Nórsko oznámilo zavedenie kontrol od 26. novembra 2015 do 12. mája 2016. Obnovené kontroly sa týkajú všetkých vnútorných hraníc, ale osobitný dôraz sa kladie na všetky prístavy s trajektovým spojením do Švédska, Nemecka a Dánska. Rozhodnutie o obnovení kontrol a ich následné predĺženia boli motivované dôsledkami nepredvídateľného migračného tlaku a z toho vyplývajúcich problémov pre fungovanie nórskej spoločnosti.

Švédsko oznámilo zavedenie kontrol od 12. novembra 2015 do 8. mája 2016 na všetkých svojich vnútorných hraniciach s osobitným zameraním na vybrané prístavy v policajnej oblasti Juh a policajnej oblasti Západ a na most Öresund. Toto rozhodnutie o obnovení dočasnej kontroly hraníc bolo motivované bezprecedentnými migračnými tokmi zmiešanej povahy predstavujúcimi problémy pre fungovanie švédskej spoločnosti. Naďalej ho motivuje vysoký počet žiadateľov o azyl a dôsledky bezprecedentne vysokého počtu žiadostí o azyl v roku 2015.

Nemecko oznámilo zavedenie kontrol od 13. septembra 2015 do 13. mája 2016 na všetkých svojich vnútorných hraniciach s osobitným zameraním na nemecko-rakúsku pozemnú hranicu. Toto rozhodnutie bolo motivované závažným ohrozením vnútornej bezpečnosti a verejného poriadku v dôsledku hromadného prílevu neregulárnych migrantov, ktorí po vstupe do EÚ neboli v žiadnom inom členskom štáte EÚ riadne identifikovaní ani zaregistrovaní a neboli im odobraté odtlačky prstov.

Rekordný počet migrantov prichádzajúcich do Európskej únie od roku 2015 a nedostatky na niektorých úsekoch vonkajšej hranice Grécka zistené počas hodnotenia v novembri 2015 mali za následok značné sekundárne pohyby, čo viedlo k tomu, že viacero členských štátov dočasne obnovilo kontrolu vnútorných hraníc na celých vnútorných hraniciach alebo na niektorých ich úsekoch z dôvodu závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v dôsledku nekontrolovaného prílevu osôb, ktoré po príchode do prvého členského štátu EÚ neboli riadne zdokumentované a/alebo zaregistrované.

Rada 12. februára 2016 prijala v súlade s článkom 15 nariadenia (EÚ) 1053/2013 odporúčania týkajúce sa riešenia závažných nedostatkov zistených počas hodnotenia a uviedla aj priority ich vykonávania. Grécke orgány by mali prijať vhodné opatrenia, aby zabezpečili, že na všetkých vonkajších hraniciach Helénskej republiky sa bude vykonávať kontrola vonkajších hraníc v súlade so schengenským acquis s cieľom neohroziť fungovanie schengenského priestoru.

EÚ v súčasnosti čelí bezprecedentnej migračnej a utečeneckej kríze v dôsledku prudkého nárastu zmiešaných migračných tokov od leta 2015. To viedlo k veľkým ťažkostiam pri zabezpečovaní účinnej kontroly vonkajších hraníc v súlade so schengenským acquis, ako aj pri prijímaní prichádzajúcich migrantov a vykonávaní úkonov, ktoré s tým súvisia. V tejto kríze sa ukázali aj rozsiahlejšie štrukturálne nedostatky v spôsobe ochrany vonkajších hraníc Únie.

Pokiaľ ide o dozor nad námornou hranicou s Tureckom, Grécko do značnej miery závisí od podpory zo strany EÚ, agentúry Frontex a iných členských štátov. Bez tejto podpory by Grécko nemohlo udržiavať primeranú úroveň dozoru nad námornou hranicou. Pokiaľ ide o situačné povedomie, grécka pobrežná stráž (hraničný orgán zodpovedný za dozor nad námornou hranicou) je odkázaná na informácie, ktoré jej poskytuje grécke námorníctvo a grécka armáda, a na obmedzený počet svojich hliadkovacích plavidiel a pozorovacích staníc. Navyše, reakčná schopnosť gréckej pobrežnej stráže sa vzhľadom na blízkosť Turecka a na riziko neregulárnej migrácie aj napriek vykonávaniu vyhlásenia EÚ a Turecka nepovažuje za dostatočnú; na regionálnej a miestnej úrovni neexistujú spoľahlivé prehľady o situácii v takmer reálnom čase a neexistuje bezpečná mobilná komunikačná sieť, ktorú by príslušné orgány hraničnej kontroly mohli používať.

