstvo predovšetkým vymedzí rámec pre politický dialóg o otázkach spoločného záujmu pre každého z partnerov, čo poskytne základ pre širokú spoluprácu a dialóg v oblastiach ako: - globálne otázky, ako napríklad energetika zmena klímy a životné prostredie, prírodné zdroje vrátane surovinových okrem produktov rybného hospodárstva, námorná doprava, výskum a inovácie; - otázky súvisiace s Arktídou v rámci oblastí záujmu Európskej únie. Konkrétne ciele partnerstva sú: - pomoc Grónsku pri riešení jeho hlavných problémov, a to najmä pokiaľ ide o udržateľnú diverzifikáciu jeho hospodárstva, potrebu zvyšovania kvalifikácie jeho pracovnej sily vrátane vedeckých pracovníkov a potrebu zlepšovania grónskych informačných systémov v oblasti informačných a komunikačných technológií; - posilnenie kapacity grónskej verejnej správy, aby mohla lepšie vypracovávať a realizovať vnútroštátne politiky najmä v nových oblastiach spoločného záujmu, ktoré sú vymedzené v programovom dokumente pre trvalo udržateľný rozvoj uvedenom v článku 4 ods. 2. Oblasťami spolupráce v rámci partnerstva by boli: 1. vzdelávanie a odborná príprava, cestovný ruch a kultúra; 2. prírodné zdroje[1] vrátane surovinových; 3. energetika, klíma, životné prostredie a biodiverzita; 4. medzinárodná spolupráca v otázkach súvisiacich s Arktídou, akými sú Arktická rada, námorná doprava či využívanie prírodných zdrojov; 5. sociálna oblasť, mobilita pracovníkov, systémy sociálnej ochrany, bezpečnosť potravín a otázky týkajúce sa potravinovej bezpečnosti; 6. výskum a inovácie v takých oblastiach, ako sú energetika, zmena klímy, odolnosť voči katastrofám, prírodné zdroje vrátane surovinových a trvalo udržateľné využívanie živých zdrojov. V rámci nového partnerstva bude okrem toho snaha o naplnenie potreby EÚ a Grónska spoločne riešiť výzvy, ktoré súvisia s takými globálnymi problémami, akými sú zmena klímy a životné prostredie, námorná doprava, výskum a rozvoj. Partnerstvo navyše prispeje k riešeniu otázky štrukturálnych nedostatkov grónskeho hospodárstva poskytnutím vhodného rámca pre vypracovanie a realizáciu politík, ktoré by viedli k diverzifikácii hospodárstva, príslušnými orgánmi. 2. VÝSLEDKY KONZULTÁCIÍ SO ZAINTERESOVANÝMI STRANAMI A POSÚDENÍ VPLYVU Komisia viedla verejnú diskusiu o budúcom financovaní vonkajšej činnosti EÚ, ktorá prebiehala od 26. novembra 2010 do 31. januára 2011. Väčšina oslovených potvrdila, že finančný zásah EÚ predstavuje výraznú pridanú hodnotu v hlavných oblastiach politiky, ktoré sú podporované prostredníctvom finančných nástrojov EÚ pre vonkajšiu činnosť[2]. Viac ako dve tretiny respondentov sa domnievajú, že záujmy EÚ sa v jej vonkajšej činnosti zohľadňujú dostatočne a že by sa vonkajšia činnosť EÚ mala vo väčšej miere zakladať na hodnotách a zásadách EÚ a na rozvojových cieľoch partnerských krajín. Väčšiu flexibilitu, pokiaľ ide o zemepisné obmedzenia nástrojov EÚ, ako spôsob, ktorým možno čeliť medziregionálnym výzvam, podporuje výrazná väčšina oslovených. Vypracovalo sa niekoľko posúdení a hodnotení, pokiaľ ide o spoluprácu EÚ so zámorskými krajinami a územiami, a okrem toho sa viedli konzultácie so zainteresovanými stranami. V tejto súvislosti Európska komisia zorganizovala verejnú konzultáciu, ktorá prebiehala od júla do októbra roku 2008[3]. Jej súčasťou bola konferencia so zainteresovanými stranami, ktorá sa uskutočnila v októbri 2008 v Bruseli.[4] Hodnotenie partnerstva medzi EÚ a Grónskom v rokoch 2007 – 2013 v polovici trvania (práve sa dokončuje) poskytlo tiež pozitívne nálezy, pokiaľ ide o výsledky súčasného nástroja. V kontexte posúdenia vplyvu, ktoré bolo vykonané s ohľadom na toto nové partnerstvo, sa zvažovali tri možnosti: 7. možnosť, že sa partnerstvo s Grónskom nenadviaže; 8. možnosť zachovania súčasného stavu; 9. možnosť revidovaného partnerstva, v rámci ktorého sa berie do úvahy geostrategický význam Grónska v súvislosti s celosvetovými problémami, akými sú globálne otepľovanie či prírodné zdroje vrátane surovinových, a vznikajúce medzinárodné povedomie o Grónsku, a zároveň sa umožňuje, aby EÚ v plnej miere presadzovala svoje záujmy a politiky za svojimi hranicami. Predkladaný návrh vychádza z tretej z uvedených možností. 3. PRÁVNE PRVKY NÁVRHU Na Grónsko sa vzťahujú články 198 až 204 ZFEÚ, ak osobitné ustanovenia uvedené v Protokole o osobitnej úprave pre Grónsko, ktorý je pripojený k ZFEÚ (protokol č. 34), nestanovujú inak. V globalizovanom svete sa rozličné vnútorné politiky EÚ (týkajúce sa zmeny klímy, životného prostredia, činnosti v oblasti Arktídy, energetiky, migrácie, surovín, inovácií atď.) čoraz väčšmi stávajú súčasťou vonkajšej činnosti EÚ a v súlade s oznámením Komisie s názvom Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu a so Zmluvou o fungovaní Európskej únie je potrebné, aby sa vnútorné a vonkajšie opatrenia vzájomne posilňovali. Globálne problémy, akými sú rastúci vplyv zmeny klímy na ľudskú činnosť a životné prostredie, námorná doprava, prírodné zdroje vrátane surovinových, výskum a inovácie, zapríčinili zvýšenie geostrategického významu Grónska. Okrem toho by sa záujmy EÚ v súvislosti s Arktídou vrátane vplyvu zmeny klímy lepšie presadzovali prostredníctvom nového a posilneného partnerstva s jedným z území nachádzajúcich sa v arktickom regióne, ktoré je síce riedko osídlené, ale ktoré je takmer také veľké ako Európa. Tento návrh spĺňa požiadavky článku 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, a to v tom zmysle, že je dodržaná zásada subsidiarity aj zásada proporcionality a vyžaduje sa prijatie opatrení na úrovni EÚ. Napriek skutočnosti, že Dánsko podporuje Grónsko ročne sumou, ktorej výška je približne 450 miliónov EUR, Dánsko nepodporuje žiadnu osobitnú stratégiu, ale grónsky systém ako celok. Podpora EÚ bude poskytnutá na vnútroštátne stratégie, ktoré navrhne, prijme a zrealizuje grónska vláda, a umožní širší dialóg, ktorý je strategickým záujmom oboch strán. Pokiaľ ide o rozhodnutie o financovaní, formou pomoci by v prvom rade bola rozpočtová podpora, ktorá bude v sebe zahŕňať pravidelný dialóg o prioritnej oblasti (prioritných oblastiach), pričom výber sa uskutoční v súvislosti so stratégiami, ktoré boli na dané obdobie dohodnuté. 4. VPLYV NA ROZPOČET V oznámení Komisie o budúcom finančnom rámci pre Európsku úniu zahŕňa v okruhu 4 (s názvom „Globálna Európa“) rozpočtový riadok „iné“ sumu 217,8 milióna EUR na partnerstvo s Grónskom po roku 2013. 2011/0410 (CNS) Návrh ROZHODNUTIE RADY o vzťahoch medzi Európskou úniou na jednej strane a Grónskom a Dánskym kráľovstvom na strane druhej RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie, a najmä na jej článok 203, so zreteľom na návrh Európskej komisie, so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu[5] po postúpení návrhu legislatívneho aktu národným parlamentom, konajúc v súlade s mimoriadnym legislatívnym postupom, keďže: 10. V zmluve, ktorou sa so zreteľom na Grónsko menia a dopĺňajú zmluvy o založení Európskych spoločenstiev[6] (zmluva o Grónsku) a ktorá nadobudla platnosť 1. februára 1985, sa stanovuje, že Zmluva o fungovaní Európskej únie sa už na Grónsko nevzťahuje, ale že Grónsko, ktoré patrí k členskému štátu EÚ, sa pridruží k Európskej únii ako súčasť jej zámorských krajín a území. 