Helénska republika dosiahla významný pokrok pri riešení mnohých nedostatkov v riadení vonkajších hraníc, ktoré boli zistené počas hodnotenia v novembri 2015. Okrem toho počiatočné vykonávanie vyhlásenia EÚ a Turecka z 18. marca 2016 spolu s prebiehajúcimi operáciami agentúry Frontex a NATO viedli k výraznému zníženiu počtu neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl prichádzajúcich z Turecka do Helénskej republiky. Toto výrazné zníženie prílevu neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl do Helénskej republiky spolu s podporou poskytovanou zo strany agentúr EÚ a ostatných členských štátov v hotspotoch umožnilo Helénskej republiky výrazne zlepšiť registráciu novopríchodzích neregulárnych migrantov a žiadateľov o azyl. Udržateľnosť tohto podstatného zníženia migračných tokov sa musí potvrdiť. Aj pokrok dosiahnutý v Grécku v oblasti návratov bude závisieť od udržateľnosti podstatného zníženie migračných tokov, ako aj od zriadenia a udržiavania vybavenia a poskytnutia primeraných zdrojov, ktoré umožnia účinný návrat neregulárnych migrantov.

Keďže maximálna lehota na jednostranné obnovenie kontroly na vnútorných hraniciach v niektorých členských štátoch povolená podľa príslušných ustanovení Kódexu schengenských hraníc uplynie v polovici mája (pozri vyššie) a keďže Grécko už správu podľa článku 16 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1053/2013 predložilo, Komisia by nemala čakať na uplynutie uvedenej lehoty troch mesiacov a mala by posúdiť, či bude situácia k 12. máju 2016 pretrvávať, a to najmä vzhľadom na skutočnosť, že Komisia má k dispozícii významné informácie, pokiaľ ide o situáciu v oblasti kontroly vonkajších hraníc v Helénskej republike.

Vo svojom oznámení „Späť k Schengenu – plán“ Komisia uviedla, že ak by migračné tlaky a závažné nedostatky v oblasti kontroly vonkajších hraníc mali pretrvávať aj po 12. máji 2016, bude potrebné predložiť Rade návrh podľa článku 29 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (Kódex schengenských hraníc v platnom znení), v ktorom sa odporučí ucelený prístup Únie ku kontrole na vnútorných hraniciach, kým sa nezmiernia alebo neodstránia štrukturálne nedostatky v oblasti kontroly vonkajších hraníc. V uvedenom oznámení sa stanovujú kroky, ktoré treba podniknúť s cieľom obnoviť normálne fungovanie schengenského priestoru najneskôr do konca roka 2016.

Dánsko oznámilo zavedenie kontrol od 4. januára 2016 do 2. júna 2016 na všetkých svojich vnútorných hraniciach s osobitným zameraním na trajekty prichádzajúce z Nemecka a na dánsko-nemeckú pozemnú hranicu. Hoci pôvodné rozhodnutie bolo motivované neočakávanými migračnými tokmi a opatreniami na ochranu hraníc prijatými v susedných krajinách, čo mohlo viesť k veľmi veľkému počtu nelegálnych migrantov, ktorí by uviazli v oblasti Kodane, v poslednom oznámení bola zdôraznená neistota v súvislosti s obrovským počtom utečencov a migrantov, ktorí sa v EÚ už nachádzajú.

Primerané fungovanie hraničného dozoru, systematickej identifikácie a registrácie neregulárnych migrantov, prijímacieho konania a konania o návrate je naďalej nevyhnutné pre správne fungovanie schengenského priestoru. Okrem toho v Helénskej republike stále zostáva značný počet neregistrovaných migrantov, ktorí sa môžu snažiť nelegálne dostať do iných členských štátov.

Niektoré závažné nedostatky v oblasti kontroly vonkajších hraníc, ktoré vyvolali sekundárne pohyby neregulárnych migrantov a viedli niekoľko členských štátov k dočasnému obnoveniu kontrol na vnútorných hraniciach z dôvodov súvisiacich s verejným poriadkom alebo vnútornou bezpečnosťou, tak stále pretrvávajú a ohrozujú celkové fungovanie priestoru bez kontroly vnútorných hraníc. Toto pretrvávajúce riziko sekundárnych pohybov si vyžaduje ucelený, koordinovaný a udržateľný prístup k dočasnej kontrole vnútorných hraníc.

Keďže všetky ostatné opatrenia boli na zmiernenie zisteného závažného ohrozenia neúčinné, vyplýva z toho, že podmienky na uplatnenie článku 29 Kódexu schengenských hraníc, ako poslednej možnosti, sú v danom prípade splnené.

Rozsah návrhu odporúčania

Článok 29 Kódexu schengenských hraníc predstavuje záruku celkového fungovania schengenského priestoru. Jeho cieľom nie je niektorý členský štát sankcionovať alebo izolovať, ani ho vylúčiť zo schengenského priestoru; zameriava sa skôr na zmiernenie závažného ohrozenia verejného poriadku alebo vnútornej bezpečnosti v rámci schengenského priestoru. V súčasnosti neregulárni migranti necestujú vo výraznom počte letecky alebo po mori z Helénskej republiky do iných členských štátov. Opätovné zavedenie kontrol týchto cestujúcich by preto nezmiernilo ohrozenie, a bolo by teda neprimerané. Preto by sa v návrhu nemalo uvažovať o zavedení kontrol vnútorných hraníc, ktoré by vykonávali všetky členské štáty vo vzťahu k cestujúcim, ktorí letecky alebo trajektom prichádzajú z Helénskej republiky alebo do nej cestujú. Článok 29 je svojou povahou opatrenie, ktorého rozsah a trvanie sú obmedzené na to, čo je nevyhnutne potrebné na riešenie ohrozenia celkového fungovania priestoru bez kontrol vnútorných hraníc.

Pokiaľ ide o rozsah dočasnej kontroly vnútorných hraníc odporučenej podľa článku 29, na základe momentálne dostupných informácií by sa členským štátom, ktoré v súčasnosti vykonávajú kontroly vnútorných hraníc, malo umožniť, aby v ich vykonávaní pokračovali, keďže sa preukázalo, že tieto kontroly boli schopné účinne riešiť závažné ohrozenie verejného poriadku a vnútornej bezpečnosti, ktoré spôsobil sekundárny pohyb neregulárnych migrantov, ktorí prichádzajú z Helénskej republiky. Konkrétne ide o Nemecko, Dánsko, Rakúsko a Švédsko a pridruženú krajinu Nórsko. Vnútorné hranice, ktorých sa v súčasnosti kontroly týkajú, skutočne zodpovedajú identifikovaným migračným trasám a ohrozeniam, so zameraním na konkrétne úseky pozemnej hranice alebo konkrétne prístavy.

Členské štáty, ktoré sa rozhodnú vykonávať kontroly vnútorných hraníc v súlade s týmto odporúčaním, by o tom mali informovať ostatné členské štáty, Európsky parlament a Komisiu.

Kontroly vnútorných hraníc by sa mali vykonávať len v nevyhnutnej miere, ich intenzita by mala byť obmedzená na absolútne nevyhnutné minimum a mali by čo najmenej brániť širokej verejnosti v prekračovaní príslušných vnútorných hraníc. Z tohto dôvodu by sa mali vykonávať iba cielené kontroly. Okrem toho by sa v spolupráci s dotknutými členskými štátmi mala pravidelne prehodnocovať nevyhnutnosť týchto kontrol, ako aj hraničné úseky, ktorých sa tieto kontroly týkajú, a to vzhľadom na meniacu sa situáciu.

Kontrola hraníc by sa mala uskutočňovať iba počas obdobia potrebného na odstránenie všetkých závažných nedostatkov v oblasti riadenia vonkajších hraníc Únie. Bezodkladne by sa tiež mali zaviesť a plne realizovať viaceré legislatívne iniciatívy a opatrenia Únie, ktorých cieľom je posilniť riadenie vonkajších hraníc (Európska pohraničná a pobrežná stráž, obnova plného uplatňovania právnych predpisov EÚ o azyle zo strany Helénskej republiky, zintenzívnenie vykonávania núdzového systému premiestňovania a vyhlásenia EÚ a Turecka), čím sa prispeje k ďalšiemu podstatnému zníženiu sekundárnych pohybov neregulárnych migrantov.

Komisia bude monitorovať uplatňovanie tohto odporúčania a situáciu na mieste a kedykoľvek podľa potreby navrhne úpravy tohto odporúčania, aby sa zohľadnili zmeny v migračných tokoch.

Komisia má v úmysle predložiť správu Európskemu parlamentu a Rade do štyroch mesiacov odo dňa prijatia tohto odporúčania o jeho vykonávaní a pri tejto príležitosti môže navrhnúť zmeny vzhľadom na získané skúsenosti a okolnosti.

•Súlad s existujúcimi ustanoveniami v tejto oblasti politiky

Toto odporúčanie slúži na vykonávanie existujúcich ustanovení v danej oblasti politiky.

•Súlad s ostatnými politikami Únie

Toto odporúčanie súvisí s vnútorným trhom, migráciou a azylovou politikou Únie.

2.PRÁVNY ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA

•Právny základ

Článok 29 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/399 z 9. marca 2016, ktorým sa ustanovuje kódex Únie o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice.

•Subsidiarita (v prípade inej ako výlučnej právomoci)

V článku 29 nariadenia (EÚ) 2016/399 sa stanovuje, že Rada prijme odporúčanie na dočasnú kontrolu vnútorných hraníc na základe návrhu Komisie.