11. V zmluve o Grónsku sa v jej preambule uvádza, že by sa mali zaviesť úpravy, ktoré umožnia, aby sa zachovali úzke a dlhotrvajúce vzťahy medzi Úniou a Grónskom a aby sa zobrali do úvahy spoločné záujmy, a to predovšetkým potreby Grónska v oblasti rozvoja, a že úpravy, ktoré sa vzťahujú na zámorské krajiny a územia, uvedené v štvrtej časti Zmluvy o fungovaní Európskej únie, poskytujú vhodný rámec pre takéto vzťahy. 12. V súlade s článkom 198 Zmluvy o fungovaní Európskej únie je cieľom pridruženia podporovať hospodársky a sociálny rozvoj zámorských krajín a území a nadviazať úzke hospodárske vzťahy medzi nimi a Európskou úniou ako celkom. Podľa článku 204 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa na Grónsko vzťahujú články 198 až 203, ak osobitné ustanovenia uvedené v Protokole o osobitnej úprave pre Grónsko, pripojenom k Zmluve o fungovaní Európskej únie (protokol č. 34), nestanovujú inak. 13. Ustanovenia týkajúce sa uplatňovania zásad stanovených v článkoch 198 až 202 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sú stanovené v rozhodnutí Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001[7], zmenenom a doplnenom rozhodnutím 2007/249/ES, o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu (rozhodnutie o pridružení zámoria), ktoré sa naďalej uplatňuje v prípade Grónska podľa podmienok stanovených v uvedenom rozhodnutí. 14. Rada Európskej únie, uznávajúc geostrategický význam Grónska pre Európsku úniu a s odkazom na duch spolupráce vyplývajúci z rozhodnutia Únie udeliť Grónsku štatút zámorského územia, sa vo svojich záveroch z 24. februára 2003 k hodnoteniu štvrtého protokolu o rybnom hospodárstve medzi Európskym spoločenstvom, vládou Dánska a miestnou vládou Grónska v polovici trvania zhodla na tom, že je potrebné rozšíriť a posilniť budúce vzťahy medzi Európskou úniou a Grónskom a zobrať pritom do úvahy dôležitosť rybného hospodárstva a potrebu štrukturálnych a odvetvovo zameraných reforiem v Grónsku. Rada ďalej vyjadrila svoj záväzok založiť budúce vzťahy Európskej únie s Grónskom po roku 2006 na komplexnom partnerstve v prospech trvalo udržateľného rozvoja, ktoré bude zahŕňať osobitnú dohodu o rybnom hospodárstve, ktorá bude prerokovaná v súlade so všeobecnými pravidlami a zásadami týkajúcimi sa takýchto dohôd. 15. Dohoda o rybnom hospodárstve medzi Európskym hospodárskym spoločenstvom na jednej strane a vládou Dánska a miestnou vládou Grónska na strane druhej uzavretá rozhodnutím 2006/1006/ES[8] pripomína duch spolupráce vyplývajúceho z rozhodnutia Spoločenstva udeliť Grónsku štatút zámorského územia. 16. V spoločnom vyhlásení Európskej únie, vlády Grónska a vlády Dánska z roku 2006 sa pripomínajú úzke historické, politické, hospodárske a kultúrne väzby medzi Európskou úniou a Grónskom a zdôrazňuje sa potreba naďalej posilňovať ich partnerstvo a spoluprácu. 17. EÚ potrebuje budovať komplexné partnerstvá s novými aktérmi na medzinárodnej scéne, aby podporila stabilný a inkluzívny medzinárodný poriadok, úsilie o spoločné celosvetové verejné statky a obranu kľúčových záujmov EÚ, ako aj zvyšovanie povedomia o EÚ v týchto krajinách. 18. Partnerstvo medzi EÚ a Grónskom by malo umožniť pokračovať v úzkych vzťahoch medzi týmito partnermi a čeliť globálnym výzvam, pričom sa umožní rozvoj proaktívnych opatrení a presadzovanie spoločných záujmov v súlade s cieľmi stratégie EÚ 2020 a politiky Európskej únie v oblasti Arktídy, a teda sa získa dôveryhodnosť a dosiahne súlad so stratégiou EÚ 2020 spojením podpory vnútorných politík, ako je oznámenie o surovinách, s činnosťami zameranými na spoluprácu s Grónskom. 19. Pomoc Únie by sa mala sústrediť tam, kde má najväčší účinok so zreteľom na jej schopnosť konať globálne a reagovať na celosvetové problémy, ako sú napríklad odstránenie chudoby, udržateľný a inkluzívny rozvoj alebo celosvetové presadzovanie demokracie, dobrej správy vecí verejných, ľudských práv a princípov právneho štátu, jej dlhodobú a predvídateľnú účasť na rozvojovej pomoci a jej úlohu v rámci koordinácie s jej členskými štátmi. 20. Partnerstvo medzi EÚ a Grónskom by malo poskytnúť rámec, ktorý by umožňoval pravidelné diskusie o záležitostiach, ktoré Úniu alebo Grónsko zaujímajú, akými sú napríklad globálne problémy, kde by výmena názorov a prípadné zbližovanie predstáv a stanovísk mohli byť pre obidve strany výhodné. Rastúci vplyv zmeny klímy na ľudskú činnosť a životné prostredie, námorná doprava, prírodné zdroje vrátane surovinových a tiež vývoj a inovácie si vyžadujú dialóg a posilnenú spoluprácu. 21. Finančná podpora Únie, pridelená prostredníctvom nového partnerstva, by mala v súvislosti s rozvojom Grónska priniesť európsku perspektívu a prispieť k posilneniu jej úzkych a dlhotrvajúcich väzieb s týmto územím a zároveň k posilneniu postavenia Grónska ako predsunutej časti Únie na základe spoločných hodnôt a dejín, ktoré spájajú týchto dvoch partnerov. 22. Finančná podpora Únie na obdobie rokov 2014 – 2020 by sa mala zameriavať na jednu alebo nanajvýš dve oblasti spolupráce, čo umožní maximalizovať účinok partnerstva a zabezpečiť ďalšie úspory z rozsahu, synergický efekt a väčšia účinnosť a viditeľnosť činnosti Únie. 23. Spolupráca by mala zabezpečiť, aby sa toky zdrojov poskytovali predvídateľne a pravidelne a aby boli flexibilné a prispôsobené situácii v Grónsku. Vzhľadom na to sa bude rozpočtová podpora využívať všade, kde je to možné a vhodné. 24. Rozpočtové pravidlá, ktoré sa vzťahujú na ročný rozpočet Únie, sú stanovené v nariadení Európskeho parlamentu a Rady, ktoré sa ďalej malo nazývať „nariadenie o rozpočtových pravidlách“, aby sa tak vo všetkých prípadoch odkazovalo na najnovšiu verziu platného nariadenia, a to vrátane príslušných pravidiel, ktoré Komisia prijala na vykonávanie nariadenia o rozpočtových pravidlách. 25. Finančné záujmy Únie by sa mali chrániť primeranými opatreniami počas celého výdavkového cyklu vrátane predchádzania nezrovnalostiam, ich odhaľovania a vyšetrovania, vymáhania stratených, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov a v prípade potreby aj ukladaním sankcií. Tieto opatrenia sa vykonávajú v súlade s platnými dohodami uzatvorenými s medzinárodnými organizáciami a tretími krajinami. 26. Programové dokumenty a finančné opatrenia potrebné na vykonávanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady č. 182/2011 zo 16. februára 2011, ktorým sa ustanovujú pravidlá a všeobecné zásady mechanizmu, na základe ktorého členské štáty kontrolujú vykonávanie vykonávacích právomocí Komisie[9]. Vzhľadom na povahu týchto vykonávacích aktov, najmä na ich politický orientačný charakter či finančné dôsledky, by sa tieto akty mali v zásade prijímať postupom preskúmania, s výnimkou technických vykonávacích opatrení malého finančného rozsahu. 27. Právomoc prijímať akty v súlade s článkom 290 Zmluvy o fungovaní Európskej únie by sa mala delegovať na Komisiu, aby mohla prijať konkrétne predpisy na doplnenie tohto rozhodnutia. Je osobitne dôležité, aby Komisia počas svojich prípravných prác uskutočnila náležité konzultácie aj na expertnej úrovni. Komisia by pri príprave a tvorbe delegovaných aktov mala navyše zaistiť súbežné, včasné a náležité postúpenie príslušných dokumentov Európskemu parlamentu a Rade. PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Časť 1: VŠEOBECNÉ USTANOVENIA TÝKAJÚCE SA VZŤAHOV MEDZI EURÓPSKOU ÚNIOU A GRÓNSKOM Článok 1 Predmet a rozsah účinnosti 28. Cieľom partnerstva EÚ, Grónska a Dánska je zachovanie úzkych a dlhotrvajúcich vzťahov medzi týmito partnermi a zároveň podpora trvalo udržateľného rozvoja grónskej spoločnosti. 29. V rámci partnerstva sa uznáva geostrategická poloha Grónska v arktickom regióne, berú sa na vedomie otázky týkajúce sa prieskumu a ťažby prírodných zdrojov vrátane surovinových a zabezpečuje sa posilnená spolupráca a politický dialóg o týchto otázkach. Článok 2Všeobecné zásady partnerstva 30. Partnerstvo medzi Európskou úniou, Grónskom a Dánskom uľahčí konzultácie a politický dialóg o cieľoch a oblastiach spolupráce, ktoré sú ustanovené týmto rozhodnutím. 31. Partnerstvo vymedzuje predovšetkým rámec pre politický dialóg o otázkach spoločného záujmu pre ktoréhokoľvek z partnerov, čo poskytne základ pre širokú spoluprácu a dialóg v oblastiach ako: 32. globálne otázky, ako napríklad energetika, zmena klímy a životné prostredie, prírodné zdroje vrátane surovinových, námorná doprava, výskum a inovácie, 33. otázky súvisiace s Arktídou v rámci oblastí záujmu Európskej únie. 34. Pri vykonávaní tohto rozhodnutia sa zabezpečí súdržnosť s ostatnými oblasťami vonkajšej činnosti EÚ, ako aj s ďalšími príslušnými politikami EÚ. Vzhľadom na to sa opatrenia financované podľa tohto rozhodnutia programujú na základe politík EÚ v oblasti spolupráce, ktoré sú stanovené v takých nástrojoch, ako sú dohody, vyhlásenia a akčné plány, a sú v súlade so stratégiami spolupráce, ktoré sú prijaté podľa článku 4. 35. O činnostiach v oblasti spolupráce sa rozhoduje na základe úzkych konzultácií Európskej komisie, vlády Grónska a vlády Dánska. Uvedené konzultácie sa uskutočňujú v plnom súlade s príslušnými inštitucionálnymi, právnymi a finančnými právomocami každého z partnerov. Vzhľadom na to riadi vykonávanie tohto rozhodnutia Európska komisia a vláda Grónska v súlade s úlohami a povinnosťami každého z partnerov, ako sú stanovené v dohodách o financovaní uvedených v článku 8 ods. 4. Článok 3Ciele a hlavné oblasti spolupráce 36. Konkrétne ciele tohto partnerstva sú: 37. pomoc Grónsku pri riešení jeho hlavných problémov, a to najmä pokiaľ ide o udržateľnú diverzifikáciu jeho hospodárstva, potrebu zvyšovania kvalifikácie jeho pracovnej sily vrátane vedeckých pracovníkov a potrebu zlepšovania grónskych informačných systémov v oblasti informačných a komunikačných technológií. Dosiahnutie týchto cieľov sa meria na základe percentuálneho podielu obchodnej bilancie na HDP, percentuálneho podielu odvetvia rybného hospodárstva na celkovom vývoze a výsledkov štatistických ukazovateľov o vzdelávaní; 38. posilnenie kapacity grónskej verejnej správy kvalitne vypracovávať a realizovať vnútroštátne politiky predovšetkým v nových oblastiach spoločného záujmu, ako sú vymedzené v programovom dokumente pre trvalo udržateľný rozvoj uvedenom v článku 4 ods. 2. Dosiahnutie tohto cieľa sa meria na základe počtu administratívneho personálu, ktorý ukončí odbornú prípravu, a percentuálneho podielu štátnych zamestnancov, ktorí majú v Grónsku (dlhodobý) pobyt. 39. Hlavnými oblasťami spolupráce sú: 40. vzdelávanie a odborná príprava, cestovný ruch a kultúra; 41. prírodné zdroje vrátane surovinových; 42. energetika, klíma, životné prostredie a biodiverzita; 43. medzinárodná spolupráca v otázkach súvisiacich s Arktídou; 44. sociálna oblasť, mobilita pracovníkov, systémy sociálnej ochrany, bezpečnosť potravín a otázky súvisiace potravinovou bezpečnosťou; 45. výskum a inovácie v takých oblastiach, ako sú energetika, zmena klímy, odolnosť voči katastrofám, prírodné zdroje vrátane surovinových a trvalo udržateľné využívanie živých zdrojov. Časť 2: PROGRAMOVANIE A VYKONÁVANIE Článok 4 Programovanie 46. Vláda Grónska v rámci partnerstva preberá zodpovednosť za vypracovanie a prijatie odvetvových politík v oblastiach spolupráce uvedených v článku 3 ods. 2. Okrem toho prijme tiež vhodné následné opatrenia. 47. Na tomto základe vláda Grónska pripraví a predloží indikatívny programový dokument pre trvalo udržateľný rozvoj Grónska (ďalej len „programový dokument pre trvalo udržateľný rozvoj“). Cieľom tohto dokumentu bude poskytnutie jednotného rámca pre spoluprácu medzi Európskou úniou a Grónskom, ktorý je v súlade s celkovým účelom a rozsahom, cieľmi, zásadami a politikami Európskej únie. 48. Pri vypracovaní a plnení programového dokumentu pre trvalo udržateľný rozvoj sa uplatňujú zásady účinnosti pomoci: zodpovednosť na vnútroštátnej úrovni, partnerstvo, koordinácia, harmonizácia a zosúladenie s vnútroštátnymi systémami, spoločná zodpovednosť a orientácia na výsledky. 49. Programový dokument pre trvalo udržateľný rozvoj sa schvaľuje v súlade s postupom preskúmania uvedeným v článku 11 ods. 2. Tento postup sa uplatňuje aj pri veľkých revíziách, v dôsledku ktorých sa podstatne upraví stratégia alebo jej plánovanie. Neuplatňuje sa na nepodstatné úpravy programového dokumentu pre trvalo udržateľný rozvoj, ako sú technické úpravy, prerozdelenie prostriedkov v rámci indikatívnych pridelených prostriedkov na prioritnú oblasť, zvýšenie alebo zníženie veľkosti počiatočných indikatívnych pridelených prostriedkov o menej ako 20 %, pokiaľ tieto úpravy neovplyvňujú prioritné oblasti a ciele stanovené v dokumente. V takom prípade sa úpravy musia oznámiť Európskemu parlamentu a Rade v priebehu jedného mesiaca. Článok 5Pravidlá vykonávania Európska komisia prijme podrobné vykonávacie pravidlá dopĺňajúce toto rozhodnutie do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia jeho účinnosti, a to v súlade s delegovaním právomocí ustanoveným v článku 9 tohto rozhodnutia a postupom ustanoveným v článku 10 tohto rozhodnutia. Článok 6Rozsah financovania V rámci odvetvových politík, ktoré ustanovila miestna vláda Grónska, sa finančná podpora môže poskytnúť na tieto činnosti: a) reformy a projekty, ktoré sú v súlade s programovým dokumentom pre trvalo udržateľný rozvoj uvedeným v článku 4 ods. 2; b) inštitucionálny rozvoj, budovanie kapacít a začlenenie otázok týkajúcich sa životného prostredia a zmeny klímy; c) programy technickej spolupráce. Článok 7Finančné ustanovenia Finančná pomoc Únie sa poskytuje predovšetkým prostredníctvom rozpočtovej podpory. Článok 8Ochrana finančných záujmov Únie 50. Komisia prijme príslušné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pri vykonávaní akcií financovaných na základe tohto rozhodnutia chránili finančné záujmy Európskej únie uplatňovaním preventívnych opatrení na zamedzenie podvodom, korupcii a iným protiprávnym činnostiam, účinnými kontrolami, vymáhaním neoprávnene vyplatených súm pri odhalení nezrovnalostí a v prípade potreby aj ukladaním účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií. 51. Komisia a Dvor audítorov majú právomoc vykonávať na základe dokumentov a na mieste audit u všetkých príjemcov grantov, dodávateľov a subdodávateľov, ktorým boli poskytnuté finančné prostriedky Únie. Európsky úrad pre boj proti podvodom (OLAF) je oprávnený vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste u hospodárskych subjektov, ktorých sa takéto financovanie priamo alebo nepriamo týka, a to v súlade s postupmi podľa nariadenia (Euratom, ES) č. 2185/96 na účely zistenia, či v súvislosti s dohodou alebo rozhodnutím o grante alebo zmluvou týkajúcou sa financovania Úniou nedošlo k podvodu, korupcii alebo akémukoľvek inému protiprávnemu konaniu. Bez toho, aby boli dotknuté predchádzajúce pododseky platí, že dohody s tretími krajinami a medzinárodnými organizáciami, dohody o grante, rozhodnutia o grante a zmluvy, ktoré budú výsledkom vykonávania tohto rozhodnutia, musia Komisii, Dvoru audítorov a úradu OLAF výslovne udeľovať právo na vykonávanie takýchto auditov, kontrol a inšpekcií na mieste, a to v súlade s nariadením o rozpočtových pravidlách. 52. Grónsko vykonáva pravidelné kontroly s cieľom zabezpečiť, aby sa činnosti, ktoré sa majú financovať z rozpočtu Európskej únie, vykonávali správne. Grónsko okrem svojich výročných správ o dosiahnutých výsledkoch v rámci odvetvových politík predkladá výročný výkaz, čím sa zaisťuje zákonnosť a správnosť. Prijíma vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby podáva žaloby s cieľom vymáhať neoprávnene vyplatené finančné prostriedky. 53. Podrobné povinnosti vlády Grónska týkajúce sa hospodárenia s finančnými prostriedkami Európskej únie sa stanovia dohodách o financovaní uzavretých s Komisiou na účely vykonávania tohto rozhodnutia. V dohodách o financovaní sa stanovia najmä cieľové odvetvové ukazovatele, podmienky platieb, ktoré musia byť splnené, a overovacie metódy s cieľom podávať správy o pokroku v súvislosti s odvetvovými ukazovateľmi a zabezpečiť súlad s uvedenými podmienkami. Časť 3: ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 9 Delegovanie právomocí Komisii Európska komisia je oprávnená prijať delegovaný akt v súlade s článkom 10 na stanovenie vykonávacích pravidiel k tomuto rozhodnutiu. Článok 10 Vykonávanie delegovania 54. Delegovanie právomoci uvedené v článku 9 sa udeľuje na obdobie platnosti tohto rozhodnutia. 55. Delegovanie právomoci môže Rada kedykoľvek odvolať. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie právomocí v ňom uvedených. Rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie alebo dňom v ňom uvedeným. Nie je ním dotknutá platnosť delegovaných aktov, ktoré už nadobudli účinnosť. 56. Komisia oznamuje delegovaný akt Rade ihneď po jeho prijatí. 57. Prijatý delegovaný akt nadobúda účinnosť iba vtedy, ak Rada nevzniesla žiadnu námietku v lehote dvoch mesiacov od oznámenia daného aktu Rade alebo ak pred uplynutím tejto lehoty Rada informovala Komisiu, že nebude namietať. Na podnet Rady sa uvedená lehota predĺži o 2 mesiace. Článok 11Postup výbor u 58. Európskej komisii pomáha Výbor pre Grónsko (ďalej len „výbor“). Tento výbor je výborom v zmysle nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 59. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5 nariadenia (EÚ) č. 182/2011. 60. V prípade, že sa stanovisko výboru má získať prostredníctvom písomného postupu, tento postup sa skončí bez výsledku vtedy, ak tak rozhodne predseda výboru v lehote na doručenie stanoviska alebo ak o to požiada jednoduchá väčšina členov výboru. 61. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 8 nariadenia (EÚ) č. 182/2011 v spojení s článkom 5. Prijaté rozhodnutie zostáva v platnosti počas trvania prijatého alebo upraveného dokumentu, akčného programu alebo opatrenia. Článok 12 Hodnotenia a správy 62. Do 31. decembra 2017 sa Európska komisia, vláda Grónska a vláda Dánska zaväzujú vykonať hodnotenie partnerstva v polovici trvania a jeho dosahu na Grónsko ako celok. Komisia vo fáze hodnotenia pomoci Únie stanovenej na základe tohto rozhodnutia spojí všetky náležité zainteresované strany vrátane neštátnych aktérov a miestnych orgánov. 63. Komisia najneskôr v polovici roku 2018 vypracuje správu o plnení cieľov a európskej pridanej hodnote tohto rozhodnutia prostredníctvom výsledkov a ukazovateľov vplyvu účinnosti využívania zdrojov so zreteľom na rozhodnutie o obnovení, úprave alebo pozastavení typov opatrení financovaných na základe tohto rozhodnutia. Táto správa sa okrem toho zameria na možnosti zjednodušenia, vnútorný a vonkajší súlad spolupráce zriadenej týmto rozhodnutím, pretrvávajúcu relevantnosť všetkých cieľov a tiež na príspevok opatrení k prioritám Únie na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Zohľadní všetky zistenia a závery týkajúce sa dlhodobého vplyvu predchádzajúceho rozhodnutia. 64. Komisia správu predloží Európskemu parlamentu a Rade, a to prípadne spolu s legislatívnym návrhom zavádzajúcim potrebné úpravy tohto rozhodnutia. 65. Hodnoty ukazovateľov uvedených v článku 2 k 1. januáru 2014 sa použijú ako základ na hodnotenie miery, do akej boli dosiahnuté ciele tohto rozhodnutia. 66. Komisia bude od Grónska vyžadovať, aby v súlade s medzinárodnými záväzkami o účinnosti pomoci poskytlo všetky údaje a informácie potrebné na umožnenie monitorovania a hodnotenia príslušných opatrení. 67. Dlhodobejšie vplyvy a udržateľnosť účinkov tohto rozhodnutia budú hodnotené po ukončení jeho trvania v súlade s pravidlami a postupmi uplatniteľnými v tom čase. Článok 13Finančná referenčná suma Indikatívna suma na vykonávanie tohto rozhodnutia v období rokov 2014 až 2020 je 217,8 milióna EUR. Článok 14Uverejnenie Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie . Uplatňuje sa od 1. januára 2014. V Bruseli za Radu predseda LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB 1.3. Druh návrhu/iniciatívy 1.4. Ciele 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Opatrenia týkajúce sa kontroly a predkladania správ 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam 2.4 Odhady nákladov a prínos kontrol 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky 3.2.2. Odhadovaný vplyv na operačné rozpočtové prostriedky 3.2.3. Odhadovaný vplyv na administratívne rozpočtové prostriedky 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní 3.3. Odhadovaný vplyv na príjmy LEGISLATÍVNY FINANČNÝ VÝKAZ PRE NÁVRHY 1. RÁMEC NÁVRHU/INICIATÍVY 1.1. Názov návrhu/iniciatívy Partnerstvo medzi EÚ a Grónskom 1.2. Príslušné oblasti politiky v rámci ABM/ABB [10] 21 07: Akcie rozvojovej spolupráce a programy ad hoc 1.3. Druh návrhu/iniciatívy ( Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie . ( Návrh/iniciatíva sa týka novej akcie, ktorá nadväzuje na pilotný projekt/prípravnú akciu .[11] ( Návrh/iniciatíva sa týka predĺženia trvania existujúcej akcie . ( Návrh/iniciatíva sa týka akcie presmerovanej na novú akciu . 1.4. Ciele 1.4.1. Viacročné strategické ciele Komisie, ktoré sú predmetom návrhu/iniciatívy Cieľom partnerstva EÚ a Grónska je zachovanie úzkych a dlhotrvajúcich vzťahov medzi týmito partnermi a zároveň podpora trvalo udržateľného rozvoja grónskej spoločnosti. 1.4.2. Konkrétne ciele a príslušné činnosti v rámci ABM/ABB Cieľ č. 1 : Pomoc Grónsku pri riešení jeho hlavných problémov, a to najmä pokiaľ ide o udržateľnú diverzifikáciu jeho hospodárstva, potrebu zvyšovania kvalifikácie jeho pracovnej sily vrátane vedeckých pracovníkov a potrebu zlepšovania grónskych informačných systémov v oblasti informačných a komunikačných technológií. Cieľ č. 2 : Posilniť kapacitu grónskej verejnej správy lepšie vypracovávať a realizovať vnútroštátne politiky najmä v nových oblastiach spoločného záujmu, ktoré sú vymedzené v programovom dokumente pre trvalo udržateľný rozvoj uvedenom v článku 4 ods. 2. Príslušné činnosti v rámci ABM/ABB 21 07 Akcie rozvojovej spolupráce a programy ad hoc (pozri bod 1.2). 1.4.3. Očakávané výsledky a vplyvy Výsledky, pokiaľ ide o cieľ č. 1 : Pomoc Grónsku pri riešení jeho hlavných problémov, a to najmä pokiaľ ide o udržateľnú diverzifikáciu jeho hospodárstva, potrebu zvyšovania kvalifikácie jeho pracovnej sily vrátane vedeckých pracovníkov a potrebu zlepšovania grónskych informačných systémov v oblasti informačných a komunikačných technológií. - Väčší počet poskytovateľov internetových služieb a internetových pripojení. - Vzdelanejšia a flexibilnejšia pracovná sila s potrebnou kvalifikáciou pre diverzifikované hospodárstvo. - Lepšia obchodná bilancia so znížením podielu tradičného odvetvia na celkovom vývoze krajiny a zvýšením podielu prírodných zdrojov vrátane surovinových zdrojov na celkovom vývoze. - Hospodárstvo v menšej miere závislé od podpory EÚ a Dánska. Výsledky, pokiaľ ide o cieľ č. 2 : Posilniť kapacitu grónskej verejnej správy lepšie vypracovávať a realizovať vnútroštátne politiky najmä v nových oblastiach spoločného záujmu, ktoré sú vymedzené v programovom dokumente pre trvalo udržateľný rozvoj uvedenom v článku 4 ods. 2. - Väčšia schopnosť grónskej verejnej správy kvalitne vypracovávať a realizovať vnútroštátne politiky, a to aj v nových oblastiach a v súvislosti s globálnymi problémami. - Pravidelné školenia v príslušných oblastiach pre zamestnancov grónskej verejnej správy. - Menšia fluktuácia pracovných síl v grónskej verejnej správe. Pokiaľ ide o dialóg a konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami a príjemcami , napr. učiteľmi, študentmi, odborovými zväzmi a organizáciami zamestnávateľov, možno zdôrazniť, že diskusiu s nimi pravidelne vedie vláda Grónska v kontexte podujatí, ktoré sa na tento účel organizujú. Okrem toho sa snaží tieto podujatia navštevovať Európska komisia, aby posúdila názory priamych a nepriamych príjemcov podpory EÚ a aby vyjadrila svoje vlastné stanoviská k otázkam, o ktorých sa diskutuje. 1.4.4. Ukazovatele výsledkov a vplyvu Ukazovatele, pokiaľ ide o cieľ č. 1 : Pomoc Grónsku pri riešení jeho hlavných problémov, a to najmä pokiaľ ide o udržateľnú diverzifikáciu jeho hospodárstva, potrebu zvyšovania kvalifikácie jeho pracovnej sily vrátane vedeckých pracovníkov a potrebu zlepšovania grónskych informačných systémov v oblasti informačných a komunikačných technológií. - Množstvo poskytovateľov internetových služieb. - Množstvo internetových pripojení. - Percentuálny podiel výdavkov na vzdelávanie v rámci celkových verejných výdavkov. - Ukončenie vzdelania, celkovo. - Percentuálny podiel obchodnej bilancie na HDP. - Percentuálny podiel rybného hospodárstva na celkovom vývoze. - Percentuálny podiel fiškálneho deficitu bez grantov na HDP. - Percentuálny podiel prírodných zdrojov vrátane surovinových na celkovom vývoze. Ukazovatele, pokiaľ ide o cieľ č. 2 : Posilniť kapacitu grónskej verejnej správy lepšie vypracovávať a realizovať vnútroštátne politiky najmä v nových oblastiach spoločného záujmu, ktoré sú vymedzené v programovom dokumente pre trvalo udržateľný rozvoj uvedenom v článku 4 ods. 2. - Počet zamestnancov verejnej správy absolvujúcich školenia. - Množstvo nových stanovených alebo revidovaných politík. - Množstvo pracovných stáží v európskych priemyselných odvetviach (buď priamo v Grónsku, alebo mimo neho). - Množstvo štátnych úradníkov na školeniach v európskych orgánoch verejnej správy. - % štátnych zamestnancov, ktorí majú v Grónsku (dlhodobý) pobyt. 1.5. Dôvody návrhu/iniciatívy 1.5.1. Potreby, ktoré sa majú uspokojiť v krátkodobom alebo dlhodobom horizonte Cieľovou populáciou budúceho partnerstva medzi EÚ a Grónskom je vo všeobecnosti obyvateľstvo Grónska. Ak by prioritnou oblasťou zostalo vzdelávanie a odborná príprava, osobitná pozornosť sa bude venovať cieľovej skupine, ktorú tvoria absolventi základných škôl a nekvalifikovaní pracovníci. 1.5.2. Prínos zapojenia Európskej únie Navrhované partnerstvo EÚ a Grónska umožní pokračovanie úzkych vzťahov medzi týmito partnermi. V rámci partnerstva by sa malo čeliť celosvetovým výzvam a mal by sa vytvoriť priestor na rozvoj proaktívnych opatrení a presadzovanie spoločných záujmov v súlade s cieľmi stratégie EÚ 2020 a politiky EÚ únie v oblasti Arktídy. V jeho rámci by sa získala dôveryhodnosť a hľadal súlad so stratégiou EÚ 2020 spojením podpory vnútorných politík, ako je oznámenie o surovinách, s činnosťami zameranými na spoluprácu s Grónskom Keďže Európska únia je popri Dánskom kráľovstve jediným darcom, jej podpora pridelená prostredníctvom nového partnerstva prinesie v súvislosti s rozvojom Grónska perspektívu EÚ a prispeje k posilneniu jej úzkych a dlhotrvajúcich väzieb s týmto územím. Grónčania sú občanmi členského štátu EÚ (Dánska), s ktorým sú ústavne spojení, a v dôsledku toho majú občianstvo EÚ, na základe čoho sa nich vzťahujú príslušné časti zmluvy. Podpora Európskej únie posilňuje postavenie Grónska ako predsunutej časti EÚ na základe spoločných hodnôt a dejín, ktoré spájajú týchto dvoch partnerov. 1.5.3. Poznatky získané z podobných skúseností v minulosti Partnerstvom medzi EÚ a Grónskom sa ustanovil proces, ktorého kvalita sa časom zvyšuje, a to predovšetkým prostredníctvom rozvoja monitorovacích nástrojov na lepšie hodnotenie pokroku dosiahnutého v prioritných oblastiach spolupráce a prostredníctvom politického dialógu, ktorý sa uskutočňuje každé dva roky. Okrem toho, ako sa to predpokladá v rozhodnutí Rady, hodnotenie zvolenej stratégie (vzdelávanie a odborná príprava) v polovici trvania sa práve dokončuje, a to na základe externého hodnotenia, ktoré bolo vykonané v roku 2010. V tomto hodnotení sa potvrdila správnosť výberu prioritnej oblasti a odporučilo sa, že v zvolenej stratégii by sa malo pokračovať aj v období po roku 2013. Okrem toho sa odporúča, aby sa v rámci budúcich rokovaní náležite zohľadnili oblasti politiky, akými sú sociálne záležitosti, výskum a inovácie, prírodné zdroje vrátane surovinových a životné prostredie. Miestna vláda Grónska vedie pravidelné konzultácie s príslušnými zainteresovanými stranami, ktoré zahŕňajú učiteľov, študentov, súkromný sektor a odborové zväzy. Cieľom diskusií je vylepšenie stratégie a oboznámenie sa s názormi zainteresovaných strán týkajúcimi sa prioritných oblastí. Do týchto konzultácií alebo diskusií sa aktívne zapája Komisia. 1.5.4. Zlučiteľnosť a možná synergia s inými finančnými nástrojmi V globalizovanom svete sa vnútorné politiky EÚ (týkajúce sa zmeny klímy, činnosti v oblasti Arktídy, životného prostredia, biodiverzity, prírodných zdrojov vrátane surovinových, energetiky, migrácie atď.) čoraz väčšmi stávajú súčasťou vonkajšej činnosti EÚ. Nové partnerstvo bude naďalej poskytovať rámec pre dialóg medzi Európskou úniou a Grónskom v oblastiach, ktoré majú pre tieto dve strany osobitný význam, akými sú zdravie a ochrana spotrebiteľa, prírodné zdroje vrátane surovinových, otázky súvisiace s Arktídou, energetika, výskum a inovácie, priemysel atď. V rámci nového partnerstva sa navrhuje realizovať komplexnú spoluprácu medzi EÚ a Grónskom na základe štatútu Grónska ako súčasti zámorských krajín a území a v súlade s ustanoveniami rozhodnutia o pridružení zámoria po roku 2013. Cieľom veterinárnej dohody medzi EÚ a Grónskom (2011/408/EÚ) je vzájomné uznávanie noriem v oblasti produkcie a opatrení v oblasti bezpečnosti potravín týkajúcich sa produktov rybného hospodárstva, živých lastúrnikov atď. Vďaka tejto dohode sa zvýši predaj a znížia sa náklady na produkciu, kontrolu a certifikáciu. Okrem toho by sa mala v rámci nového partnerstva zosúladiť spolupráca medzi EÚ a Grónskom s prioritami stratégie Európa 2020, ako aj s prioritami politiky EÚ v oblasti Arktídy[12] . Bezpečnosť na mori, najmä v súvislosti s ťažbou ropy, ochranou životného prostredia prostredníctvom medzinárodnej spolupráce a budovaním kapacít v krajinách susediacich s Európskou úniou zohrávajú v jej vnútorných politikách dôležitú úlohu. Odvetvie rybného hospodárstva nie je zahrnuté do rozsahu pôsobnosti tohto rozhodnutia Rady. Je predmetom osobitnej dohody o partnerstve medzi EÚ a vládou Grónska. Výsledok a dôsledky tejto a budúcej dohody o partnerstve medzi EÚ a Grónskom sa pri vykonávaní tohto rozhodnutia Rady náležite posúdia. 1.6. Trvanie akcie a jej finančného vplyvu ( Návrh/iniciatíva s obmedzeným trvaním - ( Návrh/iniciatíva je v platnosti od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020. - ( Finančný vplyv trvá od 1. 1. 2014 do 31. 12. 2020. ( Návrh/iniciatíva s neobmedzeným trvaním - Počiatočná fáza vykonávania bude trvať od RRRR do RRRR - a potom bude vykonávanie postupovať v plnom rozsahu. 1.7. Plánovaný spôsob hospodárenia [13] ( Priame centralizované hospodárenie na úrovni Komisie ( Nepriame centralizované hospodárenie s delegovaním úloh súvisiacich s plnením rozpočtu na: - ( výkonné agentúry - ( subjekty zriadené spoločenstvami[14] - ( vnútroštátne verejnoprávne subjekty/subjekty poverené vykonávaním verejnej služby - ( osoby poverené vykonávaním osobitných akcií podľa hlavy V Zmluvy o Európskej únii, určené v príslušnom základnom akte v zmysle článku 49 nariadenia o rozpočtových pravidlách ( Zdieľané hospodárenie s členskými štátmi ( Decentralizované hospodárenie s tretími krajinami ( Spoločné hospodárenie s medzinárodnými organizáciami (uveďte) 2. OPATRENIA V OBLASTI RIADENIA 2.1. Pravidlá týkajúce sa kontroly a predkladania správ V kontexte existujúceho partnerstva odsúhlasili jednotlivé strany súbor ukazovateľov, ktorý umožní monitorovanie celkového rozvoja grónskeho hospodárstva a grónskej spoločnosti. V kontexte nového posilneného partnerstva medzi EÚ a Grónskom by sa mal odsúhlasiť indikatívny zoznam ukazovateľov, ktorý by sa mohol dopĺňať dodatočnými ukazovateľmi, ktoré sa ukážu byť potrebné na lepšie opísanie nových oblastí spolupráce. Táto záležitosť bude ešte predmetom diskusie s grónskymi orgánmi. V rámci systémov monitorovania a hodnotenia Európskej komisie sa čoraz väčšia pozornosť venuje výsledkom. Činnosti vykonávajú interní zamestnanci, ako aj externí odborníci. V prípade podpory Grónska zo strany EÚ sa poskytuje pomoc pri rozvoji ukazovateľov, ktoré umožňujú monitorovanie partnerstva a politík, ktoré sa podporujú v súvislosti s grónskym vzdelávacím programom. Osobitná pozornosť sa venuje ukazovateľom výstupov a výsledkov a predpokladá sa, že v rámci budúceho partnerstva sa budú vo väčšej miere využívať ukazovatele vplyvu. Vyplácanie rozličných tranží rozpočtovej podpory vychádza zo súboru ukazovateľov so stanovením cieľov, ktoré sa majú v danom roku dosiahnuť. Tak ako v minulosti sa v úzkej spolupráci s príslušnými zainteresovanými stranami vykoná hodnotenie nového programového dokumentu v polovici trvania, ako aj hodnotenie rozhodnutia Rady v polovici trvania. Manažéri zodpovední za konkrétne úlohy nepretržite rozličnými spôsobmi monitorujú vykonávanie projektov a programov, pričom vždy, ak je to možné, aj návštevou priamo v teréne. Monitorovanie poskytuje dôležité informácie o pokroku; pomáha manažérom rozpoznávať skutočné i potenciálne prekážky a prijímať opatrenia na ich odstránenie. Uzatvárajú sa zmluvy s externými, nezávislými odborníkmi, ktorí hodnotia výkonnosť vonkajších činností EÚ prostredníctvom troch odlišných systémov. Tieto hodnotenia prispievajú k zodpovednosti a k vylepšeniu prebiehajúcich zásahov; okrem toho prinášajú ponaučenie z predchádzajúcich skúseností, ktoré možno využiť pri budúcich politikách a činnostiach. Všetky nástroje využívajú medzinárodne uznávané hodnotiace kritériá Výboru pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, a to vrátane (možného) vplyvu. V prvom rade na úrovni projektu systém monitorovania na základe výsledkov (ROM), riadený ústredím, poskytne stručný a sústredený pohľad na kvalitu vybraných zásahov. Nezávislí odborníci na monitorovanie na základe výsledkov s použitím mimoriadne komplexnej a štandardizovanej metodiky prideľujú známky, ktorými sa zdôrazňujú silné a slabé stránky projektu a poskytujú odporúčania, ako zvýšiť ich účinnosť. Hodnotenia na úrovni projektu poskytujú dôkladnejšiu, podrobnú analýzu a pomáhajú projektovým manažérom vylepšiť prebiehajúce intervencie a pripraviť budúce intervencie. Externí, nezávislí odborníci, ktorí majú tematické a geografické odborné znalosti, sa najímajú, aby uskutočnili analýzu a získali spätnú väzbu a dôkazy od všetkých zainteresovaných strán, v neposlednom rade od koncových príjemcov. Komisia tiež vykonáva strategické hodnotenia svojich politík, a to od programovania a stratégie až po vykonávanie intervencií v rámci konkrétnej oblasti (ako je zdravie, vzdelávanie atď.) v určitej krajine či nejakom regióne alebo v rámci osobitného nástroja. Tieto hodnotenia sú významným prínosom pri vytváraní politík a navrhovaní nástrojov a projektov. Hodnotenia sa všetky uverejňujú na webovej stránke Komisie a zhrnutie zistení je súčasťou výročnej správy Rade a Európskemu parlamentu. 2.2. Systémy riadenia a kontroly 2.2.1. Zistené riziká Rizikové prostredie Operačné prostredie pomoci v rámci tohto nástroja charakterizujú tieto riziká v súvislosti s nedosiahnutím cieľov nástroja, nedostatočným finančným riadením a/alebo nesúladom s uplatniteľnými pravidlami (pochybenia, pokiaľ ide o dodržiavanie zákonnosti a správnosti): - hospodárska/politická nestabilita a/alebo prírodná katastrofa môže viesť k ťažkostiam a oneskoreniam, pokiaľ ide o navrhovanie a vykonávanie zásahov, a to predovšetkým v prípade nestabilných štátov; - nedostatočné inštitucionálne a administratívne kapacity v partnerských krajinách môžu viesť k ťažkostiam a oneskoreniam, pokiaľ ide o navrhovanie a vykonávanie zásahov; - geograficky príliš rozptýlené projekty a programy (týkajúce sa mnohých štátov, území či regiónov) môžu predstavovať problémy s logistikou či zdrojmi pri monitorovaní – predovšetkým akomkoľvek monitorovaní činností na mieste; - rôznorodosť možných partnerov/príjemcov s ich rozličnými štruktúrami a kapacitami vnútornej kontroly môže rozdrobiť, a tým aj znížiť účinnosť a efektívnosť dostupných zdrojov Komisie na podporu a monitorovanie vykonávania; - nedostatočná kvalita a kvantita dostupných údajov o výsledkoch a vplyve realizácie vonkajšej pomoci/národného rozvojového plánu v partnerských krajinách môže obmedziť schopnosť Komisie podávať správy o výsledkoch a niesť za ne zodpovednosť; - nedostatok administratívnych prostriedkov môže viesť k nedostatku zdrojov na náležité riadenie nástroja. Očakávaná úroveň rizika nedodržiavania uplatniteľných pravidiel Cieľom nástroja v súvislosti s dodržiavaním platných pravidiel je udržať historickú úroveň rizika nesúladu (miery chybovosti) v prípade portfólia GR pre rozvoj a spoluprácu, ktorá je zostatkovou čistou úrovňou pochybenia (na viacročnom základe po vykonaní všetkých plánovaných kontrol a úprav uzavretých zmlúv) menej ako 2 %. Toto tradične zahŕňa odhadovaný rozsah chybovosti 2 – 5 %, pokiaľ ide o ročnú náhodnú vzorku transakcií, ktorú uskutočňuje Európsky dvor audítorov na účely výročného vyhlásenia o vierohodnosti (DAS). GR pre rozvoj a spoluprácu toto považuje za najnižšie riziko nedodržiavania uplatniteľných pravidiel, aké je dosiahnuteľné vzhľadom na mimoriadne rizikové prostredie a s ohľadom na administratívnu záťaž a potrebnú účinnosť nákladov v súvislosti s kontrolami dodržiavania pravidiel. 2.2.2. Plánované metódy kontroly Systém vnútornej kontroly GR DEVCO Proces vnútornej kontroly/riadenia Generálneho riaditeľstva pre rozvoj a spoluprácu je navrhnutý tak, aby poskytoval primeranú istotu, pokiaľ ide o dosiahnutie cieľov v rámci účinnosti a efektívnosti jeho činností, spoľahlivosť jeho finančných správ a súlad s príslušným legislatívnym a procedurálnym rámcom. Účinnosť a efektívnosť GR pre rozvoj a spoluprácu bude s cieľom zabezpečiť účinnosť a efektívnosť svojich činností (a s cieľom zmierniť vysokú mieru rizika vo svojom prostredí vonkajšej pomoci) mať okrem všetkých prvkov rozsiahleho procesu strategickej politiky a plánovania Komisie, prostredia vnútorného auditu a ďalších požiadaviek štandardov vnútornej kontroly Komisie aj naďalej prispôsobený rámec riadenia pomoci, používaný vo všetkých jeho nástrojoch, ktorý bude zahŕňať: - prenesené riadenie väčšej časti vonkajšej pomoci delegáciami EÚ na mieste, - jasné a formalizované línie finančnej zodpovednosti – zo strany delegovaného povoľujúceho úradníka (generálny riaditeľ) – prostredníctvom subdelegovania zo strany subdelegovaného povoľujúceho úradníka (riaditeľ) na ústredí na vedúceho delegácie, - pravidelné podávanie správ delegácií EÚ ústrediu (správy o riadení vonkajšej pomoci) vrátane výročného vyhlásenia o vierohodnosti vedúcim delegácie, - poskytovanie rozsiahleho programu školení pre zamestnancov na ústredí, ako aj v delegácii, - značnú podporu a odborné vedenie ústredia či delegácií (aj prostredníctvom internetu), - pravidelné overovacie návštevy delegácií vykonávajúcich prenesené právomoci po 3 až 6 rokoch, - metodiku riadenia programového a projektového cyklu, a to vrátane: - nástroje podpory kvality na návrh intervencie, spôsob jej realizácie, mechanizmus financovania, systém riadenia, posudzovanie, výber rôznych partnerov realizácie atď., - nástroje riadenia a monitorovania programu a projektu a nástrojov podávania správ o programe a projekte na účinnú realizáciu, a to vrátane pravidelného externého monitorovania projektov na mieste, - podstatné komponenty hodnotenia a auditu. Finančné vykazovanie a účtovníctvo GR pre rozvoj a spoluprácu sa bude aj naďalej usilovať o uplatňovanie najvyšších noriem účtovníctva a finančného vykazovania s použitím systému akruálneho účtovania (ABAC) Komisie, ako aj osobitných nástrojov vonkajšej pomoci, akým je napríklad spoločný informačný systém Relex (CRIS). Pokiaľ ide o súlad s príslušným legislatívnym a procedurálnym rámcom, spôsoby kontroly súladu sú stanovené v časti 2.3 (opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam). 2.3. Opatrenia na predchádzanie podvodom a nezrovnalostiam Vzhľadom na mimoriadne rizikové prostredie, v ktorom úrad EuropeAid vykonáva svoje činnosti, jeho systémy musia počítať s významným výskytom prípadov možného nedodržiavania pravidiel (možných nezrovnalostí) v transakciách a musia byť vybudované na vysokej úrovni, pokiaľ ide o predchádzanie, odhaľovanie a nápravy, pričom k tomuto musí dochádzať v rámci platobného procesu čo najskôr. Toto v praxi znamená, že kontroly dodržiavania pravidiel úradu EuropeAid sa budú v najväčšej možnej miere opierať o dôkladné predbežné kontroly na viacročnom základe, a to zo strany externých audítorov aj zamestnancov Komisie v oblasti pred konečnými platbami v súvislosti s projektom (a zároveň vykonávajúc niektoré následné audity a kontroly), čo značne prekračujú hranice finančných záruk, ktoré si vyžaduje nariadenie o rozpočtových pravidlách. Rámec dodržiavania pravidiel úradu EuropeAid pozostáva okrem iného z týchto významných zložiek: Preventívne opatrenia - povinné základné školenie o podvodoch pre zamestnancov v oblasti riadenia pomoci a audítorov; - poskytovanie odborného vedenia (vrátane prostredníctvom internetu), a to včítane praktickej príručky o zmluvách a súboru nástrojov partnerstva a finančného riadenia úradu EuropeAid (pre partnerov realizácie); - hodnotenie ex ante na zabezpečenie toho, aby v orgánoch, ktoré riadia príslušné prostriedky v rámci spoločného a decentralizovaného riadenia, boli zavedené opatrenia proti podvodom na prevenciu a odhaľovanie podvodov pri riadení prostriedkov EÚ; - ex ante kontrola mechanizmov proti podvodom dostupných v partnerskej krajine ako súčasť hodnotenia kritéria oprávnenosti riadenia verejných financií na získanie rozpočtovej podpory (t. j. aktívny záväzok bojovať proti podvodom a korupcii, náležité inšpekčné orgány, dostatočná justičná kapacita a účinné reakčné a sankčné mechanizmy); - Komisia v roku 2008 v Akkre podpísala Iniciatívu za transparentnosť poskytovania medzinárodnej pomoci (IATI), ktorom sa dohodlo na norme pre transparentnosť pomoci zabezpečujúcej včasné a pravidelné poskytovanie podrobných údajov o tokoch pomoci a dokumentoch s ňou súvisiacich; - Komisia od 14. októbra 2011 realizuje prvú fázu normy IATI pre transparentnosť zverejňovania informácií o pomoci pred ďalším fórom o účinnosti pomoci na vysokej úrovni v Pusane v novembri roku 2011. Komisia bude okrem toho v spolupráci s členskými štátmi EÚ pracovať na spoločnej webovej IT aplikácii s názvom TR-AID, ktorá údaje o pomoci EÚ poskytnuté prostredníctvom IATI a iných zdrojov premení na užívateľské prístupné informácie o pomoci. Odhaľovacie a nápravné opatrenia - externé audity a overovania (povinné a založené na analýze rizika), pričom sa zapojí aj Európsky dvor audítorov, - spätné kontroly (založené na riziku) a vymáhanie prostriedkov, - pozastavenie financovania EÚ v prípade vážneho podvodu vrátane veľkej korupcie, pokým orgány neprijmú primerané kroky s cieľom napraviť a v budúcnosti zabrániť takýmto podvodom. Úrad EuropeAid ďalej vypracuje svoju stratégiu proti podvodom v súlade s novou stratégiou Komisie proti podvodom (CAFS), ktorá bola prijatá 24. júna 2011 okrem iného na zabezpečenie toho, aby: - vnútorné kontroly úradu EuropeAid týkajúce sa podvodov boli úplne v súlade so stratégiou CAFS, - spôsob riadenia rizika podvodu úradu EuropeAid bol zameraný na identifikáciu oblastí s rizikom podvodu a na primerané reakcie, - systémy využívané na míňanie prostriedkov EÚ v tretích krajinách umožňovali získanie náležitých údajov, ktoré bude možné zahrnúť do riadenia rizika podvodu (t. j. dvojité financovanie), - v prípade potreby bolo možné zriadiť komunikačné skupiny a príslušné nástroje IT určené na analýzu prípadov podvodov týkajúcich sa sektoru vonkajšej pomoci. 2.4 Odhad nákladov a prínosov kontrol Pre portfólio úradu EuropeAid predstavujú celkové náklady na vnútornú kontrolu / riadenie ročne priemerne približne 658 miliónov EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch na obdobie rokov 2014 až 2020. Táto suma zahŕňa riadenie Európskeho rozvojového fondu, ktorý funguje integrovaným spôsobom v rámci riadiacej štruktúry úradu EuropeAid. Tieto tzv. neoperačné náklady predstavujú približne 6,4 % odhadovaného ročného priemeru 10,2 miliardy EUR plánovaných na celkové (operačné + administratívne) viazané rozpočtové prostriedky úradu EuropeAid na jeho portfólio výdavkov financované zo všeobecného rozpočtu EÚ a Európskeho rozvojového fondu na obdobie rokov 2014 až 2020. Tieto náklady na riadenie zohľadňujú personál úradu EuropeAid v ústredí a delegáciách, infraštruktúru, cestovné, odbornú prípravu, monitorovanie, hodnotenie a zmlúv o audite (vrátane zmlúv uzavretých príjemcami). Úrad EuropeAid plánuje časom znížiť pomer riadiacich / operačných činností prostredníctvom lepšieho a zjednodušeného usporiadania nových nástrojov, pričom bude vychádzať zo zmien, ktoré pravdepodobne prinesie revidované nariadenie o rozpočtových pravidlách. Hlavné prínosy týchto nákladov na riadenie sú v podobe splnenia politických cieľov, účinného a efektívneho využívania zdrojov, vykonávania spoľahlivých nákladovo úsporných preventívnych opatrení a ďalších kontrol na zabezpečenie zákonného a správneho využitia týchto prostriedkov. Zatiaľ čo snaha o zlepšenia charakteru riadiacich činností, zlepšenia zamerania riadiacich činností a zlepšenia kontrol dodržiavania predpisov v súvislosti s portfóliom pokračuje, tieto náklady sú všeobecne potrebné na účinné a efektívne dosiahnutie cieľov nástrojov s minimálnym rizikom nedodržania predpisov (menej ako 2 % zostatková chybovosť). Sú výrazne nižšie ako riziká spojené s odstraňovaním alebo obmedzovaním vnútorných kontrol v týchto oblastiach s vysokým rizikom. 3. ODHADOVANÝ FINANČNÝ VPLYV NÁVRHU/INICIATÍVY 3.1. Príslušné okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky výdavkov - Existujúce rozpočtové riadky V poradí , v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevky | Číslo [Názov……………………………………….] | DRP/NRP ([15]) | krajín EZVO[16] | kandidátskych krajín[17] | tretích krajín | v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách | IV | Číslo 21 01: Administratívne výdavky v oblasti politiky rozvoja a vzťahov s krajinami AKT 21 01 04 20 Administratívne výdavky na podporu oblasti politiky rozvoja a vzťahov s krajinami AKT | NRP | NIE | NIE | NIE | NIE | Číslo 21 07: Akcie rozvojovej spolupráce a programy ad hoc 21 07 02 Spolupráca s Grónskom | DRP | NIE | NIE | NIE | NIE | - Požadované nové rozpočtové riadky[18] V poradí , v akom za sebou nasledujú okruhy viacročného finančného rámca a rozpočtové riadky. Okruh viacročného finančného rámca | Rozpočtový riadok | Druh výdavkov | Príspevky | Číslo [Názov……………………………………….] | DRP/NRP | krajín EZVO | kandidátskych krajín | tretích krajín | v zmysle článku 18 ods. 1 písm. aa) nariadenia o rozpočtových pravidlách | IV | Číslo 21 01: Administratívne výdavky v oblasti politiky rozvoja a vzťahov s krajinami AKT 21 01 04 20 Administratívne výdavky na podporu spolupráce s Grónskom | NRP | NIE | NIE | NIE | NIE | 3.2. Odhadovaný vplyv na výdavky 3.2.1. Zhrnutie odhadovaného vplyvu na výdavky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Okruh viacročného finančného rámca: | Číslo | Okruh IV – Globálna Európa | v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) - 3.2.3.2. Odhadované potreby ľudských zdrojov - ( Návrh/iniciatíva si nevyžaduje použitie ľudských zdrojov. - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje použitie ľudských zdrojov, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: odhady sa zaokrúhľujú na celé čísla (alebo najviac na jedno desatinné miesto) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) | ( Plán pracovných miest (úradníci a dočasní zamestnanci) | Externí zamestnanci | 3.2.4. Súlad s platným viacročným finančným rámcom - ( Návrh/iniciatíva je v súlade s platným viacročným finančným rámcom. - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje zmenu v plánovaní príslušného okruhu vo viacročnom finančnom rámci. Vysvetlite požadovanú zmenu v plánovaní a uveďte príslušné rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. - ( Návrh/iniciatíva si vyžaduje, aby sa použil nástroj flexibility alebo aby sa uskutočnila revízia viacročného finančného rámca[26]. Vysvetlite potrebu a uveďte príslušné okruhy, rozpočtové riadky a zodpovedajúce sumy. 3.2.5. Účasť tretích strán na financovaní - Návrh/iniciatíva nebude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami. - Návrh/iniciatíva bude zahŕňať spolufinancovanie tretími stranami, ako je uvedené v nasledujúcej tabuľke: rozpočtové prostriedky v mil. EUR (zaokrúhlené na 3 desatinné miesta) Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) | Spolu | Rok N | Rok N+1 | Rok N+2 | Rok N+3 | ... uveďte všetky roky, počas ktorých vplyv trvá (pozri bod 1.6) | Článok ................. | | | | | | | | | |V prípade rôznych pripísaných príjmov, na ktoré bude mať návrh/iniciatíva vplyv, uveďte príslušné rozpočtové riadky výdavkov. Uveďte spôsob výpočtu vplyvu na príjmy. [1] Prírodné zdroje nezahŕňajú produkty rybného hospodárstva, ktoré sú predmetom inej dohody medzi EÚ a Grónskom. [2] T. j. mier a bezpečnosť, zmierňovanie chudoby, humanitárna pomoc, investovanie do stability a rozvoja kandidátskych a susediacich krajín, riešenie celosvetových výziev, presadzovanie noriem a hodnôt EÚ a medzinárodných noriem a hodnôt a podpora rastu a konkurencieschopnosti v zahraničí. [3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841 [4] Výsledky verejnej konzultácie boli zhrnuté v oznámení Komisie zo 6. novembra 2009. O oznámení sa viedla diskusia na 8. fóre EÚ a zámorských krajín a území, ktoré sa konalo v marci roku 2010, ako aj na 9. fóre EÚ a zámorských krajín a území, ktoré sa uskutočnilo v marci roku 2011. [5] Ú. v. EÚ C , , s. [6] Ú. v. ES L 29, 1.2.1985, s. 1. (2) Ú. v. ES L 314, 30.11.2001, s. 1. [7] Rozhodnutie, ktoré je v súčasnosti v platnosti, je rozhodnutie Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001 o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu, Ú. v. ES L 314, 30.11.2001, s. 1. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2007/249/ES (Ú. v. EÚ L 109, 26.4.2007, s. 33). [8] Ú. v. EÚ L 411, 30.12.2006, s. 27. [9] Ú. v. EÚ L 55, 28.2.2011 s. 13 – 18. [10] ABM: riadenie podľa činností – ABB: zostavovanie rozpočtu podľa činností. [11] Podľa článku 49 ods. 6 písm. a) alebo b) nariadenia o rozpočtových pravidlách. [12] Oznámenie Komisie „Európska Únia a arktický región“, KOM(2008) 763. Druhé oznámenie Komisie a Rady o politike EÚ v oblasti Arktídy sa v súčasnosti pripravuje. [13] Vysvetlenie spôsobov hospodárenia a odkazy na nariadenie o rozpočtových pravidlách sú k dispozícii na webovej stránke BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [14] Podľa článku 185 nariadenia o rozpočtových pravidlách. [15] DRP = diferencované rozpočtové prostriedky / NRP = nediferencované rozpočtové prostriedky [16] EZVO: Európske združenie voľného obchodu. [17] Kandidátske krajiny a prípadne potenciálne kandidátske krajiny západného Balkánu. [18] Toto sa týka zmeny názvu okruhu, aby sa v ňom spomenulo Grónsko. [19] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [20] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [21] Rok N je rokom, v ktorom sa návrh/iniciatíva začína uskutočňovať. [22] Technická a/alebo administratívna pomoc a výdavky určené na financovanie realizácie programov a/alebo akcií Európskej únie (pôvodné rozpočtové riadky „BA“), nepriamy výskum, priamy výskum. [23] ZZ = zmluvný zamestnanec; PADZ = pracovníci agentúr dočasného zamestnávania; PED = pomocný expert v delegácii; MZ = miestny zamestnanec; VNE = vyslaný národný expert; [24] Pod stropom pre externých zamestnancov z operačných rozpočtových prostriedkov (pôvodné rozpočtové riadky „BA“). [25] Najmä pre štrukturálne fondy, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky fond pre rybné hospodárstvo (EFRH). [26] Pozri body 19 a 24 medziinštitucionálnej dohody. [27] Pokiaľ ide o tradičné vlastné zdroje (clá, odvody z produkcie cukru), uvedené sumy musia predstavovať čisté sumy, t. j. hrubé sumy po odčítaní 25 % nákladov na výber.